bet · GP01NU3 · 2001-11-20 00:00:00 — är detta en realitetsom delar med en stor del av länder.Statens kärnkraftinspektion () har fortlöpandekontakter med kärnkraftsindustrin när det gällerbeskaffenheten i det fysiska skyddet avanläggningarna. Enligt uppgift har SKI ocksåkontakter med ochLuftfartsinspektionen vad avser allmänna åtgärdermot flygburen terrorverksamhet och medSäkerhetspolisen () i frågor som hänför sig tillhotbilden mot svenska kärntekniska anläggningar. SKIär också involverat i ett intensifieratinternationellt samarbete med anledning avhändelserna i och den 11september 2001. Dock kan inte, enligt utskottetsmening, dessa risker motivera en snabbavveckling avkärnkraften.När det gäller vad som sägs i motion 2001/02:N366(mp) om kärnkraftsavvecklingen står utskottet fastvid det utskottet uttalade senast i detenergipolitiska betänkandet (bet.2000/01:NU3). Där sades att som det är avvikt att avvecklingen av kärnkraften inleds är detbetydelsefullt att omställningen och utvecklingen avenergisystemet sker såatt inte problem uppstår för sysselsättning,välfärd, konkurrenskraft och miljö. Därför gällerinte längre, enligt beslut av , soms.k. slutår för kärnkraftsavvecklingen. Vidare ansågutskottet att den marknadsekonomiska lösning, sommotionärerna argumenterar för, i syfte att fördyraproduktionen av elektricitet från kärnkraftverken,med stor sannolikhet skulle medföra svårakostnadsproblem för den svenska industrin ochnästintill utslagning av den elintensiva industrin.Ett sådant ingrepp i prisbildningen på marknaden ärinte att tillämpa marknadsekonomiska principer, utandet är snarare uttryck för en chockterapi som ledertill en rad oönskade och okontrollerbara effekter,anförde utskottet. Utskottet har inte ändratuppfattning i dessa delar. När det gällerreaktorägarnas ekonomiska ansvar vill utskottethänvisa dels till de medel som finns iKärnavfallsfonden och som tidigare beskrivits ibetänkandet, dels till beslut våren 2001om ett utökat skadeansvar för innehavare avatomanläggningar.Med det sagda avstyrker utskottet samtliga i dettaavsnitt behandlade motioner i berörda delar.Förnyad prövning av stängningen avBarsebäck 2Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör lägga regeringens skrivelsetill handlingarna och avslå motionsyrkandenom och när skall stängas. Ilikhet med regeringen menar utskottet attBarsebäck 2 skall stängas men först närriksdagens villkor är uppfyllda. Jämförreservation 5 (m, kd, fp), reservation 6 (v),reservation 7 (c) och reservation 8 (mp) samtsärskilt yttrande 1 (v).SkrivelsenEnligt de energipolitiska riktlinjer som beslutadesav (prop. 1996/97:84, bet.1996/97:NU12) skulle den andra reaktorn iBarsebäcksverket stängas av före den 1 juli 2001.Ett villkor för stängningen är att bortfallet avelproduktion kan kompenseras genom tillförsel av nyelproduktion och minskad användning av el. Avriksdagens beslut framgår även att skallges möjlighet att bedöma om villkoren för stängningär uppfyllda. Regeringen redovisade i föregående årsskrivelse (skr. 2000/01:15) sin bedömning attvillkoren för stängning av reaktorn före den 1 juli2001 inte var uppfyllda. Regeringen meddelade sinavsikt att återkomma till med en förnyadprövning av villkorsuppfyllelsen . Undervåren 2001 har regeringen inhämtat underlag införprövningen från och frånSvenska kraftnät. Rapporterna har remissbehandlats.I den nu aktuella skrivelsen som regeringenavlämnade till framgår attresultatet av den förnyade prövning som regeringengjort visar att förutsättningarna intehar förändrats sedan prövningen under år 2000.Enligt regeringen bör andrareaktor stängas så snart de villkor lagtfast är uppfyllda. Regeringens bedömning är attvillkoren för stängningen bör stå fast. Därigenomkan, menar regeringen, stängningen av 2inte ske förrän nödvändiga åtgärder fått genomslag.Enligt regeringen bör en ytterligare prövninggenomföras år 2003.De viktigaste kriterierna för att villkoren skallkunna sägas vara uppfyllda är enligt regeringen attkraftbortfallet kan kompenseras så att stängningeninte medför påtagligt negativa effekter förelpriset, tillgången på el för industrin,effektbalansen eller för miljön och klimatet.Regeringen gör bedömningen att villkorför en stängning inte är uppfyllda vad avserkraftbortfallet, effektbalansen samt miljö ochklimat. Regeringen vill dock som tidigare framhållaatt det är en samlad analys av dessa faktorer somligger till grund för bedömningen av om villkoren äruppfyllda. Härvid bör elmarknadens övergripandeutveckling och nya typer av marknadslösningarsärskilt beaktas. En kompensation av kraftbortfalletfullt ut av inhemsk tillförsel och effektivareanvändning anser regeringen vara nödvändig endast omdet skulle krävas för att övriga kriterier skullebli uppfyllda. Regeringen bedömer dock att det finnsmöjlighet att nå målet på lite när deåtgärder fått genomslag som regeringen redovisade iföregående års skrivelse. Om dessa åtgärder inte fårtillräcklig effekt avser regeringen att intensifieraarbetet.Regeringen erinrar om att energipolitiskaprogram grundar sig på en överenskommelse mellanSocialdemokraterna, ochVänsterpartiet. Denna överenskommelse har varitbasen för utvecklingen av programmet underprogramperioden. Med hänsyn till att den kortsiktigadelen av detta program upphör avserregeringen att ta initiativ till att breddaöverläggningarna om den fortsatta omställningen avenergisystemet. Regeringens ambition är att säkra enfortsatt bred politisk majoritet för en stabil ochlångsiktig energipolitik. Detta arbete skallsamordnas med den pågående översynen avenergiskatterna. Regeringen vill också betonanödvändigheten av en aktiv dialog med företrädareför industrin. Omställningen av energisystemet skallske på ett sådant sätt att den elintensivaindustrins konkurrensläge inte äventyras. Enighetoch långsiktighet i energipolitiken är, skriverregeringen, av stort värde för industrins utvecklingi vårt land och för hela . Iövrigt anser regeringen att den fortsattaomställningen av energisystemet i huvudsak bör ske ienlighet med vad som redovisades i regeringensskrivelse från september 2000.MotionernaI motion 2001/02:N36 (m) sägs att villkoren intekommer att vara uppfyllda . Trenden är, sägsdet, att elförbrukningen ökar, och för ett normalårår 2010 kommer det att finnas ett avsevärtimportbehov även om är i drift. Sverigeblir i takt med ökande elförbrukning alltmerberoende av elimport. Motionärerna menar att riskenär stor att inte kommer attkunna importera tillräckligt mycket elektricitet föratt undvika en bristsituation. Vidare, anförs det,kommer utsläppen av koldioxid i de länder från vilkaSverige importerar elektricitet att öka medmellan 2 och beroende på om Barsebäck2 drivs vidare eller ej. I motionen sägs - medhänvisning till uppgifter från -att en stängning av leder till att 4 TWhmåste ersättas av annan produktion. Med dessautgångspunkter, skriver motionärerna, vore detmycket märkligt om medvetet skulle fortsättaatt driva en energipolitik som förvärrarproblematiken kring hotande elbrist, risken för akuteffektbrist samt utsläppen av växthusgaser. Detenergipolitiska omställningsprogrammet, fortsättermotionärerna, tillkom i syfte att möjliggöraen stängning av , vilket hittillshar kostat skattebetalarna mer än 9 miljarderkronor. Motionärerna konstaterar att villkoren föratt stänga trots detta inte äruppfyllda. I motionen uppges att själva stängningenav kostade ca ochatt stänga kommer att kräva attytterligare miljarder skattekronor betalas ut tillingen nytta. bör därför, krävermotionärerna, riva upp beslutet om en förtidaavveckling av kärnkraften.I motion 2001/02:N39 (m) uttalas att det enligt1997 års beslut om stängning av andrakärnkraftsreaktor uppsattes krav som skulleuppfyllas för att detta skall få ske. Redanstängningen av första reaktor har medförtnegativa konsekvenser vad gäller samtliga dessakrav, sägs det i motionen. En förtida stängning avBarsebäck 2 kommer naturligtvis att ytterligareförvärra situationen. Motionärerna anser därför att1997 års energiuppgörelse bör rivas upp, attBarsebäck 1 åter bör startas, och att 2inte bör stängas i förtid.Det är bra att regeringen nu konstaterar attförutsättningar för fortsatt avveckling inte finns,heter det i motion 2001/02:N40 (m). Det hadenaturligtvis varit långt bättre att dettakonstaterats så att kapitalförstöringoch onödiga elimportkostnader inte uppkommit, samtatt osäkerhet om försörjningen av elektricitet intehade behövt råda, fortsätter motionären. I motionensägs att det är helt meningslöst att genomföra enförnyad prövning , eftersom det redan nu kankonstateras att uppställda krav inte kommer att varauppfyllda, och att en avstängning skulle innebärauppenbara risker för vår energiförsörjning.Motionären menar att den enda realistiska åtgärdenär att återstarta i syfte att ökaelproduktionen i . I motionen uttalasvikten av att nu besluta om att genomföra analyserav vilken hälsopåverkan en fortsatt avstängning avBarsebäck 1 medför, och att denna studie börföreligga före nästa beslutstillfälle vad gällerfrågan om fortsatt produktion i Barsebäcksverket.I motion 2001/02:N34 (v) erinras om att dengrundliga utvärdering som gjordes visade attvillkoren för att stänga den 1 juli 2001inte var uppfyllda. I motionen påpekas attregeringen också vid årets analys funnit att skälenför att skjuta på stängningen av 2överväger. I motionen hänvisas till att regeringenframför allt pekar på risken för effektbristvintertid. Men, skriver motionärerna, arbetet medatt åstadkomma en fungerande effekthandel harpåbörjats och är av avgörande betydelse för attelmarknaden skall fungera. Med en fungerande marknadär det bedömning att kanstängas, anförs det. Motionärerna vill ocksåuppmärksamma en ny aspekt på säkerheten vidkärnkraftverken som har tillkommit sedan förra åretsriksdagsbehandling av : risken förterroristangrepp på denna typ av anläggningar måsteanses ha ökat efter terrorattackerna i Förentastaterna . harBarsebäcks läge nära och varit skälför att just dessa reaktorer skall stängas först. Enstängning av ger en klarsignal till medborgare och näringsliv om attenergiomställningen skall fortsätta, menarmotionärerna. Det betyder att effektivisering, ökadsatsning på kraftvärme och förnyelsebar energisamtidigt får en starkare ställning och att arbetetkan bedrivas mer målmedvetet, sägs det.I motionerna 2001/02:N35 (kd) och 2001/02:N371(kd) påtalas att är starktkritiska mot hur regeringen handlagt frågan omkärnkraftens avveckling. Motionärerna anser attbeslutet om nedläggningen av togs utanatt de ekonomiska effekterna var tillräckligt kändasamt att avsaknaden av miljökonsekvensanalyser ochsamhällsekonomiska analyser var total. Motionärernakonstaterar att regeringen fortfarande inte harkunnat redovisa dessa analyser. Kristdemokraternaär, sägs det i den förstnämnda motionen, starktkritiska mot regeringens handläggning av frågan omkärnkraftsavvecklingen. hade kunnat skonatmiljön från drygt koldioxid varje årom fått fortsätta att produceraelektricitet, heter det. En grundligmiljökonsekvensanalys måste genomföras ,är budskapet. Motionärerna menar att de ökadeutsläppen som blev följden av stängningen avBarsebäck 1 inte kan ignoreras. Med ledning av ensådan studie kan slutsatser dras om vilkautsläppsmängder och miljökonsekvenser som kan bliresultatet av stängningen av . Även deekonomiska konsekvenserna för skattebetalarna,näringslivet och det övriga samhället måste bildaunderlag för ett politiskt beslut om stängning avBarsebäck 2, skriver motionärerna.I motion 2001/02:N37 (c) välkomnas att regeringenäven har för avsikt att fortsätta denomställning av energisystemet som påbörjats och sommotionärerna till stora delar finner varit lyckosam.Det är glädjande, sägs det, att regeringen avserförsöka samla en bred majoritet i detta arbete. Detpåtalas dock att den tidigare överenskommelsen frånår 1997 måste vara uppfylld innan ett fortsatt,trovärdigt omställningsarbete kan fortsätta. Dennaöverenskommelse innefattar en stängning av den andrareaktorn i . har, anförs det,för avsikt att medverka till att dennaöverenskommelse uppfylls innan nya överenskommelseringås. Det är således av vikt att den andra reaktorni stängs innan en ny överenskommelseträder i kraft, framhåller motionärerna.Centerpartiet anser, uttalas det, att det ärnödvändigt att beslutar att stängaden andra reaktorn i . Genomett sådant beslut i skapas incitament förmarknadens aktörer att arbeta mer aktivt medenergieffektiviseringar och investeringar i nyenergiproduktion, lyder slutsatsen i motionen.I motion 2001/02:N38 (fp) sägs att Folkpartietkraftfullt motsätter sig att den andra reaktorn iBarsebäck skall stängas. I motionen hänvisas till deberäkningar som partiet har redovisat om de positivakonsekvenserna för statens finanser som skulle följaav att beslutet om stängningen av rivsupp och att denna reaktor på nytt tas i bruk, såsnart detta är tekniskt och säkerhetsmässigtmöjligt. I motionen riktas kritik mot att regeringeninte har redovisat någon bedömning av kostnadernaför stängningen av den andra reaktorn iBarsebäcksverket. Det är, sägs det, en storkapitalförstöring att stänga av väl fungerandekärnkraft, så länge den är säker och ekonomisktförsvarbar. Konsekvensen blir att tvingasatt importera fossilbaserad el från ochTyskland. Motionärerna pekar på att stängningen avenbart en reaktor i leder till attutsläppen av koldioxid ökar med perår. Regeringen bör därför, anför motionärerna,tillsätta en miljökonsekvensutredning sombl.a. redovisar utfallet av ett ökat beroende av elfrån t.ex. danska kol- och oljebaseradeelproduktionsenheter.Miljöpartiet föreslår att beslutar attvillkoren för stängningen av upphävs,lyder budskapet i motion 2001/02:N41 (mp). Imotionen sägs att det är ett föråldrat tänkande somligger bakom dessa villkor. Motionärerna menar attde kriterier som regeringen hänvisar till i sittbeslut att som planerat inte stänga av den andrareaktorn i inte är beslutade av ,utan de är regeringens egen operationalisering av deav beslutade villkoren för dennastängning. När det gäller frågan om effektbalansenär detta, enligt vad som sägs i motionen, ettmarknads- och kontraktsproblem, dvs. en fråga omleveranssäkerhet. Har en elleverantör åtagit sig attleverera el är det dennesskyldighet att vidta sådana åtgärder att leveranskan garanteras vid den kontrakterade tidpunkten.Motionärerna menar att det är fullt rimligt attinföra ett regelverk som tydliggör ett sådant ansvarfrån . Vad avser miljö- ochklimatproblemen så understryks i motionennödvändigheten av att effektivisera och minskaelförbrukningen, liksom vikten att ställa om tillförnybara och mer miljövänliga sätt att framställaelektriciteten. Enligt motionärerna bör denredovisning som regeringen skall förelägga riksdagenår 2003 - för den händelse inte redan dåär stängd - också innefatta analyser avmiljökonsekvenserna av såväl fortsatt drift someffekter av uranbrytningen i berörda länder.Uppfattningen är att en ytterligare tidsförskjutningi avvecklingen av skapar otydlighet omstatsmakternas verkliga avsikter, och detta kan ledatill en tveksamhet hos aktörerna på marknaden att tanödvändiga initiativ för fortsattenergieffektivisering och introduktion av förnybaraenergikällor. Motionärernas slutsats är att deti dag inte finns några hinder för att verkställa denredan beslutade stängningen av före den1 juli 2002.Vissa kompletterande uppgifterEnligt lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling(den s.k. avvecklingslagen), som trädde i kraft den1 , får regeringen besluta att rättenatt med stöd av tillstånd enligt kärntekniklagendriva en kärnkraftsreaktor för att utvinnakärnenergi skall upphöra att gälla vid en visstidpunkt. I lagen sägs (3 §) att regeringensbeslut skall fattas med utgångspunkt i att reaktornskall ställas av som bäst gagnarsyftet med omställningen av energisystemet och dessgenomförande. På denna sistnämnda punkt anförs det ilagen (1 §) att syftet med omställningen är attåstadkomma en ekologisk och ekonomiskt hållbarenergiförsörjning byggd på förnybara energislag. Detsägs också att omställningen skall genomföras på ettsätt som gör det möjligt att tillförsäkra svenskindustri och samhället i övrigt el påinternationellt konkurrenskraftiga villkor. Av lagenframgår vidare att hänsyn skall tas till reaktornsgeografiska läge vid avgörande av när en reaktorskall tas ur drift. För varje reaktor skall i övrigtbeaktas andra särskilda förhållanden såsom ålder,konstruktion och betydelse för energisystemet.I samband med behandlingen av avvecklingslagenframhöll utskottet (bet. 1997/98:NU5 s. 19) att ettvillkor för avställningen av den andra reaktorn vidBarsebäcksverket är att bortfallet av elproduktionkan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktionoch minskad användning av el. Även i dettabetänkande underströk utskottet att , innanen stängning av den reaktorn kan genomföras, skallges möjlighet att pröva om förutsättningarna för enstängning av reaktorn är uppfyllda. Utskotteterinrade också om att ny elproduktionskapacitet ochminskad elanvändning vidare skall vara ett villkorockså för den fortsatta avställningen avkärnkraftsreaktorer enligt de av antagnariktlinjerna för energipolitiken. Efteravställningen av skall, anfördeutskottet, en uppföljning ske av utvecklingen avelpriser, investeringar, miljöpåverkan,sysselsättnings- och fördelningseffekter samtelmarknadens funktionssätt m.m. Resultatet av detenergipolitiska programmet skall utvärderas ochtillsammans med erfarenheterna från stängningen avreaktorerna i utgöra underlag förkommande beslut om hur den fortsatta omställningenskall genomföras. I reservationer (m, fp; kd)yrkades avslag på regeringens förslag till lag omkärnkraftens avveckling.I beredningen av regeringens skrivelse om denfortsatta omställningen av energisystemet hösten2000 ställde sig utskottet (bet. 2000/01:NU3 s. 29)bakom regeringens bedömning att de villkor somriksdagen satt upp för stängning av den andrareaktorn i inte var uppfyllda.Utskottet ansåg dock att det inom en rimlig tidtorde finnas goda möjligheter att nå de mål som äruppsatta för att kompensera kraftbortfallet. Ilikhet med regeringen bedömde utskottet att dettablir fallet senast före utgången av . Vidareunderströk utskottet att det är som ävenfortsättningsvis prövar om nämnda villkor ärtillgodosedda inför ett beslut att stänga den andrareaktorn i . ställde sigbakom utskottets uppfattning.I en reservation (m, kd, fp) sades attomställningsprogrammet har stora svagheter och ipraktiken har misslyckats. Denna omständighet ledertill, anförde reservanterna, att måste tainitiativ till att upphäva två viktigaenergipolitiska beslut, dels avvecklingslagen, delsbeslutet om avvecklingen av den första reaktorn iBarsebäcksverket. I en annan reservation (v) gjordesdäremot bedömningen att villkoren för en stängningav andra reaktor kommer att varauppfyllda till och att därförreaktorn kan stängas av detta datum. Även ireservationer från företrädarna för Centerpartietoch framfördes denna uppfattning. I ettsärskilt yttrande från företrädarna förVänsterpartiet uttalades - med hänvisning till detmajoritetsförhållande som råder i - attVänsterpartiet i den slutliga röstningsomgången ikammaren kommer att stödja den socialdemokratiskabedömningen av villkoren för avstängningen. Om intedetta stöd hade givits skulle den nyssnämndareservationen (m, kd, fp) ha erhållit majoritet,vilket inneburit att bl.a. förordat ettupphävande av avvecklingslagen, något somVänsterpartiet sade sig inte kunna acceptera.I rapporterna Elmarknaden och Scenarier föreltillförseln med och utan bl.a. prognoser om elanvändningoch elproduktion i och internationellt. Densistnämnda rapporten utgör också tillsammans med enrapport från om effektbalansen påden svenska elmarknaden vintrarna 2000/01 och2001/02 (prognos) ett underlag i regeringensskrivelse.Energimyndigheten betonar i rapporterna att denframtida energianvändningen i hög grad är beroendeav den allmänna ekonomiska utvecklingen. I Sverigehar elanvändningen ökatmed i genomsnitt . Ökningen var kraftigunder , därefter har ökningstaktendämpats. Elanvändningen beräknas öka med ca ,eller med , . År 1997var elanvändningen och beräknas denuppgå till ca . Elanvändningen iindustrin beräknas uppgå till ca (prognosenför är ) och inom bostadssektorntill ca (prognosen för är ).Mellan åren 1990 och 1999 har elanvändningen ökatmed . påpekar att omelanvändningen temperaturkorrigeras(utjämning mellan kalla och milda år) blir ökningenendast under detta decennium.I scenarier över elproduktionensätts normalårsproduktionen från vattenkraften till65 TWh. Normalårsproduktionen motsvarar ungefär 45 %av dagens totala elproduktion i Sverige.Vattenkraftsproduktionen kan variera kraftigteftersom tillrinningen varierar ochmellan åren. Vid s.k. torrår kanvattenkraftsproduktionen vara lägre änunder ett normalår, och under ett s.k. våtår kansituationen vara omvänd. hartillrinningen - med undantag för - varitöver den normala. Produktionsförmågan i de svenskakärnkraftverken uppgår till drygt 68TWh, under förutsättning att ingetproduktionsbortfall uppkommer i form av oplaneradeavställningar. En stängning av skullemotsvara ett produktionsbortfall på drygt . Deninstallerade effekten i vindkraftverken har ökatkraftigt . Trots detta utgjordeden av den totala installeradeeffekten för elproduktion i . Den årligaproduktionen från vindkraften uppgick till0,44 TWh.I Energimyndighetens prognoser för elbalansen framtill beräknas den totala elproduktionen(netto) uppgå till ca med respektive ca 148TWh utan i drift. Kärnkraftsproduktionenskulle i detta scenario uppgå till ca medrespektive ca utan i drift år2010. Importbehovet beräknas uppgå till ca 4TWh utan i drift och till ca medBarsebäck 2 i drift. Om skulle vara etttorrår beräknar attvattenkraftsproduktionen minskar med ca . OmBarsebäck 2 stängs, ökar kraftbehovet - vidett torrår - till ca . kan ett sådant torrår leda till enbrist på elenergi i det nordiska kraftsystemet.Energimyndighetens scenarier för eltillförselnfram pekar alltså på att mellan 2 och11 TWh elektricitet behöver nettoimporteras per år.Då denna elektricitet inte produceras i Sverigepåverkas inte de svenska utsläppen av koldioxid.Däremot kan utsläppen öka i det land därelproduktionen sker. Utsläppens storlek varierarenligt beroende på vilket land somexporterar elen till . harutlandsförbindelser för el till , ,, och . Vid ett antagande om attden svenska importen i scenarierna för år 2005utgörs av en genomsnittlig elproduktion för ,och skulle utsläppen av koldioxidunder ett normalår bidra till ökade utsläpp i andraländer motsvarande . Under etttorrår skulle importen i scenarierna för år 2005enligt framför allt kommaifrån och , vilket skulle medföraökade utsläpp på ungefär koldioxid,beroende på om drivs vidare eller ej.Energisektorns totala utsläpp av koldioxid i Sverigeuppgick till , av vilkaelproduktionen stod för 2,8 miljoner ton.Utskottets ställningstagandeI likhet med regeringen menar utskottet attBarsebäck 2 skall stängas men först när riksdagensvillkor är uppfyllda. Utskottet delar regeringensbedömning att dessa villkor ännu inte ärtillgodosedda men att detta blir fallet senast föreutgången av . Utskottet vill åter erinra omatt det är som skall pröva om nämndavillkor är tillgodosedda inför ett beslut att stängaden andra reaktorn i Barsebäcksverket.Utskottet vill framhålla att målbilden ienergipolitiken är omfattande och uttryck förambitiösa åtaganden i förhållande till olikasamhällsintressen. Enligt utskottet får inte -enligt de villkor som satte upp -en stängning medföra negativa effekter i fråga omelpriset, tillgången på el för industrin,effektbalansen eller miljön och klimatet. Utskottetvill understryka betydelsen av att regeringenfortlöpande följer upp förutsättningarna för attdessa villkor som har ställt upp kanuppfyllas. Den skrivelse som regeringen nu förelagtriksdagen om är ett uttryck för dennakontinuerliga uppföljning. I skrivelsen görregeringen bedömningen att villkor för enstängning fortfarande inte är uppfyllda vad avserkraftbortfallet, effektbalansen samt miljö ochklimat.