bet · GO01UbU18 · 2001-05-08 00:00:00 — Utskottet konstaterar att Lagrådet riktarkritik mot att regeringen i den nu aktuellapropositionen inte anger några närmare riktlinjerför författningsregleringen, bl.a. i fråga omöverklagande av beslut och återkrav av bidrag.Utskottet förutsätter att regeringen iförordningstexten för det nya bidraget vidkorttidsstudier kommer att föreskriva motsvaranderegler och garantier för rättssäkerhet som i daggäller för korttidsstudiestöd och internatbidrag.När det särskilt gäller försärskilt utbildningsstöd (Sisus) hänvisar utskottettill att godkännande ocksåomfattade att denna myndighet skall ha ansvar föratt fördela vissa bidrag till korttidsstudier samttimersättning för deltagare i särvux.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet attriksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1976:1046) om överlämnande avförvaltningsuppgifter inom Utbildningsdepartementetsverksamhetsområde samt lag om ändring isekretesslagen (1980:100).Utskottet har inte heller något att erinra i sakmot den föreslagna ändringen i inkomstskattelagensom innebär att bidrag vid korttidsstudier skallvara befriade från inkomstskatt.Utbildningsutskottet har dock, som inledningsvisnämnts, överlämnat den författningstekniskaregleringen av lagförslaget till skatteutskottet församordning med andra ändringsförslag i sammalagparagraf. Förslaget om ändring iinkomstskattelagen (1999:1229) behandlas iskatteutskottets betänkande 2000/01:SkU24.Lagändringarna avses träda i kraft den 1 juli2001.Utskottets ställningstagande i frågan om bidragvid korttidsstudier innebär avslag på samtligamotionsyrkanden i ärendet.Vissa ändringar i den nyastudiestödslagen och dessövergångsbestämmelserUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tilländringar i stu-diestödslagen (1999:1395) ochdess övergångsbestämmelser. Ändringarna avser- ökad möjlighet att få studielån efter 41års ålder,- en ny övergångsbestämmelse om längsta tidför studiemedel för högskolestudier,- följdändringar i studiestödslagen medanledning av de termer och uttryck somanvänds i inkomstskattelagen (1999:1229),- samordning av vissa studiestöd samt- en ny övergångsbestämmelse om bidrag vidkorttidsstudier.Därmed bör avslå motionsyrkanden omavslag på propositionen i denna del.Jämför reservation 2 (m, c).PropositionenÖvre åldersgräns för studielånUtgångspunkten i det nya studiemedelssystemet är attlånen skall återbetalas. Lånedelen av studiemedlenlämnas därför längst t.o.m. det år den studerandefyller . Enligt 3 kap. 9 § studiestödslagen(1999:1395) begränsas rätten till studielånsuccessivt fr.o.m. det år den studerande fyller 41år enligt en regel ("trappa") som anger hur mångalåneveckor som kan medges om studier påbörjas vid enangiven ålder. De lån som den studerande har hafttidigare skall räknas in - oavsett på vilken nivåsom studierna bedrivits - i det sammanlagda antaletveckor för vilka studielån kan lämnas. Bidragsdeleni stu-diemedlen lämnas ograverad t.o.m. 50 årsålder.I propositionen anger regeringen att en vissjustering av bestämmelserna bör kunna vidtas utanatt huvudprinciperna eftersätts. Motivet är att detär angeläget att studerande som påbörjat studier medstudielån på grundskole- och/eller gymnasienivå gesbättre förutsättningar att avsluta även längrekompetenshöjande utbildningar med studielån.Regeringen föreslår därför att vid bedömningen avom en studerande som är eller äldre har rätttill studielån skall tidigare studielån för studierpå lägre nivå endast räknas in i viss utsträckning.Lån som den studerande har haft för studierpå grundskolenivå skall inte räknas in. Lån förbehörighetsgivande studier på gymnasienivå somskrivits av med anledning av senare studier medstudielån på högskolenivå skall inte heller räknasin i det sammanlagda antalet veckor för vilkastudielån kan lämnas. Motsvarande skall gälla lånsom lämnats med det högre bidraget eller -enligt äldre bestämmelser - i form av särskiltvuxenstudiestöd (svux) eller särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa).Enligt beräkningar i en bilaga till propositioneninnebär förslaget exempelvis att vid ålderhar en person som tagit studielån under maximala 120veckor för en behörighetsgivande gymnasialutbildning fortfarande möjlighet att studera vidarei högst ().Regeringens förslag i denna del föranlederändringar i 3 kap. 9 § studie-stödslagen (1999:1395)och i övergångsbestämmelserna till lagen (punkterna5 och 5 a).Övergångsbestämmelse om längsta tid för studiemedelför högskolestudierI det nya studiestödssystemet kan studiemedel i formav bidrag och lån lämnas under en viss längsta tiduttryckt i antal veckor vid heltidsstudier. Förutbildning på högskolenivå och annan eftergymnasialnivå får studiemedel lämnas (). Jämfört med nuvarande system är dettaingen förändring. Det finns i det nya systemet enmöjlighet att få studie-medel än denfastställda tidsgränsen om det finns "synnerligaskäl". Med synnerliga skäl avses t.ex. förlängdstudietid på grund av funktionshinder eller andramycket speciella omständigheter.Det nya systemet innebär en skärpning jämfört mednuvarande system, där studiemedel kan lämnas förlängre tid än huvudregeln om det finns "särskildaskäl" och det inte är fråga om forskarutbildning.Den praxis som utvecklats har inneburit att mångastuderande i förväg har räknat med att genom dispensfå studiemedel under ytterligare någon eller någraterminer utöver vad som gäller enligt huvudregeln.För att studerande, som utgått från praxis inuvarande studiestödssystem vid planeringen av sinastudier, inte skulle komma att påverkas negativt vidövergången till det nya systemet har enövergångsbestämmelse införts till den nyastudiestödslagen (1999:1395). Enligt tredje punkteni övergångsbestämmelserna till den nya lagen fårstuderande som har påbörjat studier med studiemedelföre fortsätta studera medstudiemedel enligt nuvarande bestämmelser om längstatid med studiemedel, även efter det att det nyastudiestödssystemet trätt i kraft. De äldrebestämmelserna får dock tillämpas längst t.o.m. den30 juni 2003.Regeringen anger i propositionen att det har visatsig att övergångsperioden inte kommer atträcka till för vissa studerande på högskolenivå. Föratt övergången till det nya studiestödssystemet inteskall påverka dessa högskolestuderande på ett sättsom för den enskilde kan framstå som oförutsettföreslår regeringen att en ytterligareövergångsbestämmelse införs i den nyastudiestödslagen, nämligen punkt 3 a.Den nya punkten 3 a i övergångsbestämmelsernainnebär att vissa högskolestuderande som påbörjatsin högskoleutbildning med studiemedel före den 1juli 2001 skall kunna få studiemedel beviljadeenligt nuvarande regler om längsta tid förstudiemedel även efter . Det gällerstuderande som före den nu pågåendehögskoleutbildningen har bedrivit andrahögskolestudier med studiemedel och som därförkommer att bedriva mer än 240 veckorshögskolestudier för att kunna avsluta den nupågående utbildningen. I sådant fall skall enbedömning kunna göras huruvida det föreliggersärskilda skäl att lämna studiemedel i mer än 240veckor ().InkomstbegreppetMed anledning av att nya termer och uttryck användsi inkomstskattelagen (1999:1229) föreslår regeringenatt följdändringar görs i 3 kap. 19 §, 4 kap. 14 §och 5 kap. 1 § studiestödslagen (1999:1395) samt ipunkten 1 i övergångsbestämmelserna till lagen.Förslaget innebär alltså inte någon ändring i sakutan är endast en anpassning till terminologin iinkomstskattelagen.Samordning av vissa studiestödI den nya studiestödslagen (1999:1395) finns enövergångsbestämmelse, punkten 2, som reglerarmöjligheten att få särskilt vuxenstudiestöd (svux)eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa(svuxa) under en tvåårig övergångsperiod.Bestämmelsen innebär att sådana vuxenstudiestödkommer att kunna betalas ut för tiden fram t.o.m.den 30 juni 2003.Regeringen föreslår nu att punkten 2 iövergångsbestämmelserna till den nyastudiestödslagen kompletteras med en bestämmelse sominnebär att studiemedel enligt den nya lagen intekan lämnas med svux eller svuxa.Övergångsbestämmelse om bidrag vid korttidsstudierSom nämnts under avsnittet om bidrag vid studierunder föreslås i propositionen att en nyövergångsbestämmelse (punkt 2 a) införs i den nyastudiestödslagen för att underlätta övergången tillden nya ordningen för bidrag vid korttidsstudier.Studerande som före har påbörjat enutbildning och fått korttidsstudiestöd ellerinternatbidrag av förden utbildningen skall kunna få fortsätta med sammastudiestöd för att slutföra utbildningen. Dennamöjlighet bör enligt förslaget kvarstå längst t.o.m.den 31 augusti 2001.IkraftträdandeEnligt regeringens förslag skall samtliga ändringari den nya studiestödslagen (1999:1395) och dessövergångsbestämmelser träda i kraft somden nya lagen, nämligen den 1 juli 2001.MotionerAvslag på regeringens förslag till ändringar istudiestödslagen och dess övergångsbestämmelserbegärs av Moderata samlingspartiet ochCenterpartiet.I motion 2000/01:Ub44 yrkande 1 i denna delanmärker att regeringens förslag är ettytterligare bevis på att det system som kommer attinföras inte fungerar. Det är inte ettreformerat studiestödssystem utan på sin höjd småjusteringar i ett gammaldags statiskt system som ärsvåröverskådligt både för staten och förstudenterna. redovisar i motionen hur deanser att ett verkligt reformerat studiemedelssystembör vara utformat.Också anser i motion 2000/01:Ub46yrkande 1 i denna del att det inte räcker med attlappa och laga ett studiestödssystem som redan frånbörjan var otillräckligt. Det behövs ett nyttsystem, menar motionärerna. De lämnar i motionensynpunkter och förslag i frågor om studiestöd.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringensförslag till lag om ändring i studiestödslagen(1999:1395) samt avslår motionerna 2000/01:Ub44yrkande 1 i denna del och 2000/01:Ub46 yrkande 1 idenna del.Förslagen är enligt utskottets meningvälmotiverade. I likhet med regeringen finnerutskottet det angeläget att vissa studerande sompåbörjat en flerårig högskoleutbildning medstudiemedel enligt det nuvarande systemet gesmöjligheter att slutföra sina högskolestudier medstudiemedel. Det är också viktigt, i perspektivet avett livslångt lärande, att underlätta för studerandeöver att skaffa sig en längrekompetenshöjande utbildning med studielån. Övrigaändringar i studiestödslagen föranleder ingakommentarer från utskottets sida.ÖvrigtUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om ettnytt studiemedelssystem m.m., om utvidgadmöjlighet till dispens fråntolvterminersregeln vid beviljande avstudiemedel, om översyn avåterbetalningskraven samt om införande avsanktioner vid förseningar av studiemedel.Ett motionsyrkande om studiemedel vidfolkhögskolestudier bör avslås med hänvisningtill att regeringen kommer attfatta beslut i frågan.Jämför reservationerna 3 (m), 4 (c), 5 (kd,fp), 6 (kd) och 7 (fp).Moderata samlingspartiet och har lagtfram var sitt förslag till ett nyttstudiemedelssystem m.m.Moderaterna pläderar i motion 2000/01:Ub44 yrkande2 för ett mer enhetligt studiemedelssystem ochkonkurrensutsättning av Centrala studiestödsnämnden.Enligt är ett överblickbart, fungerandesystem för studiefinansiering viktigt för att flerskall söka sig till den högre utbildningen. De angertre utgångspunkter för ett verkligt reformeratstudiemedelssystem. Det skall ge utrymme för längrestudietid än 12 terminer och inte diskriminerastuderande på grund av ålder. Inkomstprövningenskall avskaffas och räntorna på studielånen bliavdragsgilla. Återbetalningen av studielånen skallkopplas till skuldens storlek; undantag frånåterbetalning skall gälla vid dödsfall och omindividen blir konstaterat oförmögen att betala sinaskulder. förordar attstudiemedelsservicen till studenternakonkurrensutsätts. De menar att banker,försäkringsbolag och andra med erfarenheter avekonomisk rådgivning, lånehantering etc. torde hagoda förutsättningar att svara upp mot de krav destuderande och statsmakterna måste ställa när detgäller statligt garanterade finansieringsformer.Centerpartiet anser i motion 2000/01:Ub46 yrkande2 att hos regeringen bör begära förslagtill ett nytt studiestödssystem. Det nya stu-diestödssystemet skall bygga på några enklaprinciper. Det skall vara enkelt ochlättöverskådlighet. Det skall konstrueras så attsubventionerna i systemet blir tydliga. Motionärernabetonar att skuldbördan efter studietiden måstelättas. Minskad skuldsättning och mindre framtidaamorteringar är den enskilt viktigaste faktorn föratt motverka den sociala snedrekryteringen. Imotionen hänvisas till att i sinbudgetmotion föreslog att studiemedelskall bestå av bidrag och lån.I motion 2000/01:Ub43 (m) förordas attstudiestödslagen omarbetas för attförhindra utslagning och social snedrekrytering.Enligt motionären kommer regeringens förslag ipropositionen inte att undanröja de problem somskapats genom de senaste ändringarna avstudiemedelssystemet. Ett antal långtidsstuderandeoch forskarstuderande kommer att tvingas avbryta sinutbildning till förfång både för dem själva och församhället, som har behov av deras kompetens.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena.Riksdagen beslutade så sent som vid förrariksmötet om ett nytt stu-diestödssystem och avslogdå motsvarande motionsyrkanden från ochCenterpartiet om annan utformning avstudiestödssystemet (prop. 1999/2000:10, bet. UbU7,rskr. Även i samband med budgetbehandlingenhösten av anslagen inom utgiftsområde 15 harmotionsyrkanden från dessa båda partier om ändring idet beslutade nya studiestödssystemet avslagits avriksdagen (bet. 2000/01:UbU2, rskr. 100).Motionsförslag om konkurrensutsättning av CSNavstyrktes likaså i utskottets nämndabudgetbetänkande och avslogs av riksdagen.Utskottet finner inte skäl till att ändra sinatidigare ställningstaganden.Frågan om möjlighet till dispens fråntolvterminersregeln vid beviljande av studiemedeltas upp i två motioner.Kristdemokraterna anser i motion 2000/01:Ub47yrkande 2 att en ökad möjlighet till dispens intebara bör införas som övergångsregel utan återinförasi studiestödssystemet. I ett kunskapssamhälle därdet livslånga lärandet är målet är detta nödvändigt,menar de.Också framhåller i motion 2000/01:Ub45yrkande 3 att det visserligen är bra med enövergångsbestämmelse, men dispensmöjligheter behövsockså när det nya systemet trätt i "full kraft".Motionärerna betonar att det är viktigt inte minstför studenter på långa högskoleutbildningar och förforskarstuderande att generösare bestämmelserinförs. De föreslår att utvidgad dispensmöjlighetskall kombineras med avtal om ökadeåterbetalningsbelopp.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.Motsvarande motionsyrkanden avslogs av riksdagenhösten 2000 i samband med budgetbehandlingen (bet.2000/01:UbU2, rskr. Utskottet hänvisade dåtill att syftet med skärpningen i det nyastudiestödssystemet av möjligheterna till dispensfrån tolvterminsregeln var att förebygga omfattandeskuldsättning. För dem som påbörjar sina studier idet nya systemet skall de av beslutadereglerna gälla, dvs. att det för studiemedel utövertolv terminer skall krävas synnerliga skäl.Utskottet förutsätter att regeringen noga följereffekterna av den nya regleringen. Vad som skallanses vara synnerliga skäl blir en uppgift förCentrala och Överklagandenämndenför studiestöd - som inrättats - attavgöra.I motion 2000/01:Ub47 yrkande 3 tarKristdemokraterna upp frågan om studiemedel vidfolkhögskolestudier. De påtalar att en student somär och som vill studera vidfolkhögskola, till skillnad från en student vidhögskolan, inte har rätt att ta studielån. Detta ären orimlighet som antagligen enbart beror på ettmisstag i systemet, och det bör därför snarasträttas till.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet med hänvisning till att regeringeninom kort kommer att fatta beslut i frågan.Enligt gällande bestämmelser lämnas studiehjälplängst t.o.m. det första kalenderhalvåret det år dåeleven fyller . En elev som åldergår kvar i en gymnasial utbildning får studiemedelfr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år då haneller hon fyller . En studerande i högskolankan få studiemedel även före ålder.Utbildningar som ger rätt till studiehjälprespektive studiemedel finns förtecknade i bilagatill studiestödsförordningen. Utbildningens karaktär- högskolemässig/eftergymnasial ellergymnasial/motsvarande - avgör vilket stu-destöd somkan lämnas.I propositionen Ett reformerat studiestödssystemanförde regeringen följande om gränsdragningenmellan studiehjälp och studiemedel. Den bör göras påså sätt att främst sådana utbildningar skallberättiga till studiemedel oavsett ålder, vilkafordrar att de studerande för att antas tillutbildningen har ett slutbetyg från en treårigutbildning i gymnasieskolan eller motsvarandeutbildning (prop. 1999/2000:10 s. 102). Regeringenaviserade sin avsikt att skapa en mer ändamålsenligindelning i bilagan till studiestödsförordningen.Enligt uppgift från har enöversyn i detta syfte gjorts inom departementet,bl.a. av utbildningar inom folkhögskolan. Som nämntskommer regeringen att besluta om ändringav bilagan till studiestödsförordningen (2000:655).En översyn av återbetalningskraven begärs i motion2000/01:Ub47 yrkande 4 från . Deanser att det finns en risk för att de nya hårdarekraven på återbetalning kommer att innebära attframför allt äldre, lågavlönade deltidsarbetarekommer att avstå från att studera, även om behov ochvilja finns. Reglerna bör därför ses över.U t s k o t t e t erinrar om att i det nyastudiestödssystemet är utgångspunkten föråterbetalningsreglerna att alla skall hinna betalatillbaka sina lån och att den enskildes ansvar förupptagna lån skall vara tydligt. Det belopp somskall återbetalas ett visst år (årsbeloppet)relateras till skuldens storlek, räntan för året ochantalet återbetalningsår; inte till låntagarensinkomst. Årsbeloppet räknas upp med 2 %vid oförändrad ränta. Dock har vissa s.k.trygghetsregler införts. Årsbeloppet får sättas nedtill av låntagarens aktuella inkomst underbetalningsåret. När låntagaren nått ålderhöjs denna gräns till . I sådana fall förlängsåterbetalningstiden till dess lånet blivitslutbetalt.Det nya studiestödssystemet beslutades avriksdagen vid förra och träder i kraft den1 . Utskottet anser inte att skäl finns attompröva bestämmelserna om återbetalning avstudielån. Motionsyrkandet bör avslås av riksdagen.Folkpartiet föreslår i motion 2000/01:Ub45 yrkande 2att sanktioner införs vid förseningar av studiemedeli syfte att främja effektiviteten hos (). Myndigheten föreslåsalltså bli skyldig att betala straffavgift tillstudenter som inte får sina studiemedel i tid.Motionärerna påpekar att motsvarande regel gäller för de studenter som inte sköter återbetalningarav studiemedel på utsatt datum.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.Det är angeläget att CSN handläggerstudiestödsärenden korrekt och effektivt församtliga studerande. En ytterligare minskning avCSN:s resurser torde dock knappast främja vare sigservicegraden eller effektiviteten. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Bidrag vid studier under kortare tidRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1976:1046) om överlämnande avförvaltningsuppgifter inomUtbildningsdepartementets verksamhetsområde ochlag om ändring i sekretesslagen (1980:100) samtavslår motionerna 2000/01:Ub44 yrkande 1 i dennadel, 2000/01:Ub45 yrkande 1, 2000/01:Ub46 yrkande1 i denna del och 2000/01:Ub47 yrkande 1.Reservation 1 (m, kd, c, fp)2. Vissa ändringar i den nyastudiestödslagen och dessövergångsbestämmelserRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i studiestödslagen (1999:1395) samtavslår motionerna 2000/01:Ub44 yrkande 1 i dennadel och 2000/01:Ub46 yrkande 1 i denna del.Reservation 2 (m, c)3. Ett nytt studiemedelssystem m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub43,2000/01:Ub44 yrkande 2 och 2000/01:Ub46 yrkande2.Reservation 3 (m)Reservation 4 (c)4. Möjlighet till dispens fråntolvterminersregeln vid beviljande avstudiemedelRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub45yrkande 3 och 2000/01:Ub47 yrkande 2.Reservation 5 (kd, fp)5. Studiemedel vid folkhögskolestudierRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub47 yrkande 3.Reservation 6 (kd) - delvis6. Översyn av återbetalningskravenRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub47 yrkande 4.Reservation 6 (kd) - delvis7. Införande av sanktioner vid förseningarav studiemedelRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub45 yrkande 2.Reservation 7 (fp)den 8 maj 2001På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), MajléneWesterlund Panke (s), (), TomasEneroth (s), (), Per (),(), (), (), (), (),() och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Bidrag vid studier under kortaretid (punkt 1) - m, kd, c, fpav (), (), ErlingWälivaara (kd), Per (), (),(), () och MariaLarsson (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. Bidrag vid studier under kortare tidRiksdagen avslår regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifterinom verksamhetsområdeoch lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).Därmed bifaller motionerna 2000/01:Ub44yrkande 1 i denna del, 2000/01:Ub45 yrkande 1 och2000/01:Ub46 yrkande 1 i denna del samt bifallerdelvis motion 2000/01:Ub47 yrkande 1.StällningstagandeRegeringens förslag om fördelningen av bidrag vidstudier avser bl.a. att enförvaltningsuppgift, som innebär myndighetsutövningmot enskild, skall överlämnas till två fackligaintresseorganisationer. Enligt vår mening skallrätten att fördela studiestöd av skattemedel integes till fackföreningar. Regeringen gynnar dessutomensidigt organisationerna LO och TCO. Tankenpåminner om nykorporativism och kan medförabetydande risker från rättssäkerhetssynpunkt förenskilda människor. Vi hänvisar till att Lagrådetframfört allvarlig kritik mot bristen på riktlinjeri propositionen, särskilt när det gäller garantierför rättssäkerhet.Mot bakgrund av vad vi här har anfört föreslår viatt avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1976:1046) om överlämnande avförvaltningsuppgifter inom Utbildningsdepartementetsverksamhetsområde och lag om ändring isekretesslagen (1980:100). Detta innebär attriksdagen bifaller motionerna 2000/01:Ub44 yrkande 1i denna del, 2000/01:Ub45 yrkande 1 och 2000/01:Ub46yrkande 1 i denna del samt delvis bifaller motion2000/01:Ub47 yrkande 1.2. Vissa ändringar i den nyastudiestödslagen och dessövergångsbestämmelser (punkt 2) - m,cav (), (), Per (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. Vissa ändringar i den nyastudiestödslagen och dessövergångsbestämmelserRiksdagen avslår regeringens förslag till lagom ändring i studiestödslagen (1999:1395). Därmedbifaller motionerna 2000/01:Ub44yrkande 1 i denna del och 2000/01:Ub46 yrkande 1i denna del.StällningstagandeVi anser att regeringens förslag till ändringar iden nya studiestödslagen och dessövergångsbestämmelser är ytterligare ett bevis påatt det studiestödssystem som kommer att införastill sommaren inte fungerar. Det är inte ettreformerat studiestödssystem utan på sin höjd småjusteringar i ett gammaldags statiskt system som ärsvåröverskådligt både för staten och förstudenterna. Vi yrkade avslag på propositionen omett reformerat studiesystem (prop. 1999/2000:10).Enligt vår mening bör avslå även de nuframlagda ändringsförslagen. Det beslutadestudiestödssystemet bör inte införas. börbifalla motionerna 2000/01:Ub44 yrkande 1 i dennadel och 2000/01:Ub46 yrkande 1 i denna del.3. Ett nytt studiemedelssystem m.m.(punkt 3) - mav (), (), Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3.