bet · GO01NU7 · 2001-03-20 00:00:00 — kankonstateras att statsmakterna vidtagit olikaåtgärder och att beredning avseende ytterligareinsatser pågår.När det gäller åtgärder för att bistå invandraresom vill starta företag anser utskottet - i likhetmed vad som påpekas i några av de här aktuellamotionerna - att detta är ett mycket angelägetområde. Här har , som nämnts, ett paruppdrag som skall redovisas till sommaren och hösten2001.Beträffande kompetensutveckling vill utskottethänvisa dels till den verksamhet som redan förnärvarande bedrivs av och , dels tillpågående beredningsarbete inom ochNUTEK.Det immaterialrättsliga området tas upp i enmotion. Utskottet hänvisar i detta avseende tillarbete beträffande patentintrångsförsäkring inomRegeringskansliet och inom EU.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet dehär aktuella motionerna i berörda delar.KapitalförsörjningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om olikainsatser för att underlättakapitalförsörjningen för framför alltsmåföretag samt uppfinnare och innovatörermed hänvisning till pågående utrednings- ochberedningsarbete. Jämför reservation 6 (m,kd, c, fp).MotionernaFrågan om införande av s.k. inkubatorer börtillföras utredningsdirektiven förFinansdepartementets utredning om en översyn avlagstiftningen om värdepappersfonder, anförs det imotion 2000/01:N245 (m). Motionärerna erinrar omriksdagsbehandlingen (bet.1999/2000:NU13) av sin likartade motion. Utskottetavstyrkte denna med hänvisning till bl.a. dennyssnämnda utredningen. Motionärerna noterar attFinansdepartementet räknat med att utredningsarbetetpåbörjas först och uppger attutredningen, enligt vad de erfarit, inte kommer attbehandla den typ av fonder som tas upp i motionen.Det slags nyföretagarstöd för högteknologiskaföretag som förordas i motionen har som förebild enmodell som tillämpas i . Detta systeminrättades för att gemöjlighet till utveckling av spetskompetens hosinvandrare. finns ett nätverk av 26självständiga inkubatorer, där hälften av platsernaär vikta för nya invandrare. Rapporter pekar på godaresultat av verksamheten, sägs det i motionen. I entillämpning av den israeliska modellen i Sverigeföreslås staten och näringslivet avsätta medel med uppgift att reducera risken för s.k.groddinvesterare. Fonden, som skall vara oberoende,skall ges i uppdrag att samverka med teknologiskainkubatorer vilka hjälper till att utvecklaentreprenörers innovationsidéer. Medel från fondenåterbetalas av de företag som överlever medroyaltyer på omsättningen.I motion 2000/01:N233 (v) begärs tillkännagivandeni tre avseenden, nämligen om inrättande av enkunskapsbank, om riskkapital och de störreföretagens roll och om tillväxt genom kunnigtkapital. Investmentbanken har rankatSverige som det bästa tillväxtlandet i världen, mennär det gäller tillgång på riskkapital hamnarSverige först på 13:e plats, säger motionärerna. Depekar på att riskkapitalet är ojämnt fördelat mellanolika delar av landet och mellan olika branscher.Motionärerna framhåller goda exempel, såsom områdenaGnosjö och i samt musikverksamhetenRockparty i , som har tagit initiativ ny typ av kreditgarantiförening, vilken skall gåi borgen för småföretagare på orten som inte ansessolventa av de traditionella finansinstituten. Ävenstaten bör hjälpa till med att skapa plattformar förnyföretagare utanför de befintliga, anförmotionärerna och framför följande förslag: spridandeav erfarenheter från och , inrättandeav en kunskapsbank, upptagande av diskussioner påsåväl lokal som statlig nivå med de större företagenom bidrag med riskkapital till otraditionellasatsningar samt genomförande av förslag framlagda iRiksrevisionsverkets rapport genom kunnigtkapital (RRV 2000:18) om hur staten kan bidra medrådgivning och stöd genom samarbete med småriskkapitalbolag och genom en ökning av antaletsådana bolag.En utredning bör tillsättas med uppdrag attföreslå inrättande av ett uppfinnarkreditiv, anförsdet i motion 2000/01:N236 (kd). En rapport från EUhar visat att är mest innovationsvänligtinom unionen - i 12 av 16 studerade faktorer ärSverige bättre än övriga EU-länder,konstaterar motionären. Han anser dock att det börbli lättare för svenska entreprenörer ochinnovatörer att få tillgång till riskvilligt kapitalgenom införande av en möjlighet att iutvecklingsfasen av en uppfinning, etttjänsteprojekt eller en innovativ verksamhet få lånariskvilligt kapital mot en statlig borgen. Om idénkommer fram till exploatering, tillverkning ochmarknadsföring skall kreditivet lyftas av motfinansiering i lämpligt kreditinstitut, anförmotionären. Det förordade uppfinnarkreditivetjämställs med ett byggnadskreditiv.I partimotion 2000/01:N267 (c) begärstillkännagivanden i tre avseenden, nämligen omskapande av fonder och bolag för medel till produkt-och företagsutveckling, om utveckling av fonder ochmodeller för riskkapitalförsörjning och omförbättrad utformning av stödet vid start avföretag. Staten bör tillföra medel till deföreslagna fonderna och bolagen, bl.a. genom kapitalsom frigörs vid försäljning av statliga företag,anför motionärerna. Insatser som bör ges stöd ärrådgivning kring patent och företagsbildningar,försäljning av patent, företagskuvöser ochriskkapitalförsörjning för mikroföretag. I de nämndafonderna och bolagen skall även enskilda och företagkunna placera pengar på skattemässigt förmånligavillkor. Bolagen och fonderna, som skall styrasregionalt, är avsedda att ersätta en del av denberörda nuvarande näringspolitiken. Tillgången påriskkapital i är god förstörre företag och i tätortsområden, men problemenär stora för småföretagare på landsbygden sombehöver såddkapital, speciellt för kvinnor, ungdomaroch invandrare, säger motionärerna. Centerpartietanser att tillgången på riskkapital måsteförbättras, speciellt inom de regioner ochaffärsområden där det är svårt attfinna kapital. Förutom fonder som - enligtCenterpartiet - bör skapas genom avsättning av delarav vinsterna från vattenkraften bör ytterligareriskkapitalförsörjning stimuleras, t.ex. genom olikamodeller för lokalt riskkapital, lokala fonder,nätverksbanker och kreditgarantiföreningar. Imotionen föreslås också att starta-eget-bidragetskall utformas så att en större del betalas ut i etttidigt skede för att sedan fasas ut när företagetbörjar generera inkomster som kan täcka en störredel av kostnaderna.I motionerna 2000/01:Sf617 (fp) och 2000/01:A217(fp) begärs att mikrolån för blivande småföretagareskall införas. Det krävs lättnader för småföretagareom den höga och långvariga arbetslöshet som drabbarinvandrarbefolkningen skall kunna avskaffas, anförmotionärerna. Brist på kapital är ett hinder intebara för långvarigt arbetslösa människor utan egnabesparingar, utan också för aktiva och relativtvälbeställda individer, säger motionärerna och angersom exempel att svenska uppfinnare ofta påstår attde måste sälja sina patent utomlands, eftersom deinom inte finner finansiering för prov ochmarknadsföring.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag attstimulera inrättandet av lokala börser, banker ochkreditgarantiföreningar, anförs det ipartimotionerna 2000/01:N383 (mp) och 2000/01:N388(mp). Riskkapitalets fördelning uppvisar storaregionala obalanser, säger motionärerna. För företagi heta tillväxtbranscher och börsnoterade företag istorstäderna är kapitalförsörjningen inte någotstörre problem, men för dem i traditionellabranscher, i skogslänens inland och för de små ochmedelstora företagen förhåller det sig tvärtom. Förde sistnämnda är det, enligt motionärerna, treomständigheter som är av betydelse. Den förstahandlar om att den privata kapitalmarknaden inte ärsärskilt benägen att ta risker, särskilt iföretagens tidiga utvecklingsskeden, förekommersialisering. Den andra är att små företag harlägre soliditet än större, och den tredje handlar ombristande konkurrens i banksektorn. Motionärernahänvisar till olika modeller för lokala börser,banker och kreditgarantiför-eningar i ,och Italien.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog motioner som behandladefrågor om kapitalförsörjning, likartade vissa av dehär aktuella (bet. 1999/2000:NU13). Utskottetframhöll att frågan om kapitalförsörjning försmåföretag intar en central ställning inomnäringspolitiken. Utskottet förutsatte att flera avde aktuella frågorna skulle komma att bli föremålför behandling i det utrednings- ochberedningsarbete som då bedrevs inomNäringsdepartementet. Vidare hänvisades till ettutredningsarbete inom rörandevärdepappersfonder och andra företag som erbjudermöjlighet till kollektiva investeringar.Företrädarna för Moderata samlingspartiet,, i en reservation sina synpunkter i frågan.Det finns ett stort utbud av lån och stöd tillföretag som administreras av statliga myndigheter,bolag och stiftelser. I utredningsrapporten för fler och växande företag avdirektörerna riskkapitalförsörjningen för småföretag.Där sägs (s. 67) att staten harvidtagit i huvudsak två slags åtgärder för attunderlätta för småföretag att få tillgång tillexternt ägarkapital. Staten har vidtagit åtgärderför att mer allmänt förbättra förhållandena för deaktörer som tillhandahåller riskkapital inomsmåföretagssektorn, genom att t.ex. stödjautvecklingen av regionala aktiemarknader och införalättnader i dubbelbeskattningen av aktier. Vidarehar staten genomfört direkt riktade insatser för attkomplettera den privata marknaden.I den nyssnämnda utredningsrapporten redovisades -baserat på betänkandeKompetens och kapital (SOU 1996:69) - följandeförteckning över olika organisationer som har tilluppgift att tillhandahålla kapital, ge service tilloch i övrigt främja utvecklingen av små ochmedelstora företag (helt eller delvis statligorganisation ett S inom parentes):Centrala aktörer: och efter dennyligen beslutade nya organisationsstrukturen på detnäringspolitiska området (S), (), exportråd (S), (),Invest in - (S),- AMS (S), StiftelsenSveriges teknisk-vetenskapliga attachéverksamhet -STATT (S), Stiftelsen Svensk Industridesign (S),(), (S), (S), Forskningsstiftelserna (S), StiftelsenIndustrifonden (S), EU:s ramprogram för FoU,Europeiska investeringsbanken och Europeiskainvesteringsfonden, Nordiska investeringsbanken (S),Stiftelsen , Svensk-NorskIndustrifond (S) och Connect Sverige.Regionala aktörer: (),länsarbetsnämnderna (S), exportcentrum (S),industriella utvecklingscentrum, länsstyrelserna ochsjälvstyrelseorganen (S), landstingen, produktråd,Norrlandsfonden (S), universitet och högskolor (S),(), ochgemenskapsinitiativ, teknikbrostiftelser,teknikparker, lokala kooperativa utvecklingscentrum(LKU), Business and (),(), Handelskammare ochConnect - , , Väst.Lokala aktörer: Arbetsförmedlingarna (S),kommunala näringslivsorgan, lokala sammanslutningar,och tillkommer banker, finansbolag,revisionsbyråer etc.NUTEK har, som tidigare beskrivits, iregleringsbrevet för fått i uppdrag att,tillsammans med , göra en samlad redovisning averfarenheter och möjligheter för särskilda grupperav småföretagare att utnyttja de finansiellalånesystem som finns . Speciellt börbelysas kvinnors, ungdomars och invandraresmöjligheter att få lån till företagande inomsärskilt tjänstesektorn. Den samlade redovisningenbör belysa de olika lånesystemens betydelse förgruppernas möjligheter att starta och driva företag,liksom erfarenheter och resultat av olika låneformersom utnyttjas av dessa grupper. Redovisningen skallockså omfatta en analys av huruvida attityder ochhantering i samband med låneansökan innebärsärskilda svårigheter för någon eller några av deberörda grupperna. Om den samlade redovisningenskulle visa att problem existerar, skall verketlämna förslag till åtgärder för en förbättradlångivning och insatser för att förbättra attitydeni lånehanteringen för berörda grupper. Enslutrapport skall lämnas till regeringen den 30september 2001.NUTEK har därutöver fått i uppdrag att tillsammansmed och i nära samråd med StiftelsenIndustrifonden komma med förslag till hur samverkanmellan och stiftelsen skall utvecklas. Enredovisning skall lämnas till Näringsdepartementetsenast . Ett motsvarande uppdrag harlämnats avseende Stiftelsen regleringsbrevet för för harvidare under anslaget Näringslivsutveckling (38:2)tagits upp under en särskildanslagspost (1) för s.k. såddfinansiering. Medelfrån denna anslagspost får användas för att täckasåddfinansiering i enlighet med förordningen (1995:1254) om statligt stöd till teknisk forskning,industriellt utvecklingsarbete har iregleringsbrevet för fått i uppdrag attstudera hur andra länder stödjerkapitalförsörjningen i småföretag. Studien skallutmynna i en kartläggning och en beskrivning avexempel på effektiva åtgärder. Sådan åtgärdersförhållande till och hurproblemen kring gränsdragningen mellan finansieringpå marknadsmässiga grunder respektive finansieringmed subventionsinslag har lösts i olika länder skalldärvid också belysas. Uppdraget skall redovisassenast den 20 december 2001.Frågor om kapitalförsörjning till företag kommerockså att aktualiseras inom ramen för arbetet medden regionalpolitiska propositionen. Denna avses bliavlämnad till under hösten 2001.Några motioner behandlar frågan om s.k.mikrokrediter. Ett antal av de aktuella lånen ochstöden kan ges med relativt små belopp. kan beviljas med som lägst ,och de särskilda kvinnolånen och lån till ungaföretagare kan beviljas med lånebelopp ned till 25000 kr.I några motioner tas upp frågor om statligtengagemang i regionala och lokala fonder försmåföretagsutveckling och speciellavärdepappersfonder som investerar i företag i myckettidiga skeden (s.k. entreprenörsfonder). ochSveriges presenterade under hösten1998 rapporten - riskkapital tillväxande småföretag (N1999/4291/NL). I rapportenföreslås att regler om s.k. slutna, tidsbegränsadevärdepappersfonder skall införas i syfte attunderlätta riskkapitalinvesteringar i tidiga skeden.Regeringen beslöt att tillkalla ensärskild utredare () - meduppdrag (dir. 1999:108) att göra en översyn avlagstiftningen om värdepappersfonder och andraföretag som erbjuder möjlighet till kollektivainvesteringar. I uppdraget ingår att analysera omdet finns behov av att skapa ytterligareförutsättningar för etablering av slutna fondföretag- i synnerhet för investeringar i riskkapital - ochi förekommande fall ge förslag till lagstiftningsamt i detta sammanhang även analysera deinstitutionella förutsättningarna vad gällerschablonbeskattning av värdepappersfonder. Iutredningsdirektiven nämns särskilt förslaget frånNUTEK och . En väl fungeranderiskkapitalförsörjning är enligt regeringens meningav stor betydelse för att främja nyföretagande ochtillväxt i små och medelstora företag, sägs det idirektiven. Den särskilde utredaren utsågs förstunder , varför avrapporteringstidpunkten- som i direktiven angavs till -har skjutits fram till den 30 juni 2002.Beträffande förslaget i motion 2000/01:N245 (m) omen utveckling av inkubatorer enligt israelisk modellkan noteras att den nyssnämnda översynen avlagstiftningen om värdepappersfonder syftar till attgenerellt förbättra de institutionellaförutsättningarna för etablering och uppbyggnad avfonder, vilket bör underlätta privata satsningarinom detta område. Det finns ettantal privata företag som bedriver verksamhet somliknar den som beskrivs i motionerna.Utskottets ställningstagandeFrågan om kapitalförsörjning för småföretag intar encentral ställning inom näringspolitiken. bedömning kan det intesägas föreligga någon generell brist på kapital förstart eller tillväxt av företag. Däremot kan problemuppstå för olika grupper och i vissa delar avlandet.Som redovisats pågår olika aktiviteter medrelevans för frågan om kapitalförsörjning. harsålunda getts i uppdrag att, tillsammans med ,belysa och analysera olika gruppers - kvinnors,ungdomars och invandrares - möjligheter att få låntill företagande. Om det bedöms erforderligt skallförslag till åtgärder lämnas. Även frågan om samverkan medstiftelserna Industrifonden och Innovationscentrumomfattas av regeringsuppdrag till och har ettuppdrag att studera hur andra länder stöderkapitalförsörjningen i småföretag.När det gäller frågan om inrättande av fonder,riskkapitalbolag och kreditgarantiföreningar villutskottet hänvisa till den utredning som regeringentillsatt med uppdrag att göra en översyn avlagstiftningen om värdepappersfonder och andraföretag som erbjuder möjlighet till kollektivainvesteringar. På grund av att tillsättandet avutredningsman skedde först hartidsplanen för utredningen förskjutits, ochavrapportering skall nu ske sommaren 2002.Utskottet vill också framhålla att frågor rörandekapitalförsörjning för småföretag kommer attaktualiseras i den regionalpolitiska proposition somplaneras till hösten 2001.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet de här aktuella motionerna i berördadelar.Industriella utvecklingscentrumUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå två motioner rörandeindustriella utvecklingscentrum medhänvisning till pågående beredningsarbete.MotionernaMöjligheterna att inrätta industriellautvecklingscentrum (IUC) i nya branscher bör utökas,anförs det i motion 2000/01:N292 (s). IUC är ensatsning som tillvaratar en speciell kompetens på enort, som medverkar till forskning och utveckling ochsom kan stödja utvecklingen inom nya och befintligaföretag inom vissa sektorer, säger motionärerna. Deanser att det därför är av stor betydelse att IUCtilldelas resurser, men också att IUC etableras inomfler områden utanför den traditionellaverkstadsindustrin. Detta sker i vissomfattning, t.ex. inom områdena musik, mat, idrott,etc. För att påskynda denna utveckling kan det varamotiverat med en regeländring för IUC för att bättreanpassa modellen till tjänsteföretag, anförmotionärerna.IUC-bolagen bör ges möjligheter att fortsätta ochvidareutveckla det s.k. UPA-uppdraget (UPA står föruppsökande, produktutveckling och avknoppning), somhittills skett i avtal med ,anförs det i motion 2000/01:N301 (s). Motionärernaredovisar sifferuppgifter avseende IUC-bolagen och betecknar satsningen somframgångsrik. Sammantaget sägs utformningen av UPA-uppdraget kunna bilda stommen i ett nytt svensktinitiativ inom näringspolitiken. Motionärernaframhåller att nätverksstrukturen ger varje enskiltIUC-bolag möjlighet att åta sig utvecklingsuppdragdär regional förankring och nationell spridning ären förutsättning för resultat samt möjlighet atthålla kostnaderna på en låg nivå.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet behandlade frågan om IUC senast ianslagsbetänkandet 2000/01: NU1 i anslutning tillanslaget Näringslivsutveckling (s. 62) ochredovisade följande. IUC är fristående aktiebolagmed näringslivet som majoritetsägare, varvid små ochmedelstora företag utgör merparten. Fackföreningaroch kommuner finns ofta också med i ägarkretsen.Verksamheten är fokuserad på industriell ochregional tillväxt genom affärsmässigautvecklingsprojekt inom områdena kompetens,produkter, processer och teknik. IUC-verksamhetenär, framhöll utskottet, en typ av näringspolitiskåtgärd som förefaller vara väl avpassad till de kravsom de berörda småföretagen ställer. Varjeframgångsrik IUC-etablering vilar, enligt konceptet,på initiativ och engagemang underifrån, dvs. såvälanalysarbetet som själva bildandet av ett IUC hardrivits av de berörda företagen själva.Utskottet ansåg att det är viktigt att staten ävenframöver på olika sätt kan stödja den verksamhet somIUC bedriver. Utskottet hade erfarit att Verket förnäringslivsutveckling skulle komma att få i uppgiftatt vara samordnare på nationell nivå av denstatliga upphandlingen av vissa verksamheter vidIUC. Vidare betonade utskottet att den typ avunderifrån och regionalt initierad verksamhet somIUC representerar är ett värdefullt inslag inäringspolitiken. följde utskottet.NUTEK skall enligt sin instruktion (1999:1178)vara samordnare på nationell nivå av den statligaupphandlingen av vissa verksamheter vid IUC.Myndigheten skall överta ansvaret för att beställatjänster inom ramen för det s.k. UPA-uppdraget frånIUC-nätverken och, enligt vad som sades ibudgetpropositionen för bör det vara enuppgift även för att medverka ifinansieringen. Enligt regleringsbrevet för år 2001för skall verket och tillsammans med IUC-nätverken, i samråd med andra aktörer, lämna förslagpå hur verksamheten med IUC kan samordnas ochutvecklas. Utvecklingen av detta arbete skallredovisas till senast den 31mars och . I regleringsbrevet sägsatt medel från anslagsposten (2) Information,rådgivning, mötesplatser och nätverk under anslagetNäringslivsutveckling (38:2) får användas till IUCför finansiering av UPA-uppdraget. De orter/nätverksom startade garanteras därvid för år2001 totalbeloppet , vilket skallfördelas i proportion till de av regeringenbeviljade bidragen för . Övriga IUC kommer,enligt uppgift från , att underdet halvår som utredningen om samordning pågårerhålla UPA-medel.Näringsminister besvarade ijanuari 2001 en fråga (2000/01:487) av () om vilka åtgärder han avser att vidta för att deföretag som drivs med hjälp av lån som förmedlats avIUC skall kunna fortleva. I sitt svar sadenäringsministern att IUC-verksamheten har visat sigvara ett efterfrågat och kostnadseffektivtinstrument för att stödja småföretagsutveckling. Hanerinrade om de många positiva följdeffekter som IUC-verksamheten genererat utanför UPA-uppdraget ochnämnde som exempel den omfattande utbildning somIUC-nätverken skapat och som riktar sig direkt tillsmåföretagen. Han meddelade att regeringen inte harbeslutat stoppa utbetalningar av IUC-lån ochredogjorde för det ansvar som har på områdetoch som här redovisats. Han betonade att dentyp av underifrån och regionalt initierad verksamhetsom IUC representerar är ett värdefullt inslag inäringspolitiken. Det är viktigt att staten ävenframöver på olika sätt kan stödja den verksamhet somIUC bedriver, varför det blir en viktig uppgift förden nya myndigheten att vidareutveckla IUC-verksamheten på de sätt och villkor som regeringenbanat väg för, sade näringsministern avslutningsvis.I februari 2001 besvarade näringsminister vidare en interpellation (2000/01:213) avMaria () om framtiden för IUC. Svaret varlikartat med det redovisade frågesvaret. I denefterföljande debatten gjorde näringsministernföljande fyra konstateranden:- Försöksverksamheten med IUC har upphört, ochUPA-uppdragen kommer framgent att upphandlas avNUTEK. Det rörde sig om ett projekt som skulledrivas och sedan inte fortsätta, utanverksamheten skulle bära sina egna kostnader.- De IUC som bildades garanteras 30miljoner kronor för år 2001.- Näringsministern uppgav att staten från tidigarebildade IUC kommer attupphandla verksamhet på i storleksordningen ca35 miljoner kronor.- Samtalen mellan , och kommer attbidra till en långsiktig lösning av finansiering förIUC. Följande frågor skall därvid besvaras: Hurskall man ta till vara lärdomar och kompetens frånIUC-projektet? Vilka förändringar får göras ivillkorsavtalet? Är det lämpligt att göraomviktningar inom UPA, som står för uppsökande,produktutveckling och avknoppning? (Det har lagtsned mycket resurser på den uppsökande delen, och detär möjligt att mer resurser skall läggas påavknoppning.) Skall den nuvarande fördelningen påindustri och upplevelse vara oförändradfortsättningsvis? Vad kan verket upphandla av ? Är verkets uppdrag att höja IT-kompetensen i småföretagen lämpligt? Hur kan såddlån förmedlas av IUC? Hur kan vidareALMI:s befintliga risklån förmedlas av IUC?Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis betona att den typ avunderifrån och regionalt initierad verksamhet somIUC representerar är ett värdefullt inslag inäringspolitiken. IUC-verksamheten är, enligtutskottets mening, en typ av näringspolitisk åtgärdsom är väl avpassad till de krav som de berördasmåföretagen ställer. IUC är fristående aktiebolagmed näringslivet som majoritetsägare, varvid små ochmedelstora företag utgör merparten. Fackföreningaroch kommuner finns ofta också med i ägarkretsen.Verksamheten är fokuserad på industriell ochregional tillväxt genom affärsmässigautvecklingsprojekt inom områdena kompetens,produkter, processer och teknik.