bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — Konsekvenser av utskottetsförslag om höjning av ramen förutgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,fiske med anslutande näringarBelopp i miljoner kronorReger Utskott Utskingen ets ottes tsnivå ändring nivåsförslagUtgiftsområde 14 -3 500 1023 339 839Summa 716 -3 500 713utgiftsområde 983 483nBudgeteringsm 1 929 +3 500 5arginal 429Utgiftstak 809 ±0 809för staten 000 000En konsekvens av utskottets tidigareställningstagande till de olikabudgetalternativen är att utskottetbiträder regeringens förslag tillfördelning av utgifter på övrigautgiftsområden. Utskottet tillstyrkersåledes delvis punkt 8 i propositionen.De motionsyrkanden som är aktuella idetta sammanhang avstyrks. Det gällerFi291 (m) yrkande 4, Fi292 (kd) yrkandena6 och 9, Fi293 (c) yrkande 3 samt Fi294(fp) yrkande 7.2.7 AnslagsbehållningarUtskottets delförslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagengodkänner regeringens beräkning avförändring av anslagsbehållningar för2002. Utskottet avstyrker därmedFolkpartiet liberalernas motion medalternativa yrkanden.Övriga delar av denna förslagspunktbehandlar utskottet i avsnitten2.4-2.6, 2.8-2.11 och 3.Jämför reservation 15 (fp).Medel som anvisats på ettreservationsanslag kan enligt vissaregler sparas till efterföljandebudgetår. I den mån ett ramanslag inteförbrukats får på motsvarande sättkvarstående behållning föras över tillett senare år. Myndigheter har ocksåmöjlighet att med vissa begränsningardisponera medel från efterföljande årsanslag som en anslagskredit.Förskjutningar i det samladeanslagssparandet påverkar statsbudgetensutgifter och redovisas på budgetensutgiftssida som en nettopost, benämndÖkning/minskning av anslagsbehållningar.BudgetpropositionenI årets budgetproposition (avsnitt 6.3.1)räknar regeringen med att de samladeanslagsbehållningarna skall minska nettomed , dvs.att utgifter av denna omfattning väntasbli finansierade av medel som finnstillgängliga på anslagen vid åretsbörjan. Regeringen föreslår att riksdagenskall godkänna beräkningen avförändringarna i anslagsbehållningarna(punkt 7).MotionenFolkpartiet liberalerna föreslår i motionFi294 att skall godkänna en imotionen redovisad beräkning avförändringar av anslagsbehållningar(yrkande 6). Minskningen avanslagsbehållningar kan enligtmotionärerna begränsas mer jämfört medregeringens förslag, bl.a. på grund avatt vissa verksamheter medanslagsbehållning enligt partietsbudgetalternativ föreslås utgå helt.Motionärerna beräknar en ökning avanslagsbehållningar med 0,8 miljarderkronor under 2002.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet finner för egen del inteanledning att göra någon annan bedömningav förbrukningen av anslagsbehållningarnaän regeringen. Utskottet tillstyrkersåledes punkt 7 i propositionen ochavstyrker därmed motion Fi294 (fp)yrkande 6.2.8 Myndigheternas in- och utlåning iRiksgäldskontoretUtskottets delförslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagengodkänner dels regeringens förslag tillberäkning av myndigheternas in- ochutlåning i ,dels med anledning av regeringensförslag en kassamässig korrigering avstatsbudgetens utgifter för 2002.Övriga delar av denna förslagspunktbehandlar utskottet i avsnitten2.4-2.7, 2.9-2.11 och 3.I sitt förslag till statsbudget räknar regeringen med attmyndigheternas m.fl. in- och utlåningtill skall uppgå till9,. Saldotpå denna post har fram varitnegativt, dvs. inlåningen har överstigitRiksgäldskontorets utlåning. Sedan 1995har medel för premiepensioner tillfälligtplacerats i . För 2002beräknas de årliga inbetalningarna avpremiepensionsmedel inklusive ränta till24,. överförs20,avseendepremiepensionsmedel tillPremiepensionsmyndigheten.Belastningen på statsbudgeten kommeratt öka påtagligt till följd av ålderspensionsreformen, som det skeren motsvarande förstärkning avålderspensionssystemets sparande.Statsbudgeten kompenseras delvis fördenna försvagning genom överföring avmedel från AP-fonden på 45 miljarderkronor vartdera och 2000. Under2001 har ytterligare en överföring frånAP-fonden ägt rum bestående av stats- ochbostadsobligationer till ettmarknadsvärde av 155 miljarder kronor.Effekten på statsbudgetens saldo avöverföringen 2001 är dock endast 46,4miljarder kronor. Detta förklaras av attden del av överföringen som består avstatsobligationer skrivs av direkt motstatsskulden med obligationernasnominella värde (68,)utan någon direkt effekt på lånebehovet.Därutöver påverkas lånebehovet av den delav överföringen som består avbostadsobligationer under flera årframöver, dels genom att de olikaobligationslånen genererarränteavkastning, dels genom att deförfaller till betalning. Budgetsaldotförstärks genom denna transaktion med 8,7miljarder kronor 2002.BudgetpropositionenRegeringen föreslår i budgetpropositionen(avsnitt 4.4.4 och tabell 4.15) attriksdagen skall godkänna den gjordaberäkningen av förändringar imyndigheternas m.fl. in- och utlåning iRiksgäldskontoret för (punkt 5).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet biträder regeringensförslag till beräkning av myndigheternasin- och utlåning i Riksgäldskontoret.Utskottet konstaterar vidare att i detredovisade förslaget ingår en kassamässigkorrigering avseende medel från olikatransaktioner som genereras av de från AP-fonden överförda bostadsobligationerna.Utskottet har inget att erinra mot denkassamässiga korrigeringen och anser attdenna bör godkännas av riksdagen.2.9 Redovisning av statsbudgetensinkomsterUtskottet har tidigare ställt sig bakomregeringens förslag till inriktning avbudgetpolitiken (avsnitt 2.4.3). Tillgrund för detta förslag ligger deninkomstberäkning som regeringen redovisarför 2002. behandlarlängre fram i betänkandet i avsnitt 3.8regeringens och oppositionspartiernasalternativa förslag till beräkning avstatsbudgetens inkomster och tardär formellt ställning till de olikayrkandena. Utskottet biträder därvidregeringens förslag till inkomstberäkningsom summerar till 732,7miljarder kronor.I efterföljande sammanställningredovisas regeringens ochoppositionspartiernas förslag tillberäkning av statsbudgetens inkomster för2002.Tabell 35. Regeringens ochoppositionspartiernas förslag tillberäkning av statsbudgetens samladeinkomster för 2002Belopp i (bild eller grafiskt element borttaget)Det bör noteras att redovisningen avbudgeteffekten av oppositionspartiernasskatte- och avgiftsförslag grundas på ensammanställning som finansutskottetgjort. Huvudprincipen har varit attredovisa förslagens rent statsfinansiellaeffekter, men undantag från dettaförekommer, bl.a. på grund av de olikaredovisningsprinciper som partierna valtatt använda sig av i sina motioner.Vidare påverkar vissa av partiernasförslag till skatteförändringar främstkommunernas och landstingensskatteinkomster, vilka förutsätts blikompenserade för det inkomstbortfalldetta ger upphov till. På statsbudgetensyns dessa förändringar för Moderatasamlingspartiets och delsom anslagsökningar på utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner. Vissaförslag från respektiveFolkpartiet liberalerna regleras överutgiftsområde 25, medan partiernas övrigaförslag belastar inkomsttiteln 1111Fysiska personers inkomstskatt. Senärmare redovisning om detta i avsnitt2.6.2.10 Budgetens sammansättning i stortUtskottet har i de närmast föregåendeavsnitten tagit ställning tillutgifternas fördelning på utgiftsområdensamt till förändringar avanslagsbehållningar ochRiksgäldskontorets in- och utlåning tillmyndigheter m.fl. I avsnitt 3.8 längrefram i betänkandet redovisar utskottetsitt ställningstagande till beräkningenav statsbudgetens inkomster. Utskottethar därmed övergripande behandlat dedelposter som statsbudgeten är uppbyggdav.Skillnaden mellan å ena sidanstatsbudgetens inkomster och å andrasidan summan av samtliga utgifter påutgiftsområden inklusive förändringar avanslagsbehållningar, nettot avmyndigheternas m.fl. in- och utlåning iRiksgäldskontoret och den kassamässigakorrigeringen utgör budgetsaldot, vilketdefinitionsmässigt är liktydigt medstatens lånebehov. Lånebehovet framkommeralltså som en restpost, vars nivåriksdagen inte tar ställning till.Regeringens förslag till statsbudgetför framgår schematisktav följande förenkladebudgetuppställning. Det innebär attstatsbudgetens inkomster överstigerutgifterna och att amorteringen avstatsskulden före skulddispositionerenligt propositionen uppgår till 15,3miljarder kronor.Tabell 36. Regeringens förslag tillstatsbudget för budgetåret 2002Belopp i miljarder kronor(bild eller grafiskt element borttaget)Såsom tidigare framgått föreslårutskottet att ram förutgiftsområde 23 skall sänkas med 3,5miljarder kronor på grund av attutbetalningen av arealersättningarföreslås bli tidigarelagd (se ävenavsnitt 4.1.23). Denna justering påverkarsumman av statsbudgetens utgifter som i utskottets förslagblir 3,5 miljarder lägre, vilket minskarbudgetomslutningen och ger ett störreutrymme åt amorteringar av statsskuldenjämfört med regeringens beräkningar.Effekten av utskottets ställningstagandeframgår av nedanståendebudgetuppställning.Tabell 37. Utskottets förslag tillstatsbudget för budgetåret 2002Belopp i miljarder kronor(bild eller grafiskt element borttaget)2.11 Sammandrag av de olikabudgetalternativenNedan presenteras ett sammandrag aveffekter på statsbudgeten avregeringens och oppositionspartiernasolika budgetalternativ. Även effekter avutskottets förslag med hänsyn tillförändringar av ramen inom utgiftsområde23 ingår i sammanställningen. Redovisningav budgeteffekten avoppositionspartiernas skatte- ochavgiftsförslag grundas på ensammanställning som finansutskottet gjortmed hjälp av uppgifter från partiernasmotioner. Till följd av olikaredovisningsprinciper somoppositionspartierna valt att använda isina motioner kan vissa poster ha vissabrister vad gäller jämförbarheten medregeringens respektive utskottetsförslag.Tabell 38. Sammandrag avstatsbudgeteffekten 2002 av de olikabudgetalternativenBelopp i (bild eller grafiskt element borttaget)Utskottet övergår därmed till attbehandla sammansättningen avstatsbudgetens inkomster på merdetaljerad nivå (avsnitt 3) samt olikaförslag och synpunkter med anknytningtill de 27 utgiftsområdena inklusiveålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten (avsnitt 4).3 Skatter och övriga inkomster3.1 Utvecklingen av statsbudgetensinkomsterBudgetpropositionenStatsbudgetens inkomster består dels avskatter och avgifter, dels av övrigainkomster. Skatter och avgifter svararnormalt för av de totalainkomsterna. Skatterna består till ca66 % av löneskatter, dvs. inkomstskatteroch socialavgifter, av skatt påvaror och tjänster och avkapitalskatter. I skatter och avgifteringår även kommunernas utjämningsavgiftpå ca , vilken dockhelt motsvaras av utjämningsbidraget tillkommunsektorn. De övriga inkomsternautgörs i huvudsak dels av inkomster frånstatens verksamhet, exempelvisRiksbankens inlevererade överskott,överskott från AB ochutdelningar av statens aktier, dels avinkomster från försäljning av statligegendom, främst aktier, samt av bidragfrån Europeiska unionen.Skatteinkomsterna på statsbudgetenredovisas kassamässigt, dvs. Skatterna påstatsbudgeten för ett visst år kanhänföras till flera olika inkomstårvilket försvårar analysen av inkomsternabåde vad gäller deras nivå ochförändring.Tabell 39. Statsbudgetens inkomster2000-2004Miljarder kronor2000 2001 2002 2003 2004S 672,8 683,1 648, 668,2 699,7k 2atterm.m.Ö 127,2 70,5 84,6 64,7 64,9vrigainkomsterT 800,0 753,6 732, 732,8 764,6o 7talainkomsterUnder beräknasstatsbudgetens skatteinkomster öka med27 miljarder kronor. Mellan 2001 och 2002beräknas skatteinkomsterna dock minskamed . Detta förklarastill största delen av de föreslagnaskattesänkningarna, men också av enförväntad nedgång av företags- ochrealisationsvinster. Den kraftigaminskningen av de övriga inkomsternamellan och 2001 förklaras av attinkomsterna var ovanligt stora,främst till följd av försäljningen avaktier i men även till följd aven engångsutdelning frånförvaltningsaktiebolaget på 11miljarder kronor.Tabell 40. Avvikelser årsekonomiska vårpropositionMiljarder kronor2001 2002 2003 200422,3 -13,5 -14,2 -15,4Skatterm.m.-4,0 18,6 -1,7 -1,1Övrigainkomster18,3 5,0 -15,8 -16,5TotalainkomsterI relation till ekonomiskavårproposition beräknas skatteinkomsternainnevarande år bli 22 miljarder kronorhögre. Detta förklaras i första hand avuppreviderade företags- ochrealisationsvinster avseende samten högre lönesumma . Åren 2002till 2004 har skatteinkomsternareviderats ned, främst som ett resultatav regeringens förslag tillskattesänkningar. Om förslagen tillskattesänkningar exkluderas beräknasskatteinkomsterna jämfört medvårpropositionen i stället öka åren2002-2004 med mellan 12 och 14 miljarderkronor . Ökningen av de övrigainkomsterna beror på att Riksbankenförväntas göra en extraordinär utdelningpå 20 miljarder kronor.3.1.1 Redovisningen avoppositionspartiernas skatteförslagTabellerna 41-47 samt 51 i detta kapitelvisar regeringens skatteförslag samtoppositionspartiernas alternativaskatteförslag, presenterade perinkomsttitel på statsbudgeten. Det finnsdock skillnader mellanoppositionspartiernas sätt att redovisasina skatteförslag. Inkomsterna redovisasi vissa fall kassamässigt och i andrafall periodiserat. Skillnaderna mellandessa redovisningar kan vara betydande isådana fall där skatterna betalas ettannat år än det då de föreslagnaförändringarna träder i kraft. Dettagäller t.ex. fastighets- ochförmögenhetsskatterna. En stor del avskatteförslagen påverkar dessutom iförsta hand den kommunala inkomstskatten.Effekterna för statsbudgeten av sammaförslag kan avvika väsentligt fråneffekten för den samlade offentligasektorn. Oppositionspartiernasredovisningar avser i vissa fall statenmen i andra fall den offentliga sektorn.Sammantaget innebär dessa skillnader iredovisning att jämförelser såväl mellanoppositionspartierna som gentemotregeringen bör tolkas med storförsiktighet.3.2 Skattepolitikens inriktningUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker de motionsförslagom inriktningen av skattepolitiken somlagts fram av Moderata samlingspartiet,, ochFolkpartiet liberalerna samt ettmotionsyrkande om skatteväxlingensframtida utformning.Jämför reservationerna 12 (m), 13(kd), 14 (c) och 15 (fp).BudgetpropositionenI propositionen anför regeringen attskatternas främsta syfte är attfinansiera välfärden och att de måstevara relativt höga om alla skall kunnaerbjudas en bra vård, skola och omsorg.Skattepolitiken skall stimulera tillarbete och investeringar, till enuthållig utveckling och till minskadeekonomiska och sociala klyftor.Regeringens ambition är att sänkaskatterna för låg- ochmedelinkomsttagare, minskamarginaleffekter och stimuleraomställningen till ett ekologiskthållbart samhälle.Den påbörjade reformeringen avinkomstbeskattningen fortsätter och gerenligt vad regeringen anför framför alltlåg- och medelinkomsttagare lägremarginalskatt och bättre köpkraft.Andelen som betalar statlig skatt begränsas. avser regeringen attgöra en bedömning av det samhällsekonomiska utrymmet för ett slutförande avinkomstskattereformen 2003. Dessutomföreslås en skattelättnad förfackföreningsavgiften och avgiften tillarbetslöshetskassan samt att skatten förpensionärerna sänks.Fastighetsskatten utgör en viktig källavid finansieringen av den offentligavälfärden. Prisutvecklingen påbostadsmarknaden har dock varitkraftigare än vad som har kunnatförutses. Regeringen föreslår attfastighetsskattesatsen sänks ytterligareför såväl småhus som hyreshus och attgränsen för förmögenhetsskatten höjs. utredning ges möjlighet att prövalösningar som kan innebära avsteg från nugällande principer för fastighetsbeskattningen. Även taxeringsförfarandetreformeras.Regeringen föreslår att fribeloppen iförmögenhetsskatten höjs, från 1 till 1,5miljoner kronor för ensamståenderespektive för sambeskattade par. Dennaförändring föreslås träda i kraft vid2003 års taxering. Regeringen avser atttillsätta en särskild utredning för attse över utformningen avförmögenhetsbeskattningen i ett längreperspektiv.Inom företagsbeskattningen föreslås ettantal skattesänkningar som ytterligarebidrar till att förbättraföretagsklimatet i . Skatten påinvestmentbolag sänks och ett förslag omavskaffande av kapitalvinstbeskattningenpå näringsbetingade andelar i bolagssektorn kommer att läggas fram.Mervärdesskatten på böcker ochtidskrifter sänks från föratt öka läsandet.Regeringens gröna skattestrategiomfattar en fortsatt grön skatteväxlingoch ytterligare miljörelatering avskattesystemet i andra avseenden. Enviktig utgångspunkt för strategin ärmålet att begränsa utsläppen av de gasersom bidrar till växthuseffekten, framförallt koldioxid. Genom att bidra till eneffektivare energianvändning kanskatteväxlingen enligt vad som anförsockså underlätta en avveckling avkärnkraften. Regeringen föreslår attstrategin med grön skatteväxling skallfortsätta. föreslås enskatteväxling på ca 2 miljarder kronor.Härtill kommer ytterligare ett antalförslag som bidrar till ett ekologiskthållbart samhälle.MotionerModerata samlingspartiet anför imotionerna Fi291 yrkande 9 och Sk474yrkandena 1-4 av m.fl. attskattepolitiken skall syfta till attstärka de enskilda medborgarnas oberoendeoch skapa förutsättningar för högretillväxt och fler jobb. Mot dennabakgrund är det enligt motionärernasmening viktigt att successivt sänkainkomstskatten. På så sätt ökar frihetenoch därmed vars och ens möjlighet ochförmåga att ta ansvar för den egnalivssituationen.Motionärerna skapar i sittbudgetalternativ utrymme för sänktainkomstskatter för alla. Tyngdpunktenligger på låg- och medelinkomsttagare. Eninkomstskattereform genomförs och bestårav fyra delar som innehåller höjdagrundavdrag för alla, grundavdrag förbarn, förvärvsavdrag och en successivavveckling av den statligainkomstskatten.För att människor skall ges möjlighetatt klara sina egna grundläggande behovinnan de börjar betala skatt bör enligtmotionärerna de första 50 000 kronornavara befriade från inkomstskatt, oavsettom de kommer från förvärvsinkomst ellerfrån pension. införs ettgrundavdrag som startar vid ochkan uppgå till vid en taxeradinkomst på . Under periodenstiger grundavdraget och uppgår år 2004till med ett tak på 40 100 krvid en taxerad inkomst på 110 000 kr.Beskattningen av arbete utformas så attfler motiveras att arbeta. Detta skergenom ett förvärvsavdrag påpensionsgrundande inkomster. En betydandedel av det man tjänar skall enligtmotionärernas mening alltid varaskattefri. bör detfinnas ett förvärvsavdrag på avinkomsten och på ökasavdraget ytterligare. Under perioden2002-2004 uppgår förvärvsavdraget till13 %. Utöver dagens barnbidrag villmotionärerna införa ett extra grundavdragpå och barn upp till 16år för att på det sättet låtaskattesystemet ta hänsyn tillförsörjningsbördan. Barnavdragetgenomförs och gällerutöver dagens barnbidrag. Såvälförvärvsavdrag som grundavdrag görs påden till kommunen beskattningsbarainkomsten.Den statliga inkomstskatten missgynnarenligt motionärerna dem som har ojämnainkomster under livet, och de villsuccessivt avskaffa den statligainkomstskatten. som dennu aktuella budgeten omfattar tar de bortdet andra skiktet i den statligainkomstskatteskalan och höjer gränsen förnär man börjar betala den statligainkomstskatten. Skattesatsen sänks år2004 till 17 %.Skatten på s.k. hushållstjänster sänksför att det skall bli lättare för bådekvinnor och män att kombinera arbetslivoch ansvar för barnen. För tjänsterutförda i hemmet föreslås enskattereduktion på upp till 25 000kr och hushåll. Det skulle enligtmotionärerna leda till att svarta jobbblir vita och att människor kan känna attbåde tiden och pengarna räcker till.En avdragsrätt införs för styrktabarnomsorgskostnader med upp till 50 000kr per barn och år för att ökarföräldrarnas valfrihet och underlättabarnomsorgslösningar som är anpassadetill varje familjs behov. Möjligheten attspara på egen hand för att säkerställa entrygg ålderdom bör enligt motionärernaförbättras, och de föreslår därför attavdraget för eget pensionssparande höjstill ett basbelopp fr.o.m. år 2002.Fastighetsskatten drabbar enligtmotionärerna alla boende hårt. Deföreslår att taxeringsvärdena omedelbartfryses nivå så att dettavärde utgör ett tak för underlaget förfastighetsskatten. Vidare föreslås ensuccessiv sänkning av fastighetsskattenpå småhus per årutöver regeringens förslag. År 2002bestäms skatten till för att sjunkatill . För att minska deproblem som uppkommer i skärgården ochandra särskilt utsatta områden föreslåsatt endast halva markvärdet skall ingå iunderlaget för fastighetsskatten.Förmögenhetsskatten har kommit att blien skatt på boendet som främst drabbaräldre människor utan lån på sitt boende.Beskattningen har också negativa effekternär det gäller möjligheter attkonkurrera om kapital och investeringar.Motionärerna vill avskaffaförmögenhetsskatten för alla, inte baraför dem som har möjlighet att flytta sittkapital till andra länder. Till att börjamed slopas sambeskattningen ochhöjs fribeloppet till perperson. Året därpå tasförmögenhetsskatten bort helt och hållet.För att uppmuntra till en mer aktivkapitalförvaltning bör enligtmotionärerna reavinstbeskattningen fåuppskjutas till dess att kapitalet heltrealiseras och de avsätter i sittbudgetalternativ medel för en reform meddenna inriktning.Drivmedelspriserna når rekordhöjder ochden största delen av priset är skatt.Bensin- och dieselskatten bör sänkas föratt underlätta för alla dem som i sinvardag är beroende av bilen, i synnerheti glesbygd. Bensin- och dieselskattensänks med per liter inklusivemoms. Det avdrag som får göras förresor med bil till arbetet täcker intekostnaderna. Bränslepriset ökar ochavdraget ger inte heller möjlighet attkompensera värdeminskningen på bilen. Deföreslår att avdraget höjs till permil.Skattepolitiken skall bidra till attsåväl företag och kapital som ägare tilldessa stannar kvar här. skallhelst vara så attraktivt att företagandeoch kapital söker sig hit. Beskattningenav ägande och kapital minskas genom attförmögenhetsskatten avskaffas och genomatt dubbelbeskattningen på utdelningartas bort. Härigenom blir Sverigekonkurrenskraftigt för företagande ochkunskaper. Utflyttningen av ägande,företag och forskning motverkas ochföretagande stimuleras. Motionärerna villvidare slopa de nuvarande 3:12-reglernaoch genomföra förenklingar enligt Simplex-gruppens förslag.Royaltyinkomster från uppfinningar ochpatent beskattas i inkomstslaget kapitalfrån och lättnader införs vidbeskattningen av personaloptioner.Skatterna på handelsgödsel avskaffasoch dieselskatten för jord- och skogsbrukm.m. sänks till litern.Motionärerna avvisar förslaget om höjdkoldioxidskatt och elskatt och föreslårvidare att skatten på kärnkraftselomedelbart sänks med per kWh.De höga alkoholskatterna bör sänkaseftersom de ökar risken för smuggling ochslår ut svenska jobb. Den danska nivånkan tjäna som riktmärke. Tillsammans medminskad smuggling och fler arbeten isvensk industri bedömer motionärerna attsänkta alkoholskatter inte har någonstatsfinansiell effekt. Reklamskattenslopas.Kristdemokraterna anför i motionernaFi297 yrkandena 2-7 och 39 och Fi273yrkande 1 av m.fl. attsyftet med skatter är att solidarisktfinansiera vår gemensamma välfärd samtatt styra den ekonomiska utvecklingen ien socialt och ekologiskt hållbarriktning. riskerar skatter attförsämra ekonomins funktionssätt och ledatill ett osunt ekonomiskt beteende. Allaheltidsarbetande måste kunna leva på sinegen lön. Strävan måste därför vara attutforma skattepolitiken så att detstimulerar arbete, sparande, hederlighetoch företagande. En marknadsekonomibaserad på etiska principer och styrd avekologiska och sociala hänsyn är denbästa grunden för ett gott samhälle.Ett viktigt mål för en kristdemokratiskpolitik är att så många som möjligt skallkunna leva på sin egen lön.