bet · GP01BOU1 · 2001-11-20 00:00:00 — Det är nu hög tid att vända utvecklingeni positiv riktning.För att vända segregationen till integration krävsen kombination av flera olika slags åtgärder.Samhällsplaneringen måste utformas så att mångfaldoch variation stimuleras. Bostäder med olikaupplåtelseformer måste finnas att tillgå.Mötesplatser måste erbjudas för människor från olikakulturer och med olika erfarenheter. Det är ocksånödvändigt att människor i utsatta bostadsområdenuppmuntras att ta ett större ansvar för sin egensituation och ges möjlighet till ökatboendeinflytande. Det kan t.ex. handla omsjälvförvaltning av det egna bostadsområdet ellerandra åtgärder som ökar engagemanget i områdetsutveckling.Incitament måste skapas för företag, institutioneroch myndigheter att etablera sig i dessa områden.Detta måste kombineras med åtgärder för att utvecklaen positiv skol- och fritidsmiljö. Kvinnorskunskaper och erfarenheter måste tas till vara.Forskningen om bostadsmiljöer av såväl kvinnor sommän måste öka. Kommunerna måste prioriterasammanhållna satsningar i miljonprogramsområdena ochandra utsatta områden. Dessa satsningar skall dockinte styras av staten, utan måste växa framtillsammans med de boende och den ansvarigakommunen.Det är väsentligt att människorna själva tillåtssläppa loss sin skaparkraft. Lokalt näringsliv,föreningsliv, studieförbund, invandrarföreningar,kyrkor, boendegrupper och andra lokala aktörerspelar här en viktig roll för gemenskapen. Denenskildes önskemål skall alltid vara utgångspunkten.Segregationen kan aldrig brytas genom att försökatvinga folk vare sig att bo kvar i eller flytta tillett visst område.Vad vi nu med anslutning till förslagen imotionerna Bo243 (kd) yrkandena 1 och 2 samt Ju237(c) yrkande 17 anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening.39. Fortsatt reformering av kraven pååterbetalning m.m. (punkt 20, motiveringen)av (), (-), IngaBerggren (m) och ().StällningstagandeVi menar att dagens bostadsbidrag skallersättas av ett system som bygger på principen omgenerella avdrag för barn i stället för bidrag. Medett sådant system kommer de problem som ärförknippade med dagens bidrag att försvinna. De imotionerna påtalade problemen kommer därmed att fåsin lösning. Fortsatt reformering av kraven pååterbetalning m.m. (punkt 20)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 40. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Bo219 yrkandena 2 och 3 samt avslårmotionerna 2001/02:Bo209, 2001/02:Bo279 och2001/02:Sf6 yrkandena 3 och 4.StällningstagandeRedan när de nya reglerna för bostadsbidrageninfördes uppmärksammade vi från sidaatt träffsäkerheten i systemet är för dålig. Vi harockså presenterat förslag till hur träffsäkerhetenkan förbättras. Även om situationen nu är någotbättre bl.a. genom att förutsättningarna för att fåeftergift har vidgats är detta enligt vår meninginte tillräckligt. Vad som erfordras är i stället enmera genomgripande förändring som fångar uppflertalet av de fall där det är uppenbart att kravenpå återbetalning inte är rimliga.Riksförsäkringsverket hävdar attbostadsbidragssystemet är enkelt att förutse för denenskilde bidragstagaren genom kopplingen tillskattesystemet. För många bostadsbidragstagare ärdet precis tvärtom. Det är svårt att förutse vilkainkomster man får och därför kan behovet av att fåbostadsbidrag variera starkt . Kraftigtändrade inkomster leder antingen tillåterbetalning eller ett ökat bidrag, dock iefterskott. Den totala inkomstskatten blir däremotoförändrad. Kopplingen till inkomstskattesystemet ärdärmed svag. Trots den svaga kopplingen avbostadsbidragen till inkomstskattesystemet påverkardetta starkt utfallet av bostadsbidragen. Detta göratt många upplever bostadsbidraget som etttillfälligt lån och inte som en social rättighet.Bostadsbidragets egentliga syfte urvattnas, ochekonomiskt svaga hushålls möjlighet att hålla sigmed goda och tillräckligt rymliga bostäderförsämras.För att ge större tilltro till systemet och gynnadem som har stora svårigheter att beräkna sinaframtida inkomster och för att minskamarginaleffekterna i systemet bör en s.k.godtrosparagraf efter dansk modell införas.I det danska bostadsbidragssystemet finns ettförlåtande inkomstintervall på . Detinnebär att den vars slutligabostadsbidragsgrundande inkomst inte avviker med merän från den preliminära inkomsten varkenbehöver betala tillbaka för mycket utbetalat bidrageller får retroaktivt bidrag utbetalat i efterhand.Genom att införa ett liknande system i Sverigeskulle andelen återbetalningsskyldiga hamna , jämfört med dagens . En förutsättningför att inte återbetalningskrav skall utlösas inomdetta intervall bör vara att bostadsbidragstagarenhandlat i god tro och lämnat korrektauppgifter om ändrade inkomstförhållanden. Motbakgrund av det vi nu anfört bör frågan om hur engodtrosparagraf kan införas utredas.En vanlig situation för många av dem som harbostadsbidrag är att de får återbetalningskrav pågrund av att tillfälliga engångsinkomster fallit utunder inkomståret. Det kan vara fråga om retroaktiversättning av försäkringsförmån elleravgångsvederlag som betalas ut , mensom avser ersättning för förlorad arbetsinkomstunder påföljande år. Det är enligt vår mening interimligt att dessa inkomster läggs på ett inkomstårsom inkomsten i grunden inte avser. Det bör därförutredas hur dessa orimliga konsekvenser kanundanröjas.Vad vi nu med anslutning till motion Bo219 (v)yrkandena 2 och 3 anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening. Fortsatt reformering av kraven pååterbetalning m.m. (punkt 20)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 41. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Sf6 yrkandena 3 och 4 samt avslårmotionerna 2001/02:Bo209, 2001/02:Bo219 yrkandena 2och 3 samt 2001/02:Bo279.StällningstagandeÄven om regeringen nu lagt fram regler som någotutsträcker möjligheterna att få eftergift är dettaenligt vår mening inte tillräckligt. För attförbättra träffsäkerheten i systemet och för attundvika orimliga återbetalningskrav bör reglerna förnär återbetalningsskyldighet skall inträffaförändras radikalt.I dag får regelmässigt avbidragshushållen krav på återbetalning. Förutom attdetta drabbar många av hushållen hårt ekonomisktinnebär det en ökad belastning påförsäkringskassorna och på bidragssystemet somsådant. Dagens gränser är helt enkelt för snäva. Vivill också erinra om att i det system som gälldeföre 1997 var bidragstagaren skyldig att anmälaändrad inkomst först om inkomsten ökat med mer än . En bidragstagare kundealltså ha en inkomstökning på under ett årutan att bostadsbidraget påverkades.Enligt vår mening bör dagens system ändras så attandelen återbetalningskrav minskar och så attmarginaleffekterna för hushållen minskar. Det kanske genom att bidragstagarna bliråterbetalningsskyldiga först när den taxeradeinkomsten överstiger den bidragsgrundande inkomstenmed mer än 20 000 kr.Det finns situationer där bidagstagaren kanbli återbetalningsskyldig trots att denne fullgjortalla sina förpliktelser och anmält ändrad inkomsttill . Framför allt är det fråga omstuderande och arbetslösa som går från studier ellerarbetslöshet till arbete. Trots att de saknatinkomst kan de få återbetalahela eller delar av bostadsbidraget. Enligt vårmening bör dessa bidragstagare kunna medgeseftergift för de bidrag som de blivitåterbetalningsskyldiga för som kan hänföras till denperiod under vilken de inte hade någon inkomst.Vad vid nu med anslutning till förslagen i motionSf6 (kd) yrkandena 3 och 4 anfört om reglerna föråterbetalning m.m. bör ge regeringen tillkänna. Övriga motionsyrkanden avstyrks.42. Bostadsbidragens utformning på (punkt 22)av (), (-), IngaBerggren (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 42. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Bo237 yrkandena 1 och 2 samt avslårmotionerna 2001/02:Bo219 yrkandena 1 och 47,2001/02:Bo226 yrkandena 1 och 2, 2001/02:Bo324yrkande 12, 2001/02:Bo325 yrkande 19, 2001/02:Sf7och 2001/02:Sf397 yrkande 7.StällningstagandeVår målsättning är att varje människa medheltidsarbete skall kunna leva på sin inkomst. Detär orimligt att människor skall behöva vara beroendeav bidrag sedan man betalat sin skatt.Grundprincipen måste vara att den som betalar skattinte skall behöva bidrag och att den som behöverbidrag inte skall betala skatt. Vi vill föra enekonomisk politik som sätter tillväxten ochindividerna i centrum. Därmed ökar också människorsmöjligheter att efterfråga den bostad som passar detegna hushållet bäst.Det behövs en ny trygghet som utgår ifrån attvarje människa har möjlighet att råda över sinframtid. Det kräver stort utrymme för personligtansvar. För de flesta ger lägre skatter en sådantrygghet i det egna hushållet. Tryggheten för varoch en måste i första hand grunda sig på vetskapenom att man kan påverka sin egen situation utan attvara beroende av ständiga förändringar och politiskabeslut. måste varje individ som behöverstöd och hjälp vara förvissad om att man får hjälpdå det verkligen behövs. Därmed kan också statensinsatser riktas mot dem som har särskilda behov.En slutsats av vår grundläggande inställning äratt bostadsbidragen måste ersättas av ett system sombygger på principen om generella grundavdrag förbarn i stället för bidrag. Detta innebär attmerparten av utgifterna för bostadsbidrag ersättsmed ett högre avdrag som tar hänsyn tillförsörjningsbördan i en familj. Alla barnfamiljerskall omfattas av detta barnavdrag. Som ett resultatav detta kommer marginaleffekterna att minska.Endast i de fall avdrag ej kan komma i fråga utgårbidrag.Det kan dock även med vårt system finnas anledningatt särskilt beakta vissa grupper. En sådan grupp ärensamstående föräldrar med låga inkomster, som oftahar svårt att få ekonomin att räcka till. I dagutgår en stor del av det totala bostadsbidraget tillensamstående föräldrar. För att dessa skallkompenseras då bostadsbidraget tas bort, bör detövervägas att öka underhållsstödet.I avvaktan på att det system vi föreslår införsmåste ändringar göras i dagens bostadsbidrag. Vi harockså i vårt förslag till budget för budgetåret 2002lagt fram förslag till sådana ändringar. förslag om att den samlade hushållsinkomstenskall ligga till grund för bostadsbidraget, ytnormenskall avskaffas och att reglerna för beräkning avnäringsidkares bostadsbidragsgrundande inkomst skalländras.Vad vi nu med anslutning till förslagen i motionBo237 (m) yrkandena 1 och 2 föreslagit omutformningen av bostadsbidragen bör geregeringen till känna. Bostadsbidragens utformning på (punkt 22)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 43. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Bo219 yrkandena 1 och 47 samt avslårmotionerna 2001/02:Bo226 yrkandena 1 och 2,2001/02:Bo237 yrkandena 1 och 2, 2001/02:Bo324yrkande 12, 2001/02:Bo325 yrkande 19, 2001/02:Sf7och 2001/02:Sf397 yrkande 7.StällningstagandeBostadsbidragen skall vara ett bostadspolitisktinstrument med uppgift att ge ekonomiskt svaga hushållmöjligheten att efterfråga goda och tillräckligtrymliga bostäder. Bidraget skall ge ett skydd när hyranär för hög i förhållande till inkomsten och därmed gehushållen en möjlighet att efterfråga bostad efterbehov och inte enbart efter betalningsförmåga.Under 1990-talet har de fattiga barnfamiljernasekonomiska villkor försämrats och otryggheten harökat. De fattiga hushållen har inte ökat i antalunder , men de har blivit fattigare. Mångahushåll har permanenta svårigheter vad gäller denekonomiska situationen. Närmare vart tionde barnväxer upp under knappa ekonomiska villkor. Småförändringar i bostadsbidragets storlek, hyra ellerinkomst kan få förödande konsekvenser för en fattigfamiljs hushållsekonomi och återbetalningskrav ärofta rena katastrofen.Boverket har gjort en genomgripande analys avbostadsbidragen . Enligt vår meningbör denna analys ligga till grund för en radförändringar i reglerna för bostadsbidragen.Utgångspunkten för dessa förändringar bör vara attstörre hänsyn måste tas till bådeinkomstutvecklingen och boendekostnadsutvecklingen.Genom att bostadsbidragen inte har räknats upp medavseende på att hyrorna gått upp och inkomsterna harökat har bidagen kommit att urholkas. En översyn föratt anpassa bostadsbidragen till hyres- ochinkomstutvecklingen måste därför inledas.Det finns sålunda inte anledning att avvakta denfortsatta beredningen av Familjeutredningensförslag.Utöver den mera omfattande översyn avbostadsbidragen vi nu har uttalat oss för börreglerna ses över i ett antal avseenden. Detgäller i första hand- hur barns kapital och kapitalinkomster skallbeaktas vid beräkningen av den bidragsgrundandeinkomsten,-- försäkringskassornas rätt att ta del avkontrolluppgifter avseende kapital m.m.,-- konsekvenserna av åldersgränsen för bostadsbidragtill hushåll utan barn-- effekterna av ytnormen,-- införande av en godtrosparagraf.-Vad vi nu med anslutning till motion Bo219 (v)yrkandena 1 och 47 anfört om utformningen avbostadsbidragen bör tillkännage förregeringen som sin mening. Bostadsbidragens utformning på (punkt 22)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 44. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Bo226 yrkandena 1 och 2 samt avslårmotionerna 2001/02:Bo219 yrkandena 1 och 47,2001/02:Bo237 yrkandena 1 och 2, 2001/02:Bo324yrkande 12, 2001/02:Bo325 yrkande 19, 2001/02:Sf7och 2001/02:Sf397 yrkande 7.StällningstagandeDen omfattande omdaning av bostadsbidragen som densocialdemokratiska regeringen genomfört harinneburit stora försämringar för i första hand ettstort antal barnfamiljer. Trots att bostadsbidragenär det fördelningspolitiskt sett mest effektivasättet att tillförsäkra också lågavlönade,barnfamiljer och studenter en rimlig bostadsstandardhar de alltså skurits ned. Det kan mot denbakgrunden ifrågasättas om målsättningen medbostadsbidragen att hushåll med barn skall kunnaefterfråga en bostad där varje barn har ett eget rum längre kan anses vägleda stödets utformning. Detär också mot den bakgrunden som vi lagt fram förslagom att reformera bostadsbidragen så attbl.a. den samlade familjeinkomsten läggs till grundför bostadsbidraget, ytgränserna för oreduceratbidrag höjs med för alla hushållstyper och detsärskilda bidraget höjs med per barn.Genom de nu redovisade åtgärderna rättas destörsta orättvisorna i dagens bostadsbidragssystemtill. Därutöver finns det enligt vår meninganledning att också se över den slutligaavstämningen av bostadsbidragen. bestäms detslutliga bostadsbidraget en gång . Dennaavstämning sker dessutom efter bidragsåret.Det är en mindre lämplig ordning. För att mildra demarginaleffekter som kan uppkomma för de familjersom har inkomsterna ojämnt fördelade över året börbostadsbidragen därför, på samma sätt somstudiestödet, omprövas halvårsvis. Genom att pådetta sätt göra en avstämning med tätare intervallförbättras träffsäkerheten i systemet. En storfördel med detta är att kraven på återbetalning avbidrag kommer att minska. Vidare kommer bidraget attunder bidragsperioden vara bättre anpassat till denverkliga ekonomiska situationen.Vad vi nu med anslutning till motion Bo226 (kd)anfört om utformningen av bostadsbidragen börriksdagen tillkännage för regeringen. Bostadsbidragens utformning på (punkt 22)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 45. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Bo325 yrkande 19 samt avslårmotionerna 2001/02:Bo219 yrkandena 1 och 47,2001/02:Bo226 yrkandena 1 och 2, 2001/02:Bo237yrkandena 1 och 2, 2001/02:Bo324 yrkande 12,2001/02:Sf7 och 2001/02:Sf397 yrkande 7.StällningstagandeHushållen består av färre personer än tidigareoch en stor del är ensamhushåll. De som har allraknappast marginaler är ensamstående med barn, oftastmammor. Ensamstående har inte råd medeget boende. En allt större andel av nettoinkomstengår till utgifter för boende. Det är bl.a. mot denbakgrunden som starkt har bidragittill att ensamstående ungdomar har kvarmöjligheten att få bostadsbidrag. Det var ett enligtmin mening viktigt beslut för att försöka stoppa enutveckling där allt färre ungdomar kunde flytta frånföräldrahemmet och ta steget in i vuxenlivet. I ettlite längre tidsperspektiv är emellertid den endalösningen på de nu nämnda problemen att individenskostnader för boendet långsiktigt sänks.Parallellt med sänkta boendekostnader är det ocksåviktigt att öka den disponibla inkomsten förmänniskor med låga eller normala inkomster.Centerpartiet har lagt fram ett förslag tillinkomstskattereform som sänker såväl skatteuttag sommarginaleffekter i låga inkomstlägen. Som en följdav detta kommer hushållens disponibla inkomst attöka. Därmed minskar också behovet av bostadsbidrag.Vad jag nu med anslutning till Centerpartietspartimotion Bo325 yrkande 19 anfört om åtgärder föratt minska behovet av bostadsbidrag bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening. Bostadsbidragens utformning på (punkt 22)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 46. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:Bo324 yrkande 12 och 2001/02:Sf7samt avslår motionerna 2001/02:Bo219 yrkandena 1 och47, 2001/02:Bo226 yrkandena 1 och 2, 2001/02:Bo237yrkandena 1 och 2, 2001/02:Bo325 yrkande 19 och2001/02:Sf397 yrkande 7.StällningstagandeVid sidan av regleringar, snedvridande subventioneroch andra former av politisk styrning ärbostadsbidragen en faktor som bidrar till attbostadsmarkanden inte fungerar. Bidragen ger upphovtill stora marginaleffekter, och de är i många fallstyrande i valet av boende.Vi har en situation där bostadsbidragentillsammans med skatterna, barnomsorgstaxorna ochunderhållsbidragen ger upphov till helt orimligamarginaleffekter. För den barnfamilj som ökar sininkomst går i många fall större delen av ökningenbort i form av ökad skatt, minskade bostadsbidragoch höjda barntillsynskostnader. Det är naturligtvisinte rimligt att den som t.ex. går från studiereller arbetslöshet till arbete eller ökar sinarbetstid inte skall ha något ekonomiskt utbyte avdetta. Ett sådant system ger inga incitament för denenskilda att gå ut i förvärvsarbete eller att startaegen verksamhet. Vad som erfordras är därföråtgärder som minskar marginaleffekterna i såvälstödsystemen som i skattesystemet. En reform somenligt min och mening börpåbörjas är att successivt minska bostadsbidragenoch öka det generella barnstödet.Den reformering av bostadsbidragen som jag nuförordat måste ske successivt. Det innebär att deproblem som finns i dagens bostadsbidragssystemmåste rättas till under den övergångsperiod som nuligger framför oss. Grunden för bostadsbidragen börsålunda fortsättningsvis vara att bostadsbidragskall beviljas med hänsyn till boendekostnader ochinkomster månad för månad.Vad jag nu med anslutning till förslagen iFolkpartiets partimotioner Bo324 yrkande 13 ochSf397 yrkande 7 samt motion Sf7 (fp) anfört börriksdagen tillkännage för regeringen som sin mening.Övriga motionsyrkanden avstyrks.47. Bostadsbidrag till utbytesstudenter(punkt 23)av ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 47. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:Bo264 och 2001/02:Bo296.StällningstagandeDet är allt vanligare att studenter i såvälSverige som i andra länder bedriver en del av sinastudier vid något utländskt universitet ellerhögskola. För de utbytesstudenter som kommer tillSverige är bostadsfrågan ofta ett problem.Studenterna har ringa eller ingen kunskap om densvenska bostadsmarknaden och de har många gångersämre ekonomiska förutsättningar än svenskastudenter att kunna skaffa sig en acceptabel bostad.De är dessutom normalt sett hänvisade till att hyramöblerat, vilket ökar boendekostnaden ytterligare.Resultatet blir att utbytesstudenterna i storutsträckning hamnar i de minst attraktiva bostädernalängst från eller högskolan. Förutomatt detta försvårar deras studier riskerar det attbidra till segregation i boendet. Det ger inteheller den kontakt med svenska studenter och detsvenska samhället som är avsikten. Indirekt kanutbytesstudenternas situation också komma att orsakaproblem för svenska studenter som vill studerautomlands, eftersom utbytet ofta bygger påömsesidighet. Det innebär att förutsättningen föratt en svensk student skall tas emot är att detfinns en student vid den tilltänktautbildningsanstalten som vill studera i Sverige.Svårigheter att lösa bostadsfrågan förutbytesstudenter som kommer till kan då bliett hinder.Med hänvisning till det vi nu anfört bör detövervägas att öppna en möjlighet förutbytesstudenter som kommer till att fåbostadsbidrag. Detta bör med anslutningtill motionerna Bo264 (fp) och Bo296 (v) tillkännageför regeringen.48. Bostadsbidragsgrundande inkomst förnäringsidkare (punkt 24)av (), (),(-), (), AnnelieEnochson (kd), () och YvonneÅngström (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 48. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Bo236.StällningstagandeFör enskild firma finns möjlighet att avsätta s.k.expansionsmedel, som beskattas först när de återförstill inkomsten. Avsikten med detta är att underlättaför företagaren att expandera sin verksamhet. Dennagrundläggande tanke har dock inte beaktats närreglerna för hur den bostadsbidragsgrundandeinkomsten beräknas. Till skillnad från vad somgäller vid beräkningen av sjukpenning,föräldrapenning och pension ingår expansionsmedel iden bidragsgrundande inkomsten när bostadsbidragetskall beräknas. Det är enligt min mening fel. Sammainkomstbegrepp måste naturligtvis användas i allabidragssystem.Vad vi nu med anslutning till motion Bo236 (fp)anfört bör tillkännage för regeringen somsin mening.49. Bostadsanpassningsbidrag för elsanering(punkt 26)av (), (),(), (), HelenaHillar () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 49. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:So621 yrkande 6.StällningstagandeElsanering av bostäder har visat sig vara en verksammetod för att göra det möjligt för elöverkänsligaatt bo kvar i sina bostäder och ha ett någorlundadrägligt liv. har vid fleratillfällen uttalat sitt stöd för elsanering, bl.a. isitt betänkande 1996/97:BoU12. Där uttalarbostadsutskottet bl.a. följande:Möjligheten att få stöd vid elöverkänslighetskall naturligtvis inte vara avhängig av i vilkenkommun den som drabbas är bosatt. Det får enligtutskottets mening förutsättas att kommunernafortsättningsvis agerar på mer likartat sätt ochatt detta agerande baseras på den positivaattityd som många kommuner uppvisat. Skulle såinte vara fallet finns det anledning attåterkomma till frågan.Trots utskottets uttalande lämnar många kommunerfortfarande inte bostadsanpassningsbidrag förelsanering. Orsaken står troligen att finna iBoverkets handledning av vilken det framgår attbidrag inte lämnas för s.k. elsanering. Det ärenligt vår mening därför nu hög tid att återkommatill frågan. bör en gång för alla fastslåatt elsanering skall berättiga tillbostadsanpassningsbidrag. Detta bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening. Viställer oss därför bakom förslaget i motion So621(c) yrkande 6.