bet · GO01MJU12 · 2001-02-13 00:00:00 — Enligt föreningen minskarantalet småskaliga slakterier och den avgörandeorsaken uppges vara kostnadsskäl. Denna utvecklingstår enligt utskottets mening dåligt iöverensstämmelse med den utveckling av landsbygdenoch det förbättrade djurskydd som riksdag ochregering i olika sammanhang sagt sig vilja främja.Regeringen bör därför i det fortsatta arbetet ägnasärskild uppmärksamhet åt den småskaligalivsmedelsproduktionen. Regeringen bör för riksdagenredovisa förslag till åtgärder som bl.a. syftar förenkling av regelverket och skapar bättreförutsättningar för lokal och småskaliglivsmedelsproduktion och främjar etablering av nyaföretag inom området. Därmed tillstyrker utskottet ihuvudsak motionerna 1999/2000:MJ522 (c),2000/01:MJ512 (c) yrkande 1 och 2000/01:MJ517 (v) yrkande 8.I en allmän översyn av förutsättningarna för densmåskaliga livsmedelsproduktionen skall enligtutskottets mening även de synpunkter på ettförändrat regelverk för mobila slakterier som försfram i ett flertal motioner få sin belysning.Motionerna 1999/2000:MJ215 (c) yrkande 2,1999/2000:MJ249 (s), 2000/01:MJ215 (m),2000/01:MJ236 (s) och 2000/01:MJ517 (v) yrkande 9 bör därmed inte föranleda någonvidare åtgärd från sida.Enligt direktiv nr 92/45/EEG gäller om utsläppandepå marknaden av viltkött m.m. att alla vilda djurfällda i jakt och avsedda för försäljning skallbesiktigas av veterinär eller livsmedelshygienist.Även lokaler för förvaring av viltet måstegodkännas. Direktivet medger inte undantag fråndessa regler. Rent allmänt kan konstateras att desvenska reglerna för nedlagda djur avsedda förkonsumtion i är betydligt mindre långtgåendeoch endast omfattar älgkött för försäljning. I enrapport från kommissionen konstaterasatt de svenska reglerna inte lever upp tilldirektivets krav. i detta betänkande harutskottet uttalat sig till förmån för småskaliglivsmedelsförädling. I arbetet med att stärka lokaloch regional livsmedelsproduktion har småskaligförädling och försäljning även av kött från vilt singivna och betydelsefulla plats. Såtillvida delarutskottet synpunkterna i motion 2000/01:MJ540 (m)att regelverket bör vara så utformat att det låtersig anpassas till svenska förhållanden. Utskottetförutsätter emellertid att regeringen inom EU verkarför ett regelsystem som, givetvis med beaktande avhygienaspekter och annan hänsyn till folkhälsan,bättre än vad som är fallet tar hänsyn tillsvenska förhållanden och till allmänhetensrättsuppfattning. Det anförda innebär att motionenbör lämnas utan vidare åtgärd.LivsmedelssäkerhetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner (v, mp) omlivsmedelssäkerhet, bl.a.fattigdomsbekämpning och jämställdhet i detglobala arbetet för en ökadlivsmedelssäkerhet samt ändrade matvanor.Utskottet hänvisar till det arbete påområdena som pågår i internationellasammanhang, inom EU och nationellt. Vidareföreslår utskottet att avslårmotioner (s, kd, c, fp) om skärpta regler förlivsmedelssäkerheten inom EU, ändring avregelverket för enklare matställen, kommunallivsmedelstillsyn, centraliseradlaboratorieverksamhet, en s.k. och omfattningen av Codex Alimentarius.Utskottet hänvisar bl.a. gällande regler ochpågående arbete inom EU och till beredninginom Regeringskansliet.Utskottets ställningstagandeVid flera tidigare tillfällen och senast hösten 1999har utskottet framhållit att globala miljö- ochresursfrågor kräver allt större uppmärksamhet ilivsmedelspolitiska sammanhang (bet.1999/2000:MJU5). Utskottet redogjorde då för detarbete som i nationella och internationella forumpågår om kretsloppsbaserade produktionssystem och enrättvis fördelning av jordens livsmedelsresurser.Våren 2000 behandlade utskottet ett antal motionerom förhandlingarna i () på jordbruks- och miljöområdena (bet.1999/2000:MJU14). Utskottet konstaterade bl.a. attdet i ett väsentligt antal frågor finns envärdegemenskap mellan regeringens då aktuellaskrivelse inför WTO-rundan och då aktuella motionerom bl.a. en mer offensiv attityd till jordbruketsmultifunktionella betydelse, dvs. uppnående av olikasamhällsmål såsom säkra livsmedel,livsmedelsförsörjning och miljö- ochlandsbygdsutveckling. I sammanhanget kan nämnas attkommissionen i form av ett meddelande haranalyserat fiskesektorns betydelse iutvecklingsländer (KOM (2000) 724). Meddelandetsyftar till att ge vägledning inför den framtidautformningen av och pekar pånödvändigheten av att samordna de insatser som görsför fattigdomsbekämpning inom . I budgetpropositionen för ,utgiftsområde 23, redogör regeringen för detvärldslivsmedelstoppmöte som anordnades av FAO i Romår . Vid toppmötet fastställde stats- ochregeringschefer och andra regeringsmedlemmar frånvärldens länder målet att minska världens svältandebefolkning med hälften och att utvecklaen hållbar livsmedelsproduktion för att kunna tryggalivsmedelsförsörjningen för världens växandebefolkning. En strategisk långtidsplan har arbetatsfram som en uppföljning till toppmötet. Avpropositionen framgår att regeringen lägger storvikt vid ett aktivt svenskt deltagande ivärldslivsmedelstoppmötets uppföljningsarbete. Isammanhanget vill utskottet även hänvisa till en avJordbruksverket framtagen rapport om WTO-förhandlingarnas betydelse för utvecklingsländerna.Med det anförda finner utskottet att syftet medmotion 2000/01:MJ218 (v) yrkande 8 om ettprioritering från regeringens sida avfattigdomsbekämpning och jämställdhet får ansestillgodosett utan något uttalande ifrågan.Utskottet delar i allt väsentligt de synpunktersom förs fram i motion 1999/2000:MJ547 (mp) omsambandet mellan såväl matvanor och folkhälsa sommatvanor och de globala miljö- och resursfrågornaoch i motion 2000/01:MJ218 (v) om vikten av kunskapom mat, miljö och rättvisa. Denna inställning kombl.a. till uttryck då utskottetbehandlade ett antal motioner i frågan (bet.1999/2000:MJU5). Härutöver vill utskottet erinra omden nationella handlingsplan för nutrition som år1995 fastställdes av regeringen. I samverkan medberörda myndigheter och andra organisationer harFolkhälsoinstitutet och SLV utarbetat dokumentetNationella mål och strategier för nutrition1999-2004. Dokumentet, som bygger på den nationellahandlingsplanen, anger inriktning och ansvar för destatliga myndigheternas nutritionsarbete. Ordetnutritionsarbete anges som ett sammanfattandebegrepp för verksamhet kring mat och matvanor somsyftar till bättre folkhälsa. Det förutsätts idokumentet att miljöfrågor är en naturlig del avdetta arbete. En annan grundläggande utgångspunkt äratt arbetet skall präglas av att utsatta grupper gessärskild uppmärksamhet. Härutöver arbetar SLV medprojektet och inventerarkunskapsläget när det gäller mat, miljö och hälsa. Isammanhanget vill utskottet även hänvisa tillNationella folkhälsokommitténs betänkande Hälsa pålika villkor - nationella mål för folkhälsan (SOU2000:91) som bereds i och tillkommissionens undersökning om matvanors samband medhälsa som kommer att avslutas . Med detanförda och med hänvisning till vad utskottet anförtovan om global livsmedelssäkerhet finner utskottetsyftet med motionerna 1999/2000:MJ547 (mp) yrkandena1, 2 och 7 och 2000/01:MJ218 (v) yrkande 1 i alltväsentligt tillgodosett.Enligt utskottets mening tillgodoser det ovananförda i allt väsentligt syftet även med motion1999/2000:MJ547 (mp) yrkandena 3 och 5 om behovet aven förändrad jordbruks- och miljöpolitik i syfte attfrämja hållbara matvanor.Som utskottet ovan anfört lade kommissionennyligen fram förslag till en förordning om allmännaprinciper och krav för livsmedelslagstiftning, ominrättande av Europeiska livsmedelsmyndigheten ochom förfaranden i frågor som gällerlivsmedelssäkerhet (KOM (2000) 71). I förslaget, sompresenteras i form av en förordning, fastställs ettantal principer som skall beaktas vid utarbetande avall livsmedelslagstiftning såväl på nationell nivåsom på gemenskapsnivå. Bestämmelserna omfattar helalivsmedelskedjan från primärproduktion tillslutkonsument. Även foderföretag som producerarfoder åt livsmedelsproducerande djur omfattas avregelverket. Förslaget innehåller också endefinition av begreppet livsmedel och tar upp frågorom bl.a. skydd av hälsa, försiktighetsprincipen,tillvaratagande av konsumenternas intressen, krav pålivsmedelssäkerhet och fodersäkerhet, principernaför handel med livsmedel, internationellalivsmedelsstandarder och principerna för insyn.Slutligen föreslås inrättande av en ny föreskrivandekommitté för livsmedelssäkerhet och djurhälsa.Under det franska ordförandeskapet inleddes arbetemed gemensamma regler för hygienkrav beträffandeanimaliska och andra livsmedel. Syftet är en bättreanpassning till skilda verksamheter och störreflexibilitet med hänsyn till storlek, bransch,sortiment m.m. genom att bl.a. särskilja och göratydligare reglerna för producentens ansvar och deregler som riktar sig direkt till myndigheter. Manarbetar med s.k. HACCP (Hazard Analysis CriticalControl Points), dvs. hjälpmedel för att iegenkontrollen definiera vilka risker som kan finnasi verksamhet med livsmedelshantering. Sverigefortsätter arbetet under sitt ordförandeskap.Målsättningen är att arbetet skall vara slutförtunder . Med det anförda finner utskottetsyftet med motionerna 1999/2000:MJ252 (fp) yrkande2, 1999/2000:N214 (c) yrkande 17, 1999/2000:U514(kd) yrkande 9, 2000/01:MJ233 (c) yrkande 5,2000/01:MJ243 (kd) yrkande 14, 2000/01:MJ257 (fp) yrkande 2,2000/01:MJ543 (s) och 2000/01:K398 (fp) yrkande 25delvis om skärpta regler för livsmedelssäkerheteninom EU, stärkning av konsumentintresset pålivsmedelsområdet, barns hälsa och om avreglering avproduktstandarder i allt väsentligt tillgodosett.Motionerna i dessa delar bör inte medföra någonytterligare åtgärd från sida.Sedan betänkandet Livsmedelstillsyn i (SOU1998:61) överlämnats till regeringen fick SLVregeringens uppdrag att vidare utreda vissa delar avbetänkandet. överlämnadesverkets utredning Effektivare livsmedelstillsyn -förslag till arbetssätt, organisation ochfinansiering som bereds i Regeringskansliet.Utskottet förutsätter att regeringen förriksdagen framlägger sådana förslag omlivsmedelstillsynens organisation m.m. att kraven påen skärpt livsmedelskontroll kan tillgodoses. I detsammanhanget torde de frågor som tas upp i motion2000/01:MJ233 (c) yrkande 9 om en livsmedelskontrollpå nivå komma att få sin belysning.Motionen i aktuell del bör inte föranleda någonytterligare åtgärd.Enligt kan varje företag som motsvararuppställda kvalitetskrav startalaboratorieverksamhet inom livsmedelssektorn, dvs.det råder i princip etableringsfrihet förlivsmedelslaboratorier, och utskottet har inhämtatatt av samtliga laboratorier i vårt land är allautom ett privatägda. Innan etablering får ske måstelaboratoriet emellertid beviljas ackreditering, enuppgift som i ankommer på SWEDAC, Styrelsenför ackreditering och teknisk kontroll. Med detanförda avstyrker utskottet motion 2000/01:MJ541 (s)om en översyn av den centraliseradelaboratorieverksamheten.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna bakom motion 1999/2000:U512 (c) omvikten av lättillgänglig information tillkonsumenterna om livsmedlens kvalitet och innehåll.Senast våren 1998 (bet. 1998/99:JoU14) var utskottetinte berett att särskild förorda ett förslag frånsamma parti om en s.k. . Utskottet,vars inställning kvarstår, avstyrker därmed yrkande16 i motion 1999/2000:U512 (c).Med anledning av kravet i motion 2000/01:MJ529 (s)att senast vid utgången avinnevarande år bör omfatta alla svenska livsmedelvill utskottet erinra om att ärett världsomfattande organ med drygt 165medlemsländer. Det torde knappast behöva påpekas attSverige deltar aktivt i arbetet med utformning ochutveckling av Codex standarder. Med det anfördaavstyrker utskottet motionen.GenteknikUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner (s, kd) omgenteknik och gen-etik med hänvisning tilldet internationella arbetet på området ochtill betänkande (SOU2000:91) som bereds i Regeringskansliet.Utskottets ställningstagandeSverige har anslutit sig till och deltar aktivt i enrad internationella organisationer som behandlarfrågor av intresse för den moderna biotekniken ochdess utveckling. NationsEnvironment Program (), vars syfte är attunderlätta för olika länder att samarbeta om attskydda miljön, har inom sitt ansvarsområde fleraavtal av intresse för den moderna biotekniken, bl.a.konventionen om biologisk mångfald och Agenda 21.Inom ramen för Food and () pågår förhandlingar som gäller bevarande ochhållbart nyttjande av jordbruksväxternas genetiskaresurser. Inom ramen för konventionen om biologiskmångfald har ett biosäkerhetsprotokoll förhandlatsfram. Protokollet reglerar hur och på vilka villkorlevande genetiskt förändrade organismer skall fåtransporteras över territorialgränser. tarupp ett antal programområden som bör utvecklas föratt säkra en miljöanpassad hantering av biotekniken,skapa tillit och förtroende hos allmänheten ochfrämja utvecklingen av hållbara biotekniskatillämpningar. Ansvaret för uppföljningen av dennadel av ankommer på ().FAO:s kommission för genetiska resurser utarbetarriktlinjer för att maximera fördelarna och minimeranackdelarna med modern bioteknik. Riktlinjernakommer att bygga på vetenskapliga fakta och tahänsyn till hälsomässiga och miljömässiga såväl sometiska och socio-ekonomiska effekter.I sitt betänkande Att spränga gränser -Bioteknikens möjligheter och risker (SOU 2000:103)lägger fram förslag om en svenskbioteknikpolitik i 21 punkter. Bland annatframhåller kommittén att det är väsentligt att detfinns ett bättre underlag för riskbedömningar frånförsöksutsättningar än vad som finns för närvarandeinnan gentekniskt förändrade organismer släpps ut påmarknaden. Försöksutsättningar av genteknisktförändrade organismer i naturen bör därförgenomföras och utvärderas på ett vetenskapligtgodtagbart sätt för att bygga upp så mycket kunskapsom möjligt. Vidare föreslår kommittén att avsiktligutsättning av genetiskt förändrade organismer medantibiotikaresistentgener i miljön bör upphöra.Kommittén framhåller att den bioteknikrelateradeforskningen måste prioriteras. I betänkandetredovisas också de etiska normer som återspeglas ilagstiftning, i internationella deklarationer och iandra riktlinjer på bioteknikområdet. Med det anfördafinner utskottet syftet med motion 2000/01:MJ537 (s)om översyn av regelverket för odling avgenmodifierade organismer och om vikten av en bredforskning på området tillgodosett utan någotriksdagens uttalande i frågan.Vid ett par tidigare tillfällen och senast våren2000 (bet. 1999/2000:MJU12) har utskottet behandlatmotioner om en internationell konferens om gen-etik.Som utskottet då framhöll har det ingått iBioteknikkommitténs uppdrag att bedöma långsiktigaförändringseffekter av den moderna biotekniken ochatt lämna förslag till en övergripande politik förområdet i ett internationellt perspektiv. Medhänvisning härtill och till vad utskottet itillämpliga delar anfört ovan avstyrker utskottetmotion /01:MJ504 (kd) om en internationellkonferens om gen-etik.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner (s, m, c) ommatkvalitet och måltidens betydelse, ettlivsmedelsforskningsinstitut samtkvalitetsförbättring av svenskt oxkött.Utskottet hänvisar bl.a. till gällande reglerinom EU och till pågående arbete på området.Utskottets ställningstagandeMed anledning av motion 2000/01:MJ259 (c) yrkande 10om måltidens betydelse vill utskottet erinra 1999 firas , ett initiativfrån Riksnätet måltidens dag som bl.a. består , ICA-handlarna, . Syftetär att lyfta fram måltiden som en lustfylldupplevelse och en positiv träffpunkt och därmed enviktig ingrediens i ett gott liv och att höjavardagsmåltidens status. Utskottet vill även erinraom regeringens redogörelse i budgetpropositionen förår 2001, utgiftsområde 23, för arbetet med att bildaen måltidsakademi med syfte att, med stöd avvetenskap och praktisk erfarenhet, främjakunskaperna om måltiden. Med det anförda och medhänvisning till vad utskottet i tillämpliga delaranfört ovan om sambandet mellan hälsa och matvanoravstyrks motionen i aktuell del i den mån den intekan anses tillgodosedd.Frågan om inrättande av ettlivsmedelsforskningsinstitut i blev aktuelli samband med den då planerade nedläggningen avkärnkraftverket i . Enligt vad utskottetinhämtat bereds ärendet numera av , Verketför innovationssystem, inom Näringsdepartementetsansvarsområde. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /01:MJ248 (s) yrkande 4 om behovet av ettinstitut om livsmedelsforskning och om institutetslokalisering.Med hänvisning till vad utskottet i tillämpligadelar anfört ovan under avsnittet omlivsmedelssäkerhet avstyrks motion 1999/2000:MJ207(m) om kvalitetsförbättring av det svenska oxköttet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Märkning av livsmedelRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:MJ252yrkande 6, 2000/01:MJ233 yrkande 6, 2000/01:MJ257 yrkande 5,2000/01:MJ531, 2000/01:MJ711 yrkande 16, 2000/01:Bo520 yrkande 3 och2000/01:Sf274 yrkande 22.Reservation 1 (mp)Reservation 2 (c)2. Ursprungsmärkning av fisk och fiskprodukterRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ418 yrkande4.3. Obligatorisk märkning av äggRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ523 yrkande2.Reservation 3 (mp)4. S.k. funktionella livsmedelRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ248yrkande 2, 2000/01:MJ256 yrkande 16 och2000/01:MJ526.Reservation 4 (m)5. DricksvattenRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:MJ727yrkande 7 och 2000/01:MJ533.6. Inrättande av en europeisklivsmedelsmyndighetRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ233yrkande 7, 2000/01:K398 yrkande 25 delvis och2000/01:U513 yrkande 11.Reservation 5 (c, fp)7. Lokalisering av en europeisklivsmedelsmyndighetRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ233yrkande 8 och 2000/01:MJ536.Reservation 6 (kd, m, c, fp)8. Småskalig livsmedelsproduktionRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om förutsättningarnaför småskalig livsmedelsproduktion. Därmedbifaller delvis motionerna1999/2000:MJ522, 2000/01:MJ512 yrkande 1 och2000/01:MJ517 yrkande 8.9. Mobila slakterierRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:MJ215yrkande 2, 1999/2000:MJ249, 2000/01:MJ215, 2000/01:MJ236 och2000/01:MJ517 yrkande 9.10. Besiktning av viltRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ540.Reservation 7 (m)11. Global livsmedelssäkerhet m.m.Riksdagen avslår motion 2000/01:MJ218 yrkandena1 och 8.Reservation 8 (v)12. Resurssnål livsmedelsproduktionRiksdagen avslår motion 1999/2000:MJ547yrkandena 2, 3 och 5.Reservation 9 (mp)13. Förändrade matvanorRiksdagen avslår motion 1999/2000:MJ547yrkandena 1 och 7.Reservation 10 (mp)14. Skärpta regler för livsmedelssäkerheteninom EURiksdagen avslår motionerna 1999/2000:MJ252yrkande 2, 1999/2000:N214 yrkande 17, 1999/2000:U514 yrkande 9,2000/01:MJ233 yrkande 5, 2000/01:MJ243 yrkande14, 2000/01:MJ257 yrkande 2, 2000/01:MJ543 och 2000/01:K398 yrkande 25 delvis.15. livsmedelskontrollRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ233 yrkande9.Reservation 11 (c)16. Översyn av den centraliseradelaboratorieverksamhetenRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ541.17. En s.k. Livsmedels-FassRiksdagen avslår motion 1999/2000:U512 yrkande16.18. och svenskalivsmedelRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ529.19. GenteknikRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ504 och2000/01:MJ537.Reservation 12 (kd)20. Matkvalitet och måltidens betydelseRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ259 yrkande10.21. Ett livsmedelsforskningsinstitutRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ248 yrkande4.22. Kvalitetsförbättring av det svenskaoxköttetRiksdagen avslår motion 1999/2000:MJ207.Stockholm den 13 februari 2001På miljö- och jordbruksutskottets vägnarUlf BjörklundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UlfBjörklund (kd), (), (), (), (), IngvarEriksson (m), (), (),(), (),(), (), (), (),(), () och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Märkning av livsmedel (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. bifaller motionerna 2000/01:Bo520yrkande 3 och 2000/01:Sf274 yrkande 22 samt avslår motionerna1999/2000:MJ252 yrkande 6, 2000/01:MJ233 yrkande 6,2000/01:MJ257 yrkande 5, 2000/01:MJ531 och2000/01:MJ711 yrkande 16.StällningstagandeAllergier är ett växande samhällsproblem. Nästanhälften av alla barn har eller har haft symptom påastma eller allergi. En viktig faktor i sammanhangetär sannolikt det ökade bruket av kemikalier isamhället. bör vara ett föregångsland påområdet och det är därför viktigt att det upprättaslångsiktiga program för bl.a. allergisanering. Detfinns behov av ökade kunskaper omlivsmedelsallergier och av forskning omlivsmedelstillsatser etc. En viktig åtgärd isammanhanget är att tydligt innehållsdeklareralivsmedel och kemikalier. Regeringen bör verka föratt innehållsdeklarationer på livsmedel ochkemikalier förbättras.2. Märkning av livsmedel (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. bifaller motionerna 2000/01:MJ233yrkande 6 och 2000/01:MJ711 yrkande 16 samt avslår motionerna1999/2000:MJ252 yrkande 6, 2000/01:MJ257 yrkande 5,2000/01:MJ531, 2000/01:Bo520 yrkande 3 och2000/01:Sf274 yrkande 22.StällningstagandeFör att underlätta för konsumenterna att välja bramat är det angeläget att märkningen av livsmedelförbättras inom EU. Produktionsland skall framgåliksom huruvida livsmedlet innehåller genmodifieradeprodukter, antibiotika, hormoner, färgämnen ellerandra tillsatser. Genom en positiv märkningstimuleras konsumenterna att köpa miljömärktalivsmedel. Detta främjar en miljövänlig produktionoch bidrar till att den gemensamma marknadenfungerar på ett bra sätt genom att signaler sändstill tillverkare om vad som efterfrågas.Centerpartiet kräver en konsekvent märkning avlivsmedel och aktivt arbete inom EU för attunderlätta konsumenters fria val. Detta bör gesregeringen till känna.3. Obligatorisk märkning av ägg (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. bifaller motion 2000/01:MJ523 yrkande2.StällningstagandeInom EU pågår ett arbete för att ta fram ettmärkningssystem för ägg. bör vara mycketaktivt i det arbetet. Kravet bör vara attmärkningssystemet tydligt skall ge den informationsom konsumenterna efterfrågar. Av märkningen bör detdärför framgå bl.a. om äggen kommer från hönor somgått i det fria eller suttit i burar. Därmedansluter jag mig till synpunkterna och förslaget imotion 2000/01:MJ523 (m) yrkande 2.4. S.k. funktionella livsmedel (punkt 4)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. bifaller motionerna 2000/01:MJ248yrkande 2, 2000/01:MJ256 yrkande 16 och2000/01:MJ526.StällningstagandeI dag är möjligheten att marknadsföra funktionellalivsmedel genom att göra produktspecifikahälsopåståenden begränsad, vilket verkar hämmande påutvecklingen. Det är därför både från konsument- ochproducentsynpunkt av stor vikt att snarastinför temporära bestämmelser för denna typ avlivsmedel. Därigenom skapas möjligheter tillvälgrundad information till konsumenterna ochrimliga förutsättningar för producenterna attmarknadsföra dessa produkter. Ett förslag omproduktspecifika påståenden finns redan framtaget avStiftelsen . Vi anser attdetta förslag bör kunna utgöra grunden för sådanatemporära bestämmelser och föreslår att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad somanförs i motionerna 2000/01:MJ248 (s) yrkande 2,2000/01:MJ256 (m) yrkande 16 och 2000/01:MJ526 (m).5. Inrättande av en europeisklivsmedelsmyndighet (punkt 6)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6.