bet · GO01UbU9 · 2001-03-08 00:00:00 — I beloppeningår ersättning för sådan ingående mervärdesskattsom skolan saknar avdragsrätt för.Frågan om mottagande i fristående skola av elever ibehov av särskilt stöd tas upp i tre motioner.Kristdemokraterna anser i motion 2000/01:Ub321bl.a. att alla elever, oberoende av föräldrarnasekonomi, eget handikapp eller andra särskilda behovskall kunna välja en fristående skola. Skolan skallgaranteras en lägsta grundnivå för ersättning ochdärutöver kompenseras för särskilda åtaganden.Enligt motion 2000/01:Ub285 (s) bör göraett uttalande om att fristående skolor skall varaöppna även för elever i behov av särskilt stöd.Motionärerna menar att lika villkor skall gälla förbarn med funktionshinder som för andra barn, när detgäller valfrihet.Också i motion 2000/01:Ub290 (s) påtalas att barnsom har stora fysiska funktionshinder eller barn somär utvecklingsstörda inte har samma möjlighet attvälja en fristående skola som andra barn har.Motionären begär att bestämmelsen i 9 kap. 2 §skollagen ändras så att fristående skolor skall varaöppna även för dessa barn.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena med hänvisning till följande.Enligt 9 kap. 2, 8 och 8 b §§ skollagen skall enfristående skola stå öppen för alla barn respektiveungdomar som enligt skollagen har rätt tillutbildning inom motsvarande skolform i detoffentliga skolväsendet. Undantag får endast görasför sådana barn respektive ungdomar vilkasmottagande skulle medföra att betydandeorganisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstårför skolan.Möjligheten för en fristående skola att neka attta emot en elev under vissa förutsättningarmotsvarar vad som, enligt 4 kap. 6 § skollagen,gäller vid placeringen av elever vid en kommunsolika skolenheter. En skola kan när det gäller barnmed särskilda behov ha svårt att ta emot barnet somelev. För att skolan skall få neka en elev tillträdemåste dock svårigheten vara betydande. Det kan varafråga om att skollokalerna måste förändras eller attdet behövs extra personal för eleven. Om kommunen ärberedd att betala för det särskilda stödet kan denfristående skolan inte åberopa ekonomiskasvårigheter som skäl för att vägra ta emot en elev.Utskottet har inhämtat att det finns ca 35fristående skolor som har karaktären avskoldaghem/behandlingshem och som riktar sig till enbegränsad elevgrupp. I praktiken har det faktum attskolorna riktar sig till en avgränsad elevgrupp inteansetts strida mot principen om att en friståendeskola skall vara öppen för alla.I motion 2000/01:N326 (kd) yrkande 9 efterfrågasmöjligheter till särskild dispens från lägstaelevantal vid start av fristående skola iglesbygdsområden, för att rädda byskolan från attstängas på grund av vikande elevunderlag.U t s k o t t e t erinrar om att redanenligt gällande regler har möjlighet att ge dispens.Som en av förutsättningarna för att en friståendeskola skall godkännas gäller enligt skollagen attskolan har minst 20 elever, om det inte finnssärskilda skäl för ett lägre elevantal (9 kap. 2 §).Motionsyrkandet bör avslås med det anförda.Kristdemokraterna anser i motion 2000/01:Ub319yrkande 3 att skall varatillståndsmyndighet för fristående skolor för elevermed funktionshinder och inte, som beslutats,Specialskolemyndigheten.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.Enligt 9 kap. 1 § tredje stycket skollagen, i desslydelse från , skall ärenden omgodkännande av fristående skolor som motsvararspecialskolan prövas av styrelsen för specialskolan.I propositionen Elever med funktionshinder - ansvarför utbildning och stöd (prop. 1998/99:105), därdenna lagbestämmelse var aktuell, anmälde regeringenatt det finns skäl att analysera huruvidalagbestämmelserna för de olika skolformerna skallharmoniseras, så att ansvarar förgodkännande även av fristående specialskolor.Regeringen avsåg att återkomma till efterberedning av frågan. Enligt uppgift frånUtbildningsdepartementet är beredningen av dennafråga inte avslutad.Lärare vid fristående skolor, m.m.Vänsterpartiet påpekar i motion 2000/01:Ub274yrkande 1 att i sin uppföljning visat attandelen obehöriga lärare är betydligt högre i defristående skolorna än i de kommunala. Med tanke påatt alltfler elever nu går i fristående skolor, ärdet enligt motionärerna rimligt att samma krav påpedagogisk kompetens ställs på lärare vid friståendeskolor som på lärare i det offentliga skolväsendet.Regeringen bör lägga fram förslag om en sådanändring i skollagen.Liknande synpunkter förs fram i motion1999/2000:Ub248 (s), nämligen att skollagen börändras så att samma krav på behörighet gäller förlärare vid fristående skolor som för lärare inom denallmänna skolan.I motion 2000/01:Ub212 (m) yrkande 2, däremot,framhålls betydelsen av att varje skola har rätt attanställa den person de tycker är mest lämpad somlärare. Genom att "öppna" läraryrket för personermed olika slags utbildningar och erfarenheter,öppnar man för en utveckling av lärarrollen ochdärmed för förnyelse av skolan, menar motionären.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.Enligt 2 kap. 3 § skollagen (1985:1100) ärkommuner och landsting skyldiga att förundervisningen använda lärare, förskollärare ellerfritidspedagoger som har en utbildning avsedd förden undervisning de i huvudsak skall bedriva.Undantag får göras endast om personer med sådanutbildning inte finns att tillgå eller det finnsnågot annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna.Någon motsvarande bestämmelse om att lärare vidfristående skolor skall ha en formelllärarutbildning finns inte. Dock uttalades ipropositionen Fristående skolor m.m. (prop.1995/96:200) att stor vikt bör fästas vid kraven pålärares kompetens. Kraven på kvalitet i utbildningenär lika höga för fristående som för offentligaskolor. I propositionen betonades även att bristandelärarkompetens kan leda till att en friståendeskolas godkännande respektive rätt till bidragåterkallas.Utskottet har inhämtat att frågan om införande iskollagen av krav på kompetens hos lärare vidfristående skolor övervägs inomUtbildningsdepartementets särskilda arbetsgrupp förfrågor om fristående skolor. Arbetsgruppen beräknarkunna lägga fram sina förslag inom kort.I motion 2000/01:Ub299 (s) betonas behovet avlagregler till skydd för personal vid friståendeskolor, motsvarande lex och lex inomvården och omsorgen. Enligt motionären kan ocksåanställda vid fristående skolor riskera att förlorasitt arbete om de avslöjar missförhållanden på denskola där de arbetar.U t s k o t t e t anser att det finns ettdemokratiskt värde i att förhållanden vid offentligtfinansierade verksamheter kan diskuteras öppet.Frågan om yttrande- och meddelarfrihet föranställda i verksamheter med anknytning till detallmänna har utretts av en särskild utredare. Dennehar avlämnat promemorianYttrandefrihet för privatanställda (Ds 2001:9), variläggs fram ett förslag till lag om skydd förprivatanställdas yttrandefrihet. Enligt lagförslagetskall en arbetsgivare inte få ingripa mot enarbetstagare för att han eller hon har utnyttjattryck- och yttrandefriheten i fråga om åsikter ochupplysningar om bl.a. förskoleverksamhet,skolbarnsomsorg och utbildning för barn och ungdomsom avses i skollagen (1985:1100). Arbetsgivaren fårinte heller efterforska vem som har utnyttjat tryck-och yttrandefriheten. Förslaget i promemorian skallnu remissbehandlas.Med hänvisning till det anförda bör riksdagenavslå motionsyrkandet.Regler i övrigtModerata samlingspartiet anser i motion2000/01:Ub282 yrkande 1 att fristående skolor skallvara öppna för alla barn och ungdomar. Moderaternamenar dock att det måste vara möjligt att godkännasärskilda antagningsregler vid fristående grund- ochgymnasieskolor. I ett mer mångfasetterat skolsystemblir det fyrkantigt att endast tillåtagenomsnittsbetyg som urvalsgrund. Regelverket börses över i detta avseende, och nya kriterier förantagning bör tas fram som underlag för Skolverketsprövning. Verkets godkännande skall vara enförutsättning även i fortsättningen.U t s k o t t e t vill med anledning avmotionsyrkandet anföra följande.För fristående grundskolor gäller enligtförordningen (1996:1206) om fristående skolor atthänsyn får tas till färdighetsprov vid antagningen,om utbildningen kräver att de sökande har speciellafärdigheter i musik eller dans (1 a kap. 3 §). Iövrigt får tester eller prov inte utgöra villkor föratt bli antagen till en skola.Enligt 2 kap. 3 § samma förordning gäller förfristående gymnasieskolor att bestämmelserna omurval i 6 kap. gymnasieförordningen (1992:394) skalltillämpas. I denna senare förordning sägs att vidurvalet kan hänsyn tas, förutom till betygen, tillett färdighetsprov eller ett intyg om färdigheterna,om en utbildning inom det estetiska området kräveratt den sökande har speciella färdigheter, såsomt.ex. i musik (6 kap. 7 §).Utskottet kan inte ställa sig bakom förslaget ominförande av andra särskilda urvalsgrunder.Utskottet vill värna den sammanhållna grundskolanoch ser inget behov av att tidigt försöka särskiljabarn med vad som brukar kallas särskildabegåvningsprofiler. Det kan tvärtom hämma barnsallsidiga utveckling om samhället tidigt sorterar indem i ett särskilt fack. tanke är attalla barn skall ges förutsättningar att utvecklaalla sidor av sin personlighet och olika förmågor.Motionsyrkandet bör avslås av med detanförda.I motion 2000/01:Ub282 yrkande 3 föreslårModeraterna att ges i uppdrag attundersöka förekomsten av elevavgifter ochmotsvarande i den offentliga skolan samt analyserade fristående skolornas erfarenheter avavgiftsregler.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandet.Fristkommittén föreslår i sitt betänkandeFristående gymnasieskolor - hot eller tillgång? (SOU2001:12) att ett villkor för att en friståendegymnasieskola skall ha rätt till kommunala bidrag äratt skolan i likhet med kommunala gymnasieskolorföljer 5 kap. 21 § skollagen. Där föreskrivs attutbildningen i gymnasieskolan skall vara avgiftsfriför eleverna. De skall utan kostnad ha tillgång tillböcker, verktyg och andra hjälpmedel som behövs fören tidsenlig utbildning. Huvudmannen får dockbesluta att eleverna skall hålla sig med enstakaegna hjälpmedel. I verksamheten får också förekommaenstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnadför eleverna.I avvaktan på beredningen inom Regeringskanslietav Fristkommitténs förslag finner utskottet inteskäl att förorda att ett sådant uppdrag ges tillSkolverket som begärt.Centerpartiet understryker i motion 2000/01:Ub239yrkande 6 att reglerna för betyg skall vara lika,oavsett om skolan är fristående eller kommunal.Detta bör ges regeringen till känna.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.Yrkandet är tillgodosett genom en ändring fr.o.m.den 1 januari 2001 i förordningen (1996:1206) omfristående skolor (1 a kap. 7 §). Den innebär att enfristående skola som har fått medgivande avSkolverket att anordna prövning och utfärda betyg ärskyldig att tillämpa bestämmelserna i 7 kap.grundskoleförordningen (1994:1194) respektive 7 kap.särskoleförordningen (1995:206) om betyg m.m.Frågor rörande rätten till skolskjuts m.m. tas upp iett par motioner.I motion 2000/01:Ub308 (kd, m) påpekas att ettökat utnyttjande av möjligheten att välja annangrundskola, eller fristående, än den somkommunen anvisat kommer att innebära fler skolresorän tidigare. För att det fria valet av skola skallförverkligas måste ett system skapas som ger allaelever lika rätt att nå sin skola, oavsett om det ärskolan i närområdet eller en annan skola inomrimligt pendlingsavstånd (yrk. Motionärernaanser vidare att en elev som aktivt valt annan skolaskall erhålla samma ekonomiska reseförmån som omeleven valt anvisad skola. Grundskoleelev skall hasamma möjlighet som elev i gymnasieskola att fåekonomiskt stöd till skoltransporten (yrk. 2).Enligt motion 2000/01:Ub257 (kd) kan det sättas ifråga om det finns en reell valfrihet, om valet aven annan skola än den kommunala innebär betydandeskolskjutskostnader för den enskilde. Motionärenåsyftar att särskolebarn som väljer en friståendesärskola skall få behålla rätten till skolskjuts.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.Enligt 4 kap. 7 § skollagen har kommunenskyldighet att sörja för att skolskjuts anordnas åtelever i om det behövs med hänsyn tillfärdvägens längd, trafikförhållandena,funktionshinder hos en elev eller någon annansärskild omständighet. Skyldigheten omfattar dockinte elever som väljer en annan skola änden som kommunen annars skulle ha placerat dem i.Motsvarande gäller även, enligt 6 kap. 6 §skollagen, vid val av en annan särskola än den somkommunen annars skulle ha placerat eleven i, omnågot önskemål om en viss skola inte framställts.Kommunen har heller ingen skyldighet att anordnaskolskjuts för elever som väljer en friståendeskola.Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkandenliknande de nu aktuella. Utskottet anförde då attdet skulle föra mycket långt och kunna åsamkakommunerna stora kostnader, om skyldigheten attsörja för skolskjuts utvidgades till att gälla ävenelever som väljer annan skola än den som kommunenannars skulle ha anvisat (bet. 1996/97:UbU4).Utskottet tillade att ingenting hindrar en kommunfrån att åta sig att stå för skolskjuts till en elevi en fristående grundskola, om kommunen finner detskäligt t.ex. därför att den närmaste kommunalaskolan är så belägen att eleven, om han eller honhade gått där, skulle ha varit berättigad tillskolskjuts. Detta är fortfarande utskottetsuppfattning.Lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet attsvara för vissa elevresor gäller kostnaderna förelevresor för en elev som har rätt till studiehjälp.Hemkommunen skall svara för elevens kostnader fördagliga resor mellan bostaden och skolan omfärdvägen är . Detta gälleroberoende av om eleven går i en offentlig ellerfristående gymnasieskola. Utskottet är av nyssanförda skäl inte berett att förorda att sammaersättning för resor skall utgå till elever i denobligatoriska skolan.Övriga frågorEnligt motion 2000/01:Ub504 (s) är det viktigt attförbättra möjligheterna för nationella minoriteter iSverige att starta egna fristående förskolor.Motionärerna framhåller särskilt att situationen försverigefinska barn i förskoleåldern har försämratsunder senare år i många kommuner. Regeringen bördärför kontinuerligt informera kommunerna om derasansvar för att intentionerna i den nationellaminoritetspolitiken efterlevs.U t s k o t t e t instämmer med motionärerna ivikten av att de nationella minoriteternasrättigheter till eget språk och egen kultur främjas.Enligt skollagen 2 a kap. 13 och 17 §§ är detkommunen som ger tillstånd till fristående förskolaoch som bestämmer om bidrag till enskildförskoleverksamhet. Utskottet utgår från attkommunerna så långt möjligt tar sitt ansvar för attunderlätta förskoleverksamhet i olika driftsformerför barn som tillhör nationella minoriteter.Riksdagen bör inte göra något särskilt uttalande ifrågan utan avslå motionen.I motion 2000/01:Ub310 (m) framhålls att reglernaför bidrag till fristående skolor också bör omfattasvenska skolor i utlandet. Motionären anmärker attbarn till föräldrar som vistas utomlands på grund avfunktionshinder inte är behöriga att tas emot i desvenska utlandsskolorna. Det finns heller inte någonlaglig rätt för skolpliktiga barn att ta med sig denskolpeng som de har rätt till i . Enligtmotionären bör se över de reglersom gäller för svenska utlandsskolor.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandet.Enligt förordningen (1994:519) om statsbidrag tillutbildning av utlandssvenska barn och ungdomarlämnas statsbidrag till huvudmannen för en svenskutlandsskola, distansundervisning, kompletterandesvensk undervisning och undervisning vid utländskskola (internationell skola). Som villkor för attstatsbidrag skall utgå för elev gäller att minst enav elevens vårdnadshavare är svensk medborgare ochatt minst en av dem vistas i utlandet antingen pågrund av tjänstgöring vid en svensk myndighet,internationell organisation eller vid visst företageller för att han eller hon bedriver studier ellerforskning, kulturarbete eller verksamhet i utlandetsom i övrigt bedöms väsentlig för det svenskasamhället. får medge att även andraelever får räknas med, om det finns synnerliga skälmed hänsyn till sociala förhållanden.Utskottet erinrar om att till fristående skolorutgår bidrag från elevernas hemkommuner enligt ettannat regelsystem. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Rätten att välja skolaRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub205yrkandena 4 och 6, 2000/01:Ub212 yrkandena 1 och3, 2000/01:Ub213 yrkande 4, 2000/01:Ub260 yrkande 10 samt 2000/01:Ub303.Reservation 1 (m, fp) - delvis2. Fritt val av gymnasieskolans program m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub236yrkande 26, 2000/01:Ub331 yrkande 11, 2000/01:Ub808 yrkande 2 och2000/01:Sf611 yrkande 14.Reservation 2 (m, kd, c, fp) - delvis3. Införandet av en nationell skolpengRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub205yrkandena 1-3 och 5, 2000/01:Ub213 yrkande 5,2000/01:Sk1025 yrkande 5 samt 2000/01:So303 yrkande 6.Reservation 3 (m) - delvis4. Skyldighet att tillhandahålla kommunalgrundskola och gymnasieskolaRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub274 yrkande3.Reservation 4 (v) - delvis5. Villkoren för godkännande av och bidragtill fristående skolorRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub225yrkande 18, 2000/01:Ub236 yrkande 25, 2000/01:Ub274 yrkande 2,2000/01:Ub301, 2000/01:Ub331 yrkande 9, 2000/01:Ub334 och 2000/01:Ub347.Reservation 5 (m, kd, fp)Reservation 4 (v) - delvis6. Utvärdering av fristående skolor medkonfessionell inriktningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub261 och2000/01:Ub340.7. Lika grunder för riksrekrytering oavsetthuvudmanRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub274 yrkande4.Reservation 4 (v) - delvis8. Momsregler för fristående skolorRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub212 yrkande4.Reservation 3 (m) - delvis9. Mottagande i fristående skola av elev ibehov av särskilt stödRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub285,2000/01:Ub290 och 2000/01:Ub321.Reservation 2 (m, kd, c, fp) - delvis10. Elevantal i fristående skolaRiksdagen avslår motion 2000/01:N326 yrkande 9.11. för friståendeskolor som motsvarar specialskolanRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub319 yrkande3.Reservation 6 (kd, fp)12. Lärare vid fristående skolorRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Ub248,2000/01:Ub212 yrkande 2 och 2000/01:Ub274 yrkande1.Reservation 4 (v) - delvis13. Lagregler till skydd för personal vidfristående skolorRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub299.14. Antagningsregler vid friståendeskolorRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub282 yrkande1.Reservation 1 (m, fp) - delvis15. Förekomsten av elevavgifterRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub282 yrkande 3.Reservation 3 (m) - delvis16. Betygsregler för fristående skolorRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub239 yrkande6.17. Rätten till skolskjuts m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub257 samt2000/01:Ub308 yrkandena 1 och 2.Reservation 7 (kd)18. Fristående förskolor för nationellaminoriteterRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub504.19. Bidrag till svenska skolor i utlandetRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub310 yrkandena 1och 2.Stockholm den 8 mars 2001På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), YvonneAndersson (kd), (), (), (), (), (), (),(), (), (), () och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Rätten att välja skola, m.m.(punkterna 1 och 14) - m, fpav (), (), TomasHögström (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 1och 14 borde ha följande lydelse:1. Rätten att välja skolaRiksdagen bifaller motionerna 2000/01:Ub205yrkandena 4 och 6, 2000/01:Ub212 yrkandena 1 och3 och 2000/01:Ub260 yrkande 10 samt avslårmotionerna 2000/01:Ub213 yrkande 4 och2000/01:Ub303.14. Antagningsregler vid friståendeskolorRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub282 yrkande1.StällningstagandeVi är övertygade om att kvaliteten i skolan bästfrämjas om skolor med olika inriktningar, arbetssättoch huvudmän kan verka sida vid sida. Alla elevermåste ha rätt att välja den skola där eleven kanfinna sig till rätta. Att kunna välja skola,eller fristående i hemkommunen eller i enannan kommun, är viktigt för att eleven skall kännamotivation och entusiasm inför sitt lärande och sinutveckling. Ett fritt skolval driver på utvecklingenmot att varje skola anstränger sig för att vara såbra som möjligt för eleverna, oavsett om det är enkommunal skola eller en fristående skola. Viföreslår att bifaller motionerna2000/01:Ub205 yrkandena 4 och 6, 2000/01:Ub212yrkandena 1 och 3 och 2000/01:Ub260 yrkande 10.Det är vår uppfattning att fristående skolor skallvara öppna för alla barn och ungdomar. Samtidigtmenar vi att det måste vara möjligt att godkännasärskilda antagningsregler vid fristående grund- ochgymnasieskolor. I ett mer mångfasetterat skolsystemblir det fyrkantigt att endast tillåtagenomsnittsbetyg som urvalsgrund. Vi föreslår, ilikhet med vad som anförs i motion 2000/01:Ub282yrkande 1, att regelverket ses över i detta avseendeoch att nya kriterier för antagning tas fram somunderlag för prövning. Verketsgodkännande skall vara en förutsättning även ifortsättningen. Vi anser att bör bifallamotionsyrkandet.2. Fritt val av gymnasieskolansprogram, m.m. (punkterna 2 och 9) -m, kd, c, fpav (), (), LarsHjertén (m), (), (), (), () ochAnders ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 2och 9 borde ha följande lydelse:2. Fritt val av gymnasieskolans programm.m.Riksdagen bifaller motionerna 2000/01:Ub236yrkande 26, 2000/01:Ub331 yrkande 11, 2000/01:Ub808 yrkande 2 och2000/01:Sf611 yrkande 14.9. Mottagande i fristående skola av elev ibehov av särskilt stödRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub321 samtavslår motionerna 2000/01:Ub285 och2000/01:Ub290.StällningstagandeEnligt vår mening måste valfriheten i gymnasieskolanöka. Det är orimligt med en ordning som innebär attbostadsadressen är avgörande för antagning till engymnasieskola. Ett fritt val av program ellerinriktning inom gymnasieskolan bör tillåtas såvälinom en kommun som mellan olika kommuner. Skollagenbör ändras så att en elevs hemkommun blir skyldigatt betala ersättning för elevens gymnasieutbildningi annan kommun, också om utbildningen erbjuds ihemkommunen. En ökad konkurrens mellangymnasieskolor stimulerar till att skapa skolor meden attraktiv profil. Vi anser att börbifalla motionsyrkandena.Alla elever skall enligt vår meningges lika goda förutsättningar attfritt välja skola. Bestämmelsen attkommunen i vissa fall inte skallvara skyldig att lämna bidrag förelever i behov av särskilt stöd ifristående skola bör därför ändras.Kommunerna bör ersätta friståendeskolor som tar emot elever i behovav särskilt stöd för det särskildaåtagande detta innebär. Vad vi härhar anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening ochdärmed bifalla motion 2000/01:Ub321.3. Införandet av en nationellskolpeng, m.m. (punkterna 3, 8 och15) -mav (), (), TomasHögström (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 3, 8och 15 borde ha följande lydelse:3. Införandet av en nationell skolpengRiksdagen bifaller motionerna 2000/01:Ub205yrkandena 1-3, 2000/01:Ub213 yrkande 5, 2000/01:Sk1025 yrkande 5 och2000/01:So303 yrkande 6 samt avslår motion2000/01:Ub205 yrkande 5.8. Momsregler för fristående skolorRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub212 yrkande4.15. Förekomsten av elevavgifterRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub282 yrkande3.StällningstagandeUtbildningen i och gymnasieskolan är ennationell angelägenhet. Vi vill införa ett statligtstöd riktat direkt till skolorna - en nationellskolpeng - för att alla skolor skall få resurser påen nationellt jämförbar nivå. Ett fast belopp perelev skall utbetalas direkt till skolorna utifrånantalet inskrivna elever.