bet · GP01NU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Deras ambition är attundanröja den diskriminering som de anser finns iSverige när det gäller förutsättningarna förfinansiering av start och expansion av företag,liksom för entreprenörskap och företagsanda.Förslagen är utformade efter tre linjer, nämligenskatteförändringar, regelförändringar ochkonkurrensförändringar.Ett tillkännagivande om att entreprenörskap ärgrunden för välstånd föreslås i partimotion2001/02:Sk288 (m). Enligt det europeiskapatentkontoret, EPO, är holländare, svenskar ochfinländare de mest uppfinningsrika folken i Europaräknat efter antalet ansökningar om nya patent irelation till befolkningsstorleken, uppgermotionärerna. De säger att idéer ochpatentansökningar ofta leder till att företagstartas, men att så inte är fallet i . Detfinns relativt få företag i och det tycksinte som om någon mer påtaglig ökning är i utsikt,anför motionärerna. De anser att detta tyder på attuppfinnare och idéer stöter på problem någonstansoch att entreprenörskap därmed inte uppstår.Entreprenörskap är den kraft som skapar nyaprodukter, tjänster och arbetstillfällen och nyasätt att producera, konsumera och organisera livet,anför motionärerna. Jämförelser visar att Sverigeinte är något föregångsland vad gällerentreprenörskap, säger motionärerna och hänvisartill en internationell forskningsrapport, GlobalEntrepreneurship Monitor (GEM), i vilken 21 länderstuderas. Enligt denna är bara en av 25 svenskarinvolverad i aktiviteter av entreprenörsart; därmedhamnar i undersökningens bottenskikt. Somstörsta hot mot en förbättrad svenskentreprenörsanda nämns lagstiftningen och dengenerella politiken. Vidare sägs i rapporten attgemensamma drag för de nordiska länderna är en dåligsocial tolerans för att misslyckas som egenföretagare och att de sociala trygghetsreglerna göratt människor föredrar att vara anställda framföratt vara egna företagare.I motion 2001/02:N25 (m), väckt med anledning avden regionalpolitiska propositionen (prop.2001/02:4), föreslås ett tillkännagivande om viktenav förbättrade förutsättningar för företagande.Privat företagande är grunden för tillväxt i helalandet, och behöver därför ett bättre klimatför arbete och företagande, anför motionärerna.Detta kräver såväl generella åtgärder som åtgärderdirekt riktade mot företagandet. Är villkoren förföretagandet dåliga drabbas i första hand Sverigesmera utsatta delar, säger motionärerna. De vill attföretagare och andra människor skall skyddas bättremot rättsövergrepp och att staten bättre än förnärvarande skall ta sitt skadeståndsansvar vidrättsövergrepp. Reglernas mängd och komplexitetsamt myndigheternas sätt att tillämpa dem påverkarmöjligheten att starta företag, utveckla produkteroch reagera på marknadsförändringar, ansermotionärerna och förordar färre, enklare ochstabilare regler. Den stora offentliga sektorn är enanledning till att det svenska nyföretagandet iallmänhet, och bland kvinnor i synnerhet, äralldeles för lågt, hävdar motionärerna vidare. Deanser att detta kan förändras genom att stat,kommuner och landsting inriktar sig på sinakärnverksamheter och i större utsträckningprivatiserar, konkurrensutsätter och knoppar avverksamheter. Enligt motionärernas uppfattning ärden av regeringen förda energipolitiken oförenligmed en politik för sysselsättning och välfärd,särskilt för de utsatta glesbygdsregionerna.Införandet av en gemensam valuta, euro, är en åtgärdsom river hinder mellan länder och bidrar till ensundare konkurrenssituation, och bör delta iEMU-samarbetet, anför motionärerna. EU:skonkurrenspolitik innehåller inslag som motverkar ensund konkurrenssituation och som riskerar att ledatill att svenska och vissa andra europeiska företagfår svårt att konkurrera på den europeiska ochglobala marknaden, säger motionärernaavslutningsvis. De anser att EU:s konkurrenspolitikförsvårar för små europeiska länder att fåkonkurrenskraftiga företag och förhindrarskalfördelar och pressade priser.Företag och nyföretagande måste bemötas medrespekt och få stimulans, anförs det i motion2001/02:N206 (m). Detta är av största vikt förmöjligheterna att minska arbetslösheten. Mångaföretagare anser att företagsklimatet inte ärpositivt och upplever att de i alltför storomfattning tvingas syssla med sådant som inte berörproduktion och försäljning, hävdar motionären. Hananser också att företagandet bör ges bättreförutsättningar ekonomiskt. Framgångsrika företagareifrågasätts ofta, och en företagare som expanderarsin verksamhet och tjänar pengar på det betraktasibland som litet suspekt, medan de som vinner storabelopp på lotterier som bedrivs i statlig regi oftabetraktas som hjältar i medierna och den allmännadebatten, påstår motionären och anser att dessaattityder måste förändras.Riksdagen bör göra tillkännagivanden omrättssäkerhet för företagare och om positivaattityder till entreprenörskap och företagande somgrundval vid lagstiftning och regeltolkning, anförsdet i motion 2001/02:N207 (m). Personer som driverföretag kan straffas utan att de blivit dömda, sägermotionären och hävdar att misstänksamhet ochnegativa attityder till företagande från dem somstiftat lagar och negativa attityder från dem somtillämpar lagar och regler har gjort att mångasmåföretagare blivit myndighetsoffer.Skattetillägget, som är ett administrativt utdömtstraff av skattemyndigheten, drabbar enligtmotionären många småföretagare. misstänker att skatt undanhållits,utdöms skattetillägg, säger motionärerna. Honframhåller att felaktiga beslut från myndigheternakan få förödande konsekvenser, och inte sällan lederdet till att den berörda näringsverksamheten fårupphöra. Andra exempel på regelverk därsmåföretagare ofta hamnar i en rättslös situation ärreglerna inom miljöområdet, påstår motionären. Honanser att företaget i utsattesför ett rättsövergrepp och att företaget gick ikonkurs genom statens försorg. Det är småföretagarnasom är ryggraden i svenskt näringsliv och som kangenerera arbetstillfällen och tillväxt, anförmotionären. Hon anser att företagare måste fååtnjuta samma rättstrygghet som andra människor.Regeringen säger sig vilja åstadkomma positivaattityder till entreprenörskap och företagande, mendå måste detta också utgöra en grundval såväl vidlagstiftning som vid myndigheternas regeltolkning,anför motionären.Det behövs åtgärder som underlättar försmåföretagare, anförs det i motion 2001/02:N343 (m).Enligt en undersökning frånopinionsundersökningsinstitutet har den svenskaallmänheten låg tilltro till det svenskaföretagsklimatet bara var tredje svensk anser attdet är gynnsamt och bland egenföretagarna tyckermer än varannan att det är direkt ogynnsamt, sägermotionären. Han menar att fakta talar för att detfinns fog för denna skeptiska inställning till detsvenska företagsklimatet. Politikens huvuduppgift äratt skapa bättre förutsättningar för företagande ochtillväxt i , anför motionären. I motionenföreslås förändringar inom olika områden underföljande rubriker: Familjemedlem beskattas lika somanställd; Sjuklön och rehabiliteringskostnader;Inför full avdragsrätt vid representation (gäller ejstarksprit); Ersätt starta eget-bidraget med ettstarta eget-lån.Attityderna till företagande behöver förändras,anförs det i motion 2001/02:N373 (kd). har företagare från politiskt håll enbartbetraktats som outtröttliga skatteobjekt, ochattityden har inte sällan varit att de flestaföretagare är potentiella skattesmitare som behöverklämmas åt genom fler och hårdare regler, hävdarmotionärerna. De anser att regeringen har varit alltannat än aktiv i arbetet att förbättra försmåföretagen och påtalar detoroande med att antalet företagare har minskat medca 100 stycken under de gångna två åren.Om skall klara framtidens välfärd krävs fleroch nya företag som vågar anställa ochvidareutvecklas, anför motionärerna och säger attKristdemokraterna arbetar för att attityden frånpolitiskt håll skall förändras, så att det blirhögsta prioritet att förenkla och avveckla onödigaregler som berör företagare.Riksdagen bör göra tillkännagivande omsmåföretagens villkor, anförs det i motion2001/02:N323 (c). Småföretagens betydelse består iatt det är de som skall växa när de stora företagenavvecklar, att det är de som finns kvar när de storaflyttar utomlands och att det är de som etablerarsig på landsbygden när de stora företagenrationaliserar, säger motionärerna. De anser dockatt det är de stora företagen som gynnas ekonomisktgenom nuvarande kapitalbeskattning, som desmå företagen beskattas dubbelt och omgärdas avkrångliga regler. Utan tillväxt av små ochmedelstora företag hotas socialförsäkringssystemet,påstår motionärerna. De menar att det faktum attmånga små företag anger att de inte vill växa ävenom de har förutsättningar ger en fingervisning omhur företagen upplever de attityder och villkor somför närvarande råder.Det behövs genomgripande reformer påföretagsområdet, anförs det i motion 2001/02:N368(fp). grundsyn är att devälståndsbildande krafterna är en förutsättning föratt välfärden och sysselsättningen skall kunnatryggas , varför det måste vara ett gottföretagsklimat i , säger motionärerna. Dehänvisar till att har västvärldens mestkonjunkturkänsliga offentliga finanser, vilket ikombination med beroendet av ett antal storföretaggör mycket utsatt för svängningar iekonomin. För att få fler företag i att växamåste en företagspolitik införas som syftar till attunderlätta för företagandet och minska krånglet förföretag, anför motionärerna. De menar att det nya,stora , som hade som sinviktigaste uppgift att få fart på företagandet, harblivit ett misslyckande. Enligt statistik frånorganisationen har nyföretagandetminskat med i genomsnitt , vilket visar på att det behövskraftfulla åtgärder för ett bättre företagsklimat,anför motionärerna. De refererar till vad som sägs ibudgetpropositionen om att det visserligen ärrelativt enkelt att vara företagare i , menatt många företagare ändå tycker att det ärkrångligt och att reglerna för företagare därförskall ses över. Motionärerna anser dock att ingakonkreta förslag presenteras och att avregleringarnagår trögt och att det på vissa områden, såsomsjukvården, tvärtom har införts nya lagar som hämmatframväxten av ny företagsamhet. har iriksdagsmotioner presenterat förslag för hur små ochmedelstora företag skall stimuleras; det rör sig omskattelättnader, regelförenklingar ochavregleringar, säger motionärerna.Åtgärder för en bättre företagspolitik efterlysesockså i motion 2001/02: N23 (fp), väckt medanledning av den regionalpolitiska propositionen. Imotionen sägs att företagspolitiken bör läggas om ilinje med förslag som presenterat bl.a.i näringspolitiska motioner i och sombestår av följande delar: lägre skatter för flerjobb; minskat krångel och enklare regler förföretagarna; en reformering av arbetsmarknadensfunktionssätt och arbetsrätten; bättre konkurrensoch rent spel på marknaden; möjligheter för flerkvinnor och invandrare att bli företagare; enförändring av utbildningspolitiken i syfte att skapabättre förutsättningar för företagsamhet; en starkoch uthållig energipolitik; en hållbarinfrastrukturpolitik; ett tryggt rättssamhälle ocksåför företagaren; en bostadspolitik som gör detmöjligt att bo och arbeta var man vill; frihandel.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först motioner om målen för ochinriktningen av näringspolitiken och redovisardärefter sin bedömning av regeringensresultatredovisning.Målen för och inriktningen av näringspolitikenUtskottets syn på näringspolitikens inriktningöverensstämmer med den som redovisas ibudgetpropositionen och som har föregåtts avöverläggningar mellan regeringen, ochMiljöpartiet.Utskottet anser att vägledande för dennäringspolitik som bör bedrivas är att den skallbidra till att skapa förutsättningar för tillväxt,sysselsättning och välfärd i hela . Det ärviktigt att understryka att tillväxten skall varaekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar.Den internationella ekonomiska utvecklingen harsedan våren 2001 kännetecknats av en globalkonjunkturnedgång. påverkas, som ett litet,öppet och exportberoende land, direkt av deninternationella utvecklingen. Den svenska ekonominstår dock stark inför den internationellakonjunkturnedgången. De senaste årens strama ochansvarsfulla budgetpolitik har lagt grunden fördagens situation med låg inflation, överskott isåväl de offentliga finanserna som i bytesbalansenoch en minskande statsskuld där den offentliganettoskulden vänds till ennettoförmögenhet.När det gäller den internationella ekonomiskautvecklingen vill utskottet uppmärksamma attVärldshandelsorganisationen vid sitt mötenyligen i i lyckades komma fram till ettbeslut om att starta en ny förhandlingsrunda. Dettaär betydelsefullt på många olika plan. För Sverigesom är starkt exportberoende är frihandeloundgänglig. Ökad frihandel är vidare ett av flerainstrument för att utvecklingsländerna skall kunnaförändra den ekonomiska situationen.Näringsdepartementet presenterade enrapport med internationell jämförelse (benchmarking)av näringspolitiken 2001 (Ds 2001:20). Enmotsvarande rapport presenterades våren 2000.Rapporten beskriver position i förhållandetill andra vad gäller åtta områden sompåverkar den ekonomiska tillväxten, nämligenbeträffande IT-utvecklingen; forsknings- ochutvecklingspolitiken; väl fungerande marknader ocheffektiv konkurrens; kompetenshöjning i arbetslivet;bättre fungerande arbetsmarknad; väl fungerandelönebildning; effektiv och hållbartransportförsörjning; stärkt trygghet. Av de 45indikatorer som presenteras i rapporten hör Sverigei 27 fall till de länder som hamnar på denövre tredjedelen i en rangordning. Endast i tre fallhör till den tredjedel av länder somplacerar sig sämst. ligger fortfarande långtframme på IT-området. är också det land ivärlden som satsar mest på forskning och utvecklingsom andel av BNP. På några områden placerar sigSverige sämre. Detta gäller bl.a. olika indikatorersom belyser målet Väl fungerande marknader ocheffektiv konkurrens. har också en låg andelföretagare jämfört med andra och en lågandel kvinnliga företagare.Sveriges framskjutna position när det gällerinnovationsförmåga och tekniska framsteg kommerockså till uttryck i det s.k. innovationsindex somEG-kommissionen presenterat och som ingårsom en del av den s.k. Lissabonprocessen, vars målär att göra EU till världens mest konkurrenskraftigaoch innovativa ekonomi . tillhörde tre främsta EU-länderna i fråga om 13 av totalt17 indikatorer och ligger högst på fem områden,nämligen beträffande företagens forskningsinsatsersom andel av BNP, antalet anställda ihögteknologiföretag, IT:s andel av BNP, deltagande ilivslångt lärande samt utvecklingskostnaders andelav den totala försäljningen. Enligt en annanundersökning, sammanställd av påbasis av OECD-statistik, ligger på andraplats när det gäller förutsättningar att lyckas inomhögteknologisk industri. har sedan mitten av1990-talet rankat hur världens 30 mest utveckladeländer ligger till i utvecklingen av högteknologioch branscher präglade av ett stort inslag avkunskap. är bl.a. det land som satsat mestresurser på informations- och kommunikationsteknik,och ligger också högst på listan över deländer som är mest aktiva med att söka patent.Enligt utskottets mening har totalt settett modernt och bra företagsklimat, som dock kan blibättre, speciellt för de små företagen. Sverigeskall inte konkurrera med låga löner ochokvalificerade arbeten utan med kunnande, kompetensoch ett högt tekniskt innehåll i tjänste- ochvaruproduktionen. I den näringspolitik som krävs förframtiden ingår olika delar som berörs i vissa av dehär aktuella motionerna. Ett område är förenklingarför småföretagen, och ett annat avser olika åtgärderför att främja förnyelse av näringslivet. Det rörsig om teknikspridning, kompetensutveckling ochinnovationsfrämjande åtgärder. Vidare måstelönsamheten för investeringar i företag ligga på enrimlig nivå och hinder för en tillfredsställandekapitalförsörjning till framför allt små, växandeföretag undanröjas. En effektiv konkurrens är ocksåav stor betydelse, såväl för de små företagen somför konsumenterna.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga häraktuella motioner i berörda delar.Bedömning av regeringens resultatredovisningUtskottet vill först framhålla den stora betydelsesom mål- och resultatredovisningen ibudgetpropositionen har för riksdagensstyrningsmöjligheter. Generellt gäller attregeringens redovisning måste vara konkret.Avgörande är härvid att verksamhetsmål formuleras påett sådant sätt att de blir möjliga att följa upp.Detta innebär bl.a. att ändamålsenliga delmål måsteformuleras utifrån de övergripande målen. Utskottetvill vidare, i likhet med tidigare, framhållabetydelsen av utformningen av regleringsbreven ochmålformuleringarna i dessa. Det bör ocksåeftersträvas en bättre koppling mellan re-gleringsbreven och redovisningen till riksdagen.Utskottet har intrycket att det i regleringsbrevenfinns uppdrag och rapporteringskrav, vars resultat istörre omfattning borde kunna återföras tillriksdagen.Slutligen noterar utskottet att Riksrevisionsverketinte har avgivit revisionsberättelse med invändningtill någon av myndigheterna inom utgiftsområde24 Näringsliv.Regelförenkling m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör lägga regeringens skrivelse medredogörelse för regelförenklingsarbetet tillhandlingarna och avslå motionsyrkanden påområdet. Regelförenklingsarbetet måsteständigt inta en framskjuten roll inomnäringspolitiken, anför utskottet ochförutsätter att regeringen skall fortsättaarbetet med att minska och förenklaföretagens uppgiftslämnande. Jämförreservation 2 (m, kd, c, fp).Skrivelse 2000/01:143InledningI regeringens skrivelse 2000/01:143 lämnas enredogörelse för tillämpningen av förordningen(1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglerseffekter för små företags villkor . Iskrivelsen informeras även om regeringensregelförenklingsarbete.Regeringen har infört ett system för effektivarekonsekvensanalyser av reglers effekter för småföretags villkor. Systemet har införlivats genomnyssnämnda förordning och kommittéförordningen(1998:1474). En statssekreterargrupp med särskiltansvar för regelförenkling har bildats. Regeringenhar också beslutat att skallsamordna, understödja och följa upp regelförenklingmed stöd av en i departementet inrättadregelförenklingsgrupp SimpLex.Praktiska erfarenheter och resultatArbetet med regelförenkling är främst av långsiktigkaraktär, sägs det i skrivelsen. Det handlar tillstörsta delen om perspektiv- och attitydförändringarvid såväl framtagandet av nya regler som vidomprövning av de befintliga regelverken. Under år2000 har en systematisk granskning av alla förslagtill nya och ändrade regler inom Regeringskanslietprioriterats. Nästa steg har varit att intensifierasamarbetet med myndigheter och kommittéväsende samtatt ompröva de befintliga regelverken.Enligt SimpLexförordningen är myndigheternaskyldiga att , före ,rapportera till regeringen om det gångnaverksamhetsårets arbete med särskildakonsekvensanalyser. lämnademyndigheterna sin andra rapportering enligtförordningen. Totalt har 48 myndigheter lämnatrapporter. Sammanfattningsvis uppger myndigheternaatt tyngdpunkten vid regelförenklingsarbetet lagtsvid en strävan att publicera mer lättöverskådligaoch lättillgängliga regler. Det stora flertaletmyndigheter har uppgett att Simplexförordningen hargivit dem ett bra verktyg för utarbetande aveffektivare konsekvensanalyser, specielltbeträffande småföretag. Sammantaget uppger de flestamyndigheterna att de har eftersträvat ett enklarespråk och en tydligare redaktionell struktur iförfattningsarbetet. En strävan har också varit attta fram modernare och mer lättillgängliga regler.Vidare framhåller myndigheterna attSimplexförordningen har bidragit till att de småföretagens villkor uppmärksammats ytterligare genomatt de berörda organisationerna uppmanats attsärskilt yttra sig över kostnadskonsekvenserna förföretagen. Ett flertal myndigheter framhåller viktenav att det är genom utbildning, information ochpraktiska hjälpmedel som konsekvensanalyserna kanförbättras.Enligt Simplexförordningen skall myndigheternaange om samråd har skett med olika organisationer.De flesta myndigheter uppger att samråd med för Regelgranskning och andranäringslivsorganisationer utgör en del av deobligatoriska arbetsrutinerna för regelarbetet.Omfattande kontakter tas regelmässigt med företagensorganisationer, förslag till föreskrifter ochallmänna råd går på remiss och seminarier hålls medberörda parter. I vissa fall har myndigheterna ävenhaft kontakt med utvalda företag bland de kategoriersom berörs av aktuell föreskrift eller allmänt råd.Beträffande nya, ändrade och upphävda föreskrifteroch allmänna råd uppger 6 av de 48 myndigheter somlämnat årsrapporter att de inte ger ut någraföreskrifter eller allmänna råd av betydelse för småföretag, varför de inte har redovisat någonstatistik. Ytterligare 10 myndigheter har varkeninfört, ändrat eller upphävt föreskrifter ellerallmänna råd, men har trots detta lämnat enårsrapport med statistik. De resterande 32myndigheterna har infört eller ändrati 984 föreskrifter och allmänna råd. Under år 1999var motsvarande siffra 863. Myndigheterna har underår 2000 upphävt totalt 291 föreskrifter ochallmänna råd. var motsvarande siffra318. Ingen analys har gjorts av hur många av dessaföreskrifter och allmänna råd som har konsekvenserför små företag. En rättvisande statistik skullekräva en resurskrävande analys av hur de småföretagen upplever de regelverk som omger dem, sägsdet. Myndigheternas redovisning har varit något förojämn för att en generell bedömning av statistikenskall kunna göras. De enskilda myndigheterna hardock redovisat på likartat sätt mellan åren, varfören trend kan utläsas. Vissa myndigheter harredovisat samtliga förändringar av föreskrifter ochallmänna råd, medan andra endast redovisat deförändringar som har bedömts ha konsekvenser för småföretag. Att använda det totala antalet föreskrifteroch allmänna råd som en måttstock på företagensadministrativa börda är vidare ett trubbigtinstrument, anser regeringen. Flertalet myndigheteruppger att antalet nya regler i första hand beror påredigeringsteknik och regelreformering, snarare änatt regelverken som sådana har ökat i omfattning.En mer rättvisande bild av effekterna för småföretag ger, enligt regeringen, antalet utfördakonsekvensanalyser. skickarmyndigheterna för kännedom sina konsekvensanalysertill SimpLex. Genom detta erhålls dels ett viktigtunderlag för utbildning i framtagande avkonsekvensanalyser, dels en översikt som kananvändas för vidareutveckling av konsekvensanalysersom instrument för regelförenkling. Under år 2000ingavs totalt 284 konsekvensanalyser, vilket dock ären något osäker siffra eftersom inte samtligakonsekvensanalyser sändes in . Från ochmed skickas emellertid samtligakonsekvensanalyser för kännedom till SimpLexenheten.Beträffande insatser vid sägsatt samtliga förslag om nya och ändrade lagar ochförordningar som kan ha konsekvenser för små företagskall beredas gemensamt med SimpLex. SimpLex verkarför att konsekvensanalyser av reglers effekter försmå företags villkor genomförs i ett tidigt skede,att analyserna är fullständiga och rättvisande, attanalyserna beaktas innan det slutliga förslagetantas av regeringen och att analysen presenteras ilagrådsremisser och propositioner samt, vad gällerförordningar, att analysen finns tillgänglig somoffentligt material. Regeringens bedömning är attstora framsteg har gjorts inom närdet gäller redovisningen av nya reglers effekter försmå företag. Ett antal förslag om förenklingar avbefintliga regler ur ett småföretagarperspektiv hartagits fram . Dessa förslag bereds förnärvarande inom . Förslagen hardelvis framtagits i samarbete med den s.k.SimpLexgruppen, som består av småföretagare ochsmåföretagsexperter. En handledning förkonsekvensanalyser har utarbetats och används vidutbildning och erfarenhetsutbyte med tjänstemän vidmyndigheter, och ikommittéväsendet.