bet · GO01KU20 · 2001-05-17 00:00:00 — Enligt vadLänsrätten i Värnersborg ansett strider ett beslutom sådan höjning mot lag.I en reservation från Socialdemokraternas ochVänsterpartiets företrädare i utskottet anförs attstatsministerns uttalanden kan uppfattas som enuppmaning till kommunerna. Vid bedömningen avuttalandena bör emellertid beaktas att kommunernagenom sina politiskt valda församlingar inom ramenför den kommunala självstyrelsen på egen handbeslutar om kommunens angelägenheter.Granskningen av ärendet om statsrådet uttalande om att ladda ned musik frånInternet utan betalning har inte föranlett någotuttalande av utskottet. har enligt 12 kap. 1 §regeringsformen granskat statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggning i vissasärskilda fall.Utskottet anmäler härmed förriksdagen resultatet av granskningen.Stockholm den 17 maj 2001På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), KerstinKristiansson Karlstedt (s), (), MatsEinarsson (v), Per (), (),(), (), AndersBengtsson (s), () och MargaretaNachmanson (m).1 Regeringens förhållande tillriksdagen1.1 Regeringens beslut om en vissorganisa-tionsförändring inomFörsvarsmaktenÄrendetI en granskningsanmälan, bilaga A.1.1.1, har tillkonstitutionsutskottets granskning anmältsregeringens beslut att utfärda förordningen(2000:555) med instruktion för Försvarsmakten.Enligt anmälaren har regeringen genom beslutetfrångått beslut.Anmälaren anför att, oaktat vad har gettregeringen till känna, har regeringen den 15 juni2000 genom förordningen (2000:555) med instruktionför Försvarsmakten utfärdat bl.a. beslut omorganisationsförändringar inom Försvarsmakten.Vidare har enligt anmälaren Högkvarteret inomFörsvarsmakten med stöd av förordningen gjortändringar i verksamhetsförordningen att gälla frånden . En av ändringarna berörunderhållsgrupp , som upphör somsjälvständigt förband och underställs Mellerstaunderhållsregementet. Enligt anmälaren är det interimligt att nu göra en betydande omorganisation medbörjan , när en omorganisation pågårmed anledning av tidigare beslut om försvaret ochmed vetskap om att det kommer engenomgripande organisationsförändring av helaunderhållstjänsten inom Försvarsmakten.Till grund för granskningen har bl.a. legat enpromemoria upprättad inom Försvarsdepartementet,bilaga A.1.1.2.Reglering av Försvarsmaktens organisation1994 års förordningVerksamheten vid Försvarsmakten reglerades tidigaregenom förordningen (1994:642) med instruktion förFörsvarsmakten. I 11 § förordningen angavs attFörsvarsmakten i fred bestod av de enheter somangavs i bilaga 1 till denna förordning.I bilaga 1 till förordningen redovisasorganisationsenheter i Försvarsmakten(grundorganisation). Dessa redovisas med trekolumner; Benämning, Lokalisering och Anmärkning.Av bilagan framgår att en organisationsenhet utgörsav militärkommando med lokalisering iVisby. Som anmärkning anges bl.a. UnderhållsgruppGotland.Förordning år 2000Försvarsmaktens nuvarande organisation reglerasgenom förordning (2000:555) med instruktion förFörsvarsmakten. Förordningen trädde i kraft den 10juli 2000, då förordning upphörde attgälla.Enligt 16 § förordningen består Försvarsmakten ifred av de enheter som anges i bilaga 1 till dennaförordning.I likhet med tidigare förordning redovisas ibilagan organisationsenheter i Försvarsmakten(grundorganisation). Bilagan är utformad på liknandesätt med tre kolumner för angivande av benämning,lokalisering och anmärkning. Av bilagan framgår atten av organisationsenheterna utgörs av Mellerstaunderhållsregementet med lokalisering i Strängnäs.Som anmärkning anges Underhållsfunktion Gotland.Riksdagens beslut våren 2000Beslut med anledning avproposition 1999/2000:30 Det nya försvaretRiksdagen beslutade om en förnyelseav det militära försvarets ledningsorganisation(prop. 1999/2000:30, bet. FöU2, rskr. Beslutetinnebar att hela den befintliga militäraledningsorganisationen skulle läggas ned. En av deenheter som därigenom skulle läggas ned var Gotlandsmilitärkommando (jfr bet. 1999/2000:FöU2 s. 89 och216). Detta skulle ske eller vidden senare tidpunkt som regeringen bestämde.Genom samma beslut godkände ocksåregeringens förslag att inrätta en ny centraloperativ insatsledning. godkände ocksåregeringens förslag att inrätta fyramilitärdistriktsstaber med lokalisering tillGöteborg, , och . Dessaorganisationsenheter skulle inrättas den 1 juli 2000eller vid den senare tidpunkt som regeringenbestämde.Beslut med anledning avproposition 1999/2000:97 Vissa organisatoriskafrågor inom Försvarsmakten, m.m.Genom proposition 1999/2000:97 återkom regeringentill med förslag när det gällde bl.a.utformningen av Försvarsmaktens underhållstjänst ochstödverksamhet. I propositionen föreslog regeringenbl.a. att de tre underhållsregementena, dvs. Södra,Mellersta respektive Norra underhållsregementet,skulle läggas ned eller som regeringen bestämde. Riksdagengodkände regeringens förslag i denna del genombeslut (bet. 1999/2000:FöU8, rskr.251).I propositionen föreslog regeringen också att enny organisationsenhet för Försvarsmaktensunderhållstjänst och stödverksamhet skulle inrättasden eller vid den senare tidpunkt somregeringen bestämmer. Vid sin behandling avpropositionen godtog försvarsutskottet utvecklingenav en ny försvarsmaktsgemensam organisation förunderhållstjänst och stödverksamhet med de uppgifteroch med de tidsförhållanden som regeringen angett.Som ett led i denna utveckling borde enligtutskottet underhållsregementena läggas ned. Vidareanförde utskottet att regeringen emellertid bordeåterkomma till med ett fullständigt ochmer genomarbetat förslag till nyunderhållsorganisation innan bindande beslutfattades av regeringen eller Försvarsmakten i deavgörande strukturfrågorna. beslutade attge regeringen till känna vad utskottet anfört om enny organisation för under-hållstjänst och stödverksamhet.Promemoria från FörsvarsdepartementetI en promemoria upprättad inom Försvarsdepartementetden anförs att regeringen genomändring av regleringsbrev för Försvarsmakten den 30mars 2000 beslutade att Försvarsmakten skulle lägganed bl.a. hela ledningsorganisationen, däriblandGotlands militärkommando, den 30 juni 2000.Regeringen beslutade att Försvarsmaktenden skulle inrätta en nyledningsorganisation med militärdistrikt.Enligt promemorian gällde för samtligaorganisationsenheter som skulle läggas ned att dedelar av verksamheten som inte skulle finnas kvar iFör-svarsmaktens nya organisation skulle avvecklas.De delar av verksamheten som skulle bibehållasskulle organisatoriskt föras över till andraorganisationsenheter. Vidare anförs att i och medatt organisationsenheten militärkommandolades ned, men Underhållsgrupp skullebibehållas, hade denna verksamhet att inordnas i enannan av Försvarsmaktens organisationsenheter.Enligt promemorian var det då mest lämpligt ochändamålsenligt att inordna enheten i Mellerstaunderhållsregementet. Vid förändringen ändradesenhetens benämning till Underhållsfunktion Gotland.Regeringen beslutade om dessa förändringar genomförordningen (2000:555) med instruktion förFörsvarsmakten.I promemorian anförs vidare att den ändradeorganisationstillhörigheten - från Gotlandsmilitärkommando till Mellersta underhållsregementet- inte i sig har inneburit förändringar avseeendeinnehållet i verksamheten vid UnderhållsfunktionGotland, dvs. Likt annanverksamhet inom Försvarsmakten har den dockanpassats till de planeringsförutsättningar och deninsats- och grundorganisation som riksdagenbeslutade om . Vidare påpekas att ienlighet med inriktningen av Försvarsmaktens under-hållstjänst skall såväl Underhållsfunktion Gotlandsom Mellersta underhållsregementet inordnas i denkommande organisationsenheten Försvarsmaktensunderhållstjänst och stödverksamhet.Utskottets ställningstagandeI granskningsanmälan aktualiseras frågan, såsomutskottet uppfattat det, om regeringens beslut attgenom förordningen (2000:555) med instruktion förFörsvarsmakten inordna enheten UnderhållsgruppGotland (numera benämnd Underhållsfunktion )i Mellersta underhållsregementet är iöverensstämmelse med beslut.I Försvarsdepartementets promemoria anförs attUnderhållsgrupp fanns inom Gotlandsmilitärkommando t.o.m. . Enligtpromemorian var denna underhållsgrupp ingen egenorganisationsenhet utan ingick iorganisationsenheten militärkommando.Utskottet konstaterar att detta förhållande framgårav den tidigare gällande förordningen (1994:642) medinstruktion för Försvarsmakten.Som redovisats ovan beslutade den 30mars 2000, i enlighet med regeringens förslag, atthela den befintliga militära ledningsorganisationenskulle läggas ned. En av de enheter som därigenomskulle läggas ned var militärkommando.Detta skulle ske eller som regeringen bestämde. Genomändring av regleringsbrev för Försvarsmakten den 30mars 2000 beslutade regeringen att Försvarsmaktenskulle lägga ned bl.a. hela ledningsorganisationen,däribland militärkommando, den 30 juni2000.Utskottet konstaterar att nedläggningen avGotlands militärkommando har skett i enlighet medriksdagens beslut . Som påpekas iFörsvardepartementets promemoria måsteUnderhållsgrupp därefter inordnas i en annanav Försvarsmaktens organisationsenheter. Regeringenbeslutade därvid att inordna Underhållsgrupp Gotlandi Mellersta underhållsregementet.Vidare har, som redovisats ovan, den 7juni 2000 godkänt regeringens förslag att samtligaunderhållsregementen, däribland Mellerstaunderhållsregementet, skall läggas ned den 31december 2001 eller vid den senare tidpunkt somregeringen bestämmer. Vid samma tillfälle beslutaderiksdagen att som sin mening ge regeringen tillkänna vad försvarsutskottet anfört om en nyorganisation för underhållstjänst ochstödverksamhet. hade anfört attregeringen borde återkomma till med ettfullständigt och mer genomarbetat förslag till nyunderhållsorganisation innan bindande beslutfattades av regeringen eller Försvarsmakten i deavgörande strukturfrågorna. mening är regeringens beslutatt inordna Underhållsgrupp i Mellerstaunderhållsregementet inte att hänföra till frågan omen ny underhållsorganisation för Försvarsmakten utanbeslutet är, som framgått ovan, att se som en följdav beslut att bl.a.godkänna nedläggningen av militärkommando.En annan fråga kan därvid naturligtvis vara huruvidadet i valet bland befintliga organisationsenhetervar mest lämpligt och ändamålsenligt att inordnaUnderhållsgrupp i Mellerstaunderhållsregementet. Det ankommer emellertid intepå att göra en sådan prövningmed anledning av den granskning som är i fråga.Sammanfattningsvis finner utskottetsåledes att regeringens beslut attgenom förordningen (2000:555) medinstruktion för Försvarsmakteninordna enheten UnderhållsgruppGotland i Mellerstaunderhållsregementet varken kananses stå i strid med riksdagensbeslut eller den 7 juni2000. Granskningen föranleder inteheller i övrigt något uttalande frånutskottets sida.1.2 Regleringsbrev för VägverketÄrendetI en anmälan, bilaga A 1.2.1, har begärts attutskottet granskar agerande isamband med beslut om regleringsbrev 2001.Anmälaren hävdar att när regeringen beslutade omregleringsbrevet, valde den att i ett avseendebortse från vad hade beslutat när anslaget36:2 Väghållning och statsbidrag inom utgiftsområde22 Kommunikationer anvisades, nämligen att vidfördelningen av medel på anslagsposter dels tasärskild hänsyn till tjälsäkring m.m., dels attutsträcka målet att alla länsplaner skall ha kommitlika långt . Därigenom skulleregeringen få en möjlighet "att under 2001prioritera genomförandet av länsplanerna i de länsom har en stor andel bärighet, tjälsäkring ochrekonstruktion".På utskottets begäran har från Regeringskanslietinkommit en inom upprättadpromemoria i ärendet, bilaga A 1.2.2.BakgrundVåren 1997 fattade beslut omtrafikpolitikens inriktning (prop. 1996/97:53, bet.1996/97:TU7). Bland annat godkände denfinansiella planeringsramen för perioden 1998-2007och en ny planeringsprocess för regionala vägar. Dennya planeringsprocessen innebär bl.a. att regeringenbeslutar om en regionvis fördelning av denekonomiska ramen för länsplaner för regionaltransportinfrastruktur. Dessa länsplaner upprättasoch fastställs av länsstyrelserna. Regeringenåterrapporterar i budgetpropositionen tillriksdagen om genomförandet av länsplanerna.I budgetpropositionerna harregeringen redovisat utfallet av verksamhetenföregående år. I propositionerna redovisas utfalletför varje län. Av propositionerna framgår också attmålet är att en lika stor andel av varje länsplanskall vara genomförd i varje län vid utgången av år2001.Uttalanden i budgetpropositionen ochtrafikutskottets betänkandenI budgetpropositionen sägs följande(utgiftsområde 22, avsnitt 4.8.7, anslag 36:2Väghållning och statsbidrag):När det gäller väginvesteringar i regionalaplaner bedömer regeringen att anslagsposten böruppgå till jämförtmed 2000. Den kraftigaökningen motiveras av att regeringen villsäkerställa och bevara nuvarande infrastrukturoch därför skapa förutsättningar för en satsningpå ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktionav det regionala vägnätet. Därför bör medelprioriteras till investeringar i regionaltransportinfrastruktur.I trafikutskottets budgetbetänkande för sägsföljande (bet. 2000/01:TU1 s. 35):Utskottet delar således regeringens uppfattningatt det är nödvändigt att skapa förutsättningarför en satsning på bärighet, tjälsäkring ochrekonstruktion av det regionala vägnätet. För attdetta skall kunna åstadkommas föreslår regeringenatt medel prioriteras till investeringar iregional infrastruktur. Regeringen bedömer därföratt anslagsposten för väginvesteringar iregionala planer bör höjas från 1,1 miljarderkronor till år 2001.De regionala planerna avspeglar behoven avåtgärder inom respektive län. Av dessa kanutläsas att dessa behov varierar starkt mellanolika län. Utskottet konstaterar därför attregeringens ambition att satsa på bärighet,tjälsäkring och rekonstruktion i viss mån står ikonflikt med målet att länsplanerna efter år 2001skall ha kommit lika långt i sitt genomförande.Mot den bakgrunden förutsätter utskottet attregeringen vid fördelningen av anslagsmedelmellan olika anslagsposter dels tar särskildhänsyn till behovet av att satsa på bärighet,tjälsäkring och rekonstruktion, dels utsträckermålet att genomförandet av länsplanerna skall hakommit lika långt i alla län till efter år 2002.Regeringen får därigenom enmöjlighet att prioritera genomförandet avlänsplanerna i de län som har en stor andelbärighet, tjälsäkring och rekonstruktion.Användning av statens medelDe grundläggande bestämmelserna om användningen avstatens medel finns i regeringsformen. Riksdagenbeslutar om skatt till staten och bestämmer hurstatens medel skall användas (1 kap. 4 § andrastycket). Dessa medel står till regeringensdisposition men får inte användas på annat sätt änriksdagen har bestämt. I fråga om utgiftsbeslutengäller att anvisar anslag till angivnaändamål och att dessa beslut skall tas upp i enstatsbudget. har formellt sett enobegränsad rätt när det gäller detaljregleringen isamband med utgiftsbemyndigandena. Detta innebär attriksdagens beslut att anvisa anslag kan kompletterasmed ytterligare villkor och med motivuttalanden sombinder regeringens och myndigheternasmedelsanvändning.I lagen (1996:1059) om statsbudgeten, budgetlagen,finns närmare bestämmelser och preciseringar tillregeringsformens och riksdagsordningens bestämmelserom statsbudgeten och finansmakten. För myndigheterunder regeringen gäller anslagsförordningen(1996:1189).Budgetlagen trädde i kraft . Isamband med behandlingen av lagförslaget hösten 1996uttalade sig bl.a. omanslagsvillkor (bet. 1996/97:KU3).Konstitutionsutskottet ansåg att de villkorriksdagen kan föreskriva kan vara av en mängd olikaslag och inte alls endast avse anslagstyperna.Utskottet konstaterade att någon enhetlig ordning dådet gäller utformningen av beslut ibudgetfrågor inte finns. Oavsett formulering ärregeringen, enligt vad utskottet anförde, bunden avriksdagens uttalanden om villkoren förmedelsanvisningen.Uppföljning inom trafikutskottetTrafikutskottet har följt upp sitt anslagsbeslut ochdärvid begärt in en promemoria frånNäringsdepartementet. I promemorian, daterad den 19februari 2001, beskriver ansvarig handläggare vilkaåtgärder som vidtogs med anledning av utskottetsuttalande. Promemorian bifogas, bilaga A 1.2.3.Skrivelsen från RegeringskanslietAv den skrivelse från som inkommitpå utskottets begäran framgår att syftet med måletom att alla länsplaner skall ha uppfyllts i sammagrad vid utgången av var attförsäkra sig om att medel för genomförandet av deregionala planerna fram till nästa planrevideringfördelas på ett sådant sätt mellan länen attplanerna kan jämföras i samma omfattning i helalandet och i enlighet med den fördelning som blevresultatet av planeringsprocessen.För att möjliggöra ett rationellt och effektivtgenomförande av åtgärderna har regeringen inteansett det som lämpligt att en lika stor andel avvarje länsplan nödvändigtvis skall vara genomfördi varje län , utan först . År2001 har valts av regeringen som avstämningsår,eftersom de tioåriga infrastrukturplanernanormalt förnyas . Med somavstämningsår skulle således en proportionerligfördelning mellan länen ha skett innan nyalänsplaner tar vid.Genom sitt förfarande menas regeringen, enligtpromemorian, ha visat respekt för denplaneringsprocess som har beslutat och deprioriteringar som länsstyrelserna har gjort. Iskrivelsen pekas vidare på att regeringen ibudgetpropositionen för motiverade denplanerade ökningen av anslagsposten 2.2Investeringar i regional plan med att regeringenville säkerställa och bevara nuvarande infrastrukturoch därför skapa förutsättningar för en satsning påökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av detregionala vägnätet.I skrivelsen redovisas också att regeringen, efteratt ha tagit del av trafikutskottets betänkande,sköt fram avstämningstidpunkten till utgången av år2002. Planeringsprocessen var försenad ochnya planer skulle kunna gälla först från år 2003.Regeringen bedömde därför det vara lämpligt attskjuta fram målåret. "Regeringen anser därmed , utifrån sin tolkning av Trafikutskottetsbetänkande, beaktat önskemål om attförlänga tiden innan en lika stor andel avrespektive länsplan skall vara genomförd. "I skrivelsen anförs också att regeringen, motbakgrund av vad trafikutskottet uttalat, infört ettnytt mål som anger att "med sina samladeåtgärder skall förbättra tillståndetpå det statliga vägnätet jämfört med ". Tillmålet knyts återrapporteringskrav om bl.a. nedsattbärighet på grund av tjällossning och dygnskilometeravstängning på grund av tjällossning. Statistikenskall redovisas fördelad på skogslänen och övrigalandet. Dessa uppföljningskriterier anges vara valdamed hänsyn till uttalande att prioriteraunderhåll av vägnätet samt att prioritera åtgärderför ökad bärighet och rekonstruktion av vägnätet.Vägverket har också för givits målet attarbeta för "att utvecklingsmöjligheterna mellanolika delar av landet utjämnas jämfört med ".Återrapporteringen skall innehålla uppgifter omförändring av fördelningen över landet av andelojämnheter i vägen samt förändring av fördelningöver landet av beläggning av grusvägar. Även annanstatistik skall redovisas fördelad på olikaregioner.Sammanfattningsvis anförs i skrivelsen attNäringsdepartementet anser att "det som påstås ianmälan till är felaktigt. "Och att det är "uppfattningatt man har beaktat vad anfört i dennafråga".Utskottets ställningstagandeStatens medel får inte användas på annat sätt änriksdagen har bestämt. Genom att anvisa medel påanslag bemyndigar regeringen att användaett angivet belopp för ett bestämt ändamål.Utskottet kan i det aktuella fallet inte finna attanvisningarna i regleringsbrevet för Vägverketskulle stå i strid med vad beslutat.Regeringen har haft att beakta dels det av riksdagengodkända besluts- och planeringssystem som tillämpasför väginvesteringar och som innebär att Vägverketoch länsstyrelserna tilldelats viktiga funktioner,dels den av antagna ändamålsbeskrivningenoch anslagsvillkoren i budgetpropositionen ochtrafikutskottets betänkande. I regleringsbrevet haravstämningstidpunkten senarelagts och genommålbeskrivning och återrapporteringskrav harregeringen till meddelat vikten av attsatsa på ökad bärighet, tjälsäkring ochrekonstruktion av det regionala vägnätet. Enförutsättningen för att kunna förverkliga detta vardet höjda anslaget och att extra medel tillfördesanslagsposten för de regionala planerna.I det besluts- och planeringssystem som tillämpasför väginvesteringar har myndigheterna givits ettstort handlingsutrymme. Under sådana förutsättningarär det särskilt viktigt att riksdag och regering iefterhand följer upp och utvärderar verksamheten föratt förvissa sig om att den bedrivs iöverensstämmelse med vad som har varit avsett.Granskningen föranleder inte något uttalande iövrigt från utskottets sida.2 Handläggningen av vissaregeringsärenden m.m.2.1 Regeringens fördelning av stödtill lokala investeringsprogramAnmälningarnaI två anmälningar har begärts attkonstitutionsutskottet granskar regeringens agerandenär det gäller hanteringen av det statliga stödettill lokala investeringsprogram för en ekologiskhållbar utveckling. Anmälningarna finns som bilagorA 2.1.1-A 2.1.2I anmälningarna hänvisas till en undersökning avtvå forskare, och , därslutsatsen dras att regeringen taktiskt fördelatpengar till kommuner med många osäkra väljare.I en av anmälningarna framhålls attkonstitutionsutskottet bör granska om regeringen påett otillbörligt sätt utnyttjat statligaanslagsmedel för egna partipolitiska syften.Granskningen bör enligt anmälan även gälla frågan påvilket sakligt underlagsmaterial besluten fattatsnär det gäller fördelade medel till vissa kommuner.BakgrundRiksdagen beslutade efter förslag ibudgetpropositionen för (prop. 1997/98:1,utg.omr. 18, bet. 1997/98:BoU1, rskr. 1997/98:81)att inrätta ett stöd till lokala investeringsprogramför ekologisk hållbarhet. Totalt sett beräknades ibudgetpropositionen för anslaget till 7,2miljarder kronor för . I förslagettill tilläggsbudget för minskas anslaget med4 för att finansiera en höjning avanslaget Naturvårdsverket.I samband med beslutet att inrätta ett anslag fördet statliga stödet gav bostadsutskottet i huvudsakuttryck för en positiv syn på stödets inriktning(1997/98: BoU1). Stödet bedömdes kunna påskynda detlokala arbetet med ekologisk omställning ochutveckling inom ett brett område och bidra till attsektorsövergripande lösningar med denna inriktningkommer till stånd. Utskottet framhöll bl.a. attstödet skulle kunna bidra till att åtgärder ibostadsbeståndet kan kombineras medinfrastrukturella satsningar så att godahelhetslösningar uppnås. Utskottet deladeregeringens bedömning att kunskapsspridning bordeingå som en viktig del i satsningen på lokalainvesteringsprogram.Utskottet uppmärksammade även att fördelningen avstödet avsågs ske enligt andra principer än vad somnormalt gäller för statlig stödgivning och framhöllatt detta borde föranleda en kontinuerliguppföljning såväl av användningen av medlen som avden tillämpade beredningsmodellen.Fördelningen av medel regleras i förordningen(1998:23) om statliga bidrag till lokalainvesteringsprogram som ökar den ekologiskahållbarheten i samhället, som trädde i kraft den 3februari 1998. En kommuns ansökan om statligt bidragtill lokala investeringsprogram som avsåg budgetåret1998 skulle ha kommit in till regeringen senast den16 februari 1998.Enligt 1 § i dess inledningsvis gällande lydelsekan en kommun få bidrag till lokalainvesteringsprogram som främjar en ekologiskthållbar utveckling. Programmen skall syfta till attminska belastningen på miljön, öka effektiviteten ianvändningen av energi och andra naturresurser,gynna användningen av förnybara råvaror, ökaåterbruk, återanvändning och återvinning, bidra tillatt bevara och förstärka den biologiska mångfaldensamt tillvarata kulturmiljövärden eller att bidratill att förbättra cirkulationen av växtnäringsämneni ett kretslopp.