bet · GO01KrU8 · 2001-05-17 00:00:00 — Ett yrkande avnärbesläktad art framförs i motion Kr282 (kd)yrkande 2 i denna del, vari sägs attprogramföretagen har ett särskilt ansvar då detgäller program om livsåskådningsfrågor.I två motioner, Kr3 (c) yrkande 1 och Kr11 (m)yrkas att SVT skall sända gudstjänster varje söndag.I en motion, Kr283 (s), begärs att skallge regeringen till känna att public service-uppdraget skall fördjupas och förstärkas då detgäller det religiösa musikutbudet i SR och SVT.I motion Kr288 (kd) erinras om attsändningstillstånden för , SVT och UR innehålleren bestämmelse om att respektive företag skall setill att språkvårdsfrågorna beaktas iprogramverksamheten. Motionärerna bakom motionenyrkar att ansvarig myndighet skall göra enuppföljning av hur språkvården beaktas i denverksamhet som public service-företagen bedriver(yrkande 3).Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att public service-företagenhar en betydelsefull och stor roll som förmedlare avkultur till befolkning. Företagens kultur-ansvar är därför som framhålls i propositionen enviktig del av programföretagens uppdrag. Utskottethar inte något att erinra mot att nu rådandeprinciper för företagens kulturansvar skall gällaäven under kommande tillståndsperiod, vilket innebäratt företagen även under nästa tillståndsperiodskall fortsätta att vidga och fördjupa sittkulturansvar.De krav som ställs i motion K400 (m) på att SR ochSVT skall bli nyskapande krafter i det svenskakultursamhället står enligt utskottets uppfattning iöverensstämmelse med intentionerna och förslagen ipropositionen, där det uttryckligen framhålls attnyskapande programinnehåll skall främjas liksomprogramföretagens egen skapande verksamhet (prop. Även kravet i samma motion att programföretageni större utsträckning skall köpa olika produktionerav fristående kulturskapare och samarbeta med andrateatrar är väl tillgodosett i propositionen.Likaledes är förslaget i motion Kr282 (kd) attsamarbetet med kulturinstitutionerna skall fördjupastillgodosett genom ställningstagandena ipropositionen. Av propositionen framgår attprogramföretagen skall vidga och fördjupa sittkulturansvar i förhållande till verksamheten underinnevarande tillståndsperiod samt att de skall ökasamarbetet med kulturinstitutioner och friakulturproducenter i hela landet i syfte att ökaantalet utsändningar av föreställningar, konserteroch andra kulturhändelser.Då det gäller förslaget i samma motion, Kr282(kd), att kulturprogrammen skall sändas på "bättre"sändningstider, kan utskottet konstatera att detinte är entydigt vad som egentligen skall betraktassom "bättre" sändningstider. Det ligger nära tillhands att tro att det för TV-sändningar skulle kunnavara tiden mellan och 23 då en stor del avbefolkningen har möjlighet att ta del av TV-programmen. Andra faktorer i omvärlden liksomutbudet i konkurrerande kanaler får emellertid ocksåvägas in när man bedömer vad som kan anses var godeller "bättre" sändningstid för den enskilde.Utskottet nöjer sig i detta sammanhang med atterinra om att de tre programföretagen enligtnuvarande sändningstillstånd i görlig mån även skalltillgodose mindre gruppers intressen vid tidpunkterdå en stor del av befolkningen har möjlighet att seprogrammen. (Jämför bet. 1995/96:KrU12 s. )Utskottet anser med hänvisning till det anfördaatt skall godkänna regeringens förslag omriktlinjer för programverksamheten i vad avserkulturansvar och avslå motionerna K400 (m) yrkande 9i denna del och Kr282 (kd) yrkande 2 i denna del.När det gäller frågor som tas upp i motionerna omlivsåskådningsprogram och gudstjänstprogram anserutskottet att det är angeläget att programföretagenäven i fortsättningen ger hög prioritet åt denna typav program. Utskottet har inhämtat att SR undernuvarande tillståndsperiod - till år2000 - har ökat antalet sändningstimmar inom genrenreligion, varmed avses andakter och gudstjänsterinom olika religioner. Från SVT uppges att antaletTV-sända gudstjänster efter genomförd omorganisationav företaget är detsamma som före omorganisationen.SVT sänder gudstjänster . Dock är det -på grund av resursprioriteringar - inte alltid frågaom direktsändningar. Utskottet utgår från attgudstjänst- och livsåskådningsprogrammen kommer attges ett rimligt utrymme även fortsättningsvis iprogramutbudet. Utskottet är emellertid inte berettatt föreslå någon åtgärd med anledning avmotionerna Kr3 (c) yrkande 1, Kr8 (kd) yrkande 2,Kr11 (m) och Kr282 (kd) yrkande 2 i denna del, somsåledes avstyrks.Utskottet har, då det gäller förslaget i motionKr283 (s) om en ökning av det religiösamusikutbudet, inhämtat från såväl SR som SVT attdenna musikgenre ökar redan under innevarande år ibåda programföretagens utbud. Utskottet anser inteatt det finns skäl för att göra någotuttalande i denna fråga. Motionen avstyrks.Beträffande förslaget i motion Kr288 (kd) omuppföljning av språkvården i public service-företagen erinrar utskottet om att de treprogramföretagen enligt sina sändningstillståndskall beakta språkvårdsfrågor i programarbetet. Detankommer på och TV attpröva om programföretagens tillståndsbestämmelserföljs. Nämnden har möjlighet att på grundval avinkommen anmälning eller på eget initiativ göra ensådan prövning. har också iuppgift att granska de tre företagens årliga publicservice-redovisningar. Utskottet anser inte attriksdagen skall vidta någon åtgärd med anledning avmotionsyrkandet. Motion Kr288 (kd) yrkande 3avstyrks.Tillgänglighet för funktionshindrade (avsnitt8.4)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör med avslag på motionsyrkandengodkänna vad regeringen föreslår om- riktlinjer för programverksamheten i vadavser uppläst textremsa, jämförreservationerna 5 (m) och 6 (kd),- riktlinjer för programverksamheten i vad avser text-TV-textning,- riktlinjer för programverksamheten i vadavser teckenspråksutbud, jämför reservation 7(fp) och- riktlinjer för programverksamheten i vadavser överenskommelse mellan SR, SVT och URrörande tillgängligheten förfunktionshindrade.Slutligen bör avslå motionerna om- syntolkning,- störande bakgrundsljud,- nyhetsprogram på lätt svenska och- SR:s nyheter på Internet.PropositionenRegeringen föreslår att programföretagen skallbeakta funktionshindrades behov. Programföretagensinsatser för att göra programmen tillgängliga förfunktionshindrade skall öka. Ett mål skall vara attuppläst textremsa kan erbjudas undertillståndsperioden.Som skäl för sina förslag anför regeringen bl.a.att public service-företagen i stort sett är ensammaom att särskilt anpassa programverksamheten och göraprogrammen tillgängliga för funktionshindrade.Förslagen innebär att personer med funktionshindersuccessivt skall ges ökade möjligheter att ta del avnyheter, information och underhållning via radio ochTV. Program bör även produceras för speciellamålgrupper. De lösningar som programföretagen väljerför att göra programverksamheten tillgänglig förpersoner med funktionshinder skall vara av tekniskthög kvalitet.MotionernaEn rad yrkanden rör riktlinjer förprogramverksamheten i vad avser uppläst textremsa.Motionärerna bakom motion Kr1 (m) anser att detbör vara ett krav - inte ett mål, vilket föreslås ipropositionen - att en textremsa skall erbjudasunder den kommande tillståndsperioden (yrkande 1 idenna del). Förslag som syftar till att synskadadeomgående skall erbjudas tillgång till upplästtextremsa framförs i motionerna Kr6 (m) (yrkande 2)och Kr205 (m).I motion Kr13 (c) yrkas att synskadade skall fåtillgång till en uppläst textremsa (yrkande 2). Ett liknande förslag - dock utan attnågon särskild tidpunkt nämns - framförs i motionKr343 (c) yrkande 5 i denna del.Förslag som syftar till att textremsan tillutländska program och utländska inslag i SVT:snyhetssändningar skall läsas upp i en ljudkanalframförs i motionerna Kr282 (kd) yrkande 7 i dennadel och Kr212 (m).I motion So540 (kd) begärs att det nyasändningstillståndet för SVT skall innehålla villkorsom innebär att möjligheterna för synskadade att tadel av SVT:s program skall öka då den digitalatekniken genomförs (yrkande 1 i denna del).Slutligen föreslås i motion Kr340 (v) att enarbetsgrupp bestående av representanter för SVT, UR,och representanter för relevantahandikapporganisationer skall tillsättas så att detekniska problemen i samband med införandet av enuppläst textremsa kan få en lösning redan underinnevarande tillståndsperiod (yrkande 3).En rad yrkanden behandlar frågor som rör riktlinjerför programverksamheten i vad avser text-TV-textning.Förslagen i motionerna Kr8 (kd) yrkande 3 i dennadel och Kr13 (c) yrkande 1 syftar till att av SVT:s förstasändningar av det svenskproduceradeutbudet skall textas jämfört med dagens . Imotion Kr13 (c) anges att en ökning till skallvara uppnådd . Förslaget i motion Kr2 (c)syftar till att fler program än skall försesmed textremsa under den kommande tillståndsperioden(yrkande 2).Krav på en "substantiell ökning" av text-TV-textningen framförs i motion Kr336 (m). Ävenmotionärerna bakom Kr343 (c) yrkande 5 i denna delanser att textningen bör öka.Slutligen föreslås i motion Kr340 (v) att av SVT:s programinnehåll skall vara textat.Andelen textade program och textade program på lättsvenska måste öka både i förstasändningar och idirektsändningar. Vidare bör alla nyhetsprogramtextas, även de regionala (yrkande 1 i denna del).Yrkanden som rör riktlinjerna förprogramverksamheten i vad avser teckenspråksutbudbehandlas i fem motioner.I motionerna Kr2 (c) yrkande 1, Kr6 (m) yrkande 1och Kr7 (fp) yrkande 10 föreslås att SVT skall fåett tydligt uppdrag som innebär minst en fördubblingav det teckenspråkiga utbudet. Även i motionerna Kr9(s) och So540 (kd) yrkande 1 i denna del föreslåsatt teckenspråksutbudet skall öka, dock utan attnågon kvantitativ precisering nämns.Två yrkanden behandlar frågor som rör syntolkning.I motion Kr7 (fp) föreslås att försök skall görasmed syntolkning, vilket innebär att det som sker iTV-rutan beskrivs i en särskild ljudkanal (yrkande8).I motion Kr340 (v) begärs att samhällsprogram iSVT skall syntolkas (yrkande 1 i denna del).I fyra motionsyrkanden behandlas frågor som rörstörande bakgrundsljud.Motionärerna bakom motion Kr7 (fp) påtalar att detär svårt och ibland omöjligt för hörselskadade attuppfatta tal i radio och TV om det samtidigtförekommer bakgrundsljud. Ett riksdagenstillkännagivande begärs i detta hänseende (yrkande9). Liknande förslag framförs i motionerna Kr282(kd) yrkande 7 i denna del, So222 (c) yrkande 4 idenna del och So456 (fp) yrkande 8.Förslaget i motion Kr340 (v) syftar till attsärskilda nyhetsprogram på lätt svenska skall sändasi ökad utsträckning för dem som har svårt atttillgodogöra sig ordinarie utsändningar (yrkande 1 idenna del).I motion So222 (c) föreslås att SR:s nyheter skallgöras tillgängliga på Internet så att hörselskadadekan ta del av dem där (yrkande 4 i denna del).Motionärerna bakom motion Kr282 (kd) harinvändningar då det gäller riktlinjer förprogramverksamheten i vad avser överenskommelsemellan programföretagen rörande tillgängligheten förfunktionshindrade. I motionen anförs att publicservice-företagen har ett gemensamt ansvar närdet gäller tillgängligheten för funktionshindade. Ikommande sändningstillstånd bör varje företag få etteget ansvar på detta område, anser motionärerna(yrkande 8). Ett liknande förslag framförs i motionKr8 (kd) yrkande 3 i denna del.Utskottets ställningstagandeProgramvillkoret att SR:s, SVT:s och UR:sprogramutbud skall göras tillgängliga för personermed funktionsnedsättning är en mycket viktig del avpublic service-uppdraget, bl.a. av det skälet attflertalet kommersiella kanaler inte har en sådanuppgift. Utskottet ser därför med tillfredsställelsepå propositionens förslag att personer medfunktionshinder successivt skall ges ökademöjligheter att ta del av nyheter, information ochunderhållning via radio och TV.Utskottet välkomnar propositionsförslaget röranderiktlinjer för programverksamheten i vad avseruppläst textremsa. Förslaget innebär att det skallvara ett mål att synskadade under den kommandetillståndsperioden skall kunna erbjudas en upplästtextremsa.Frågan om hur en uppläst textremsa skall kunnaförverkligas har diskuterats under en längre tid.Arbetet med att hitta en teknisk lösning har pågåttinom olika företag. SVT har i en promemoria hösten2000 redovisat för public service-beredningen vilkautgångspunkter som bör gälla för omvandling tillljud av undertexter (eller textremsor) i TV försynskadade och andra funktionshindrade. Lösningenbör enligt SVT vara så enkel som möjligt och inteinvolvera eller förutsätta medverkan från flerparter än nödvändigt. Vidare bör den vara generell,dvs. den bör om möjligt göra innehållet i alla TV-kanalers textremsor tillgängligt. Kostnaderna bör,menar SVT, hållas på ett minimum.SVT redovisar att arbetet inriktatspå en metod som utvecklas av ettteknikutvecklingsbolag inom den av () ägda koncernen . Metodeninnebär att textremsan i TV-bilden läses av medjämna mellanrum, eller oftare, och atttexten omvandlas till digitalinformation somgenererar syntetiskt tal i en s.k. prator hos denenskilde. Synskadade tycks ha lättare än andragrupper att acceptera syntetiskt tal. För övrigtsägs att kvaliteten på det syntetiska talet i höggrad har förbättrats på senare år.Kostnaderna för den färdigutvecklade utrustningenkan inte preciseras . Förhoppningen är dock attutrustningen skall klassas som tekniskt hjälpmedeloch kunna förskrivas som sådant. SVT anser inte attden utrustning och den metod som här skissats skullemedföra några upphovsrättsliga kostnader.SVT uppger att även andra alternativ föruppläsning av textremsan - åtminstone teoretiskt -är tänkbara. Uppläsningen av textremsan skulle t.ex.kunna ske med mänskligt tal till en årligdriftskostnad om ca 8-10 miljoner kronor.Av SVT:s promemoria framgår att även andratekniker än här beskrivna s.k. generella kan komma ifråga. En s.k. unik lösning är också tänkbar.Lösningen blir då unik för den programkälla somväljer att implementera systemet. Slutligen kannämnas att distribution av uppläsning av textremsamed mänsklig röst via telefonledning har prövats ivissa delar av landet.Utskottet inser att det är en komplex uppgift attgöra textremsan tillgänglig i uppläst version. Detär emellertid både lämpligt och naturligt att SVTsåsom ledande TV-programföretag i iallmänhetens tjänst ges ett principiellt ansvar föratt finna en realistisk och tillfredsställandelösning på uppgiften inom ramen för den angivnatidsgränsen. För att uppnå det i propositionenangivna målet torde dock företaget - oavsett vilkenlösning som slutligen kommer att väljas - även ifortsättningen behöva samarbeta med utanförståendeteknikutvecklingsföretag. Självfallet bör SVT ävensamarbeta med företrädare för olika grupper avfunktionshindrade, något som framförts både ipropositionen och motionsvägen.Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt skall godkänna regeringens förslag omriktlinjer för programverksamheten i vad avseruppläst textremsa och avslå motionerna Kr1 (m)yrkande 1 i denna del, Kr6 (m) yrkande 2, Kr13 (c)yrkande 2, Kr205 (m), Kr212 (m), Kr282 (kd) yrkande7 i denna del, Kr340 (v) yrkande 3, Kr343 (c)yrkande 5 i denna del och So540 (kd) yrkande 1 idenna del.Med anledning av de i propositionen och motionsvägenframförda förslagen till riktlinjer förprogramverksamheten i vad avser text-TV-textningerinrar utskottet om att det av SVT:s publicservice-uppföljning för kan utläsas atttext-TV-textningen i riksutbudet ökat från 2 154timmar , dvs. enökning eller (s. 53 och tabell5.9). Av redovisningen framgår även att 1 649 timmaröversättningstextades . Sammantaget innebärdet att eller av det totalariksutbudet textades (tabellerna 5.1.1 a och5.12.3).Samtidigt som det är glädjande att kunnakonstatera att ökningen av text-TV-textningen varitförhållandevis kraftig under innevarandetillståndsperiod är det angeläget att understrykavikten av att textningen fortsätter att öka ävenunder nästa tillståndsperiod. Utskottet delarsåledes den uppfattning som framförs i propositionenoch aktuella motioner som syftar till att andelentextade program av det totala rikssända utbudet medsvenskt ursprung skall öka påtagligt. Utskottetutgår från att andelen textade förstagångssändaprogram med svenskt ursprung ökar till minst hälftenunder den kommande tillståndsperioden.Vidare anser utskottet liksom regeringen att SVTbör pröva att texta regionala nyhetssändningar(prop. s. 42). Med tanke på de ökade kostnader somett sådant försök medför vill utskottet framhållaatt regeringen i propositionen föreslår att ettengångsbelopp om skall tillförasSVT för för insatser för ökad tillgänglighetför funktionshindrade. Förslaget om dennatillfälliga resursförstärkning behandlas i ettsenare avsnitt i detta betänkande.Utskottet föreslår med hänvisning till det anfördaatt skall godkänna regeringens förslag omriktlinjer för programverksamheten i vad avser text-TV-textning. Därmed avstyrks motionerna Kr2 (c)yrkande 2, Kr8 (kd) yrkande 3 i denna del, Kr13 (c)yrkande 1, Kr336 (m), Kr340 (v) yrkande 1 i dennadel och Kr343 (c) yrkande 5 i denna del.Med anledning av motionsförslag som syftar till enfördubbling av programutbudet på teckenspråk erinrarutskottet om att SVT i sin public service-uppföljning för har angivit att antalettimmar med teckenspråksprogram ökat med20 timmar till totalt år 2000.Programutbudet för döva har därmed ökat med 27 %hittills under innevarande tillståndsperiod.Utskottet, som förutsätter att programutbudet påteckenspråk även under den kommandetillståndsperioden kommer att öka i betydande grad,är emellertid inte berett att föreslå någonprecisering av hur stor ökningen skall vara. Därmedtillstyrker utskottet regeringens förslag tillriktlinjer för programverksamheten i vad avserteckenspråksutbud och avstyrker motionerna Kr2 (c)yrkande 1, Kr6 (m) yrkande 1, Kr7 (fp) yrkande 10,Kr9 (s) och So540 (kd) yrkande 1 i denna del.Utskottet konstaterar - i fråga om förslag somgäller syntolkning av SVT:s program - att det medden dominerande analoga sändningsteknikenvisserligen är tekniskt möjligt att införasyntolkning men att det skulle innebära att sådantfrekvensutrymme som används förstereoljud skulle behöva tas i anspråk. Den digitalasändningstekniken torde komma att ge bättreförutsättningar i detta hänseende. Det bör tilläggasatt syntolkning därutöver innebär kostnader försärskild personal som måste avdelas för attkommentera skeendet i bildrutan. Utskottet anser attmotionsyrkandena inte bör föranleda någon åtgärdfrån sida. Således avstyrks motionernaKr7 (fp) yrkande 8 och Kr340 (v) yrkande 1 i dennadel.Synpunkter på störande bakgrundsljud har framförtsbåde motionsvägen och vid en uppvaktning införutskottet. Det har därvid bl.a. framhållits attantalet personer med hörselnedsättningar av olikaslag är förhållandevis stort.SR har uttalat att företaget strävar efter ettvårdat, tydligt och begripligt språk och en tekniskkvalitet för bästa möjliga hörbarhet. Blandning avtal eller musik med bakgrundsljud undviks när denkonstnärliga kvaliteten eller kraven på autenticitetinte kräver det (se SOU 2000:55 s. 148).SVT uppger att kunskap om hörselhandikappadesproblem och behov avseende ljudkvalitet är ennaturlig del i programföretagets egen utbildning.Inom SVT bevakas ljudkvaliteten löpande underinspelning och bearbetning (uppgiften har hämtatsfrån en överenskommelse mellan SR, SVT och UR omprogramverksamhet för funktionshindrade ).UR uppger bl.a. att det är en generell strävanfrån företaget att med hjälp av olika tekniskalösningar göra det ordinarie programutbudettillgängligt för olika handikappgrupper (uppgiftenhar hämtats från UR:s public service-redovisning förår 2000).Enligt utskottets uppfattning är det självklartatt en radio och TV i allmänhetens tjänst i sinproduktion beaktar de svårigheter som personer medhörselnedsättning kan ha när det gäller att uppfattatalade inslag i program i radio och TV som spelas ini lokaler med dålig akustik, program som innehållerstörande bakgrundsljud och program som kompletterasmed bakgrundsmusik. Utskottet förutsätter attprogramföretagen intensifierar sina ansträngningarför att åstadkomma en jämn och hög ljudkvalitet och- i så stor utsträckning som möjligt - undvikastörande bakgrundsljud av olika slag för att därmedkunna leva upp till kravet i nästasändningstillstånd på att öka tillgängligheten tillprogrammen. Vederbörlig hänsyn till dessapublikgrupper måste vägas mot de programansvarigaskrav på autenticitet och absolut konstnärlig frihet.Någon särskild åtgärd från sida medanledning av motionsyrkandena synes inte varanödvändig. Motionerna Kr7 (fp) yrkande 9, Kr282 (kd)yrkande 7 i denna del, So222 (c) yrkande 4 i dennadel och So456 (fp) yrkande 8 avstyrks därmed.Utskottet är inte heller berett att tillstyrkaförslag som syftar till att särskilda krav skallställas på programföretagen att sända nyheter pålätt svenska. Utskottet erinrar i sammanhanget omatt SR i P 4 sänder ett nyhetsprogram som riktar sigtill lyssnare som har svårt att tillgodogöra sig detordinarie nyhets- och aktualitetsutbudet. Det börankomma på programföretagen att själva avgöra om devill starta nyhetssändningar av det slag somföreslås i motionen. Utskottet avstyrker därmedmotion Kr340 (v) yrkande 1 i denna del.Förslaget i motion So222 (c) att SR:s nyheter skallgöras tillgängliga på Internet synes varatillgodosett. På SR:s hemsida kan man läsa desenaste nyheterna från Ekot i sammanfattande text.SR avser att emellanåt också publicera de dokumentsom nyhetsinslagen bygger på, liksom intervjuer ochannat bakgrundsmaterial. Från SR uppges vidare attnyheter på Internet - såväl i talad form som i text- är en prioriterad uppgift inom företaget. Isammanhanget erinrar utskottet om att regeringen iden nu aktuella propositionen föreslår att särskildamedel för verksamhet med nya medier, t.ex. Internet,bör anvisas. Förslag om medelsanvisning behandlas iett senare avsnitt i detta betänkande.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionSo222 (c) yrkande 4 i denna del.Utskottet anser i likhet med regeringen attprogramföretagen även i fortsättningen genom enöverenskommelse sinsemellan bör kunna lösasamarbetet i frågor om tillgängligheten förfunktionshindrade. Således bör programföretagen ävenunder nästa tillståndsperiod ha möjlighet attfördela ansvaret mellan sig i detta hänseende. Detanförda innebär att utskottet inte delaruppfattningen i motionerna Kr8 (kd) och Kr282 (kd)att de tre programföretagen skall ha var sitttotalansvar för funktionshindrades möjlighet att tadel av programutbudet i radio och och TV har pekat påatt programföretagen inte har lämnat någonredovisning för företagens samlade insatser (se bet.SOU 2000:55 s. 156). En sådan särskild redovisningskall enligt propositionen lämnas även undernästa tillståndsperiod. Regeringen anser attprogramföretagen särskilt bör redovisa hur ny teknikhar bidragit till eller kommer att bidra till ökadtillgänglighet (prop. s. 43). Utskottet har intenågot att erinra mot vad som anförs i propositionen.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt skall godkänna regeringens förslag omriktlinjer för programverksamheten i vad avseröverenskommelse mellan SR, SVT och UR omtillgängligheten för funktionshindrade och avslåmotionerna Kr8 (kd) yrkande 3 i denna del och Kr282(kd) yrkande 8.Programverksamhet för döva inom SverigesTelevision (avsnitt 8.5)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna vad regeringenföreslår om riktlinjer förprogramverksamheten för döva (tidigare DövasTV).PropositionenRegeringen föreslår att villkoren för SVT:sprogramverksamhet för döva (tidigare Dövas TV) skallfortsätta att gälla.Detta innebär att programverksamheten även ifortsättningen främst skall inriktas på att sändanyheter, information och kultur på teckenspråk samtatt barn och ungdomar bör prioriteras.