bet · GO01FiU20 · 2001-05-31 00:00:00 — Utskottet har tidigare isitt yttrande 1999/2000:UU6y tillfinansutskottet tagit upp denna aspektvad avser måluppfyllelsen av det s.k.procentmålet inom utgiftsområde 7.Utskottet anförde därvid följande:En central fråga inom utgiftsområde 7är den s.k. biståndsramen förinternationellt utvecklingssamarbete,vars omfattning (uttryckt i procentav prognosticerad BNI), efter yrkandei budgetpropositionen, årligenfastställs av . Detta faktumjämte den politiska vikt som fästsvid frågan gör att det vore önskvärtatt regeringen i årsredovisning förstaten redovisade utfalletbeträffande biståndsramen. Avintresse att erfara vorebiståndsramens utfall i absoluta tal,i procent av prognosticerad BNI och iprocent av verklig BNI.Såvitt utskottet kan finna redovisasde av utskottet efterfrågadeuppgifterna inte i här aktuellskrivelse. Utskottet finner därföranledning att upprepa sina tidigaresynpunkter.Finansutskottets ställningstagande5.3 I skrivelsens kapitel 4 görs enrelativt detaljerad genomgång avstatsbudgetens utgifter 2000.Redovisningen är uppdelad iutgiftsområden och under respektiveutgiftsområde tas de väsentligasteanslagen upp. Avgränsningen avbiståndsramen sammanfaller dock inte medanslagen. Inte desto mindre ärbiståndsramen den avgränsning som användsför viktiga mål inom biståndspolitiken,och den tillmäts ett stort politisktintresse. I budgetpropositionen framgårförhållandet mellan anslagen inomutgiftsområde 7 Internationellt biståndoch biståndsramen. delarutrikesutskottets uppfattning att detvore värdefullt om årsredovisningeninnehöll en redovisning av utfallet förbiståndsramen.5.45.5 Könsuppdelad statistik5.6Utskottets förslag i korthetMot bakgrund av att jämställdhetsfråganär en högt prioriterad fråga föreslårutskottet ett tillkännagivande omkönsuppdelad statistik. Riksdagenbifaller därmed delvis motion Fi34 (v).Jämför reservation 15 (m, kd, c, fp).MotionenI motion Fi34 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om könsuppdelning av statistiken iårsredovisningen för staten (yrkande 1).I motionen anförs att den nationellahandlingsplan för jämställdhetspolitikensom antog 1994 inte lämnatnågra spår i regeringens skrivelse2000/01:101 Årsredovisning för staten2000. Motionärerna anför atthandlingsplanen innebär att alla förslagoch beslut måste analyseras ur ettjämställdhetsperspektiv och anser attt.ex. utgifter för socialförsäkringar ocharbetslöshetsersättning innehålleruppenbara könsaspekter. Motionärernaanser att den fråga som genomgåendebehöver ställas i framtagandet avkönsrelaterad statistik, också i statensårsredovisning, är: "Går det här attkönsuppdela?". Om det går att könsuppdelastatistiken är det enligt motionärernasällan det finns någon anledning att integöra det.I samma motion begärs etttillkännagivande om att integreraresultat från myndigheternasjämställdhetsarbete i statensårsredovisning (yrkande 2). Motionärernaanför att årsredovisningen måste kunnaanvändas som underlag för utformningen avden framtida myndighetsutövningen. Därförmåste målformuleringarna iregleringsbreven förtydligas och görasmätbara. Det är nödvändigt, ansermotionärerna, att de allmänna målen omjämställdhet konkretiseras och följs upp.Vidare anför motionärerna att detbehövs en särskild kommenteradjämställdhetsbilaga till statensårsredovisning (yrkande 3). En sådanbilaga bör innehålla statistik överstatens förhållande till de ekonomiskaskillnaderna mellan könen: olikaskatteintäkters fördelning på mänrespektive kvinnor och fördelningen avutgifterna för t.ex. socialförsäkringar,a-kassa och studiemedel.Utrikesutskottets yttrandeUtrikesutskottet anför i sitt yttrande(UU2y) att man som sin allmänna meningvill anföra att det är angeläget att köns-och jämställdhetsaspekter, där så ärmeningsfullt, beaktas också iredovisningssammanhang. ,som tidigare genomfört uppföljning ochutvärdering beträffandejämställdhetsfrågor inom sitt områdevill, utan att ta ställning i formfrågan,understryka vikten av att ilämplig form får del av hurjämställdhetsarbetet utvecklas.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet anför i sittyttrande (AU2y) att () på regeringens uppdrag har granskathur jämställdhetsaspekten mellan kvinnoroch män har kommit till uttryck iregeringens regleringsbrev tillmyndigheterna och påvilket sätt myndigheterna i sinaårsredovisningar har återrapporterat detexterna jämställdhetsarbetet i enlighetmed regeringens direktiv, dvs. det arbetei vilket myndigheten skall verka förjämställdhet inom sin respektivesamhällssektor. Myndigheternas internajämställdhetsarbete omfattades inte avRRV:s uppdrag, dvs. arbetet medjämställdhetsplaner och andra åtgärderenligt jämställdhetslagen. RRV skullevidare analysera utvecklingen som skettmellan och lägga framförslag till möjliga förändringar.Resultatet av granskningen harredovisats i rapporten - hurstyr regeringen?, RRV 2000:17.I rapporten slås fast att hälften avalla myndigheter saknar någon form aveterrapporteringskrav när det gäller detexterna jämställdhetsarbetet iregleringsbreven för . Bland demsom har återrapporteringskrav finns fleramyndigheter som anser attjämställdhetsperspektivet inte ärrelevant med hänsyn till verksamhetensart. Kopplingen mellan de övergripandejämställdhetspolitiska målen ochmålformuleringarna i regleringsbreven ärotydlig. Både målformuleringar ochåterrapporteringskrav är mycket allmänthållna. RRV anser att regeringensjämställdhetsstrategi behöver förtydligasför att fungera effektivt som bas förstyrningen av myndigheterna. Regeringenbör enligt RRV exempelvis föra in ochklargöra det jämställdhetsperspektiv somman bl.a. har enats om inom EU. RRVföreslår också att regeringen utnyttjarmöjligheten att mer långsiktigt styramyndigheterna mot ett sådant arbetssättgenom ett tillägg i verksförordningen.Enligt vad arbetsmarknadsutskottet harerfarit används rapporten som underlagför det utvecklingsarbete som en särskildarbetsgrupp för metodutveckling ijämställdhetsarbetet inomRegeringskansliet bedriver. Gruppenkommer att redovisa sina slutsatser någongång efter sommaren 2001.Enligt arbetsmarknadsutskottets meningär RRV:s synpunkter mycket värdefulla ochvisar på nödvändigheten av att preciserakraven på jämställdhetsarbete imyndigheternas regleringsbrev och attinföra krav på återrapportering. Enförändring i den riktning RRV pekar påskulle väsentligt bidra till attjämställdhetsarbetet förbättrades.Arbetsmarknadsutskottet anser därför attdet är viktigt att arbetsgruppen i sittfortsatta arbete beaktar RRV:s synpunkteroch lämnar förslag till förändringar somligger i linje med dessa tankar.Utskottet förutsätter att regeringen kanutveckla arbetet i enlighet med detta.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet anför i sittyttrande (KU14y) att det är engrundläggande princip i regeringsformenatt det allmänna skall tillförsäkra mänoch kvinnor lika rättigheter. Redan häravföljer att alla beslut bör analyseras urjämställdhetsperspektiv innan de fattas.Konstitutionsutskottet har tidigareuttalat att det förutsätts attregeringen, när så är påkallat, redovisarkönsuppdelad statistik för riksdagen.Även i arbetet med uppföljning ochutvärdering av beslut inom samhälletsolika områden är det nödvändigt att sålångt som möjligt väga injämställdhetsperspektiv.Konstitutionsutskottet anför att det förnärvarande pågår ett projekt inomNäringsdepartementet som bl.a. syftartill att visa hur en koppling kan görasmellan mål, budget ochresultatredovisning samt till attutveckla en strategi för uppföljning ochutvärdering av jämställdhetspolitiken,och utskottet förutsätter att de frågorsom tas upp i motionen övervägs i detsammanhanget. Konstitutionsutskottetanser att motion 2000/01:Fi34 (v) böravstyrkas.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet vill understryka attjämställdhetsfrågan är en fråga medhögsta prioritet. Det är angeläget attköns- och jämställdhetsperspektivetgenomsyrar regeringens arbete.Frågan om könsuppdelad statistik harbehandlats tidigare av utskottet, senasti betänkande 2000/01:FiU2. Utskottetgjorde där en översiktlig genomgång avdet omfattande jämställdhetsarbete sompågår inom regeringen. Utskottet anfördedå bl.a. följande:... regeringens utgångspunkt ijämställdhetsarbetet är att såväl denpolitiska som den verkställande delenav regeringsarbetet skall genomsyrasav ett jämställdhetsperspektiv. Tillexempel gäller att olika förhållandenoch villkor för kvinnor och män skallsynliggöras, att varje fråga skallprövas ur ett jämställdhetsperspektivoch att konsekvenserna av hurförändringar kan tänkas utfalla förkvinnor respektive män skallanalyseras. Inför varje viktigregelförändring i skatte- ochtransfereringssystemet genomförsanalyser av de olika åtgärdernasfördelningseffekter. Beräkningarnaomfattar t.ex. utfallet för kvinnorrespektive män samt hur åtgärdensammantaget påverkarinkomstspridningen. Resultatenredovisas löpande iutredningsbetänkanden, propositioneroch skrivelser.I samma betänkande anfördefinansutskottet vidare:Sedan 1994 publiceras som bilagor tillvår- och budgetpropositionernaredovisningar av olika typer avfördelningseffekter, som t.ex.fördelningseffekterna av saneringen avde offentliga finanserna, regionalinkomstfördelning, fördelning när detgäller utnyttjandet av offentligservice och tjänster etc. Ibudgetpropositionen behandlasi bilaga 4 den ur välfärdssynpunkt såviktiga fördelningen av offentligproduktion, arbete i hemmet och fritidsamt hur hushållen anpassar sig efterolika regelförändringar. Utskottetvill i anslutning till detta ocksåerinra om att det i vårpropositionenför 2000 bilaga 3 finns en redovisningav hur utvecklingen av arbetet medfördelningsanalyser ochfördelningsstatistik fortskrider.Utskottet nämnde vid samma tillfälleutöver ovanstående också ett projekt inomNäringsdepartementet som syftar till attintegrera könsperspektivet ibudgetprocessen och att SCB tillförtsökade resurser för att ta fram nödvändigtstatistiskt underlag för könsuppdelningav anslag.Finansutskottet ser mycket positivt pådet omfattande arbete som pågår med attpå olika sätt integrera dessa frågor iden ekonomiska politiken.Arbetsmarknadsutskottet anför i sittyttrande att RRV i rapporten hur styr regeringen?, RRV 2000:17, slårfast att hälften av alla myndighetersaknar någon form avåterrapporteringskrav när det gäller detexterna jämställdhetsarbetet iregleringsbreven för . RRV skrivervidare att kopplingen mellan deövergripande jämställdhetspolitiska målenoch målformuleringarna i regleringsbrevenär otydlig och att både målformuleringaroch återrapporteringskrav är mycketallmänt hållna. RRV anser att regeringensjämställdhetsstrategi behöver förtydligasför att fungera effektivt som bas förstyrningen av myndigheterna.Finansutskottet delararbetsmarknadsutskottets syn att RRV:ssynpunkter är värdefulla. Finansutskottetanser i likhet medarbetsmarknadsutskottet att det ärnödvändigt att i högre grad preciserakraven på jämställdhetsarbetet imyndigheternas regleringsbrev och attinföra mer omfattande krav pååterrapportering.Finansutskottet vill framhålla viktenav att dessa frågor förs framåt med allkraft, och att såväl den praktiskautformningen av könsuppdelad statistiksom preciseringen av kraven imyndigheternas regleringsbrev ges etttydligt och uppföljningsbart innehåll.5.7 Vad utskottet här anfört börriksdagen tillkännage för regeringen somsin mening. Därmed tillstyrker utskottetdelvis motion Fi34 (v).5.85.9 Indelning i politikområden samtmål- och resultatstyrning5.10BakgrundFinansutskottet har vidbehandlingen av vårpropositionen tagitupp olika generella frågor om mål- ochresultatstyrning sett ur riksdagenssynvinkel. Utskottet har vid upprepadetillfällen (jfr bet. 1998/99:FiU20 och1999/2000:FiU20) slagit fast att målenför en verksamhet måste varavälformulerade, mätbara ochuppföljningsbara för attresultatstyrningen skall bli meningsfulloch målen skall kunna ställas i relationtill kostnaderna. Det är också av värdeom målen uttrycks i sådana termer att dekan bilda utgångspunkt för politiskaprioriteringar och diskussioner. Målenbör således inte vara för vagt ellerallmänt formulerade. I Regeringskanslietpågår ett omfattande arbete med attutveckla mål- och resultatstyrningen.Utskottet har tidigare ställt sigpositivt till att man i detta arbetetagit ett samlat grepp om målfrågor.Utskottet har också välkomnat att man idetta sammanhang arbetar med att utvecklastrategier för uppföljning ochutvärdering av statlig verksamhet.Utskottet har tidigare (jfr bet.1998/99:FiU20 och 1999/2000:FiU20) ävenuttalat att utvecklingsarbetet bordebedrivas enligt vissa riktlinjer sompreciserades i tio punkter:1. Verksamhetsmålen bör formuleras på ettsådant sätt att de är möjliga att följaupp.2. Resultatinformationen skall vararelevant i förhållande till deuppställda målen. Resultat ochutveckling bör i större utsträckning änhittills redovisas i kvantitativatermer med hjälp av indikatorer ellernyckeltal.3. Regeringens redovisning till riksdagenskall ha sådan kvalitet att måluppfyllelsen kan bedömas av riksdagen.4. Redovisningen skall i störreutsträckning än avse resultat,och i mindre grad aktiviteter av typenvidtagna åtgärder eller pågåendeutredningar.5. Redovisningen skall i ökadutsträckning, inte minst beträffandestatliga insatser som ärsektorsövergripande, avse verksamheteroch i mindre gradmyndighetsprestationer.6. Kopplingen mellan uppnåddaresultat och föreslagna anslag börförbättras somanslagsberäkningarna bör görastydligare och redovisas för riksdagen.7. Grundläggande är attresultatanalysen är faktabaserad ochinriktad på att bedöma föregående årsresultat i förhållande till uppställdamål. En tydlig åtskillnad skall görasmellan å ena sidan resultatinformationoch resultatanalys samt å andra sidanregeringens resultatbedömning.8. För att förbättra kopplingenmellan måluppfyllelse och förslag tillbudget bör motiven för regeringensbedömning och slutsatser framgåtydligt.9. Redovisningens omfång bör varabättre anpassat till de statligaresursinsatsernas omfattning och tillområdets politiska intresse. Dettainnebär att budgetpropositionens totalaomfång kan få öka.10. Dialogen mellan ochregeringen bör fortsätta. Frånriksdagens och utskottens sida börutgiftsområdesvisa diskussioner förassom tar upp såväl brister ochförtjänster i den föregåendebudgetpropositionen som krav ochförväntningar på kommandebudgetpropositioner. Det bör vara engemensam ambition för ochregeringen att ytterligare utvecklaresultatstyrningen mot en budgetfokuserad på resultat.Som ett led i arbetet med att förbättramål- och resultatstyrningen avmyndigheternas verksamhet presenterarregeringen i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) en helt ny indelning avstatsbudgeten. Den hittillsvarandegrupperingen av statsbudgetens anslag på27 utgiftsområden har kompletterats meden indelning där anslagen fördelats på 47politikområden. Medpolitikområdesindelningen vill regeringenfå till stånd en bättre koppling mellanmål, kostnader och resultat.Indelningen i politikområden varresultatet av ett särskilt projekt inomFinansdepartementet benämnt målöversynen(eller tvåårsöversynen). Syftet medöversynen var att skapa förutsättningarför bättre mål inom ramen förresultatstyrningen. Upphovet tillprojektet var bl.a. de krav som riksdagenhar ställt på bättre målformuleringar.Från regeringens sida har man bedömt attförutsättningarna för att nå detta ökarmed en verksamhetsindelad statsbudget,och det är i det ljuset som indelningen ipolitikområden bör ses.När finansutskottet kommenteradeinförandet av politikområden byggdeställningstagandet på yttranden frånflera av utskotten. I sitt budgetbetänkande (bet. 2000/01:FiU1 s. 277 och278) skrev utskottet bl.a. attindelningen i politikområden kan geförutsättningar för bättre mål inom ramenför resultatstyrningen. Samtidigtbetonade emellertid utskottet att det ärnödvändigt att regeringen i det fortsattautvecklingsarbetet beaktar konsekvensernaför av indelningen ipolitikområden. Bland annat skrevutskottet att det förhållandet attpolitikområdesindelningen skär genomsåväl utgiftsområdesindelningen somutskottsindelningen väcker en rad frågor.En konsekvens av detta är att mål ochresurser i vissa fall inte bereds avsamma utskott. Givet att det skall finnasett samband mellan målformulering ochresurstilldelning är detta förhållandeenligt finansutskottets meningotillfredsställande.Vidare konstaterade finansutskottet attpolitikområdena varierar kraftigt istorlek. Politikområdet Minoritetspolitikär minst (0,008 mdkr) och Ersättning förarbetsoförmåga är störst (102 mdkr).Frågan är om det är jämförbara storheterutifrån vilka det går att föra en rimligprioriteringsdiskussion. såg det finns detanledning att minska skillnaden mellan deminsta och de största politikområdena.Även antalet anslag varierar mellanpolitikområdena. Det minsta antaletanslag inom ett utgiftsområde är ett.Även i detta avseende ansåg utskottet attdet fanns möjlighet till förändringar.Finansutskottet ansåg att börpolitik- och utgiftsområdena bringas istörre överensstämmelse. Det kan skegenom att utgiftsområdena helt ersätts avpolitikområden som kommer att ligga tillgrund för rambeslutet i påhösten, vilket i så fall kräver attantalet politikområden blir väsentligtmindre. I annat fall, menade utskottet,får politikområdena inordnas underutgiftsområdena på ett sådant sätt att deinte skär över flera utgiftsområden,något som sannolikt kräver vissaförändringar av anslagens hemtillhörigheti utgiftsområden och iutskottsorganisationen.Vid sidan av finansutskottet tog fleraandra utskott i yttranden och betänkandenupp olika aspekter av hurpolitikområdesindelningen påverkat budgetberedningen på deras respektiveberedningsområde.I vårpropositionen föreslår regeringenett antal överflyttningar av anslagmellan utgiftsområden i syfte att minskaantalet skärningar mellan politikområdenoch utgiftsområden. Regeringen redovisari vårpropositionen vad finansutskottetuttalade med anledning avbudgetpropositionen (bet.2000/01:FiU1). Den konsekvens avpolitikområdesindelningen somfinansutskottet lyfter fram i sittbetänkande (som redovisats ovan) ärenligt regeringen otillfredsställande försåväl regeringen som . I syfteatt anpassa indelningen i politikområdentill arbetsformer lämnardärför regeringen i ett första stegförslag om ändringar av ändamål ochverksamheter som skall innefattas i vissautgiftsområden. Förslagen föranlederändringar av tilläggsbestämmelserna iriksdagsordningen och bereds avkonstitutionsutskottet.Det bör nämnas att inom riksdagenbedriver utskotten ett arbete meduppföljnings- och utvärderingsfrågor. Somexempel kan nämnas att inomfinansutskottet, justitieutskottet,lagutskottet och näringsutskottet finnssärskilda beredningsgrupper bestående avledamöter som har till uppgift att bevakauppföljnings- och utvärderingsfrågor inomutskottens respektive beredningsområden.Inom finansutskottet har en fallstudienyligen avslutats i vilken man närmarestuderat verksamhet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i ett yttrande tillkonstitutionsutskottet (FiU4y)beträffande regeringens förslag ivårpropositionen om att ett antal anslagskall flyttas mellan utgiftsområdenföreslagit att konstitutionsutskottetskall tillstyrka regeringens förslag.Beträffande indelningen i politikområdenhar finansutskottet uttalat (s. 5 f.) attsom utskottet tidigare framhållit(2000/01:FiU1, FiU2) skapar detförhållandet attpolitikområdesindelningen skär igenomsåväl utgiftsområdesindelningen somutskottsindelningen en del praktiskaproblem i riksdagsarbetet. En konsekvensav detta blir att mål och resurser kommeratt beredas av olika utskott. Givet attdet finns ett samband mellan deformulerade målen och resurstilldelningenär detta otillfredsställande. Utskottetsuppfattning är att politik- ochutgiftsområdena bör bringas i störreöverensstämmelse med varandra. Det kanantingen ske genom att utgiftsområdenahelt ersätts av politikområden ellergenom att politikområdena inordnas underutgiftsområdena på ett sådant sätt att deinte skär över flera utgiftsområden.Utskottet anser att utgiftsområdena börbehållas. Utgiftsområdena har enomfattning och storlek som är välanpassad för rambeslutsmodell.De har också haft den stabilitet övertiden som är nödvändig för att denflerårscykel som budgeteringen,uppföljningen och utvärderingen utgörskall kunna fungera. Utskottets slutsatsär således att politikområdena i störstamöjliga utsträckning bör inordnas underutgiftsområdena. Det kräver vissaförändringar av anslagens hemtillhörigheti utgiftsområden och iutskottsorganisationen.Finansutskottet konstaterar i yttrandetatt utskottet är medvetet om att vissasektorsövergripande politikområden, somt.ex. forskningspolitik, inte enkeltlåter sig inordnas i utgiftsområdena. Detkan därför inte uteslutas att dessafrågor måste hanteras i särskild ordning.Finansutskottet konstaterade vidare attpolitikområdena varierar kraftigt istorlek, och frågan uppkommer om det ärjämförbara storheter utifrån vilka detgår att föra en rimligprioriteringsdiskussion. Politikområdenbör därför inte göras alltför små, varkenvad gäller belopp eller antal anslag. Inågra fall bör man överväga om de inte istället bör göras om tillverksamhetsområden under ettpolitikområde. Det skulle i så fall fåtill följd att antalet politikområden kanminskas.Finansutskottet förutsätter att detrevideringsarbete som inletts ivårpropositionen fortsätter med deninriktning som utskottet här redovisat.Förutsättningarna att nå ett både förriksdagen och regeringen gott resultatunderlättas om arbetet sker i samarbetemed berörda utskott. Frågor avövergripande karaktär bör kunna stämmasav under arbetets gång medRiksdagskommittén som uttalat att denavser att fortsätta sitt arbete bl.a. medpolitikområdenas konsekvenser förriksdagen som (tillsammans med andraförändringar) kan komma att få betydelseför rambeslutsmodellen ochutskottsindelningen (förs. 2000/01:RS1kap. 9).Avslutningsvis kan finansutskottet nämnaatt en redovisning av Europeiskarevisionsrättens rapporter kommer attlämnas i budgetpropositionen . Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken (avsnitten1.1-1.3)godkänner de allmännariktlinjer för den ekonomiskapolitiken som regeringen förordar ochtillkännager för regeringen vadutskottet anfört (avsnitt 1.3). Därmedbifaller proposition2000/01:100 ekonomiskavårproposition, punkt 1, och avslårmotionerna2000/01:Fi17 av m.fl. (m)yrkandena 1, 7 och 10-16, 2000/01:Fi18av m.fl. (kd) yrkandena1, 2 (i denna del) och 5,2000/01:Fi19 av m.fl. (c)yrkandena 1, 6-11, 13 och 14,2000/01:Fi20 av m.fl.(fp) yrkandena 1, 10, 11, 13-16, 18-23och 25 samt2000/01:Fi33 av m.fl.(m)..Reservation 1 (m, kd, c, fp)2.Den ekonomiska och monetäraunionen (avsnitt 1.4)avslår motionerna2000/01:Fi17 av m.fl. (m)yrkande 8,2000/01:Fi18 av m.fl.(kd) yrkande 3 och2000/01:Fi20 av m.fl.(fp) yrkande 17.Reservation 2 (m, kd, fp)Reservation 3 (c) - motiv.3. Mål för budgetpolitiken(avsnitt 2.2)fastställer målet för detfinansiella sparandet i den offentligasektorn till avbruttonationalprodukten för (avsnitt 2.2). Därmed bifallerriksdagen proposition 2000/01:100punkt 2 och avslår motionerna2000/01:Fi17 av m.fl. (m)yrkande 4,2000/01:Fi18 av m.fl.(kd) yrkande 4 och2000/01:Fi20 av m.fl.(fp) yrkande 2.Reservation 4 (m)Reservation 5 (kd)Reservation 6 (fp)4. Budgetpolitikens inriktning 2002-2004 (avsnitten 2.3, 2.4 och 3)a) Utgiftstak för staten (avsnitt2.4.1)fastställer utgiftstaket förstaten inklusiveålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten för till 877miljarder kronor. Därmed bifallerriksdagen proposition 2000/01:100punkt 3 och avslår motionerna2000/01:Fi17 av m.fl. (m)yrkande 3,2000/01:Fi18 av m.fl.(kd) yrkande 6,2000/01:Fi19 av m.fl. (c)yrkande 2 och2000/01:Fi20 av m.fl.(fp) yrkande 3.b) Beräkning av utgifter för den offentliga sektorn (avsnitt 2.4.2)godkänner regeringensförslag till beräkning av deoffentliga utgifterna för åren2002-2004.