bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — bifaller därmed motion2001/02:Sk471 av m.fl.(m) yrkandena 1-10 och 36 samt avslårproposition 2001/02:1 punkterna 33, 34,38-41 och 43, alla i denna del.h) Det fasta beloppet vid beskattningenav förvärvsinkomster (avsnitt 3.3.3)=utskotteti) Beskattningen av sjömän i det nordiskaskatteavtalet (avsnitt 3.3.11)=utskottetj) Beskattning av investmentföretag ochvärdepappersfonder (avsnitt 3.4.1)=utskottetk) Fastighetsbeskattning (avsnitt 3.6.1)godkänner vad som sägs ireservation 12 om fastighetsbeskattning.Därmed bifaller motionerna2001/02:Fi241 av och () yrkandena 1-3, 2001/02:Fi255 avBerit (),2001/02:Fi281 av m.fl. (m,kd, c, fp),2001/02:Sk471 av m.fl.(m) yrkandena 21-24,2001/02:N319 av m.fl.(m) yrkande 7 och2001/02:A318 av m.fl. (m)yrkande 7samt avslår proposition 2001/02:1 punkt30 i denna del.l) Förmögenhetsskatt (avsnitt 3.6.2)godkänner vad som anförs ireservation 12 om förmögenhetsskatt.Därmed bifaller motionerna2001/02:Fi205 av ()och2001/02:Sk471 av m.fl.(m) yrkandena 25-27 samtavslår proposition 2001/02:1 punkt 37 idenna del.m) Privatinförsel av alkoholdrycker ochtobaksvaror (avsnitt 3.7.2)godkänner vad som anförs ireservation 12 om ytterligare höjningarav införselkvoterna och om sänktaalkoholskatter. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Sk471 av . (m) yrkandena 33-35 och bifallerdelvis proposition 2001/02:1 punkt 32 idenna del.n) En fortsatt grön skatteväxling(avsnitten 3.7.3 och 3.11)godkänner vad som anförs ireservation 12 om avslag på regeringensförslag om höjd koldioxidskatt och höjdskatt på el liksom vad som anförs ombehovet av en sänkning avdrivmedelsskatterna. Därmed bifallerregeringen motionerna2001/02:Fi242 av ochJan-Evert Rådhström (m),2001/02:Fi271 av och (),2001/02:Sk288 av m.fl. (m)yrkande 8,2001/02:Sk418 av och () yrkande 4 samt2001/02:Sk471 av m.fl.(m) yrkandena 15-17 ochavslår proposition 2001/02:1 punkt 35 idenna del samtproposition 2001/02:3 i denna del.o) Höjd avfallsskatt (avsnitt 3.7.4)=utskottetp) Fordonsskatt (avsnitt 3.7.5)=utskottetq) Justeringar i svavelskatten (avsnitt3.7.7)=utskottetr) Beräkning av statsbudgetens inkomsterför (avsnitt 3.10)godkänner beräkningen avstatsbudgetens inkomster för budgetåret2002 enligt det med reservation 12 (m)betecknade förslaget i densammanställning över statsbudgetensutgifter och inkomster som följer efterutskottets förslag till riksdagsbeslut.Därmed bifaller motion2001/02:Fi291 av m.fl. (m)yrkande 6 i denna del och avslårproposition 2001/02:1 punkt 6.s) Motionsyrkanden om budgetförslagen förår 2002Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i här aktuellamoderata motioner om skattepolitikensinriktning, höjda avdrag förpensionssparande, höjda reseavdrag,skattereduktion för hushållstjänster,beskattning av royalty, slopad skatt påaktieutdelning, ändrade regler förfåmansaktiebolag, sänkning av jordbruketsdieselskatt, sänkning av skatten påkärnkraftsel, nedsättning av skatter ochslopad reklamskatt. Därmed bifallerriksdagen motionerna2001/02:Fi239 av m.fl. (m)yrkande 12001/02:Fi269 av (),2001/02:Fi270 av (),2001/02:Fi291 av m.fl. (m)yrkande 9,2001/02:Sk288 av m.fl. (m)yrkandena 19 och 20,2001/02:Sk417 av m.fl. (m)yrkandena 3 och 4,2001/02:Sk471 av m.fl.(m) yrkandena 11-14, 18-20 och 28-32, 37samt 39,2001/02:Sk474 av m.fl. (m)yrkandena 1-4,2001/02:Sk491 av m.fl.(m) yrkande 13 samt2001/02:MJ421 av och () yrkandena 2 och 3 ochavslår övriga motionsyrkanden som finnsupptagna i den förteckning över avutskottet i punkt 6 avstyrktamotionsyrkanden som följer efterutskottets förslag till riksdagsbeslut.StällningstagandeRegeringen har låtithögkonjunkturen ersätta behovet av enoffensiv ekonomisk politik för ökadtillväxt. I stället har den kortsiktigtfrämst inriktat sig på att satsa påförslag som bundit upp de offentligautgifterna ytterligare. Därmed har deoffentliga finansernas sårbarhetförstärkts. I praktiken har regeringensutgiftspolitik lett till att den saneringav de offentliga finanserna somgenomfördes under den borgerligaregeringen , ochsom till vissa viktiga delar följdes avnya åtgärder av den socialdemokratiskaregeringen nu haråterställts.Några åtgärder har inte vidtagits föratt förbereda inför sämre tider,ej heller för att bekämpa en rekordhögarbetslöshet i högkonjunktur eller föratt förstärka långsiktigatillväxtförutsättningar. Regeringen harsaknat vilja och handlingskraft attgenomföra strukturella reformer som hadekunnat bidra till att höja Sverigeslångsiktiga tillväxtkraft bortomhögkonjunkturen.Denna passivitet har medfört att vi nustår lika sårbara inför den kommandeavmattningen som vid tidigarekonjunkturnedgångar. Och närmastföljdenligt tycks regeringen inte hellerha tagit signalerna om en svagarekonjunktur på allvar. Att tala om attprogrammet om ökade offentliga utgifter,grundade på regeringenstillväxtförhoppningar, ligger fastsamtidigt som tillväxttakten dramatisktfaller är inte ansvarsfullt.Budgetpropositionen visar att regeringenoch dess stödpartier under budgetarbetetblundat för konjunkturutvecklingen och deorosmoln som tornar upp sig.Mot bakgrund härav finns det enligt vårmening stor risk för att de offentligafinanserna återigen kommer att drabbashårt när konjunkturen vänder nedåt. Dettakommer att drabba på två olikasätt. Dels kommer växande statligaunderskott, budgettrixande ochövertrasserade utgiftstak att leda tillväxande inflationstryck och högre räntorän vad som annars hade varit fallet,vilket riskerar att leda djuparener i lågkonjunkturen än andra länder.Dels kommer en förlorad kontroll över deoffentliga utgifterna att leda tillsnabba och plötsliga sparprogram somkommer att slå hårdast mot de grupper somsaknar marginal och buffert. Vi har desenaste åren sett hur socialdemokratiskabesparingsaktioner saknar plan,framförhållning och hänsyn till degrupper som allra mest är beroende avoffentligt stöd.De offentliga finansernas sårbarhetmåste minska för att den privata sektornskall kunna få bättre förutsättningar förtillväxt över tiden. Genom att denoffentliga sektorn lägger beslag på en såstor del av resurserna försämrasförutsättningarna för den privata sektornatt erbjuda nya arbetstillfällen.Att utforma inkomstskattesänkningarnasom en skattereduktion för pensions- ochfackföreningsavgifter samt en marginellökning av grundavdraget är knappast enpolitik som tar hänsyn till medborgarnaskrav på social trygghet. Än mindre tarsådana skattesänkningar fasta på behovetav en tillväxtbefrämjande ekonomiskpolitik för ökat företagande och nyajobb.Svenska låginkomsttagare kommer medregeringens politik även attvara världens högst beskattade. Dettafaktum kommer att förstärkas av att densocialdemokratiska skattepolitiken saknaren strategi inför de utmaningar somglobaliseringen av världsekonomin innebärför rörliga skattebaser.Redan i dag har regeringen tvingatsgöra undantag för miljardärer ochutländska höginkomsttagare somman skärpt de skatter som påverkarhushållsekonomin mest för låg- ochmedelinkomsttagare samt för pensionärer.Denna utveckling mot en allt högrebeskattning av så kallade trögaskattebaser kommer att leda till att enväxande del av högskattepolitiken kommeratt belasta de grupper som harminst marginaler och som är sårbara förnya skattehöjningar, det må varabensinskatten, skatten på villaolja ellerskatterna på boende och vanligainkomster. Fortsatt höga skattesatserkommer att leda till förloradeskatteintäkter som med socialdemokratiskpolitik kommer att innebäraskattehöjningar för dem som inte har"flyttkraft" eller minskade bidrag utanmotsvarande skattesänkningar. Det är en iallra högsta grad socialt orättfärdigskattepolitik som gradvis urholkarnormala hushålls ekonomiska trygghet.Regeringens högskattepolitik för låg-och medelinkomstagare inverkar inte barapå den sociala tryggheten och människorsoberoende utan också på möjligheternatill nya jobb.Utvecklingen mot ständigt ökadeutgifter och skatter måste brytas. Detkrävs en radikal politik som gerförnyelse och svarar mot dagens krav - enpolitik som bygger på respekten förenskilda människors kunskap och förmågaoch den dynamik som frigörs i ett öppetsamhällsklimat. Reformer som öppnar förenskilda människors val och deraskontroll över den egna vardagen gerSverige större möjligheter i framtiden.Moderata samlingspartiet redovisar enpolitik med en sådan inriktning. Vårtparti föreslår i motion Fi291 ett antalstrukturella reformer som främjartillkomsten av nya arbeten och som gördet möjligt för folk att leva på sin egenlön.Beredskapen att möta en sämre ekonomiskutveckling än den regeringen lägger tillgrund för sin utgiftspolitik måste varagod. Vi vill möta lågkonjunkturen medsnabba och konkreta åtgärder som gerSverige ökad tillväxtkraft. Samtidigtskall de offentliga finanserna hållasunder kontroll.Vi motsätter oss därför deutgiftsökningar som regeringskoalitionenföreslår och som riskerar att leda tillspräckta utgiftstak. Tillsammans medvikande skatteinkomster ochkonjunkturmässigt ökade utgifter riskerardetta att framöver leda till att Sverigefår växande problem med de offentligafinanserna.Utgiftstaken skall inte överträdas. Istället skall den offentligautgiftskvoten pressas ned mot detgenomsnitt som råder i länder rikare änSverige. Det uppnår vi genom att föreslålägre offentliga utgiftstak ochutgiftsramar än regeringen. Våra förslagleder till att utgifts- ochskattekvoterna kommer att sjunka medytterligare 3 respektive 5 procentenheterfram till 2004 jämfört med regeringensalternativ. Genom att vi snabbareamorterar ner den offentligabruttoskulden kommer den attunderstiga av BNP, vilket är lägre än regeringenräknar med för egen del. På detta visetskapar vi en större stabilitet i deoffentliga finanserna somutrymmet för enskilda människorsvalfrihet och företagsamhet ökar.Vi ger de offentliga finanserna en nysammansättning och kan därigenom intebara sänka utgiftstaken utan också skapautrymme för ökade satsningar på detoffentligas huvuduppgifter och på degrupper som har störst behov av stöd.Våra besparingar uppgår under de treefterföljande åren till netto 39, 60respektive . Vi villatt staten och det offentliga skall ståekonomiskt starka och kunna sköta sinagrundläggande uppgifter men ha begränsademöjligheter att styra människors vardagoch liv. De sänkta offentliga utgifternaskapar utrymme för viktigaskattesänkningar.Det är framför allt vanliga familjermed låga och medelstora inkomster som harbehov av skattesänkningar, och enligt vårmening är det därför naturligt att man -såsom Moderata samlingspartiet förordar -i första hand sänker skatten påarbetsinkomster för dessa grupper, blandvilka barnfamiljerna är särskilt utsatta.Men även andra skatter, som också harstor betydelse för låg- ochmedelinkomsttagare, bör enligt vår meningsänkas betydligt framöver,inte minst fastighetsskatten och skattenpå bensin och diesel.Uppenbart är att regeringen i ställetför att ge medborgarna en ökad kontrollöver sin vardag och välfärd inriktar sigpå att låta den offentliga makten läggabeslag på en större del av den ekonomiskatillväxten. De ökade skatteinkomster somregeringen räknar med under de kommandeåren tillfaller stat och kommun påbekostnad av framför allt låg- ochmedelinkomsttagarnas sociala trygghet.Vi vill med våra satsningar skapa ökadtrygghet på gator och torg, bygga ut ochförbättra vägar och järnvägar i storomfattning samt även främja forskning ochutbildning. Statsbidrag ochtransfereringar som kanaliserasdirekt till kommuner eller via de storaoffentliga välfärdssystemen vill vi iökad utsträckning skall följa denenskilde och gå direkt till välfärdensverksamheter. Den svenska skolan ochsjukvården får på detta sätt ökaderesurser direkt in i verksamheten genomvåra förslag om en nationell skolpeng,särskilda resurser för sjukvården somföljer patienten och en nationellvårdgaranti.Genom en bred och omfattandeaktionsplan för att nedbringa den växandesjukfrånvaron verkar vi för att flermänniskor skall kunna vara friska ochkunna gå till jobbet. Vårt förslag omökade resurser till försäkringskassornaför sjukvård och för rehabilitering är aven sådan omfattning att detta kommer attkunna ge betydande resultat tillsammansmed de andra åtgärder vi föreslår. Räckerinte detta måste insatserna öka. Vi kaninte stillatigande se på när en växandeohälsa drabbar människor somvår ekonomiska utvecklingskraft ochstatens finanser försvagas. Sverigebehöver fler som kan delta i arbete.Politiken måste inriktas på att gemänniskor sjukvård och rehabilitering,inte på att försvara gamla och icke-fungerande välfärdssystem.Vi minskar företagsstöd, parti- ochpresstöd samt stödet till fackföreningarmen ökar det till änkor, handikappade ochde sämst ställda pensionärerna.Kostnaderna för sjukfrånvaro ochförtidspension håller vi som ovanredovisats tillbaka genom att satsaoffensivt på rehabilitering, kostnadernaför arbetslösheten genom en ny allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkring medhöjda, men avdragsgilla egenavgifter.Våra lägre skatter medför dessutom attbehovet av bidrag minskar. Vi återställerförtroendet för de gemensamma åtagandenasamtidigt som vi stärker den enskildesmakt över välfärden. Med en sådaninriktning av budgetpolitiken ökar viförutsättningarna för tillväxt och fårett ökat välstånd.Vi har med våra förslag sammafinansiella överskott som regeringen. Omman emellertid utgår från mer realistiskaantaganden om den ekonomiska utvecklingenän de regeringen använt sig av samtdessutom exkluderar premiepensionssparandet, som enligt vårmening inte bör beaktas i dettasammanhang eftersom det i grunden är ettprivaträttsligt sparande, motsvarar dettaett överskott på av BNP. Detta gertillräcklig stabilitet med tanke på vårtmål om balans över konjunkturcykeln samtbehovet av att amortera ned denoffentliga bruttoskulden till under 40 %av BNP. De privatiseringar vi genomför ärunder 40, 60respektive högre änregeringens. De bidrar till att vi kanpressa ned bruttoskulden under denna nivåredan 2004.Med vår skattepolitik vill vi stärka deenskilda medborgarnas oberoende och skapaförutsättningar för högre tillväxt ochfler jobb.Det är därför viktigt attinkomstskatten successivt sänks. På såsätt ökar friheten och därmed vars ochens möjlighet och förmåga att ta ansvarför den egna livssituationen. I synnerhetgäller det dem som har lågainkomster. I vårt budgetalternativ skapasutrymme för sänkta inkomstkatter föralla. Tyngdpunkten ligger på låg- ochmedelinkomsttagare. Inkomstskattereformenbestår av fyra delar och innehåller höjtgrundavdrag för alla, ett särskilt barnavdrag per barn samt förvärvsavdrag ochen successivt avvecklad statliginkomstbeskattning.När den moderata inkomstskattereformenär genomförd kommer de första 50 000 krav en inkomst att vara helt undantagnafrån beskattning. höjer vi grundavdraget itre steg upp till drygt 40 000 kr.Därtill undantas avförvärvsinkomster från beskattning genomatt ett förvärvsavdrag införs 2002. I ettsenare skede bör detta höjas till 15 %.Har man barn undantas ytterligare 15 000kr per barn från beskattning.Barnavdraget införs och gällerutöver dagens barnbidrag.Den statliga inkomstskatten sänks undertreårsperioden successivt ned till 17 %för att helt avvecklas.Skatten på kapital är hög i Sverige.Det medför att kapital flyttar tillländer där det är lägre beskattat och attägande av företag flyttar till andraländer. Skattepolitiken skall bidra tillatt såväl förtag och kapital som ägaretill dessa stannar kvar här. Sverigeskall helst vara så attraktivt attföretagande och kapital söker sig hit.Beskattningen av ägande och kapitalskall minskas genom attförmögenhetsskatten avskaffas ochdubbelbeskattningen på utdelningar tasbort. Härigenom görs Sverigekonkurrenskraftigt om företagande ochkunskaper. Utflyttningen av ägande,företag och forskning motverkas.Företagande stimuleras.Boendet beskattas hårt i Sverige.Fastighetsskatt utgår oavsett om detfinns medel att betala den. För mångahöjs den kraftigt eftersomtaxeringsvärdena har höjts.Fastighetsskatten är orättfärdig. Denskall tas bort. måste enåtergång ske till de taxeringsvärden somgällde tidigare. Parallellt skall ensänkning av skattesatsen för småhus ochen halvering av det ingående markvärdetske.Transporter är nödvändiga, i synnerheti glesbygd. Drivmedelspriserna nårrekordhöjder, men den största delen avpriset är skatt. Bensin- ochdieselskatten bör sänkas med /l föratt underlätta för alla dem som i sinvardag är beroende av bilen. Reseavdragetbör höjas ordentligt. Nedsättningen avsocialavgifter i bör vara störreän vad regeringen förordat.Våra skattesänkningar uppgår under detre närmaste åren till 42, 63 respektive80 miljarder kronor utöver regeringensförslag. Huvuddelen av våraskattesänkningar riktar sig till låg- ochmedelinkomsttagare. Vårautgiftsminskningar som vi redovisar påannan plats är däremot så utformade attde framför allt riktar sig mot offentligaverksamheter, byråkrati och bidrag tillföretag, press och politiska partiereller motiveras genom ett minskatbidragsbehov till följd av reformer ochsänkta skatter. Skattesänkningarna viföreslår är av den arten och denomfattningen att de mot denna bakgrundger såväl ensamstående föräldrar, storabarnfamiljer, pensionärer som enskildaförvärvsarbetande en väsentligt störretrygghet i vardagen än i dag.De uppmuntrar till arbete ochföretagande, och de underlättar för fleratt få ett arbete. De ger bättreförutsättningar att hävda sig ikonkurrensen om företagande och kunskap.De fördelar sig på följande sätt.Tabell. Moderata samlingspartiets förslagtill skattesänkningar 2002-2004Finansiell effekt för konsolideradoffentlig sektor. Netto i förhållandetill regeringens förslagBelopp i miljarder kronor(bild eller grafiskt element borttaget)Våra skattesänkningar motsvaras till sinhuvuddel av minskade offentliga utgifteroch har i övrigt en utbudsstimulerandeinriktning. De minskade offentligautgifterna härrör till en stor del frånutgiftsminskningar som inte berör detenskilda hushållets ekonomi.Så innebär till exempel en politik sombryter den snabbt växande sjukfrånvaroninte en belastning på hushållsekonominutan tvärtom både en bättre ekonomi förden enskilde och en bättre socialsituation. I vårt budgetförslag tillförvi väsentligt ökade resurser för att meden mångfald av medel minska ohälsa ochsjukfrånvaro. Den nuvarande utvecklingenav sjukfrånvaron och förtidspensioner äroacceptabel av både sociala ochekonomiska skäl.Lägre skatter minskar behovet av bidragoch gör det möjligt att med lägreersättningsnivåer uppnå sammanettoersättning som . Lägreersättningsnivåer uppvägs i vårtbudgetalternativ av lägre skatter påarbete. gör skattesänkningarnaatt det alltid lönar sig att arbeta. Detstimulerar fler att söka sig in tillarbetsmarknaden och gör att fler villarbeta mer. Vårt alternativ innebärbetydande strukturförändringar som ledertill bättre förutsättningar att möta dendemografiska utvecklingen genom ökatarbetsutbud.Sjukvård och omsorg skall prioriterasinom ramen för de omfattande resurser somfinns i kommuner och landsting.Sjukvårdens förutsättningar stärks genomatt vi vidhåller de så kalladeDagmarpengarna samt genom att vi inför ennationell vårdgaranti undertreårsperioden som ett första steg mot enallmän hälsoförsäkringI det moderata budgetalternativetfördelas skattesänkningarna 2004 så att17 miljarder kronor används för attminska skatten på företagande ochkapitalbildning, medan hela 63 miljarderkronor, eller närmare fyra femtedelar,avser lägre skatt på arbete, familj ochboende.Den finansiella effekten av Moderatasamlingspartiets budgetalternativ kansammanfattas på det sätt som framgår avovanstående tabell. Den visar att medvårt budgetalternativ kommer sparandetatt ligga på en nivå som med god marginalöverstiger även de av regeringen användabudgetmålen de kommande tre åren.Tabell. Finansiellt sparande i denkonsoliderade offentliga sektorn medModerata samlingspartietsbudgetalternativOffentliga sektorns finansiella sparandeBelopp i miljarder kronor200 200 2002 3 4Finansiellt sparande enligt 45 47 49budgetpropositionenModerata besparingar +39 +60 +77Moderata skattesänkningar -42 -63 -80Ränteeffekt av större +1 +4 +7privatiseringar än regeringensUtnyttjande av överskott avsatti BP som beräkningsteknisköverföring till hushållen 2003 +2 +4 +8och 2004Finansiellt sparande med 45 53 61Moderaternas budgetalternativ- i förhållande till ±0 +6 +12regeringens budgetmålDe utgiftsminskningar som följer av vårabesparingsförslag och den kompensation vitillför kommunsektorn för våraskatteförslag innebär sammantagna attutgiftstaket för staten under de kommandetre budgetåren bör bestämmas till854 miljarder kronor 2002, 875 miljarderkronor och 893 miljarder kronor2004. Att våra förslag till utgiftstakför staten överstiger regeringenssammanhänger med de ökade kommunbidragsom krävs för att neutralisera våraskatteförslag. Ser man till utgiftstaketför hela den offentliga sektornbortfaller dessa neutraliseringseffekter,och då får vi väsentligt lägre utgifterän vad regeringen räknar med i sittbudgetförslag. Vårt utgiftstak för denoffentliga sektorn understigerregeringens med 34, 110 respektive 133miljarder kronor 2002-2004.Vid beräkningen av utgiftstaket har viinte inkluderat någonbudgeteringsmarginal eftersom denpåverkar budgetdisciplinen negativt. Deramanslag som bestäms för olikautgiftsområden skall vara så utformadeatt de ger myndigheter en betydandefrihet att lösa sina uppgifter. Det äruppenbart att regeringen , genombudgeteringsmarginalen, använderutgiftstaken som mål för hur deoffentliga utgifterna skall utvecklas istället för som en begränsning av destatliga utgifternas utveckling. Det harlett till att de statliga utgifternaexklusive ränteutgifterna nu växer mycketsnabbt. Och när alla nya löften intelängre ryms under utgiftstaket tillgriperregeringen närmast desperat olika typerav budgettrixande, senast exemplifieratav finansministerns uttalande vid densocialdemokratiska partikongressen då hanlovade att ge kommunerna ettbidrag på , inte i formav ett ökat statsbidrag utan som entillfällig nedsättning avarbetsgivaravgifterna.Regeringen försöker genom utfästelserom ytterligare stöd åstadkomma ennödvändig förnyelse av kommunsektorn.Enligt vår mening är detta inte enframkomlig väg, vilket också bekräftas averfarenheterna från tidigare tillskott.Statens viktigaste uppgift i dettasammanhang bör i stället vara att främjasysselsättningen och på så sätt breddakommunernas skatteunderlag.Om de föreslagna taken för statensutgifter under de närmaste tre årenbehöver överskridas, får regeringenåterkomma till med enförklaring och ett förslag till debesparingar som krävs för att detursprungligen fastställda taket skallkunna upprätthållas.Sammanfattningsvis anser vi således attModerata samlingspartiets förslag tillinriktning av budgetpolitiken liksompartiets förslag till utgiftstak för åren2002-2004 bör ligga till grund förbudgetpolitiken. Det innebär att vitillstyrker de i motion Fi291 (m)föreslagna nivåerna för utgiftstaket förstaten (yrkande 3),liksom vårt förslag till beräkning av deoffentliga utgifterna (yrkande 2). Vidaretillstyrker vi Moderata samlingspartietsförslag till beräkning av statsbudgetensinkomster och förslag till fördelning avutgifter på utgiftsområden för budgetåret2002 (yrkandena 4 och 6) på det sätt somframgår av reservation 12 (m) isammanställningen i anslutning tillutskottets förslag till riksdagsbeslut.Vårt förslag till fördelning av utgifterpå utgiftsområden framgår också avefterföljande tabell.Slutligen stöder vi även Moderatasamlingspartiets övriga förslag i dettasammanhang liksom de förslag som framförsav andra partier och som överensstämmermed våra förslag.Regeringens förslag i berörda delaravstyrks liksom de övriga motioner som äraktuella i detta sammanhang.Tabell. Moderata samlingspartiets förslagtill utgiftstak och utgiftsramar för 2001Belopp i miljoner kronorFörändringar i förhållande tillregeringens förslag(bild eller grafiskt element borttaget)13. Budgetförslagen för -avsnitten 2.4-2.11, 3 och 4.1, punkt 6(kd)av () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 6 borde ha följande lydelse:6.