bet · GO01SkU17 · 2001-03-20 00:00:00 — Regeringen gör bedömningen attde svenska alkoholskatterna på spritdrycker, vin ochstarköl kommer att behöva ses över , och detframgår att regeringen har för avsikt att senare ien särskild proposition återkomma till frågan om deskattejusteringar som behövs.I sitt yttrande till finansutskottet överskattefrågorna i budgetpropositionen (2000/01:SkU1y) uttalade utskottet att det då intevar aktuellt att genomföra några förändringar avalkoholskattesatserna och avstyrkte motionsyrkandenom att sänka skattesatserna till dansk nivå.Utskottets ställningstagandeSverige för en restriktivalkoholpolitik som syftar till att begränsaalkoholens skadeverkningar genom en minskadtotalkonsumtion. Detta sker främst genom enkombination av höga skatter och restriktioner som påolika sätt begränsar tillgängligheten samtinformation, opinionsbildning ochbehandlingsinsatser. Som utskottet tidigare anförtfinns det inte något skäl att minska ambitionernamed den svenska alkoholpolitiken därför att man inågra medlemsländer inom EU har en annan syn pådessa frågor. En annan sak är att förutsättningarnaför att driva den svenska alkoholpolitiken harändrats genom medlemskapet i EU och den ökadeinternationella rörligheten. Prioriteringar måstedärför göras till de områden där insatserna gerstörst effekt. En strävan att hålla fast vid de mestverkningsfulla alkoholpolitiska medlen så länge dehar effekt och ta bort sådana restriktioner sombedöms ha mindre alkoholpolitisk betydelse och somifrågasätts ur EG-rättslig synpunkt var ocksåregeringens utgångspunkt för de förslag som ladesfram i proposition 1998/99:134 Vissa alkoholfrågoroch som ställde sig bakom hösten 1999.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning att ettav de viktigaste alkoholpolitiska medlen fortfarandeär prispolitiken.Utskottet vill framhålla att förnärvarande är mitt inne i en fas av successivahöjningar av tillåtna införselkvoter av alkohol- ochtobaksvaror. Regeringen har tidigare aviserat attden avser att återkomma till med förslagtill åtgärder på skatteområdet. Den närmareinriktningen av dessa åtgärder hänger samman medregeringens bedömning av budgetläget liksom givetvisde alkoholpolitiska ambitionerna. Utskottet anseratt regeringens ställningstagande bör avvaktas.I likhet med motionärerna anser utskottet att detär angeläget att motarbeta illegal införsel avalkoholdrycker. Detta är också en prioriteraduppgift för tullen som genom införandet avpunktskattekontrollagen också fick bättremöjligheter till kontroll av transporter avpunktskattepliktiga varor samt bättresanktionsmöjligheter. Alkoholdrycker och tobaksvarorsom förs in av resande för privat bruk kanomhändertas av tullen, om det finns en påtaglig riskatt den skattskyldige inte kommer att betalaskatten. och har begärtatt lagstiftningen på området ändras i syfte attförbättra skatteförvaltningens och tullensmöjligheter att bekämpa privatinförsel ikommersiellt syfte. Inom utredsför närvarande om det är möjligt att införasträngare straffrättsliga sanktioner motskatteundandragande på punktskatteområdet. Målet äratt bestämmelser om nya kontrollåtgärder ochsträngare straffrättsliga sanktioner skall kunnaträda i kraft . Olovlig försäljning ochtillverkning av alkoholdrycker kan straffas medböter eller fängelse. Det straffbelagda området harutvidgats till att omfatta även förvärv och innehavav olovligt tillverkad sprit eller spritdrycker.Vidare har en ny lag om straff för smuggling nyligenträtt i kraft. Lagen gör det möjligt att redan påplaneringsstadiet ingripa mot grov smuggling avalkohol.Slutligen vill utskottet i detta sammanhang nämnaatt det inte bara är länder som med högaskatter som drabbas av problem med skatte-undandraganden genom bedrägerier inomsuspensionsordningen eller inomtransiteringssystemen. I stor utsträckning rör detsig om ett problem för hela unionen. Åtgärder isyfte att motverka eller förhindra undandraganden avpunktskatter har också haft hög prioritet inom EU desenaste åren.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSk674, Sk732 och So300 om sänkt skatt på alkohol.Utskottet anser att motion Sk1015 i allt väsentligtär tillgodosedd och avstyrker därmed motionen.När det gäller yrkandet i motion Sk774 om ensärskild avgift på alkoholdrycker för att finansierabl.a. hälso- och sjukvårdens kostnader för alko-holrelaterade skador skall erinras om att utskottettidigare i olika sammanhang tagit avstånd frånspecialdestinerade skatter med motiveringen att deverksamheter som motionärerna vill gynna börunderställas en normal budgetprövning. Utskottetfinner inte skäl att göra någon annan bedömning medanledning av nu aktuellt yrkande. Motionen avstyrks.Utskottet utgår från att regeringen följerutvecklingen av tobakskonsumtionen och priset påtobaksvaror samt vidtar de åtgärder som efter vunnaerfarenheter kan visa sig vara motiverade såväl frånfolkhälsosynpunkt som från fiskal synpunkt, utannågot särskilt tillkännagivande härom från riks-dagens sida. Det anförda innebär att även motionSo335 avstyrks.Införsel av alkoholUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om ökadeinförselkvoter kombinerat med sänkta skatterpå sprit, vin och starköl, om att tillåtaprivatimport av alkoholdrycker ochförsäljning av taxfree- varor vid hemkomstenfrån resa till tredje land samt förslag omändringar i införsellagens bestämmelser omlättvin och starkvin.Jämför reservation 25 (m).Gällande bestämmelserEnligt rådets direktiv /12/EEG, det s.k.cirkulationsdirektivet, får den som reser mellan EU-länder medföra sprit, 20 literstarkvin, vin, öl samt 800cigaretter, 400 cigariller, 200 cigarrer och 1 kiloröktobak utan att betala skatt i införsellandet omvarorna inköpts beskattade i en annan EU-stat och äravsedda för privat konsumtion.Den 30 juni 2000 beslutade rådet, i enlighet medkommissionens förslag och med vad som tidigareunderhand överenskommits mellan ochkommissionen, att , i likhet med ochFinland, får fortsätta att t.o.m. den 31 december2003 ha regler som avviker från cirkulationsdirekti-vet och skall fram till detta datumsuccessivt öka införselkvoterna (direktiv2000/44/EG). har i enlighet härmedbeslutat om ökade kvoter för privatinförsel av vin,starköl och tobaksprodukter fr.o.m. (prop. 1999/2000:121, bet. 1999/2000:SkU23, rskr.247).Vidare har i samband med behandlingen avbudgetpropositionen för beslutat att denmängd vin och öl som en resande kan föra in tillSverige från ett annat EU-land utan att skatt skallbetalas i skall höjas från den 1 januari2001. kan en resande föra in 6liter starkvin, vin och starkölutan att svensk skatt skall betalas. Kvoten försprit ligger kvar på 1 liter.Den 1 juli 1999 upphörde den skattefriaförsäljningen (den s.k. taxfree- försäljningen) inomEU. Sedan detta datum kan endast alkohol- ochtobaksvaror som beskattats i ett annat medlemslandföras in (prop. 1998/99:86, bet. 1998/99:SkU21).Skattefria alkoholdrycker och tobaksvaror kanfortfarande säljas till resenärer som skall resatill tredje land (inkl. bl.a. ochKanarieöarna, som ligger utanför EG:s skatteområde)samt föras in från sådant land till Sverige.Införseln och de begränsningar som därvid gällerregleras i lagen (1994:1551) om frihet från skattvid import, m.m.Systembolaget har en begränsad importrätt avspritdrycker, vin och starköl. Rätten är begränsadtill import i samband med beställningar från privat-kunder. I övrigt är privat import av sådana varor(dvs. direkt import från annat land av privatpersonför konsumtion i , t.ex. via postorder ellerInternet) inte tillåtet enligt nuvarandelagstiftning.MotionerI motion So300 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen beslutar att distansköp av alkohol föreget bruk från ett annat medlemsland i EU skalltillåtas (yrkande 16). Vidare anser motionärerna attSverige skall delta i det europeiska samarbetetsalla delar och att det är hög tid attalkoholpolitiken anpassas till det gränslösa Europa.Bl.a. bör införa samma regler förresandeinförsel som flertalet övriga EU-länder har(yrkande 17).I motion Sk1017 av () yrkas attnuvarande införselregler skall ändras så att detblir möjligt att ta in vanligt vin, dvs. lättvin, påstarkvinskvoten.I motion Sk1016 av m.fl. (s)anförs att nuvarande regler för köp av taxfreevarorskall ändras så att det blir möjligt att handlaskattefritt i vid hemkomsten från resa fråntredje land.Utskottets ställningstagandeFrågan om att tillåta distansköp av alkoholdryckerbehandlades av utskottet (1999/2000:SkU3y). Utskottet delade regeringensbedömning att direkt försäljning av spritdrycker,vin och starköl från annat land till privatperson iSverige, t.ex. via postorder eller Internet inteskulle tillåtas (i annat fall än då försäljningensker genom Systembolagets försorg enligt desärskilda rutiner som gäller för den s.k.privatimporten). Skälet till utskottets ställ-ningstagande var att en sådan typ av försäljning medall sannolikhet skulle bli mycket omfattande ochdärmed leda till kontrollproblem inom landet samtundergräva detaljhandelsmonopolets legitimitet.Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrkerdärmed motion So300 yrkande 16. Även yrkande 17 isamma motion avstyrks eftersom utskottet inte sernågon anledning att, som motionärerna föreslår,besluta om högre gränser än som anges i direktiv2000/44/EG när det gäller privat införsel av sprit,vin och starköl. Utskottet ser heller inte någotskäl att ändra nuvarande införselregler på det sättsom förordas i motion Sk1017. Motionen avstyrks.Motionsyrkande om att få handla skattefria varorpå svenska flygplatser vid hemkomsten från resa tilltredje land avstyrktes av utskottet i betänkande1999/2000:SkU1 med motiveringen att det skullestrida mot grundläggande principer för enkonsumtionsskatt att tillåta skattefri försäljningvid resenärers ankomst till landet. Utskottet kundeheller inte se några avgörande fördelar med ettavsteg från denna princip för flygpassagerare.Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan ochavstyrker därmed motion Sk1016.ReklamskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om attavskaffa reklamskatten.Jämför reservation 26 (m, kd, c och fp) ochsärskilt yttrande 6 (v).Gällande bestämmelserSkatt på annons och reklam tas ut på annons som äravsedd att offentliggöras i landet. Skattesatsen förannons i allmän nyhetstidning är avbeskattningsvärdet (moms ) och i övriga fall,bl.a. tidskrifter och annonsblad, (moms).Skattskyldig är den som yrkesmässigt offentliggörreklam eller annons.Reklamskatt tas inte ut på direktreklam, dvs.reklamtrycksaker, inte heller på reklam ikommersiell TV och radio eller på reklam viaInternet.Skatteuppbörden från skatt på annonser och reklamuppgick till 1 037 miljoner kronor.Skattebortfallet till följd av lagändringen den 1januari 1999 då den del av skatten som avsågreklamtrycksaker avskaffades uppgår till drygt 208miljoner kronor. Antalet registrerade skattskyldigaär väsentligt större än för någon annan punktskatt.Frågan om reklamskattens överensstämmelse med EG-rätten har varit föremål för prövning iRegeringsrätten. Regeringsrätten har i en dom den 6februari 1999 funnit att uttagande av skatt enligtlagen om skatt på annonser och reklam inte stridermot artikel 33 i rådets sjättemervärdesskattedirektiv (77/388/EEG). Domstolenavslog också ett yrkande om att inhämta ett för-handsavgörande från EG-domstolen.MotionerI motion Sk735 (yrkande 10) av . (m) anförs att reklamskatten, i likhet med vadsom föreslagits av regeringens egen utredare, börslopas. Enligt motionärerna ger skatten upphov tillsnedvridningar av konkurrensen mellan olika medier isin nuvarande form och torde inte heller varaförenlig med EG-rätten. Svårigheter i tillämpningenoch kontrollen av skatten på annonser och reklam varskälet till att den del av skatten som avsågreklamtrycksaker avskaffades. Dessa svårighetergäller i lika stor utsträckning för de delar avreklamskatten som finns kvar, menar motionärerna.Även i motionerna Sk1018 av m.fl.(s), Sk772 av (), Sk716 av (), Sk689 av (), Sk1019 av () och Kr537(yrkande 11) av m.fl. (m) begärs förslagom slopad reklamskatt. I sistnämnda motion framhållsatt den reklamskatt som tas ut på olika formerav reklam som ges ut av idrottsföreningar ochförbund slår hårt mot idrottsrörelsen. Skatten bördärför slopas under 2001.I motion Sk678 av () begärs ettuttalande från om att reklamskatten i sinhelhet skall avvecklas och att regeringen skallåterkomma till med ett förslag om hurdetta praktiskt skall genomföras. Detta kan menarmotionären ske successivt över flera år.I motion Sk773 av () begärs attreklamskatten skall slopas för idrottsföreningar ochandra ideella organisationer.I motion Sk709 av ochAnne-Katrine () begärs ett tillkännagivandeom behovet av att i bedömningen avreklamskattefrågor tar hänsyn tillkonkurrensnackdelar, hinder för nyetablering och detredaktionella innehållet och till att fackpress inteär annonsblad.Utredning, m.m.Enligt reklamskatteutredning börreklamskatten avskaffas (SOU 1997:53 Avskaffareklamskatten! ).Riksdagen har beslutat att avskaffareklamskatten på reklamtrycksaker (prop.1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20). Skälet till attreklamskatten inte helt slopades i enlighet med vad1996 års reklamskatteutredning föreslog varfinansiella. Utskottet som tillstyrkte förslaget omslopad skatt på reklamtrycksaker men ej annan reklamframhöll i sitt yttrande (1997/98:SkU 4y) tillfinansutskottet att åtgärden kan leda till nyanackdelar för reklam i annan form och försämrakonkurrensförhållandena exempelvis för gratistid-ningar och s.k. annonsblad. Utskottet förutsatte attregeringen noga följer utvecklingen och återkommertill dessa frågor så snart som utvecklingenmotiverar detta. I betänkande 1998/99:SkU13 vidhöllutskottet sitt tidigare ställningstagande ochavstyrkte då aktuella motionsyrkanden. Även i betän-kande 1999/2000:SkU16 avstyrkte utskottetmotionsyrkanden om att slopa reklamskatten i sinhelhet.Utskottets ställningstagandeEtt slopande av reklamskatten i sin helhet skulleinnebära ett bortfall av skatteinkomster för statenav icke obetydlig omfattning. Enligt utskottetsmening bör ställningstagande till ensådan åtgärd därför anstå till dess att regeringenredovisat sina överväganden rörande beskattningenskommande inriktning och vilka områden ochverksamheter som skall prioriteras vid eventuellaskattesänkningar. Utskottet vidhåller dock sintidigare inställning att regeringen noga bör följautvecklingen på området. Med det anförda avstyrkerutskottet samtliga nu behandlade motioner.BåtskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om en skattpå fritidsbåtar, att frågan härom skallutredas samt yrkandet om att skalluttala att en skatt på fritidsbåtar inteskall införas.Jämför reservationerna 27 (m) och 28 (v).Gällande bestämmelserNågon särskild skatt tas inte ut påfritidsbåtar.MotionerI motion Sk1021 av m.fl. (s) förordasatt en skatt på fritidsbåtar eller en höjdregisteravgift bör införas för att täckaSjöfartsverkets kostnader för fritidsbåtstrafiken.I motion T613 (yrkande 2) av () anförs att samhällets totala kostnader försjösäkerhet etc. sammantaget med de storaförmögenhetsvärden som finns i fritidsbåtar ärstarka skäl för att möjligt införa enbåtskatt.I motion T627 (yrkande 2) av ()begärs ett tillkännagivande om att fritidsbåtar inteskall belastas med en särskild skatt.I motion T640 (yrkande 2) av m.fl.(v) yrkas att skall begära att regeringenger den särskilde utredaren i uppgift att, utöverfrågan om ett båtregister, också undersökermöjligheten att införa någon form av beskattning avfritidsbåtar.UtredningRegeringen uppdrog åt en särskildutredare att närmare belysa vilka kostnaderfritidsbåtstrafiken orsakar samhället och övervägahur dessa kostnader skall betalas. Utredaren har ibetänkande SOU 1996:170 föreslagit att ett statligtregister över fritidsbåtar återinförs. Utredaren haravvisat en särskild båtskatt med hänvisning till attsamhällets intäkter från båtlivet enligtutredningens beräkningar vida överstigerkostnaderna.I budgetproposition 1999/2000:1 (utg.omr. 22) harregeringen gjort den bedömningen att ett allmäntregister för fritidsbåtar bör bygga vidare på detfrivilliga båtregistret som Stöldskyddsföreningenadministrerar. Vidare framgår att regeringen har föravsikt att överväga möjligheterna att införa enobligatorisk ansvarsförsäkring för ägare avfritidsbåtar i syfte att förbättra ersätt-ningsmöjligheterna för skadelidande vid olyckor medsådana båtar. Om en sådan obligatoriskansvarsförsäkring införs skapas enligt regeringensmening också en möjlighet för försäkringsgivarna attlämna kontrolluppgifter om fritidsbåtsinnehav tillskattemyndigheterna.Av budgetproposition 2000/01:1 (utg.omr. 22)framgår att regeringen avser att införa enobligatorisk ansvarsförsäkring för ägare avfritidsbåtar. En särskild utredare skall ges iuppdrag att utreda förutsättningarna för en sådanförsäkring och för hur ett allmäntfritidsbåtsregister bör vara utformat.På fråga i om särskild skatt på lyxbåtarhar finansministern svarat att frågan om båtskattkan övervägas först efter det att utredaren är klarmed sitt uppdrag om ett fritidsbåtsregister (fråga2000/01:621).Utskottets ställningstagandeEn särskild utredare har tillkallats för att utredaförutsättningarna för en obligatoriskansvarsförsäkring för ägare av fritidsbåtar och förhur ett allmänt fritidsbåtsregister bör utformas.Utskottet är inte berett att ta ställning tillfrågan om en särskild skatt på fritidsbåtar utananser i likhet med finansministern att frågan härombör anstå till dess att utredaren redovisat sittuppdrag. Utskottet avstyrker därför samtliga nubehandlade motioner.AvfallsskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandet om attavfallsskattelagen skall avskaffas, yrkandenaom att skatt skall införas på förbränning avavfall, liksom att frågan härom skall utredassamt yrkandet om slopande av deponiskatt påicke förorenade täckmassor .Jämför reservationena 29 (m), 30 (fp) ochsärskilt yttrande 7 (v, mp).Gällande bestämmelserRiksdagen antog regeringens förslag omatt införa en skatt på deponerat avfall (prop.1998/99:84; bet. SkU20) med ikraftträdande den 1januari 2000. Syftet med skatten är att öka deekonomiska incitamenten för att behandla avfall påett från miljö- och naturresurssynpunkt bättre sättoch därigenom också mängden deponerat avfall.Enligt lagen om skatt på avfall skall skatt tas utpå allt avfall som deponeras. Om avfallet förs utefter t.ex. sortering får avdrag göras för skattenpå det avfall som förts ut från anläggningen. Avfallsom tas om hand på annat sätt än genom deponering,t.ex. förbränning beskattas inte. Skatt tas hellerinte ut på avfall för vilket det ännu inte finnsnågra miljömässigt godtagbara alternativ tilldeponering.Täckmassor som används vid s.k. mellantäckning pådeponi är inte undantagna från beskattning. Iproposition 1998/99:84 Lag om skatt på avfall (s.59) uttrycks detta på följande sätt:För att undvika att annat material än avfall - t.ex.naturgrus - används för mellantäckning, bör alltmaterial som används för sådan täckning vara föremålför beskattning. Avsikten är att styra mot attavfall som omhändertas används för mellantäckning,vilket med dagens teknik är fullt möjligt. Mot denbakgrunden anser regeringen det inte motiverat attmedge skattebefrielse för vissa typer av material.Avfall och annat material som används försluttäckning är däremot befriade från avfallsskatt.Skattebefrielsen uppnås genom att avdrag för skattenmedges när materialet använts för avsett ändamål.Det medför att avdrag i vissa fall medges förstefter och att den som bedriver verksamhetendärför kan få vänta på att få tillgodogöra sigavdrag för betald skatt.Regeringen har tillkallat en särskild utredare meduppgift att göra en utvärdering av hur systemet medavfallsbeskattningen fungerar (dir. 2001:13).Utredaren skall bl.a. utvärdera och analysera deekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av attinföra en skatt på förbränning av avfall. Utredarenskall också utreda om skattefriheten för avfall ochannat material som används för att vidta avslutandetäckningsåtgärder på avfallsupplagen skall medgesdirekt vid införseln till anläggningen samtavfallsskattens påverkan på användningen avnaturgrus.MotionerI motion MJ764 (yrkande 11) av m.fl. (m)föreslås att avfallsskatten skall avskaffas. Skattenhade enligt motionärernas mening aldrig bort införaseftersom den medför flera negativa effekter inteminst från miljösynpunkt. Skatten straffar deåtervinnings- och behandlingsverksamheter sombedrivs vid befintliga deponier och leder till ensnedvridning av konkurrensen. Skatten innebär ocksåen styrning mot ökad förbränning av avfall, vilketvarken gynnar materialåtervinning eller biologiskbehandling. Därutöver försvåras utvecklingen avmiljövänlig teknik för omhändertagande av avfall,och risken för illegal deponering ökar.I motion MJ711 (yrkande 37) av . (c) begärs att regeringen skall utreda vilkakonsekvenser en skatt på förbränning av sopor skullefå för miljön och människors hälsa.I motion MJ841 (yrkande 4) av ochLennart Kollmats (fp) föreslås en viktbaserad skattpå förbränning på samma nivå som dagens deponiskatt.En skatt kommer enligt motionärerna att stimuleratill avfallsminimering, materialåtervinning ochbiologiska behandlingsmetoder. Detta kommer i sintur att leda till minskade dioxinutsläpp. Även imotion Sk1020 av () begärs attskatt skall införas på avfall som går tillförbränning samt på restprodukter tillenergiutvinning.I motion MJ795 (yrkande 1) av och (c) förordas att avfallsskattelagen skalländras så att deponiskatt inte tas ut på ickeförorenade täckmassor.Utskottets ställningstagandeDen införda avfallsskattelagen syftar tillatt uppnå en från miljö- och resurssynpunkt bättrebehandling av avfall och till att minskaavfallsmängderna . Lagen trädde i kraft den 1januari 2000. Därefter har utskottet vid tvåtillfällen avstyrkt motionsyrkanden från Moderatasamlingspartiet om att avskaffa skatten, senast ibetänkande 2000/01:SkU11. Utskottet har inte ändratsin tidigare inställning och avstyrker följaktligenyrkandet i motion MJ764.I samband med riksdagsbehandlingen avavfallsskattelagen uttalade utskottet att det i daginte finns skäl att beskatta avfall som går tillförbränningsanläggningar, men att frågan kan kommaatt behöva analyseras på nytt . Omförbränningen skulle öka på ett omotiverat sättförutsatte utskottet att regeringen skulle återkommatill riksdagen.Utskottet ser positivt på att regeringen nu hartillkallat en särskild utredare med uppgift att göraen utvärdering av hur systemet medavfallsbeskattningen fungerar (dir. 2001:13).Utredaren skall bl.a. utvärdera och analysera deekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av attinföra en skatt på förbränning av avfall. Mot dennabakgrund anser utskottet att det inte behövs någottillkännagivande till regeringen med anledning avmotionerna MJ711, MJ841 och Sk1020.Utredaren skall också utreda om skattefriheten föravfall och annat material som används för att vidtaavslutande täckningsåtgärder på avfallsupplagenskall medges direkt vid införseln till anläggningensamt avfallsskattens påverkan på användningen avnaturgrus. Detta innebär att även den fråga som tasupp i motion MJ795 kommer att ses över. Något skälför att göra något uttalande i denriktning som motionärerna önskar föreligger inte.Motionen avstyrks.AmalgamUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandet om attinföra en miljöavgift på amalgam. Jämförreservation 31 (mp).MotionI motion MJ763 av m.fl. (mp) yrkas attamalgam skall beläggas med en miljöavgift (yrkande4). Avgiften bör enligt motionärerna sättas så attkostnaderna för rening av avlopp och luft, kremeringoch slutförvaring täcks.BakgrundSverige bedriver arbete medinriktning på att begränsa och fasa ut användningenav kvicksilverhaltiga produkter av miljöskäl bådenationellt och internationellt. Användningen avkvicksilver har också minskat kraftigt under detsenaste årtiondet på grund av införda restriktioneroch förbud. Målsättningen är att användningen avkvicksilver bör avvecklas med vissaundantag där acceptabla alternativ ännu inte finnsatt tillgå (prop. 1997/98:145, bet.