bet · GP01SFU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Enfritidsfastighet inbringar inte någon verkliginkomst för den bidragsberättigade, även om den ären tillgång som kan omvandlas till likvida medel.För att uppnå det s.k. saneringsmålet ansågregeringen att det var nödvändigt att ävenförmögenhet i form av fritidsfastighet beaktades vidinkomstberäkningen. Detta blev också riksdagensbeslut (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:SfU1, rskr.1996/97:126).I den av beslutade nya BTP-lagen(bet. 2001/02:SfU3, rskr. 2001/02:10) är stödetutformat som ett individinriktat stöd avgrundskyddskaraktär, där bidragstagarens samladeekonomi skall vara avgörande för rätten till stöd.Värdet av fritidsfastighet är inte undantaget vidberäkningen av förmögenhetstillägget.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet attdet inte finns skäl att undanta värdet avfritidsfastighet vid beräkningen av årsinkomsten.Vad avser höjning av den skäliga levnadsnivån iSBTP anser utskottet att generella höjningar av BTPi första hand är att föredra. Utskottet har därförtillstyrkt höjningen av ovannämnda ersättningsnivåtill . Utskottet kan dessutom konstatera att denskäliga levnadsnivån i SBTP höjts med 6procentenheter. Likaledes höjdes gränsen för skäligbostadskostnad från till permånad. Det kan också nämnas att nyligenhar beslutat att personer bosatta i som är65 år eller äldre skall garanterasen skälig lägsta levnadsnivå i form av ettäldreförsörjningsstöd. Ett sådant stöd är avsett atttillförsäkra den stödberättigade en skäliglevnadsnivå och medel för att täcka boendekostnader.Nivåerna för skälig levnadsnivå och skäligbostadskostnad är desamma som för SBTP.Mot bakgrund av nu redovisade förbättringar, bådegenomförda och kommande, anser utskottet att det förnärvarande inte finns skäl att föreslå ytterligareförbättringar av SBTP.Utskottet har inte något att erinra motregeringens förslag till medelsanvisning.Utskottet avstyrker motionerna Sf308 yrkandena 1och 2, Sf355 yrkandena 4 och 5 i denna del, Sf380yrkande 5 i denna del, Sf381 yrkandena 3, 4 och 7,Sf389 i denna del samt Fi294 yrkande 14 i denna del.Övriga motioner angående bostadstilläggUtskottet har redan vid /94 ifrågasattom boende i tvåbäddsrum skall kunna berättiga tillBTP. Av proposition 2000/01:140 Reformerade reglerför bostadstillägg till pensionärer m.fl., som harbehandlats av utskottet i betänkande 2001/02:SfU3,framgår att regeringen delar denna uppfattning ochatt frågan därför skall övervägas i samband medberedningen av betänkandet Pension på institution(SOU 2000:112). Utskottet förutsätter således attregeringen därvid beaktar vad utskottet haranfört i frågan.Mot bakgrund av vad som anförts ovan i frågan omfritidsfastighet är utskottet inte heller berett attställa sig bakom förslaget att låta enbidragsberättigad välja om permanentbostaden ellerfritidsfastigheten skall tas med vid beräkningen avBTP eller att ge en bidragsberättigad som permanentbor i lägenhet möjlighet att undanta sinfritidsfastighet.Regeringens mål med jämställdhetspolitiken är attkvinnor och män skall ha samma möjligheter,rättigheter och skyldigheter inom livets allaområden. Ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyraalla delar av regeringens politik. Resultaten mätsbland annat genom att de ekonomiska resursernasfördelning mellan kvinnor och män fortlöpande följs(jfr i budgetpropositionen utgiftsområde 14:5Jämställdhetspolitik). Utskottet finner därför inteanledning att förorda att skall uttala sigom en utredning om kvinnors stora beroende avbostadstillägg.Utskottet anser inte heller att nu skalluttala sig om det framtida målet vad avserersättningsnivån inom BTP.Utskottet avstyrker motionerna Sf308 yrkandena 3och 4 och Sf332 yrkandena 9 och 10.20:4 DelpensionRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 20:4Delpension.Gällande ordningDelpensionen är under avveckling eftersom detreformerade ålderspensionssystemet ger ett stortutrymme för partiellt uttag av ålderspension såvälföre som efter . Delpension har intekunnat beviljas efter . De sistautbetalningarna kommer att göras i december 2004.Rätt till delpension förelåg från den månad denförsäkrade fyllde . Syftet med pensionen är attmöjliggöra en successiv övergång från förvärvsarbetetill pension för de personer som är mellan 61 och 64år.PropositionenRegeringen föreslår att för budgetåret2002 till anslag 20:4 Delpension anvisar ettramanslag på 220 miljoner kronor.Utskottets bedömningUtskottet har inget att erinra mot regeringensförslag till medelsanvisning.Utgiftsområde12 Ekonomisk trygghetför familjer och barnPolitikområdet Ekonomisk familjepolitik omfattarförutom utgiftsområde 12 anslaget 21:1 Bostadsbidraginom utgiftsområde 18. Statens utgifter inompolitikområdet beräknas uppgå till 53,8miljarder kronor. Statens övriga ekonomiska stödtill barnfamiljerna är studiebidragen, underutgiftsområde 15, samt maxtaxa i barnomsorgen, underutgiftsområde 16. Statens totala familjeekonomiskastöd beräknas uppgå till ca 61 miljarder kronor2002.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer ochbarn omfattar allmänna barnbidrag inklusiveflerbarnstillägg och förlängt barnbidrag,föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning,underhållsstöd, bidrag till internationellaadoptioner, barnpension i form av folkpension ochallmän tilläggspension, vårdbidrag förfunktionshindrade barn samt pensionsrätt för barnår.Riksdagen har för i enlighet medregeringens förslag fastställt ramen förutgiftsområdet till (bet.2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34-35).Familjepolitikens inriktningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ominförande av barnomsorgskonto och omfamiljepolitikens inriktning i övrigt. Jämförreservationerna nr 34 (m, kd, c, fp) och 35(m, kd).PropositionenMålet för den ekonomiska familjepolitiken är attinom ramen för den generella välfärden stödjabarnfamiljerna och därmed minska de ekonomiskaskillnaderna mellan familjer med och utan barn.I propositionen anges att det familjeekonomiskastödet bör utformas så att barnfamiljerna får ettökat handlingsutrymme och bättre möjligheter attsjälva påverka sin ekonomiska situation. Stödet tillde mest utsatta familjerna måste dock enligtregeringen fortsättningsvis vara starkt samtidigtsom det utformas på ett sådant sätt att det intehindrar dessa hushåll från att på egen handförbättra sin ekonomiska situation.Av propositionen framgår att regeringen övervägeren strukturell omläggning av familjepolitiken.Ambitionen är att kombinera en politik försysselsättning och tillväxt med en politik förrättvisa. Inriktningen är att skapa förutsättningarför jämlika uppväxtvillkor för barn. Detta kanåstadkommas dels genom att stödja föräldrarna attklara de ekonomiska åtaganden som är viktiga förbarnens välfärd under deras uppväxttid, dels genomatt erbjuda möjligheter att kombinera föräldraskapmed förvärvsarbete eller studier. Vidare anges attstöden bör vara utformade så att de ger ekonomisktrygghet vid stor försörjningsbörda och att resurseromfördelas över livscykeln och mellan familjer medoch utan barn.I propositionen anförs att den generellavälfärdspolitiken utjämnar ekonomiska resurser ochlevnadsförhållanden. Genom mer generella bidragkommer systemens långsiktiga stabilitet ocheffektivitet att öka, vilket har stor betydelse försystemens långsiktiga trovärdighet. Det skaparenligt regeringen trygghet och förutsättningar förett ökat barnafödande.Vidare anges i propositionen att de senaste årensekonomiska återhämtning med en ökad sysselsättning,reformer och sänkta skatter för låg- ochmedelinkomsttagare har gynnat barnfamiljerna.Höjningen av barnbidragen, införandet av maxtaxa ochutbyggnaden av föräldraförsäkringen kan förväntasmedföra att den positiva trenden fortsätter.Enligt regeringen medför konstruktionen avbarnomsorgsavgifterna, där statsbidrag lämnas tillde kommuner som tillämpar den s.k. maxtaxan, attmarginaleffekterna för barnfamiljerna kommer attminska.MotionerModeraternaI motionerna Sf390 av m.fl. (m)yrkande 2 och A228 av m.fl. (m)yrkande 8 begärs tillkännagivanden om att ettsärskilt barnomsorgskonto skall inrättas för barn iförskoleåldern. Kontot skall omfatta ejskattepliktiga per barn med en begränsningav uttaget på maximalt per år.Också i motionerna Sk288 av m.fl. (m)yrkande 16 och Ub329 av () begärs tillkännagivandenom ökad valfrihet och barnomsorgskonto.I motion Sf222 av () yrkandena 1och 4 anförs att de grundläggande förutsättningarnaför familjebildning måste återupprättas. Motionärenanser att skatterna tvingar båda föräldrarna attheltidsarbeta. Skulle pressen på familjen minska,skulle även fler barn födas. Motionären vill ha etttillkännagivande om detta och om attbostadsbidraget, underhållsstödet och barnbidragetskall följa barnen vid växelvis boende. Enligtmotionären är det olyckligt att fäder som har sinabarn av tiden betraktas som "umgängesförälder"på grund av folkbokföringen och därmed inte kan fådel av stöden.KristdemokraternaI motionerna Sf392 av m.fl. (kd)yrkande 32, L370 av Skånberg (kd) yrkande 1 ochUb548 av m.fl. (kd) yrkande 10begärs beslut om att införa ett barnomsorgskonto somomfattar alla barn.Alf m.fl. (kd) pekar i motion Sf392yrkandena 1, 2, 7, 8, 19, 20 och 25-27 på familjensoersättliga ställning och uppgift i samhället samtfamiljepolitiken som basen för hela samhällsbygget.Motionärerna anser att familjepolitiken måsteutformas för att ge förutsättningar för föräldraratt tillbringa med barnen och att man genompolitiska beslut och attitydbildning måsteuppvärdera föräldrarollen. Hänsyn bör tas tillföräldrarnas önskemål om att få mer tid för barnen,och föräldraförsäkringen liksom barnomsorgen måstekonstrueras så att familjen kan hitta lösningar sompassar de egna behoven. I motionen anges attsubsidiaritetsprincipen skall vara utgångspunktenför familjepolitiken. Så många beslut som möjligtskall fattas av familjen själv, stat och kommunskall enligt motionärerna underlätta, inte styrafamiljerna. Motionärerna betonar att begreppetbarnomsorg även innefattar föräldrarnas omsorg i detegna hemmet och anser att hemarbetet måsteuppvärderas. ger det arbete som utförs utanförden etablerade arbetsmarknaden låg grundtrygghet ochregistreras inte i den ekonomiska statistiken.Nuvarande system har såväl valfrihets- somfördelningsbrister varför motionärerna vill ha enfamiljepolitisk reform, där man skapar ekonomiskaoch praktiska förutsättningar för val mellan olikaflexibla barnomsorgsformer. Enligt motionärernaleder dagens riktade subventioner till att bara demest välbeställda kan välja den barnomsorg sompassar bäst. I motionen begärs tillkännagivanden omdetta.Också i motionerna Sf275 av ochKenneth (), Sf278 av Skånberg (kd)yrkandena 1, 2 och 4 samt Sf338 av Ulla-BrittHagström och () begärstillkännagivanden om att tillgodose barns behov avtrygghet, om att stödja flerbarnsidealet, om stödentill barnfamiljerna genom bl.a. bostadsbidrag,barnbidrag och barnomsorgskonto och en höjning avgarantibeloppet i föräldraförsäkringen, om att låtakonsekvenspröva regeringens och beslutför att se hur de gagnar och påverkar familjen ochslutligen om att regeringen bör tillsätta enutredning i syfte att utarbeta ett välfungerandetransfereringssystem för ensamstående föräldrar somhar hela försörjningsbördan.CenterpartietI motion Sf238 av och () begärs ett tillkännagivande om en utredning föratt belysa hur mer tid skall kunna ges till barnen.Agne m.fl. (c) begär i motion So304yrkande 5 ett tillkännagivande om principer förvalfrihet, flexibilitet och rättvisa ifamiljepolitiken. I motionen anges bl.a. att ettbarnomsorgskonto på till en början perbarn i förskoleåldern ger föräldrarna möjlighet attvälja barnomsorg, minska sin arbetstid eller stannahemma under barnens uppväxt.FolkpartietLars m.fl. (fp) begär i motionerna Sf397yrkande 2, A229 yrkande 18 och So637 yrkande 2beslut om inrättande av ett obeskattat barnkonto,lika för alla förskolebarn.I motionerna So637 yrkande 17 och A229 yrkande 16begärs tillkännagivanden om ökad egenmakt förkvinnor bl.a. genom vidgad valfrihet i barnomsorgoch hushållstjänster till överkomligt pris. Kvinnormåste få mer makt över sin vardag ansermotionärerna.VänsterpartietIngrid m.fl. (v) begär i motion So496 yrkande1 ett tillkännagivande om att utjämna klasskillnadersom drabbar barn. Motionären anser att barnens hälsamånga gånger beror på familjens socioekonomiskasituation och att många barn lever i familjer mednågot ekonomiskt problem. Dessa barn har sämreförutsättningar vid livets start.Utskottets ställningstagandeSom utskottet tidigare uttalat (bet. 2000/01:SfU1)är föräldrarna i regel de viktigaste personerna ibarnens liv och barnens välbefinnande påverkas i höggrad av hur föräldrarna mår och hur deras ekonomiskasituation ser ut. Samhällets stöd tillbarnfamiljerna såväl ekonomiskt som när det gällersjälva föräldraskapet är därför grundläggande. Detär också viktigt att barnen sätts i centrum och attsamhällets insatser inriktas på att skapa jämlikauppväxtvillkor för barn. Det sistnämnda uppnåsenligt utskottets mening dels genom att stödjaföräldrarna att klara de ekonomiska åtaganden som ärväsentliga för barns välfärd, dels genom att skapamöjligheter för dem att kombinera föräldraskap medförvärvsarbete eller studier.Målet för den ekonomiska familjepolitiken är ocksåatt inom ramen för den generella välfärden stödjabarnfamiljerna och därmed minska de ekonomiskaskillnaderna mellan familjer med och utan barn.Utskottet anser att barnbidraget med dessomfördelande effekter och stora träffsäkerhet är enviktig del av stödet till barnfamiljerna. Ävenföräldraförsäkringen har en god fördelningspolitiskeffekt som den ger utrymme för flexiblalösningar för olika familjesituationer.Familjestöden är utformade så att de ger ekonomisktrygghet vid stor försörjningsbörda. Resurseromfördelas över livscykeln och mellan familjer medoch utan barn.Som utskottet framhöll i sitt yttrande tillutbildningsutskottet (2000/01: SfU2y) kommermaxtaxereformen, som träder i kraft den 1 januari2002 och är fullt genomförd 2004, att utgöra ettviktigt komplement till nuvarande delar ifamiljepolitiken.Utskottet vill (senast i bet.2000/01:SfU1) framhålla att en väl utbyggdfamiljepolitik är ett viktigt medel också för attuppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Ettverksamhetsmål för socialförsäkringensadministration är också att bidra till att en störreandel av männen tar ut fler föräldrapenningdagar.Införandet av ytterligare en mamma/pappamånad ochden aviserade höjningen av inkomsttaket iföräldraförsäkringen kommer enligt utskottets meningatt stärka familjepolitikens betydelse som ett medelför att uppnå jämställdhet mellan könen.En viss förbättring av barnfamiljernas ekonomiskasituation inträffade och utvecklingen pekar på att förbättringenfortsätter. Enligt utskottets mening följer dettainte bara av de senaste årens ekonomiskaåterhämtning med en ökad sysselsättning, reformeroch sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagareutan också höjningen av barnbidragen, införandet avmaxtaxa och utbyggnaden av föräldraförsäkringen kanförväntas medföra att den positiva trendenfortsätter.Som utskottet tidigare påpekat är det lågabarnafödandet ett bekymmer i sammanhanget. Antaletfödda barn i har efter en kraftig minskningunder ökat . Denna ökningprognostiseras fortsätta under 2001.En arbetsgrupp inom har haft iuppdrag att systematisera befintliga fakta ochkunskaper om de faktorer som påverkar barnafödandet.I arbetsgruppens -från befolkningspolitik till ett barnvänligtsamhälle (Ds 2001:57) framkommer att antalet föddabarn i sjunkit markant under 1990-talet.Arbetsgruppen konstaterar att trots attarbetsmarknaden blivit väsentligt gynnsammare ochfamiljestöden i stort sett återställts så harbarnafödandet ökat endast marginellt.Utskottet noterar att arbetsgruppen funnit att dettill stor del är kvinnor med låg utbildning ochbegränsad anknytning till arbetsmarknaden somavstått från eller skjutit upp barnafödandet. Mångaav dem har valt att skaffa sig mer utbildning.Enligt utskottets mening kan nedgången ibarnafödande hänga samman med denekonomiska krisen som i hög graddrabbade ungdomar och kortutbildade. Många yngrevalde att studera och vänta med barnafödandet. Trotsatt sysselsättningen nu ökar och de ekonomiskafamiljestöden förstärkts kan den relativt storaandelen tillfälliga jobb och den stora osäkerhetsådana anställningar innebär för den framtidaförsörjningen vara en orsak till att barnafödandetinte ökat mer.Som redan nämnts har uppgiftvarit att göra en översyn av de ekonomiskafamiljestöden, allmänna barnbidrag, underhållsstödoch bostadsbidrag till barnfamiljerna. Utredningenhar funnit att barnfamiljernas ekonomiska standardhar utvecklats svagare änstandarden för många andra grupper. Mångaensamföräldrar, särskilt kvinnor, har högamarginaleffekter eftersom de i högre grad än andrahushåll mottar inkomstprövade bidrag, bl.a.bostadsbidrag och socialbidrag. I utredningensslutbetänkande Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24)påtalas vikten av att familjepolitiken grundas på enhelhetssyn som innefattar både skatter, bidrag ochavgifter. Betänkandet har remissbehandlats ochregeringen avser att lämna en proposition tillriksdagen.I budgetpropositionen anges att regeringenöverväger en strukturell omläggning avfamiljepolitiken där det familjeekonomiska stödetbl.a. bör utformas så att barnfamiljerna får ettökat handlingsutrymme och bättre möjligheter attsjälva påverka sin ekonomiska situation. Stödet tillde mest utsatta familjerna måste dockfortsättningsvis vara starkt.Den strukturella omläggningen av familjepolitikensom regeringen överväger samt föreslagna ochaviserade åtgärder och reformer på familjepolitikensområde kommer enligt utskottets mening att innebärabåde en påtaglig förbättring av barnfamiljernasekonomi och gynnsammare förutsättningar för ett ökatbarnafödande. Detta tillgodoser motion So496 yrkande1. Någon anledning att införa ett system medbarnomsorgskonto finns inte.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf222 yrkandena 1 och 4, Sf238, Sf275, Sf278yrkandena 1, 2 och 4, Sf338, Sf390 yrkande 2, Sf392yrkandena 1, 2, 7, 8, 19, 20, 25-27 och 32, Sf397 avyrkande 2, A228 yrkande 8, A229 yrkandena 16 och 18,L370 yrkande 1, Sk288 yrkande 16, So304 yrkande 5,So637 yrkandena 2 och 17, Ub329 samt Ub548 yrkande10.21:1 Allmänna barnbidragUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 21:1 Allmännabarnbidrag.Gällande bestämmelserFrån anslaget bekostas barnbidrag, flerbarnstilläggoch förlängt barnbidrag. Barnbidrag utges fr.o.m.den 1 januari 2001 med per barn och år(/mån). Flerbarnstillägg utges fr.o.m. den 1januari 2001 med för det tredjebarnet, för det fjärde barnet och 11 400 krför det femte och varje ytterligare barn.Förlängt barnbidrag utbetalas med samma belopp sombarnbidraget fr.o.m. kvartalet efter det att barnethar fyllt om barnet studerar vid grundskolaeller deltar i viss annan motsvarande utbildning.PropositionenI propositionen anges att barnbidragen väl fyllermålet att, utan att skapa marginaleffekter, bidratill utjämningen av de ekonomiska levnadsvillkorenmellan familjer med respektive utan barn. Stödetomfördelar också inkomster mellan hög- ochlåginkomsttagare, genom att inkomstskatten ärprogressiv och barnbidrag utges med samma belopptill alla barn.Regeringen har förbättrat barnfamiljernas ekonomigenom att höja barnbidragen och flerbarnstilläggenunder . Sammantaget uppgår dessasatsningar till ca 4,4 miljarder kronor.Under uppgick utgifterna för deallmänna barnbidragen till 18 932 miljoner kronor.Det innebär att utgifterna detta år översteganslaget med ca . Orsaken ärenligt propositionen ett ökat antal barn. Förinnevarande budgetår beräknas utgifterna till ca , vilket är 195 miljoner kronorhögre än anvisat anslag.Bedömningen av anslagsbehovet utgår frånStatistiska centralbyråns (SCB) senastebefolkningsprognos från juni 2001.Regeringen föreslår att för budgetåret2002 till anslag 21:1 Allmänna barnbidrag anvisarett ramanslag på 20 994 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottettillstyrker förslaget.21:2 FöräldraförsäkringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag omhöjning av den lägsta ersättningsnivån för dedagar som kan ersättas med sjukpenningbeloppfrån 60 till per dag.Riksdagen bör bifalla regeringens förslagom medelsanvisning till anslaget 21:2Föräldraförsäkring. Därmed bör riksdagenavslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning för anslaget 21:2.Riksdagen bör även avslå motionsyrkandenom- inkomsttaket m.m.,- utbyggd föräldraförsäkring,- överlåtelse av föräldrapenning m.m. tillannan,- beräkningsunderlag och 2,5-års regeln,- fördelning mellan föräldrarna,- pappamånad i efterhand,- föräldrapenningadministrationen,- prematura barn,- tillfällig föräldrapenning,- tillfällig föräldrapenning föregenföretagare och- havandeskapspenning.Jämför reservationerna nr 36 (mp), 37 (fp),38 (v), 39 (c), 40 (m), 41 (v), 42 (v), 43(v, kd), 44 (kd) och 45 (m, kd, c, fp).Gällande bestämmelserFör barn födda fr.o.m. förlängsföräldrapenningen i anslutning till barns födelseeller adoption och kommer således attutges . När båda föräldrarna ärvårdnadshavare har de rätt till hälften var av dettotala antalet ersättningsdagar. En förälder kanöverlåta rätten till föräldrapenning till den andreföräldern med undantag av 30 dagarmed sjukpenningsbelopp, den s.k. mamma/pappa-månaden. För barn födda fr.o.m. den 1 januari 2002kommer ytterligare en mamma/pappamånad att finnasoch således kommer undantas frånmöjligheten att överlåta föräldrapenning mellanföräldrarna.Ersättning utges av densjukpenninggrundande inkomsten . Förbarn födda fr.o.m utgesersättning . En förutsättning ärdock, såvitt gäller , att föräldern under minst 240dagar i följd före barnets födelse eller denberäknade tidpunkten härför har varit försäkrad fören sjukpenning över garantinivån och skulle ha varitdet om känt till samtligaförhållanden. Ersättning utges dock alltid lägstenligt garantinivån, som är per dag. Förresterande är ersättningen lika medgarantinivån.Vid flerbarnsfödsel utges föräldrapenning underytterligare för varje barn utöver detförsta, varav enligt garantinivån. Från ochmed gäller dock attföräldrapenning för varje barn utöver det andrautges med belopp motsvarande förälderns sjukpenningför samtliga tillkommande dagar.Föräldrapenning kan utges som hel, halv, trefjärdedels, en fjärdedels och en åttondels förmån.Tillfällig föräldrapenning kan utges till enförälder som behöver avstå från förvärvsarbete föratt tillfälligt vårda sjukt barn , ivissa fall även vid vård av barn över tolv år.Tillfällig föräldrapenning kan också utges närbarnets ordinarie vårdare är sjuk, när en förälderbehöver följa med barnet till barnavårdscentral m.m.samt till någon av föräldrarna vid vårdbehov somuppkommer när den andra föräldern besöker läkare medett annat barn.En förälder får överlåta tillfälligföräldrapenning till en annan försäkrad som avstårfrån förvärvsarbete för att vårda barnet om det ärsjukt eller om den ordinarie vårdaren är sjuk. Frånoch med har en utvidgning skett såatt även en ensamstående förälder som själv är sjukkan låta en annan person vårda barnet och fåtillfällig föräldrapenning.Tillfällig föräldrapenning kan utges under 120dagar per barn och år.