bet · GO01FöU8 · 2001-04-26 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01FöU8Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningUtskottet behandlar i detta betänkande den del avregeringens skrivelse 2000/01:52 Beredskapen motsvåra påfrestningar på samhället i fred som handlarom (avsnitt 2.1 iskrivelsen) jämte följdmotionerna 2000/01:Fö7 (fp)yrkande 1 och 2000/01:Fö11 (s) till skrivelsen.Utskottet behandlar även motioner som väckts underden allmänna motionstiden och som rör samhälletsräddningstjänst.I en föredragning inför utskottet har utskottetinformerats av generaldirektör , , i frågor sombl.a. rört samhällets räddningstjänst. behandlar i detta betänkande bl.a.den del av regeringens skrivelse 2000/01:52Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället ifred som handlar om jämtemotioner. Utskottet behandlar även motionsyrkandensom rör ett gemensamt system för radiokommunikationoch yrkanden om psykologiskt omhändertagande vidkatastrofer.Med anledning av frågan om ett gemensamt systemför radiokommunikation baserat på TETRA-standardkonstaterar utskottet bl.a. att detupphandlingsuppdrag som Statskontoret fått i dettaärende inte kan fullföljas. Eftersom tiden ärlämplig för att införa ett gemensamt system förmånga användare skulle det - enligt utskottet -därför vara synnerligen olyckligt om regeringen intesnarast hittar en lösning som leder till attStatskontoret kan fullfölja sitt uppdrag inom degivna tidsramarna. Vad utskottet i betänkandetanfört i denna fråga bör som sin mening geregeringen till känna.Motionsyrkandena om radiokommunikationssystemetbaserat på TETRA-standard föreslår utskottet delvisbifallas av . Övriga motionsyrkanden börinte bifallas av . motionstiden2000/01:Fö208 av m.fl. (kd):21. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att enprojektgrupp bör tillsättas inför TETRA-upphandlingen bestående av representanter församtliga framtida användare, kommuner, landstingoch experter.2000/01:Fö403 av och (c, s):4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om översyn avräddningstjänstbegreppet.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringenskyndsamt bör fatta beslut i TETRA-frågan.2000/01:Fö706 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att brandorsaksutredningenpermanentas.2000/01:Fö707 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av attutveckla en handlingsplan för att mötakatastrofer.2. tillkännager för regeringen som sinmening att den bör ta initiativ till vad imotionen anförs om behovet av internationellaöverenskommelser.2000/01:Fö709 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av ett nationelltprogram och en nationell expertgrupp förpsykologiskt omhändertagande i samband medkatastrofer.2000/01:Fö710 av m.fl. (mp):begär att regeringen lägger fram förslagom en nationell krishanteringsgrupp enligt vad som imotionen anförs.2000/01:Fö712 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av åtgärder förrekrytering till räddningstjänsten.2000/01:Fö718 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om vikten av att kunnainformera medborgare med utländsk bakgrund vidkatastrofer.2000/01:Fö721 av (m):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om deltidsbrandmännensframtid.2000/01:Fö722 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om utbyggnaden av ettnationellt radiokommunikationssystem för publicsafety-sektorn och driftansvaret för detsamma.2000/01:Fö903 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enöversyn av säkerheten vid allmännabadanläggningar.2. begär att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag på lämpliga åtgärder enligtvad i motionen anförs. m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkandena.RegeringenI regeringens skrivelse (skr. 2000/01:52)Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället ifred anförs att med räddningstjänst avses deräddningsinsatser som staten eller kommunerna skallsvara för vid olyckshändelser och överhängande faraför olyckshändelser för att hindra och begränsaskador på människor, egendom eller i miljön. Det börpåpekas att det inte finns någon övre gräns för hurstora olyckshändelser som omfattas avräddningstjänstens ansvar. De ansvarigamyndigheterna skall ha en beredskap för att snabbtkunna ingripa med personal och materiel vid allatyper av händelser. Det innebär vidare att de skallkunna leda verksamheten och att en samordning skallkunna ske av de olika åtgärder som andra myndigheteroch ibland företag, organisationer eller enskildavidtar. Både inom den kommunala och den statligaräddningstjänsten har en räddningsledare med stöd avräddningstjänstlagen (1986:1102) befogenheter attbegära bistånd från myndigheter inom andraverksamhetsområden i samhället.Räddningstjänsten är främst en kommunalangelägenhet. Kommunernas ansvar inbegriper dockinte fjäll-, flyg- och sjöräddningstjänst,efterforskning av försvunna personer,miljöräddningstjänst till sjöss ellerräddningstjänst vid utsläpp av radioaktiva ämnen.Staten har genom polisen, ,, och länsstyrelsernaansvaret för dessa slag av räddningstjänst. Ikommunernas ansvarsområden ingår även att vidtaförebyggande åtgärder mot brand. Kommunerna skallockså främja annan olycks- och skadeförebyggandeverksamhet.Vid omfattande räddningstjänstinsatser inom enkommun kan resursförstärkning ske genom att personalfrån fria skift inkallas och genom att biståndbegärs från andra kommuner. Detta har bl.a. skett isamband med de översvämningar som ägt rum undersommaren och hösten 2000.Det finns möjlighet att förstärka räddningskårenmed personer som organiserats i räddningsvärn ellerandra frivilliga (uttagning kan ske med tjänstepliktenligt 44 § räddningstjänstlagen) samt med personersom utbildats för räddningstjänst under höjdberedskap och med vilka avtal slutits. Ytterligareen möjlighet är att efterfråga resurser från olikamyndigheter, främst resurser är en strategisktillgång även vid andra fall än renaräddningstjänstinsatser. Många kommuner har valt attutnyttja räddningstjänstens ledningsorganisation fört.ex. den samordning som kommunen kan behöva utövanär lokala kriser uppstår. Denna form avsamutnyttjande ger en god beredskap och stadga åtsamhällets åtgärder på den lokala nivån mot olikaformer av påfrestningar på samhället.Räddningstjänstlagen innehåller bestämmelser omhur samhällets räddningstjänst skall organiseras ochbedrivas med både olycks- och skadeförebyggandeåtgärder. Lagen innehåller också bestämmelser somrör enskilda, bl.a. avseende tjänsteplikt. Vid enräddningsinsats kan räddningsledaren bereda sig ochmedverkande personal tillträde till andrasfastigheter, använda egendom eller företa andraingrepp i annans rätt om det behövs för att hindrafara för liv, hälsa eller egendom eller för skada imiljön. Sådana ingrepp får också företas av denkommunala nämnden eller, i fråga om statligräddningstjänst, av den myndighet som svarar förräddningstjänsten. Därutöver reglerarräddningstjänstlagen frågor rörande sanering efterradioaktiva utsläpp.Sedan räddningstjänstlagens tillkomst har lagenmed tillhörande förordning ändrats och kompletteratsvid ett flertal tillfällen, men någon övergripandeöversyn har inte genomförts. Regeringen har bl.a.mot bakgrund av detta uppdragit åten särskild utredare att senast den 1 juni 2001lämna förslag till en reformeradräddningstjänstlagstiftning (dir. 1999:94).Utredaren skall bl.a. beakta möjligheterna attminska detaljregleringen av den kommunalaräddningstjänsten och i övrigt moderniserabestämmelserna i lagstiftningen i syfte att skapa eneffektiv räddningstjänst på såväl det kommunala somdet statliga området. Exempel på områden som skallutredas är kommunala räddningstjänstplaner ochledningen vid stora olyckshändelser. Lagstiftningenmåste även med minskad detaljreglering tillgodosedet behov av reglering som krävs för att stat ochkommun skall kunna utöva tillsyn m.m. på ettändamålsenligt sätt.Utredaren skall analysera om en reformeradräddningstjänstlagstiftning med en minskad grad avdetaljreglering aktualiserar behovet av inledandebestämmelser med nationella mål för verksamheten.Utredarens förslag skall precisera skyldigheternainom räddningstjänstområdet för olika statligamyndigheter, kommunerna och enskilda, menräddningstjänstbegreppet skall, med undantag för vadsom sägs om miljöräddningstjänst till sjöss, inteutvidgas jämfört med vad som följer av nuvaranderäddningstjänstlag. Ekonomiska konsekvenser av detoffentliga åtagandet för såväl stat som kommun skallövervägas och redovisas.Utredarens förslag skall vidare bl.a. omfatta debestämmelser som krävs för att kommunernas olycks-och skadeförebyggande verksamhet skall kunnabedrivas på ett effektivt sätt.MotionerI motion Fö403 (c, s) av ochOla framhålls att den ersättning som statenutbetalar till kommuner för kostnader i samband medstörre rädddningsinsatser har givits en för snävtolkning. Motionärerna pekar på kommun som nufår processa eftersom staten gjort gällande att demerkostnader som uppstod till följd av snöovädret -bl.a. kostnader för mat-transporter till skolbarn,äldre m.m. - inte skall anses som räddningstjänst. Imotionen föreslås att räddningstjänstbegreppet börses över (yrkande 4).I motion Fö706 (s) av och att det i pågår enförsöksverksamhet med brandorsaksutredning ikommunerna. Projektet är ett försöksprojekt somdrivs av . Motionärernaföreslår att försöksverksamheten permanentas.Brandorsaksutredning är en viktig uppgift för atterhålla erfarenheter för att på olika sätt kunnaförebygga brand. Hur detta skall ske bör varaföremål för utredning.I motionerna Fö712 (s) av m.fl. ochFö721 (m) av tas frågan upp omdeltidsbrandmännen och rekryteringen av dessa. Imotionerna framhålls att vid sidan av denheltidsanställda personalen finns en betydande gruppdeltidsanställda. Deras engagemang ocharbetsinsatser är helt avgörande för en välfungerande räddningstjänst - och därmed för en-skilda människors trygghet på landsbygd och i mindreorter. har problemen ökat med att fåmänniskor intresserade av att bli deltidsbrandmän.Detta är, menar motionärerna, en oroande utveckling.Det är därför angeläget att en översyn avrekryteringsfrågan genomförs, inte minst för attbelysa om ytterligare ekonomiska incitament ärnödvändiga för att trygga bemanningen framöver.I motion Fö718 (s) av och framhålls betydelsen av att kunna informeramedborgare med utländsk bakgrund vid katastrofer.För många invandrarungdomar är den huvudsakligainformationskällan mobiltelefonen. Det är angelägetatt se över vilka möjligheter som finns att klarainformationsbehovet till dessa grupper vidkatastrofer.I motion Fö903 (s) av och anförs att det inte finns någrasärskilda rättsregler för säkerhetsfrågor förbadanläggningar utomhus eller inomhus. Det finnsheller ingenting som reglerar tillsynen eller vemsom skall utföra densamma. Motionärerna anser detangeläget att vi i får en lag som gör dettill ett obligatorium att det skall finnas badvaktervid alla badanläggningar där allmänheten hartillträde. Vidare slås fast att det skall finnaskrav på utbildningsnivå för badvakter därvattensäkerheten skall stå i paritet med de krav somär på väg att införas i övriga (yrkandena 1och 2).Utskottets ställningstagandeMed anledning av yrkandet om en översyn avräddningstjänstbegreppet vill utskottet erinra omatt regeringen uppdragit åt en särskild utredare attlämna förslag till en reformeradräddningstjänstlagstiftning (dir. 1999:94). Iuppdraget ingår bl.a. att föreslå hur lagstiftningenkan moderniseras och hur detaljregleringen av denkommunala räddningstjänsten kan minskas. Utredarenskall vidare tydliggöra gränsdragningen mellanräddningstjänstlagstiftningen och annan lagstiftningsom reglerar olycks- och skadeförebyggandeverksamhet. Enligt vad utskottet kan bedöma tordefrågan om räddningstjänstbegreppet, i enlighet medvad som efterfrågas i motion Fö403 (c, s), ingå iutredarens uppdrag. Motion Fö403 (c, s) yrkande 4torde därmed bli tillgodosett. Flerpartimotion Fö403(c, s) yrkande 4 kan därför avstyrkas av utskottet.Angående yrkandet i motion Fö706 (s) om attförsöksverksamheten rörande brandorsaksutredningpermanentas vill utskottet inledningsvis anföra attStatens räddningsverk är centralförvaltningsmyndighet för frågor om olycks- ochskadeförebyggande åtgärder och enligträddningstjänstlagen (1986:1102) skall samordnasamhällets verksamhet i dessa frågor. Enligtregleringsbrev skall utveckla ochstärka den olycks- och skadeförebyggandeverksamheten. Av 7 § räddningstjänstlagen framgårbl.a. att kommunen skall svara för att åtgärdervidtas inom kommunen, så att bränder och skador tillföljd av bränder förebyggs.Huruvida den pågående försöksverksamheten medbrandorsaksutredning i kommunerna bör permanentas äri första hand en fråga som ankommer på berördakommuner, myndigheter m.m. att besluta om. Någotsärskilt uttalande av i denna fråga ärinte påkallat. Motion Fö706 (s) avstyrks därför avutskottet.Med anledning av motionerna som tar upp frågan omdeltidsbrandmännen vill utskottet anföra följande.Statens räddningsverk redovisade den 15 september2000 ett regeringsuppdrag där verket tillsammans medberörda fackförbund, kommuner och lämnade ett förslag till ett nyttutbildningssystem för den kommunalaräddningstjänstpersonalen. Förslaget syftar när detgäller deltidsutbildningen att göra den mer flexibeloch därigenom underlätta rekryteringen.Räddningsverket genomför denna nyadeltidsutbildning på försök.Generaldirektören för harockså i en föredragning inför utskottet den 27 mars2001 redogjort för det nya utbildningsförslaget.Försvarsminister har i svar på enskriftlig fråga av () bl.a. anfört att framhållit attdet blivit svårare att rekrytera deltidsanställdabrandmän och att det medfört att av landetskommuner haft problem med att upprätthålla den iräddningstjänstplanen angivna beredskapen. Medhänsyn till detta övervägs inom Regeringskanslietför närvarande ett uppdrag till attredovisa förhållandena för deltidsanställda brandmänvad avser rekrytering, ersättning, utbildning ocharbetsvillkor.Utskottet välkomnar att regeringen nu tagitinitiativ i denna fråga och bedömer att det uppdragsom regeringen nu aviserar borde kunna ge ettunderlag för att bl.a. få frågan belyst omytterligare ekonomiska incitament är nödvändiga föratt trygga bemanningen framöver i enlighet med vadsom efterfrågas i motionerna. Utskottet anser attresultatet av detta arbete bör avvaktas innanutskottet kan ta slutlig ställning i frågan.Motionerna Fö712 (s) och Fö721 (m) avstyrks därförav utskottet.I motion Fö718 (s) framhålls betydelsen av att kunnainformera medborgare med utländsk bakgrund vidkatastrofer. Utskottet vill med anledning avyrkandet i motionen anföra att förnärvarande behandlar en proposition (prop.2000/01:94) Radio och TV i allmänhetens tjänst2002-2005, vari denna fråga bl.a. tas upp.Propositionen innehåller förslag till de villkor ochriktlinjer som skall gälla under kommandetillståndsperiod för den radio- och TV-verksamhet iallmänhetens tjänst som bedrivs av , och . I propositionen framhållerregeringen att public service-företagen har ettsärskilt ansvar för att kunna sända vid katastrofereller andra svåra påfrestningar på samhället.Erfarenheterna har visat att det är viktigt attolika språkgrupper kan nås av information vid sådanahändelser. Programföretagen bör ta hänsyn till dettanär man planerar för beredskapen inför sådanasituationer.Utskottet kan instämma i vad motionärerna framföri sin motion om det angelägna i att kunna informeramedborgare med utländsk bakgrund vid katastrofer.Utskottet kan nu konstatera att regeringenuppmärksammat dessa frågor genom att i propositionenföreslå att programföretagen skall beaktaspråkliga och etniska minoriteters intressen och attinsatserna på detta område skall öka. Utskottetutgår från att kommer att besluta ienlighet med regeringens förslag, varvid yrkandet imotionen därmed kommer att bli tillgodosett. MotionFö718 (s) avstyrks därför av utskottet.Riksdagen har tidigare behandlat frågor som rörsäkerhetsfrågor vid badanläggningar.Bostadsutskottet som beredde dessa frågor våren 1997och (bet. 1996/97:BoU12 och1999/2000:BoU9) instämde i motionärernas uppfattningom att säkerheten vid bad- och simanläggningar skallvara mycket god. hänvisade ocksåtill generella krav på säkerhet beträffandesimanläggningar som följer av bl.a. plan- ochbygglagen jämte av utfärdade byggreglersamt 3 kap. 5 § ordningslagen (1993:1617).I sin beredning anförde bostadsutskottet också attett ytterligare sätt att förbättra säkerheten är attkomplettera det tekniska skyddet med andra insatser,som ökad tillsyn t.ex. med hjälp av badvakter ellerannan personal. I anslutning härtill kan detnaturligtvis också vara aktuellt att kräva visskompetens av den personal som har att svara förtillsynen. I vilken utsträckning tillsynspersonalerfordras vid en sim- eller badanläggning är dockprimärt en fråga för den för anläggningen ansvarigeatt avgöra. Även kommunerna måste enligtbostadsutskottets mening anses ha ett betydandeansvar i hithörande frågor. I många fall är detdessutom kommunen som driver eller på annat sättansvarar för bad- och simanläggningar.Utifrån de aspekter bostadsutskottet hade attbeakta var bostadsutskottet inte berett att förordanågra generella krav på förekomsten avtillsynspersonal eller på utbildningen av sådanpersonal.Utskottet är naturligtvis också av denuppfattningen att säkerheten vid bad-anläggningarskall var mycket god och kan i övrigt även instämmai vad bostadsutskottet anfört i denna fråga. Någotbehov av ett särskilt uttalande från riksdagenutöver vad som anförts anser utskottet inteföreligga. Motion Fö903 (s) yrkandena 1 och 2avstyrks därför av utskottet.Gemensamt system förradiokommunikationUtskottets förslag i korthetMed anledning av frågan om ett gemensamtsystem för radiokommunikation baserat påTETRA-standard konstaterar utskottet bl.a.att det upphandlingsuppdrag som Statskontoretfått i detta ärende inte kan fullföljas.Eftersom tiden är lämplig för att införasystemet för många användare skulle det varasynnerligen olyckligt om regeringen intesnarast hittar en lösning som leder till attStatskontoret kan fullfölja sitt uppdrag inomde givna tidsramarna.Vad utskottet anfört i denna fråga börriksdagen som sin mening ge regeringen tillkänna.Motionsyrkandena föreslår utskottet delvisbifallas av riksdagen.MotionernaI kommittémotion Fö208 (kd) yrkande 21 av ÅkeCarnerö m.fl., flerpartimotion Fö403 (c, s) yrkande8 av och , motion Fö722(s) av m.fl. från allmännamotionstiden samt motionerna Fö7 (fp) yrkande 1 avRunar och och (s) avKenth m.fl., som väckts med anledning avskrivelse (skr. 2000/01:52) Beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred, tar upp frågan omett gemensamt system för radiokommunikation för desamhällsviktiga verksamheterna.I motionerna framhålls bl.a. betydelsen av attinrätta ett nytt och modernt gemensamt system förradiokommunikation i så att polis,räddningstjänst och sjukvård med flera på bästa sättskall kunna fullgöra sina uppgifter. I motionernapekas också på att flera länder beslutat sig för attbygga ett TETRA-nät (Terrestrial trunked radio). Ettsådant nät i skulle också skapaförutsättningar för att underlätta en internationellsamverkan vid hantering av olyckor m.m. För att inteolika aktörer skall fortsätta att bygga egna lokalanät, brådskar ett beslut i TETRA-frågan, eftersomrisken annars är uppenbar att vi hamnar i ensituation med ett lapptäcke av olika system inomräddningstjänsten.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade frågan om ett gemensamt systemför radiokommunikation (bet.1999/2000:FöU5 s. 12 och 13). Utskottet redogjordedå för den utredning (SOU 1998:143) Ett tryggareSverige som bl.a. haft till uppgift att lämnaförslag på en lösning av ägarfrågorna när det gällerett gemensamt radiosystem för polisen, den kommunalaräddningstjänsten, hälso- och sjukvården, m.fl. Ävenatt lämna förslag om lämplig huvudman förradiosystemet samt finansieringsformer ingick iuppdraget. Utredningens slutsats var attradiosystemet TETRA uppfyller uppställda krav förradiokommunikation för de samhällsviktigaverksamheterna.Av regeringens skrivelse (skr. 2000/01:52)Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället ifred framgår att av stor betydelse för samarbetetvid särskilda händelser är möjligheterna till ettbra radiosamband mellan inblandade myndigheter.Regeringen har därför gett Statskontoret i uppdragatt upphandla ett gemensamtradiokommunikationssystem för all samhällsviktigverksamhet, baserat på s.k. TETRA-standard.Uppdraget skall vara slutfört senast den 1 februari2002.Utskottet har erfarit att Statskontoret den 6april 2001 överlämnade en delrapport i detta ärendetill regeringen. Delrapporten behandlar omfattning,inriktning och finansiering för upphandlingen av ettradiokommunikationssystem baserat på TETRA-standard.Av delrapporten framgår bl.a. att Statskontoretkonstaterat att det med nuvarande förutsättningarinte går att bedöma de tänkbara användarnasbetalningsvilja i kommunikationssystemet. Såvälvärdet av en anslutning som kostnaderna föranslutning och användning kommer att vara beroendeav vilka användare som ansluter sig och i vilkenutsträckning som de använder nätet. Det har intevarit möjligt för Statskontoret att få några klaraavsiktsförklaringar ens från berörda statligamyndigheter. Statskontoret bedömer också i sinrapport att det inte kommer att gå att få till ståndnågot avtal med en kommersiell operatör omanläggning och drift av ett TETRA-nät utan attoperatören åtminstone erhåller en garanti för enviss minsta trafikvolym i nätet.Sammanfattningsvis konstaterar attdet inte finns någon möjlighet att fullföljauppdraget med nuvarande direktiv ochförutsättningar. I delrapporten anger Statskontoretvilka ställningstaganden eller bemyndiganden somkrävs för att uppdraget skallkunna drivas vidare.Utskottet har i sin tidigare behandling av dennafråga bl.a. framhållit att det är av största viktför medborgarnas trygghet att samhället har välfungerande kommunikationer för hantering av olyckor,katastrofer, brottsbekämpning, samhällsstörningarm.m. Utskottet har också uttryckt sin förståelse föratt polis, räddningstjänst och sjukvård m.fl. måsteha goda kommunikationer såväl inom sin egenorganisation som mellan de samverkandeorganisationerna för att kunna fullgöra sinauppgifter på bästa sätt.I uppdragsmissivet till Statskontoret skriverregeringen att många myndigheter och organisationerär i behov av nya radiosystem. Vissa av de nuvaranderadiosystemen blir tekniskt oanvändbara om några år.Tiden är därför lämplig för att införa ett gemensamtsystem för många användare.Utskottet är medvetet om att anskaffningen av ettgemensamt och lands-täckanderadiokommunikationssystem med högt ställda krav påintegritet, tillförlitlighet och säkerhet kräver ettomsorgsfullt beredningsarbete. Utskottet ser därförpositivt på att Statskontoret nu fått regeringensuppdrag att genomföra upphandlingen av ettradiokommunikationssystem baserat på TETRA-standard.Utskottet kan dock konstatera att det uppdrag somStatskontoret fått i den fortsatta beredningen avdetta ärende inte kan fullföljas. För detta krävsnya direktiv från regeringen. Utskottet ser därförmed stor oro på en utveckling där Statskontoret inteskulle kunna fullfölja upphandlingen till följd avdet uppkomna läget. Som framgått är tiden lämpligför att införa ett gemensamt system för mångaanvändare. Det skulle därför vara synnerligenolyckligt om regeringen inte hittar enlösning som leder till att Statskontoret kanfullfölja sitt uppdrag inom de givna tidsramarna.Utskottet vill i denna fråga också peka påregeringsuppdraget angående samutnyttjande avresurser på .