bet · GO01BoU7 · 2001-02-22 00:00:00 — Kommittén har dessutomlagt fram ett förslag om den framtida regionalaorganisationen. Utredningens förslag har sänts ut påremiss till ett stort antal instanser ochremisstiden utgår i april 2001.Förslag som avser försöksverksamheten med regionalsjälvstyrelse förs fram i två motioner.Det är enligt motion 2000/01:Bo308 (kd) yrkande 2uppenbart att samhällsutvecklingen ställer krav påregional samverkan. Försöket med regionalasjälvstyrelseorgan utgör därför ett viktig steg moten sådan samverkan. Försöksverksamheten bör enligtmotionen därför utvidgas till att omfatta flera län.Även i motion 2000/01:K401 (mp) yrkande 12föreslås att antalet försökslän skall utökas. Detsker bl.a. med hänvisning till det förslag medförlängd och utökad försöksverksamhet som denparlamentariska regionkommittén har lagt fram.Som utskottet kortfattat har redovisat ovan parlamentariska regionkommittén i sittslutbetänkande föreslagit att försöksverksamhetenmed regionala självstyrelseorgan dels skallförlängas, dels skall öppnas för ytterligareförsökslän. Förslaget är föremål för remiss. Detkommer därefter att beredas av regeringen. mening bör denna beredning inteföregripas. Motionerna bör därför inte nu vinnariksdagens bifall.Avveckling av landshövdingeämbetet iförsökslänenFörsöksverksamheten med regionala självstyrelseorganinnebär bl.a. att vissa länsstyrelseuppgifter iförsökslänen har förts över från tillre-gionorganet. För att ytterligare tydliggöraansvarsfördelningen mellan dessa regionorgan ochlänsstyrelsen bör landshövdingeämbetet enligt motion2000/01:K401 (mp) yrkande 13 avvecklas iförsökslänen och ersättas med en länschef.Med hänsyn till att det är fråga om enförsöksverksamhet finns det enligt utskottetsmening inte nu anledning att göraorganisatoriska ändringar av den art somföreslås i motion 2000/01:K401 (mp). Det fårförutsättas att frågan om landshövdingensställning och andra hithörande frågor av meraadministrativ karaktär kommer att övervägas isamband med att slutlig ställning tas tillutformningen av den statliga organisationen påregional nivå. Motionen avstyrks sålunda.Inrättande av en statlig SkånemyndighetSkåne län är ett av de län som ingår i försöket medregionala självstyrelseorgan. I innebärförsöksverksamheten att en uppgiftsfördelning gjortsmellan det direktvalda regionorganet och denstatliga . En konsekvens av detta äratt styrelse har avskaffats. Medhänvisning till att försöket av allt att döma kommeratt förlängas finns det enligt motion 2000/01:Bo305(m) oklarheter i gränsdragningen mellan regionen ochlänet som kan behöva få en mer permanent lösning.Regeringen bör därför låta utredamöjligheten att inrätta en meduppgift att överta kvarvarandeuppgifter.Som framgår av motionen pågår det bl.a. i Skånelän en försöksverksamhet med ändrad regionalansvarsfördelning. Försöket skall enligt det beslutsom nu gäller pågå till utgången av år 2002.Eftersom det är fråga om en försöksverksamhet bördet enligt utskottets mening inte nu komma i frågaatt inrätta en . Försöksverksamhetenhar, som redovisats ovan, följts upp och utvärderatsav den parlamentariska regionkommittén (PARK), varsslutbetänkande nu är föremål för remissbehandling.Kommittén har också lämnat vissa förslag om denframtida regionala organisationen. Motion2000/01:Bo305 (m) avstyrks sålunda.Utredning av den inomregionala balansen iVästra länNär bildades var enligt motion2000/01:Bo307 (s) ett mål att placeringen avmyndigheter och andra statliga institutioner i detnya länet skulle göras på ett sådant sätt att detskapades en inomregional balans. En särskildutredare tillsattes också med uppgift att utredamyndigheternas geografiska placering i det nyastorlänet. Enligt motionen är det nu dags attutvärdera om målet om en inomregional balans haruppnåtts. En utredning med denna uppgift bör därförtillsättas.Det har gått det nya storlänetVästra bildades. Enligt utskottetsmening är det en i sammanhanget relativt kort tid.Även om vissa erfarenheter naturligtvis redan harvunnits av verksamheten i det nya länet är detenligt utskottets mening alltför tidigt att redan nudra mer långtgående slutsatser av dessa. Inte minstgäller det med tanke på att det nya länet samtidigthar ingått i försöket med ändrad regionalansvarsfördelning. En första utvärdering avförsöksverksamheten har dock gjorts av denparlamentariska regionkommittén. Kommittén drarockså slutsatsen att försöksverksamheten börförlängas med . Det sker bl.a. för attytterligare erfarenheter skall kunna vinnas. Även enförlängd försöksverksamhet kommer naturligtvis attutvärderas. Det framstår enligt utskottets meningsom lämpligt att också frågan om den inomregionalabalansen i övervägs i dettasammanhang. Enligt utskottets mening kan detförutsättas att så blir fallet utan något riksdagenstillkännagivande i frågan. Ett tillkännagivande ienlighet med förslaget i motion 2000/01:Bo307 (s)kan därför inte anses erforderligt. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. IndelningslagenRiksdagen avslår motion 2000/01:K397 yrkande 5.Reservation 1 (c)2. Bildande av kommunRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anför. Tillkännagivandetgörs med anledning av motion 2000/01:Bo304.Reservation 2 (s, v)3. Bildande av kommunRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anför. Tillkännagivandetgörs med anledning av motion 2000/01:K235 yrkande2.Reservation 3 (s, v)4. Bildande av en skärgårdskommunRiksdagen avslår motion 2000/01:N261 yrkande 3.5. Länstillhörigheten för kommunRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo302 och2000/01:Bo303.Reservation 4 (m, kd, c, fp)6. Försöksverksamheten med regionalsjälvstyrelseRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo308yrkande 2 och 2000/01: K401 yrkande 12.Reservation 5 (kd, c, fp)7. Avveckling av landshövdingeämbetet iförsökslänenRiksdagen avslår motion 2000/01:K401 yrkande13.Reservation 6 (v, mp, fp)8. Inrättande av en statlig SkånemyndighetRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo305.9. Utredning av den inomregionala balanseni länRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo307.Reservation 7 (kd, c)den 22 februari 2001På bostadsutskottets vägnarKnut BillingFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: KnutBilling (m), (), (), (), (), Ulla-BrittHagström (kd), (), (), (), (), StenLundström (v), (), Carl-ErikSkårman (m), (), RigmorStenmark (c), () och CarinaAdolfsson Elgestam (s). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Indelningslagen (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01: K397 yrkande 5.StällningstagandeDet är min och grundläggandeuppfattning att människor vill och kan ta ansvarsåväl för sig själva som för andra. Det innebär attvarje människa måste ges möjlighet att påverka debeslut som i sin tur påverkar henne. Kort uttrycktså måste det demokratiska inflytandet öka på allabeslutsnivåer i samhället. Det kan bl.a. uppnåsgenom en decentralisering av samhällets funktionerfrån stat till region, från region till kommun ochfrån kommun till människor i samverkan. En på dettasätt förnyad demokrati ger delaktighet och ansvarför alla i våra gemensamma angelägenheter.Med den nu skisserade utgångspunkten är det inteminst viktigt att förstärka det demokratiskainflytandet på lokal nivå. Ett sätt att göra dettakan vara att när frågan om kommundelningar väcksfästa större avseende vid de demokratiska aspekternapå en delning. För att detta skall bli möjligt bördet politiska inflytandet över dessa frågor öka. Detinnebär bl.a. att den nuvarande beslutsordningenmåste förändras. Med den beslutsordning som i dagtillämpas kan det komma att bli ett rentmyndighetsbeslut att inte ens inleda en utredning avom förutsättningar för en delning föreligger ellerinte. Enligt min mening är detta intetillfredsställande. För att öka det politiskainflytandet i dessa frågor bör därför samtligabeslut som rör delning av en kommun läggas påregeringen. Även beslutet huruvida en fördjupadutredning av förutsättningarna för en delning skallinledas eller inte bör sålunda fattas av regeringen.Det vi nu med anslutning till Centerpartietspartimotion 2000/01:K397 yrkande 5 anfört omindelningslagen bör för regeringentillkännage som sin mening.2. Bildande av kommun (punkt 2)av (), (),(), (), AndersYgeman (s), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. avslår motion 2000/01:Bo304.StällningstagandeFrågan om att genom en delning av kommunbilda kommun har prövats enligt denlagstiftning som gäller. Regeringens prövningav frågan har sålunda skett gentemot deförutsättningar för en delning som genomindelningslagen har ställt upp. Vid denna prövninghar tillräckliga skäl för att bilda kommuninte befunnits föreligga. Även motionärerna tycksacceptera detta förhållande. I motionen åberopas somfrämsta skäl för en ny prövning av frågan, attriksdagen uppdragit åt regeringen att se övermöjligheterna att underlätta kommundelningar. med uppgift att överväga denna fråga harockså tillsatts. I den mån utredningen leder framtill att kommundelningar skall vägledasav helt eller delvis andra kriterier än de som nugäller kan detta naturligtvis vara ett skäl för attpå nytt pröva frågan om att bilda kommun.Enligt vår mening är det mot denna bakgrundsjälvklart att det pågående utredningsarbetet ochresultatet av detta avvaktas. Om det under denna tidframkommer nya sakskäl eller om förutsättningarnaför en delning i övrigt ändras vill vi erinra om attfrågan kan aktualiseras på nytt antingen genom en nyansökan eller genom att regeringen på eget initiativtar upp frågan. För att värna den kommunalasjälvstyrelsen är dock en förutsättning för delningatt det finns ett stöd för delningen i berörd kommunoch kommundel.Med hänvisning till vad vi nu anfört avstyrksmotion 2000/01:Bo304 (c).3. Bildande av kommun (punkt 3)av (), (),(), (), AndersYgeman (s), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. avslår motion 2000/01:K235 yrkande 2.StällningstagandeDen kommunala indelningen skall svara mot fleragrundläggande krav. Det innebär bl.a. attindelningen skall vara sådan att den dels ger ettlokalt inflytande, dels ger kommuner som kanfullgöra de uppgifter de ålagts. Det innebär att denkommunala indelningen från tid till annan kan behövaanpassas till utvecklingen i samhället på såvällokal som regional nivå liksom på riksnivå. Sedankommunreformen genomfördes har också flera nyakommuner tillkommit genom att de då bildadekommunerna delats. Stor vikt har i dessa fall bl.a.lagts vid att de nya kommunerna skall få en naturliggeografisk avgränsning och att de skall haförutsättningar att fullgöra alla de uppgifter somåvilar en kommun.Genom indelningslagen har lagt fastförutsättningarna för och förfarandet vid ändringari kommunindelningen. Det innebär bl.a. att det ärKammarkollegiet som har att besluta om huruvida enfördjupad utredning av förutsättningarna för endelning skall göras eller inte. Kammarkollegietsställningstagande vägleds naturligtvis av dekriterier för en delning som ställs upp i lagen.Detta ställningstagande kan dessutom överklagas tillregeringen. Förslaget i motionen tycks innebära atten utredning alltid skall komma till stånd oavsettom de förutsättningar för en delning somindelningslagen ställer upp föreligger eller inte.Vi delar inte denna uppfattning. I de fall det redanpå ett tidigt stadium står klart att de av riksdagengenom indelningslagen uppställda förutsättningarnainte föreligger finns det inte anledning att läggaresurser på mera omfattande utredningsinsatser.Samtidigt bör naturligtvis en fördjupad utredninggöras i de fall det råder oklarhet om de faktiskaförutsättningarna för en delning. Inte minst gällerdetta när det lokala stödet för en delning är stort.Vi vill i detta sammanhang erinra om attKommundemokratikommittén bl.a. har till uppgift attse över hur kommundelningar kan underlättas. Iuppdraget ingår även att se över hur sådana ärendenutreds. Vi avstyrker med det nu anförda förslaget imotion 2000/01:K235 (kd) yrkande 2.4. Länstillhörigheten för (punkt 5)av (), (),(), (), AnnelieEnochson (kd), (), RigmorStenmark (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 5.Tillkännagivandet görs med anledning av motionerna2000/01: Bo302 och 2000/01:Bo303.StällningstagandeDen i samband med val genomfördafolkomröstningen visar att en klar majoritet av deboende i vill att kommunen skallingå i län. Den på detta sätt tydligtuttalade folkviljan måste enligt vår mening bli heltvägledande när det gäller att bestämmalänstillhörigheten. När dessutom Kammarkollegietföreslagit att länsindelningen fr.o.m. den 1 januari2003 ändras så att överförs frånVästmanlands län till län finns det enligtvår mening nu inga som helst skäl för att inte ändralänstillhörigheten.Vad vi nu med anslutning till motionerna2000/01:Bo302 (m, kd, c, fp) samt 2000/01:Bo303 (kd)förordat beträffande länstillhörigheten för Hebykommun bör tillkännage för regeringen somsin mening.5. Försöksverksamheten med regionalsjälvstyrelse (punkt 6)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 6.Tillkännagivandet görs med anledning av motionerna2000/01: Bo308 och 2000/01:K401 yrkande 12.StällningstagandeDen nu pågående försöksverksamheten med ändradregional ansvarsfördelning har enligt vår meningåstadkommit förändringar i arbetssätt ochbeslutsfattande som lett till ett ökat regionaltinflytande. Det är en helt riktig utveckling. I enomvärld där regionerna såväl inom som mellan staterkommit att få en allt större betydelse är detnaturligtvis viktigt att också det demokratiskainflytandet förstärks i regionerna. För attregionerna skall kunna ta det ökade ansvar somutvecklingen kräver måste de också förfoga över demedel som fordras.Det ökade regionala självstyret har givit entydlig sammanhållande aktör i försökslänen. Ettregionalt självstyrelseorgan kan på ett helt annatsätt än en länsstyrelse med dess dubbla lojaliteteragera med enbart regionens bästa för ögonen. Genomett regionfullmäktige eller motsvarande organ fårregionen också en naturlig representant i såvälnationella som internationella sammanhang.Den parlamentariska regionkommittén (PARK) harföreslagit att den pågående försöksverksamheten medregionala självstyrelseorgan dels skall förlängas,dels skall utökas till att omfatta flerlänsstyrelser. Vi delar denna uppfattning. Det finnsockså en stark önskan i många län att kunnaorganisera sin verksamhet på samma sätt som iförsökslänen. Enligt vår mening finns det mot dennabakgrund anledning att redan nu låta de län som såvill påbörja en försöksverksamhet. I detta avseendefinns det därför inte anledning att avvakta denpågående remissbehandlingen av utredningensslutbetänkande. När remissbehandlingen avslutats börsträvan i stället vara att låtaförsöksverksamheten övergå i en permanentverksamhet.Det vi nu med anledning av motionerna2000/01:Bo308 (kd) och 2000/01:K401 (mp) yrkande 12anfört om försöksverksamheten med regionalasjälvstyrelseorgan bör tillkännage förregeringen som sin mening.6. Avveckling av landshövdingeämbetet iförsökslänen (punkt 7)av (), (), HelenaHillar () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 7.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01: K401 yrkande 13.StällningstagandeDen nuvarande försöksverksamheten med ändradregional ansvarsfördelning innebär attlänsstyrelsens roll har inskränkts till att endastomfatta rent statliga förvaltningsuppgifter. Detregionala utvecklingsansvaret och uppgiften somföreträdare i regionala frågor har i stället lyftsöver till det regionala självstyrelseorganet. Enföljd av detta är att landshövdingerollen mist del av sitt innehåll. Mot denna bakgrund anservi att landshövdingeämbetet bör avskaffas iförsökslänen. I dessa län bör länsstyrelserna ifortsättningen, i takt med att nuvarandeförordnanden går ut, i stället ledas av entjänsteman, förslagsvis med titeln länschef. Med ensådan förändring tydliggörs också den förändradeansvarsfördelningen mellan länsstyrelserna och deregionala självstyrelseorganen ytterligare.Det vi nu med anledning av motion 2000/01:K401(mp) yrkande 13 anfört om landshövdingeämbetet börriksdagen tillkännage för regeringen som sin mening.7. Utredning av den inomregionala balansen iVästra (punkt 9)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 9.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01: Bo307.StällningstagandeNär bildades var det en uttaladsträvan att den inomre-gionala balans som de treursprungslänen representerade skulle bibehållas. Ensärskild utredare hade också till uppgift att seöver placeringen av de olika länsorganen med dennautgångspunkt. Det nya storlänet har funnits idrygt . Det betyder att erfarenheter nu börjarvinnas av hur länet kommit att fungera i olikaavseenden.Inför en trolig förlängning av denförsöksverksamhet med ändrad regionalansvarsfördelning som också läningår i är det viktigt att de hittillsvarandeerfarenheterna nu utvärderas med avseende på hur deninomregionala balansen har påverkats. Som ensärskild del i den fortsatta utvärderingen bör detalltså ingå att se över i vilken utsträckningplaceringen av olika läns- och regionorgan svararmot de ursprungliga planerna och hur deninomregionala balansen i övrigt har påverkats. Medavseende på frågans vikt bör det uppdras åten särskild utredare att göra en sådan utvärdering.Vad vi nu med anslutning till motion 2000/01:Bo307(s) anfört om en utredning av den inomregionalabalansen i bör förregeringen tillkännage som sin mening.Särskilda yttrandenBildande av kommunHelena () anför:Det är min och principiella ståndpunktatt beslutet om att inte låta bilda enegen kommun bör omprövas, eftersom det är ett beslutsom i ett slag slår undan möjligheterna för en aktivlokal demokratirörelse.Det finns visserligen möjligheter att bildanya kommuner, men hindren är många och stora. Detfinns t.ex. inga klara regler för hur opinionenskall tolkas, när det gäller folkomröstningar omdelning av en kommun. I Torslandafallet var enmajoritet inom "utbrytardelen" för en delning, menen majoritet i nuvarande hela emot.Det är viktigt att inte bortse ifrån att detbildas två nya kommuner när en kommun delas. Därförmåste också befolkningen i den del som inte villbryta sig ut få inflytande över delningen. Men härbehövs ett viktningsinstrument, som ger"utbrytardelen" större vikt i förhållande till helakommunen. Det blir annars väldigt svårt att få delning för någon kommundel, som har en klarmajoritet för att skapa en egen kommun - och somklart kan visa att man kan ta det ansvar medsamhällsservice m.m. som är förenat med att varaegen kommun. Vi önskar från sida enmer positiv syn på intresset för kommundelningar, enenklare och klarare hantering. Exempelvis måstehänsyn tas till hur den sociala strukturen ser ut i"utbrytardelen".De tidigare stora kommunreformerna, som slog ihopkommunerna till att bli allt större administrativaenheter, är inte något självklart positivt. Snararehar befolkningen kommit längre ifrån politiken ochpolitikerna, med ett allt mindre deltagande ochengagemang i kommunfrågorna. Det är därför våravsikt att i fallet och i andra liknandefall på olika sätt fortsätta att verka för att endelning skall komma till stånd.Bildande av en skärgårdskommunRigmor () anför:Det talas mycket om vikten av att behålla enlevande skärgård som ger goda förutsättningar försåväl permanentboende som fritidsboende. Konkretaåtgärder för att åstadkomma detta lyser dock mereller mindre med sin frånvaro. Enligt min ochCenterpartiets mening måste riksdag och regering numedverka till att skärgårdsfrågorna ges en störretyngd. Vad som måste till är en rad åtgärder på allanivåer i samhället. Det gäller allt från att inrättaen särskild skärgårdsriksdag med somförebild till att underlätta fastighetsbildning förpermanentboende. Gemensamt för åtgärderna bör varaatt de medverkar till att förstärka den lokalademokratin och därmed också det lokala inflytandet.Dagens skärgårdskommuner har sin bas på fastlandetdär flertalet av deras invånare bor. Det betyder attde öboendes specifika förhållanden och problem oftainte får den uppmärksamhet de förtjänar. Enmöjlighet att fördjupa demokratin och geskärgårdsborna i ett reelltinflytande över sin situation är att inrätta ensärskild skärgårdskommun. Geografiskt skulle ensådan kommun kunna omfatta samtliga öar i Stockholmsskärgård utan fast landförbindelse. Uppskattningsvisskulle denna skärgårdskommun få omkring 11 000invånare, dvs. ett invånarantal som ligger över vadmånga mindre kommuner har. Även om en kommunmed denna geografiska omfattning kan ge upphov tillvissa problem när det gäller placeringen avkommunala inrättningar m.m. torde dessa svårigheterinte vara större än att fördelarna överväger.Frågan om att inrätta en skärgårdskommun ärnaturligtvis i första hand en fråga för dem somberörs, dvs. de boende i skärgården. Jag har därförnu avstått från att ställa mig bakommotionsförslaget. När och om frågan aktualiseras avskärgårdsborna själva är det dock min ochCenterpartiets avsikt att på alla sätt stödjatillkomsten av en sådan kommun.Förteckning över behandladeförslag