bet · GP01KRU1 · 2001-11-15 00:00:00 — I årets - liksom i föregående års -budgetproposition aviseras också en sådan förstärkningav anslaget i nästa års budgetproposition och somsåledes avser år 2003.Med hänvisning till det anförda finns det enligtutskottets synsätt inte någon anledning att befara atten satsning på det nya museet i skulleinnebära att de tre Stockholmsmuseerna som ingår imyndigheten missgynnas. Det finns mot den angivnabakgrunden inte heller någon anledning att ifrågasättamyndighetens organisation. Därmed avstyrks motion2001/02:Kr417 (kd) yrkande 9.I en rad motioner behandlas frågor som rörmagasinsförhållandena vid riksmuseet.Av en skrivelse från liksom av här aktuella motionerframgår det att museet är i starkt behov av nyamagasinslokaler för sina samlingar och av en bättrearbetsmiljö för de anställda. hartillsammans med gjort enförstudie av behovet av och möjligheterna att anläggaett bergrumsmagasin i anslutning till museet. Ettsådant magasin skulle skapa möjligheter till säker,klimatiserad förvaring av samlingsmaterialet ochfrigöra ytor i museet som skulle kunna göra det möjligtatt åtgärda allvarliga brister i arbetsmiljön. De bådamyndigheterna har även utarbetat ett generalprogram förhela museets bygg- och lokalplanering. Vidare harmuseet hemställt att regeringen skall medge att museetfår fortsätta planering och projektering avbergrumsmagasinet och övriga ombyggnadsåtgärder.Av budgetpropositionen framgår att en särskildöversyn skall göras inom avNaturhistoriska magasinsbehov samt att 5miljoner kronor engångsvis föreslås anvisade för år2002 för att åstadkomma en förbättrad förvaring åtbl.a. botaniska samlingar.Utskottet har vid sina överväganden kommit fram tillatt det finns skäl för den oro som uttrycks i häraktuella motioner beträffande säkerheten för museetssamlingar. De lokaler, där samlingarna nu förvaras, harstora brister som innebär risker av olika slag församlingarnas bevarande. En analys som museet gjordetillsammans med Kammarkollegiet visar att denallt överskuggande risken för samlingarna är brand. Detfinns enligt utskottet även skäl att beakta deförhållanden som rör arbetsmiljön för de anställda vidmuseets forskningsavdelning och materialetstillgänglighet för forskarna.Enligt utskottets uppfattning är det därför välkommetatt en särskild översyn nu görs inomKulturdepartementet av magasinsbehoven vid museet.Utskottet anser att arbetet med översynen bör ske inära samarbete med museet. Stor uppmärksamhet bör ägnasåt olika aspekter på samlingarnas säkerhet ochtillgänglighet. Översynen bör pröva olika förslag tillutformning och lokalisering av framtida magasin församlingarna med utgångspunkt i befintligt förslag frånStatens fastighetsverk och . Förslagen börtillfredsställa de krav som kan finnas exempelvis ifråga om klimat samt brand- och stöldsäkerhet.Översynen bör syfta till permanenta lösningar som harett långsiktigt perspektiv och som tillgodoser de kravsom staten har rätt att ställa på museet i enlighet medde av fastlagda kulturpolitiska målen och deav regeringen uppställda verksamhetsmålen förbevarande, förmedling och kunskapsuppbyggnad förmuseet. I översynen bör även arbetsmiljön för deanställda uppmärksammas.Sammantaget bör översynen syfta till att delokalmässiga förutsättningarna vid museet blir sådanaatt samlingarna kan förvaras på ett tillfredsställandesätt och användas av forskare och andra på ettrationellt och välfungerande sätt.Utskottet anser att resultaten av översynen och deåtgärder som regeringen anser nödvändiga med anledninghärav - liksom kostnadsberäkningar,finansieringsförslag m.m. - skall redovisas förriksdagen under innevarande riksmöte.Vad utskottet sålunda anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2001/02:Kr301 (m, kd, c,fp, mp), 2001/02:Kr307 (s), 2001/02:Kr382 (mp) yrkande2 och 2001/02:Kr383 (mp) yrkande 2 samt avslårmotionerna 2000/01:Kr273 (s), 2000/01:Kr327 (m, kd, fpc, mp), 2001/02:Kr382 (mp) yrkande 1, 2001/02:Kr383(mp) yrkande 1 och 2001/02:Kr422 (mp) yrkande 51.Förslaget i motion 2001/02:Kr383 (mp) omNaturhistoriska departementstillhörighetbör avslås av . Enligt 7 kap. 1 §regeringsformen skall det för beredning avregeringsärenden finnas ett regeringskansli i vilketingår departement för skilda verksamhetsgrenar. Det ärregeringen som fördelar ärendena mellan departementen.Motion 2001/02:Kr383 (mp) yrkande 3 avstyrks således.I tre nu aktuella motioner behandlas frågan ombrandskyddet i museer och kulturhistoriskt värdefullabyggnader.Med anledning av motionsyrkandena erinrar utskottetom att det av budgetpropositionen framgår attKulturrådet tillsammans med de centrala museerna fått iuppdrag att utarbeta en strategi för att förbättrasäkerheten vid museerna. I detta arbete ingår enöversyn av såväl stöld- som brandsäkerhet. Kulturrådetskall även vara samordnande vid museernas eventuellaupphandling av säkerhetssystem m.m. Insatser för attförbättra säkerheten i såväl utställnings- sommagasinslokaler har redan påbörjats på vissa museer(prop. s. 43).Den strategi som nu färdigställt och idagarna redovisat för regeringen innehåller enlägesbeskrivning och analys, förslag samt konkretariktlinjer.I strategin föreslåsatt museernas arbete med att förbättra sina kunskaper om säkerhetsarbetebör fortsätta,att museerna även fortsättningsvis skall ansvara för egnasäkerhetsanalyser och utforma insatser i denegna organisationen,att bör ge råd och stöd till museerna i deras arbete med attförbättra museisäkerheten och haen dialog med museerna om säkerhetsfrågor, samtatt bör samordna det nationella arbetet med museisäkerhetoch fördjupa kunskaperna ombrottsutvecklingen på området.Utskottet konstaterar att den redovisade strategininnehåller rekommendationer som avser olika slagssäkerhetsfrågor och således inte endast rör sig ombrandskydd. Av redovisningen framgår vidare attKammarkollegiet kommer att använda rekommendationernanär kollegiet bedömer det säkerhetsskydd som krävs föratt utställningsanordnare skall beviljasutställningsgaranti i enlighet med förordningen(1998:200) om statliga utställningsgarantier.Utskottet utgår från att regeringen utifrånKulturrådets redovisning kommer att vidta de åtgärdersom befinns vara lämpliga i det fortsatta arbetet föratt förbättra säkerheten vid museerna. Det förslag somframförts i motion Kr210 (m) beträffande en strategiför att förbättra brandskyddet i våra museer synesdärmed i allt väsentligt kunna bli tillgodosett.Utskottet förutsätter att regeringen i arbetet medsäkerhetsfrågorna även beaktar de behov som i övrigtfinns av att skydda vårt kulturarv och som berörs imotionerna 2001/02:Kr246 (m) och 2001/02:Kr313 (m).Motionerna 2001/02:Kr210 (m), 2001/02:Kr246 (m) och2001/02:Kr313 (m) avstyrks.Med anledning av förslagen om ny myndighetsstruktur påmuseiområdet i motionerna 2001/02:Kr205 yrkande 3 och2001/02:340 yrkande 15 vill utskottet framhållaföljande.Våren 2000 uttalade kulturutskottet att det varangeläget att den då pågående översynen avmyndighetsstrukturen på museiområdet skulleslutföras. Därvid borde museernas ekonomi och derasmöjligheter till ytterligare samverkan m.m. analyseras(bet. 1999/2000:KrU11, s. 4). gav som sinmening regeringen till känna vad utskottet anfört(rskr. 1999/2000:177).I budgetpropositionen för (prop. 2000/01:1,utgiftsområde 17, sid. 36) redogjorde regeringen för destrukturella och organisatoriska förändringar somgjorts inom det statliga museiområdet sedan regeringenskulturpolitiska proposition (prop. 1996/97:3) ladesfram för . Vidare redogjorde regeringen förhur det fortsatta arbetet med en översyn inommuseisektorn bedrevs. Regeringen uttalade att den bl.a.avsåg att genomföra en särskild granskning av decentrala museernas magasinssituation och möjligheternatill ökad samordning inom museisektorn, t.ex. när detgäller vård av samlingarna. IT och kompetensutvecklingskulle också beaktas i översynen. Regeringen avsåg attlöpande hålla informerad om detta arbete.Av budgetpropositionen för framgår attregeringen anser att ytterligare strukturellaomvandlingar inte bör ske inom museiområdet förnärvarande. Vidare framgår att Riksantikvarieämbetetoch fått i uppdrag att redovisa en plan förinventerings- och analysarbete beträffande de centralamuseernas magasin för samlingar. Uppdraget harredovisats till regeringen. I samband med detta harockså samordningsaspekter inom området granskats (prop.s. 42-43).Vidare har regeringen - som redovisats i detföregående - föreslagit en rad medelsförstärkningartill olika museer under detta anslag för attsäkerställa en fortsatt god utveckling då det gälleratt bevara, förmedla och bygga upp kulturarvet.Utskottet har tidigare ägnatuppmärksamhet åt frågan om myndighetsstrukturen påmuseiområdet med anledning av attkonstitutionsutskottet berett kulturutskottet tillfälleatt yttra sig över regeringens skrivelse 2000/01:75Redogörelse för behandlingen av skrivelsertill regeringen. Utskottet som bl.a. granskatregeringens handläggning av det ovan redovisade ärendetbeslutade att det inte fanns anledning att yttra sigöver skrivelsen.Enligt utskottets uppfattning har regeringen - somden utlovat - fortlöpande lämnat redovisning tillutskottet för frågor som har anknytning tillmyndighetsstrukturen på museiområdet. Utskottet anserför sin del att det inte finns skäl att begära attregeringen skall lämna förslag till nya strukturellaomvandlingar på museiområdet. Därmed avstyrksmotionerna 2001/02:Kr205 (m) yrkande 3 och2001/02:Kr340 (m) yrkande 15.2.10.2 Centrala museer: Stiftelser (28:30)PropositionenUnder anslaget anvisas medel för följande centralamuseer, vilka är stiftelser: , ,och Arbetets museum.Regeringen föreslår att det under anslaget skallanvisas för år 2002.MotionernaI motion 2001/02:Kr340 (m) föreslås en minskning avanslaget med i förhållande tillregeringens förslag. Minskningen avser Arbetets museum.I motionen anförs att museet bedriver en verksamhetliknande den som återfinns hos ett stort antalkulturhistoriska museer samt vid ca 1 000arbetslivsmuseer. Vidare framhålls att Arbetets museumhar skapats på initiativ av olika intressegrupper sominte sett till att verksamheten har de medel som behövsför att fortleva av egen kraft (yrkande 16).I motion 2001/02:Kr422 (mp) föreslås att regeringeninom ramen för anslaget skall omfördela medlen såSkansen kan få ökat stöd (yrkande 53 i denna del).Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid ett flertal tillfällen uttalat attverksamheten vid Arbetets museum har stort intressebåde nationellt och internationellt (senast i bet.2000/01:KrU1 s. 84). Utskottet har alltjämt sammauppfattning i frågan. Det bör tilläggas att Arbetetsmuseum har en aktiv roll i flera nätverk rörande denindustrihistoriska verksamheten i landet. Museetsamarbetar med en stor mängd olika institutioner,föreningar m.m. och kan därigenom vara aktivt isamhällsdebatten. Utskottet avstyrker därför motion2001/02:Kr340 (m) yrkande 16.Enligt utskottets uppfattning är den nivå på anslagetsom regeringen föreslår väl avvägd.Utskottet är inte berett att - i enlighet medyrkandet i motion 2001/02:Kr422 (mp) - föreslå att regeringen skall göraomprioriteringar inom anslaget till förmån för Skansen.Sammantaget anser utskottet att i enlighetmed regeringens förslag bör anvisa 195 304 000 kronorunder detta anslag för . bör såledesavslå motionerna 2001/02:Kr340 (m) yrkande 16 och2001/02:Kr422 (mp) yrkande 53 i denna del.2.10.3 Bidrag till regionala museer (28:31)InledningUnder anslaget anvisas medel för regionala museer samtför lönebidragsanställda vid dessa museer.Med anledning av försöksverksamheten med regionalfördelning av kulturpolitiska medel i , Gotlandsoch län beräknas medel för regionalainstitutioner, däribland regionala museer, underanslaget 28:4 Försöksverksamhet med ändrad regionalfördelning av kulturpolitiska medel.Bidrag fördelas, utom när det gäller museernasverksamhet med kulturmiljövård i , ochSkåne län, av efter samråd medRiksantikvarieämbetet. Bidrag till museerna förkulturmiljövård i , och länfördelas av efter samråd medStatens kulturråd och de regionalasjälvstyrelseorganen.PropositionenRegeringen anför bl.a. att de regionala museernabedriver en omfattande verksamhet som innefattarregionernas kulturarv, konstutveckling, samhälle ochmiljö (prop. s. 32). De regionala museernas kunskaps-och kompetensnivå är viktig inte minst i samband medinfrastrukturplanering och samhällsplanering som berörkulturmiljö, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse m.m.Regeringen föreslår att anslaget till de regionalamuseerna skall förstärkas med 17miljoner kronor. Av detta belopp föreslås 2 miljonerkronor avsättas till det särskilda utvecklingsbidraget.Regeringen föreslår att det under anslaget skallanvisas för år 2002.MotionernaI motionerna 2001/02:Kr419 (fp) yrkande 34 imotsvarande del och 2001/02:Fi294 (fp) yrkande 18 imotsvarande del föreslås att anslaget skall ökas med 17miljoner kronor utöver regeringens förslag. Av motion2001/02:Kr419 (fp) framgår att av denföreslagna ökningen bör gå till driften av Nordiskaakvarellmuseet i Tjörns kommun. har påkort tid etablerat sig som en betydelsefullkonstinstitution. Det är, menar motionärerna, viktigtatt markerar sin positiva inställning tillmuseet och medverkar till dess drift via statsbudgeten(yrkande 14).Motionärerna bakom motion 2001/02:Kr416 (kd) anseratt regeringen lägger för litet resurser på denregionala kulturen. I motionen föreslås därför enökning av anslaget med (yrkande 5 idenna del).Utskottets ställningstagandeEnligt bestämmelserna i förordningen (1996:1598) omstatsbidrag till regional kulturverksamhet fårstatsbidrag lämnas till regionala och lokalainstitutioner som regeringen har förklarat berättigadetill sådant stöd (1 §). Vidare anges i samma förordningatt syftet med det statliga stödet till regionalamuseer är att stödja museerna i deras uppgift att samlain, bearbeta och förmedla kunskaper om regionenskulturarv, dess konstutveckling samt om samhället ochmiljön i övrigt. Bidraget skall ge museerna möjlighetatt ta det ansvar för kulturmiljöarbetet som vilar pådem (4 §).Som framgår av museeroch nationell kulturpolitik har de regionala museernagenomgått en stark utveckling de senaste decenniernaoch blivit en drivande och positiv kraft i det svenskamuseiväsendet (rapport 2001:2). Samspelet mellaninstitutionerna, deras huvudmän och staten är en av defrämsta orsakerna till museernas nuvarande ställning.Enligt utskottets uppfattning är det glädjande att ennivåhöjning av anslaget med nu kangöras. Därmed bör det vara möjligt att - som sägs ipropositionen - stärka och vidareutveckla de regionalamuseernas roll som en drivande och positiv kraft iregionerna. Utskottet är inte berett att föreslå enytterligare höjning av anslaget i enlighet med nuaktuella motionsyrkanden.Förslaget att på skall erhållamedel under detta anslag har avstyrkts av utskottet vidtidigare tillfällen, (bet.2000/01:KrU1 s. 85). Utskottet hänvisade då bl.a. tillatt - när initiativ tas till nya museer - det ärinitiativtagarnas ansvar att investeringar och driftkan finansieras. Utskottet har alltjämt sammauppfattning i denna fråga.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag till medelsanvisning för år 2002under detta anslag. Motionerna 2001/02:Kr419 (fp)yrkandena 14 och 34 i denna del, 2001/02:Kr416 (kd)yrkande 5 i denna del och 2001/02:Fi294 (fp) yrkande 18i denna del avstyrks.2.10.4 Bidrag till vissa museer (28:32)InledningUnder anslaget anvisas medel för bidrag till ett antalmuseer och andra institutioner, nämligenDansmuseifonden (), Drottningholmsteatermuseum, , ,Föremålsvård i , , ,, , ochZornsamlingarna.PropositionenI propositionen redogör regeringen för Kulturarvs-IT,en treårig försöksverksamhet som med medel anvisadeunder utgiftsområde 13 påbörjades i syfte atterbjuda personer med arbetshandikapp arbete och att ökatillgängligheten till kulturarvet. StiftelsenFöremålsvård i är samordnare för den del avverksamheten som bedrivs i , ochUlriksfors (prop. s. 34). Stiftelsen utför inomsatsningen uppdrag åt i första hand de centralakulturinstitutionerna, medan Riksantikvarieämbetetsamordnar den del av satsningen som berör de regionalamuseerna.Regeringen föreslår att satsningen förlängs t.o.m. år2002 (se prop. 2001/02:1 utg.omr. För att täcka dekostnader som detta innebär föreslås att StiftelsenFöremålsvård anvisas ett engångsbelopp om 3 miljonerkronor för år 2002.Vidare gör regeringen i propositionen bedömningen attetablerandet av en Mötesplats för form och design,lokaliserad till , bör inledas under år 2002.Bedömningen bygger på vad som föreslagits ibetänkandena Mötesplats för form och design (SOU1999:123) och Statens insatser för form och design (SOU2000:75).En utförlig redogörelse för den verksamhet som skallbedrivas vid mötesplatsen lämnas i propositionen (s.68-69). Bland annat anser regeringen att mötesplatsenskall vara ett utställnings- och inomform- och designområdet och att verksamheten bör byggapå tillfälliga utställningar som skapas i samverkan medt.ex. museer och arkiv, universitet och högskolor,företag och designfrämjande organisationer.Utställningarna skall även kunna visas på andra platseri landet.Verksamheten vid mötesplatsen skall fungera som ettkunskapscentrum och stimulera till forskning ochdokumentation inom designområdet inför utställningaroch som underlag till läromedel. Institutionen skalläven ha ett bildarkiv och ett bibliotek inom området.Mötesplatsen skall samverka med myndigheter,institutioner och organisationer i landet och stimuleratill regionala initiativ på området. Mötesplatsen börinrättas under år 2002.Föreningen har redan i stora delar deförutsättningar och den regionala spridning som krävsför att etablera en Mötesplats inom form- ochdesignområdet. Föreningen har även ettsamarbete med flera andra nationella ochinternationella kulturinstitutioner, organisationerm.fl. Mot bakgrund av detta anserregeringen att det är lämpligt att Föreningen ges i uppdrag att vara den institution som taransvar för verksamheten vid en Mötesplats för form ochdesign.Regeringen föreslår för detta ändamål att anslagetskall förstärkas med 5 miljoner kronor.Sammanlagt föreslår regeringen att det under anslagetBidrag till vissa museer för skall anvisas 39215 000 kronor.MotionernaFörslag om ökning av anslaget samt om användningen avmedlen under anslaget behandlas i en rad motioner.I motion 2001/02:Kr416 (kd) föreslås att anslagetskall öka med utöver regeringensförslag. Ökningen är avsedd för Nordiska Akvarellmuseetpå och (yrkande 5 idenna del).Förslag om att skall erhålla stöd förett treårigt pilotprojekt som nordiskt centrum förkonstpedagogisk utveckling framförs i motion2001/02:Kr390 (c, fp), dock utan angivande av någotbelopp för ändamålet.I motion 2001/02:Kr422 (mp) yrkas att regeringen skallöverväga att ge ett permanent stöd till (yrkande 52).Frågor som rör inrättandet av en mötesplats för formoch design tas upp i flera yrkanden.I motionerna 2001/02:Kr205 (m) och 2001/02:Kr226 (m)föreslås att det skall finnas olika mötesplatser därföretag, designer och formgivare kan mötas ochinspireras, dels för att vidga kunskaperna kring designoch hantverk, dels för att öka tillgängligheten ocksåför allmänheten. Det är, menar motionärerna, angelägetatt inte låsa fast ansvaret för form och design på eninstitution. I stället bör man ta till vara denkompetens som redan finns på flera håll i landet(yrkandena 14 respektive 4).I motion 2001/02:Kr241 (m) föreslås att Röhsskamuseet skall få möjlighet att utveckla sin centralaroll i förnyelsen av designsektorn i och blimötesplats för form och design. Motionärerna påminnerom att redan har ett nätverksansvar påform- och designområdet.Även i motion 2001/02:Kr419 (fp) föreslås attmötesplatsen för form och design skall förläggas tillRöhsska museet i . I motionen framhålls bl.a.att museet har en välrenommerad verksamhet inom områdetoch samarbetar med Högskolan för Design ochKonsthantverk (yrkande 24).Förslaget i motion 2001/02:Kr337 (s) innebär att enfortsatt satsning på form och design bör göras iGöteborgsområdet, som har särskilt goda förutsättningari detta hänseende, eftersom det finns flera olikainstitutioner verksamma inom form och design där. Blandannat nämns såsom enda museum med enrenodlad form- och designprofil.Två yrkanden syftar till att staten skall satsa medelpå regionala form- och designcentrum.I motion 2001/02:N212 (s) framhålls att flerariksintressanta initiativ har tagits på regional nivåpå designområdet. Det gäller inte minst BergslagensIndustridesignforum. Forumet driver ett nationelltutvecklingsarbete med inriktning påstrukturomvandlingen i Bergslagen. Behovet av statligamedel är stort, enligt motionärerna, som dock inteframställer något krav på ekonomiskt bidrag (yrkande3).Förslaget i motion 2001/02:Kr397 (s) syftar till attForm- och designcentrum i skall stödjas ochutgöra en modell för regionala form- och designcentrum.Frågor om form och design av mer övergripande artbehandlas i två motioner.I motionerna 2001/02:Kr205 (m) och Kr226 (m)framhålls vikten av form och design. Med dagens storautbud av likartade produkter får form och design enökad betydelse. Design är enligt motionärerna ettviktigt konkurrensmedel (yrkandena 13 respektive 1).Utskottets ställningstagandeUtskottet avstyrker förslaget i motion 2001/02:Kr416(kd) yrkande 5 i denna del om medelsökning av anslagettill förmån för och Drottningholmsteatermuseum. Utskottet har i ett tidigare avsnitt idetta betänkande avstyrkt ett motionsyrkande som syftartill att skall tillföras medelunder anslaget till regionala museer (28:30). Utskottethänvisar än en gång till att - när initiativ tas tillnya museer - det är initiativtagarnas ansvar attinvesteringar och drift kan finansieras.Utskottet är inte heller berett att tillstyrka attmedel inom anslaget skall anvisas för att påbörja etttreårigt pilotprojekt för konstpedagogisk utvecklingvid som föreslås i motion 2001/02:Kr390(c, fp). Ett förverkligande av förslaget skulleinnebära att en omfördelning görs inom ramen föranslaget. Utskottet kan inte överblicka konsekvensernaav en sådan omfördelning.Även förslaget i motion 2001/02:Kr422 (mp) attregeringen skall överväga att ge ett permanent stödtill (yrkande 52) avstyrks.I propositionen föreslås att särskilda medel skallanvisas för att inrätta en mötesplats för form ochdesign. Utskottet vill med anledning härav och av demotioner som väckts om satsningar på andra mötesplatserän den som anges i propositionen anföra följande.År 1998 tog ställning till frågor rörandeen samlad statlig politik för arkitektur, formgivningoch design genom att anta sektorsövergripande mål förområdet (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr.1997/98:25). Utskottet ansåg - och anser alltjämt - attarkitektur, formgivning och design är kulturyttringarsom vi ständigt och oundvikligen kommer i kontakt medoch som påverkar vårt välbefinnande. Utskottet vill änen gång understryka vikten av att hög kvalitet på dessaområden innefattar en väl sammanvägd helhet avfunktionella, tekniska, ekonomiska, miljömässiga,sociala och estetiska krav. De förslag som framförs imotionerna 2001/02:Kr205 (m) yrkande 13 och2001/02:Kr226 (m) yrkande 1 om vikten av form ochdesign synes i allt väsentligt vara tillgodosedda.Yrkandena avstyrks.Utskottet konstaterar således att vardagslivet - ibetydligt högre grad än vad man i allmänhet är medvetenom - är präglat av den formgivning som omger oss ibyggnader, hushållsapparater, bilar, skrivna texter iböcker och andra publikationer, skyltar, logotyper etc.Det finns ett stort behov av att många olika slagsprodukter har en ändamålsenlig och estetiskutformning. Verksamheten vid Föreningen till att främja god formgivning av svenskaprodukter, verka för förbättrad gestaltning av bostadoch allmän miljö samt sprida kunskap om god form.Ändamålet med föreningen står därmed i överensstämmelsemed de behov som redovisats ovan inom detta område. Somframgår av budgetpropositionen har föreningen gjort enrad insatser för att utveckla kvaliteten på och ökaspridningen av svensk form och design (prop.