bet · GO01NU9 · 2001-04-05 00:00:00 — Det finnsen föreställning att öppnare, tydligare regler förutländska direktinvesteringar minskar korruption.Förenkling av handelsprocedurer är ett annat områdesom indirekt kan bidra till minskad korruption.Mindre byråkrati vad gäller t.ex. tillstånd för attimportera varor i ett land begränsar utrymmet förkorruption. har försökt fåEU att hårdare driva denna fråga. EnligtUtrikesdepartementet bör i WTO verka för att- frågan om handel och korruption kommer upp pådagordningen,- ett avtal om transparens i offentlig upphandlingkommer till stånd,- frågan om transparens i nationellainvesteringsregler förs framåt med sikt på attinkluderas i ett framtida avtal om investeringar.OECD:s handelskommitté har påSveriges initiativ tagit fram en studie avexisterande WTO-reglers effekt på korruption. Av enrapport som redovisades (Potentialanti-corruption effects of WTO disciplines) framgåratt de internationella handelsreglerna kan ha enhämmande inverkan på korruption genom att reglernaföreskriver öppenhet på en rad områden. I kommunikénfrån ministermötet fastslås att arbetet skallfortsätta. Enligt regeringen bör studien drivasvidare med ytterligare analys.Frågan om korruption har också diskuterats iHandelskommitténs arbetsgrupp för exportkrediter ochförslag har lagts fram som innebär att företag isamband med att de söker om statsstöddexportfinansiering skall försäkra att ingenkorruption förekommit i den affär för vilken mansöker exportfinansiering. Flera länder haremellertid framfört betänkligheter mot förslaget sominte anses passa in i deras respektive legalasystem. har några framhållit att deöverväger att på annat sätt vidta åtgärder.Den har beslutat attExportkreditnämnden (EKN) skall skärpa sina reglerför att motverka korruption i samband med affärerdär EKN lämnar exportkreditgaranti. Bland annat drasgarantin tillbaka om korruption bevisas. Från svensksida kommer insatserna i OECD-arbetet att aktiverasför att en internationell överenskommelse om skärptaregler skall kunna uppnås.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer med uppfattningen i motion2000/01:N335 (s) att korruption är ett svårt hinderför demokrati, framåtskridande och utveckling. Somhar redovisats ovan pågår det också storaansträngningar inom olika organisationer och påolika nivåer för att bekämpa problemet. Även sådanaåtgärder som förenkling av handelsprocedurer, somhar berörts tidigare, är ett sätt att minskaförekomsten av korruption. Utskottet vill för sindel uttala starkt stöd för den svenska linjen attdriva denna fråga såväl inom EU-samarbetet och WTOsom inom OECD.Med hänvisning till vad som anförts anser inteutskottet att det finns behov av något initiativfrån sida med anledning av den häraktuella motionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut WTO-systemetRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört med anledning avmotionerna 2000/01:U512 yrkande 1, 2000/01: U623yrkandena 1 och 3, 2000/01:N328 yrkandena 3, 5,11, 14 och 15 och med avslag på motionerna2000/01:N329 yrkandena 1 och 2 och 2000/01:N384yrkandena 4-6, 9-11 och 13.Reservation 1 (s, v)Reservation 2 (mp)2. Handel, och jordbruk m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:U623yrkandena 2 och 5, 2000/01: N328 yrkandena 6 och9 och 2000/01:N384 yrkande 7.Reservation 3 (mp)3. Handel och immaterialrätt inom miljö-och jordbruksområdetRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ218 yrkande9.Reservation 4 (v, mp)4. Handel och livsmedelssäkerhet m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ243yrkande 12, 2000/01:N328 yrkandena 19 och 20 och2000/01:N384 yrkande 14.Reservation 5 (mp)5. Handel och miljö respektive handel ocharbetarskyddRiksdagen avslår motionerna 2000/01:U217yrkandena 8, 9 och 12, 2000/01:U512 yrkande 2,2000/01:N328 yrkandena 12, 17 och 18,2000/01:N329 yrkandena 3-6 och 2000/01:N384yrkandena 8 och 12.Reservation 6 (s) - motiv.Reservation 7 (v)Reservation 8 (mp)6. KorruptionRiksdagen avslår motion 2000/01:N335.Stockholm den 5 april 2001På näringsutskottets vägnarPer WesterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerWesterberg (m), (), ReynoldhFurustrand (s), (), (), (), (),(), (), OlaSundell (m), (), (), (), (),(), () ochMikael (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. WTO-systemet (punkt 1)av (), (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. avslår motionerna 2000/01:U512 yrkande1, 2000/01:U623 yrkandena 1 och 3, 2000/01:N328yrkandena 3, 5, 11, 14 och 15, 2000/01: N329yrkandena 1 och 2 och 2000/01:N384 yrkandena 4-6,9-11 och 13.StällningstagandeVi vill framhålla att det i högsta grad är ettsvenskt intresse att värna frihandelns principer ochständigt ge akt på protektionistiska inslag i detinternationella handelsutbytet. Frihandel är enstark välståndsskapande kraft såväl för deutvecklade länderna som för världens fattigasteländer. Alla konsumenter - både enskilda och företag- gynnas av de positiva effekterna av lägre priser,större utbud av varor och tjänster samt bättrekvalitet. Vidare innebär frihandel snabb spridningav information, vilket kan bidra till omvandling avslutna samhällen till större öppenhet mot omvärlden.Sverige bör enligt vår mening även fortsättningsvisdelta aktivt i arbetet med att befästa och stärkaförtroendet för det multilaterala handelssystemet.Det är viktigt att , såsom en föregångarepå avregleringsområdet, också inom EU verkar för attden inledda avregleringsprocessen fullföljs. Dettakommer att gynna såväl utvecklingsländernas exporttill den europeiska marknaden som konsumenterna iEuropa.Den nuvarande svenska linjen att inriktningen börvara ökad öppenhet inom WTO stöder vi. Samtidigtmåste det finnas respekt för att enskilda länder ivissa fall inte vill röja sinaförhandlingspositioner. Våra synpunkter på NGO:ersställning i WTO-sammanhang kan inkluderas i fråganom en ökad öppenhet.Vidare finns det ett behov av att se över ochförbättra . Vi vill särskilt påtalavikten av att frågan om regelförenkling när detgäller handelsprocedurerna hålls aktuell. Sverigebör även fortsättningsvis prioritera denna frågainom EU, som arbetar aktivt med att få in dettaområde i nästa förhandlingsrunda. Behovet av översyngäller också frågor om hur WTO skall biståutvecklingsländer, som har problem att uppfylla WTO-reglerna. Vi har noterat att WTO-avtalenkontinuerligt utvärderas och att resultaten bl.a.tyder på att såväl i-länder som gynnats avinriktningen mot en friare världshandel. Sådanastudier är värdefulla. Några insatser för att fåtill stånd ytterligare utvärderingar av WTO-avtalenser vi däremot inte behov av.Beträffande den i motion 2000/01:U623 (m) upptagnafrågan om tvistlösningssystemet kan konstateras attäven om det har tagit att lösa den s.k.banantvisten så finns det en fungerande mekanism förtillvägagångssättet.När det gäller frågan om u-ländernasmarknadstillträde beskrivs i ett kommande avsnitt ibetänkandet att en överenskommelse har kunnat nåsmellan EU:s medlemsstater att införa tullfrihet förde 49 fattigaste länderna i världen i fråga om allavaror utom vapen. Förhoppningen från EU:s sida äratt andra i-länder skall följa efter.Frågor om handel och miljö respektive handel ocharbetsvillkor tas särskilt upp längre fram ibetänkandet.Vi kan konstatera att många av demotionssynpunkter som framförs om frihandel ochliberalisering av handeln, WTO:stvistlösningsmekanism, öppenhet, arbetsformer,utvecklingsländernas handelsfrågor m.m. i storadelar synes stå i överensstämmelse med deuppfattningar som uttrycktes av regeringen våren1999 i en skrivelse om öppen handel och rättvisaspelregler (skr. 1998/99:59). Även utskottet harframfört motsvarande uppfattningar, senast ibetänkande 1999/2000:NU16 (med en reservation frånMiljöpartiets företrädare när det gäller WTO-frågorna).Utan att gå in på samtliga de spörsmål som tas uppi motionerna anser vi inte att det finns behov avnågot initiativ från sida med anledningav de nu aktuella motionsyrkandena.2. WTO-systemet (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 2. Därmedbifaller motion 2000/01:N384 yrkandena4-6, 9-11 och 13 och avslår motionerna 2000/01:U512yrkande 1, 2000/01:U623 yrkandena 1 och 3,2000/01:N328 yrkandena 3, 5, 11, 14 och 15 och2000/01:N329 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeDet kan konstateras att klyftorna mellan de rikasteoch de fattigaste länderna i världen ökar. I vilkenmån WTO påverkar denna utveckling är oklart. Jagmenar att nya förhandlingar om ytterligareliberaliseringar därför måste vänta till dess attordentliga analyser gjorts av hurägandekoncentrationer ökat på grund avmarknadsliberaliseringar och hur detta har påverkatresursfördelningen i världen.Den grundläggande och seriösa kritik mot WTO somförs fram såväl från frivilligorganisationer somfrån utvecklingsländernas regeringar har noterats.Kritiken gäller bl.a. avsaknad av politiska, etiskaoch sociala mål för WTO, bristande öppenhet ochavsaknad av reellt inflytande förutvecklingsländerna. Jag anser att det finns mångatecken på att länder som genomgått en snabbliberalisering också fått ökade inkomstskillnader,en ohållbar användning av naturresurserna ochtilltagande miljöförstöring. Även om WTO har höjdlevnadsstandard, full sysselsättning och ökadproduktion i samklang med naturen som viktiga målfinns det inga instrument för att nå dessamål. Enligt min mening är det en viktig uppgift förSverige att arbeta för att dessa mål kan efterlevasoch att FN:s stadga för mänskliga rättighetergenomsyrar handels- och investeringsfrågor inom WTO.Vidare finns det ett grundläggande behov av ökadöppenhet och delaktighet i WTO. Dagens arbetsformerdär en begränsad krets av länder, nämligen 20-30länder, träffas i det s.k. Gröna Rummet för attdiskutera, är inte tillfredsställande. Även om ingaformella beslut fattas i dessa sammanhang bidrararbetsformen till att dela in WTO:s 140medlemsländer i ett A- och ett B-lag, där den storamajoriteten av medlemsländer inte har möjlighet attfullt ut delta i överläggningarna. Enligt min meningbör det vara en prioriterad uppgift för attarbeta för att arbetsformerna inte diskriminerarvissa länder och att öppenheten inom WTO ökar, bl.a.genom direkt dialog med frivilligorganisationer.Riksdagen bör ställa sig bakom vad som här haranförts beträffande WTO-systemet. Därmed tillstyrksmotion 2000/01:N384 (mp) i berörda delar. Övrigamotioner avstyrks i motsvarande delar.3. Handel, och jordbruk m.m. (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 3. Därmedbifaller motion 2000/01:N384 yrkande 7 ochavslår motionerna 2000/01:U623 yrkandena 2 och 5 och2000/01:N328 yrkandena 6 och 9.StällningstagandeJag beklagar att det s.k. omkompensation till de minst utvecklade länderna ännuinte efterlevs fullt ut. ärcentralt för att ökad frihandel inte skall leda tillökade klyftor mellan de fattigaste och de rikasteländerna. De fattigaste länderna har helt enkeltinte teknisk och administrativ kapacitet för att fåsystemet att fungera till sin fördel. Därför börvikten framhållas av att arbetarför avtalets efterlevnad och inte går med påytterligare liberaliseringar till dess att så ärfallet. Mötet i måste inriktaspå att finna möjligheter att stärka de fattigasteländernas situation. Vidare anser jag att EU skallta fasta på Uruguayrundans uppmaning tillmedlemmarna att minska exportsubventionerna tilljordbruket. EU har världens högstaexportsubventioner till jordbruket, vilket gör attunionen via skattsedeln upprätthåller ett system somär till nackdel.Frågan om att underlätta för direktinvesteringar iu-länder genom investeringsavtal som garanterar attutländska investerare behandlas på samma sätt sominhemska har åter väckts. Jag anser att denna frågainte skall behandlas inom WTO och att istället skall verka för att eventuella förhandlingarom multilaterala investeringsavtal äger rum inomramen för FN. Skälet är att flera utvecklingsländeroch även sektorer inom industriländerna har uttalatsin tveksamhet till att investeringsfrågor tas uppinom WTO. På grund av att WTO-förhandlingarnautmynnar i paketlösningar finns det en överhänganderisk för att utvecklingsländerna tvingas att gå medpå avtal som innebär stora långsiktiga strukturellaförändringar i utbyte mot kortsiktiga tullfördelar.I den mån investeringsavtal ändå tas upp inom ramenför WTO bör verka för att avtalen inkluderarfrågor om miljö och rättvisa för befolkningen i detland där investeringen äger rum.Motion 2000/01:N384 (mp) tillstyrks därför i härberörd del. Övriga motionsyrkanden avstyrks.4. Handel och immaterialrätt inom miljö- ochjordbruksområdet (punkt 3)av (), () ochLennart Värmby (v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 4. Därmedbifaller motion 2000/01:MJ218 yrkande 9.StällningstagandeDet är en prioriterad fråga för såväl som EGatt avtalet om handelsrelaterade aspekter avimmaterialrättigheter, , skall anpassastill nya tekniska framsteg på dataområdet, bl.a. densnabba framväxten av Internet och den elektroniskahandeln. Ett väl fungerande internationellt skyddför immateriella rättigheter blir allt viktigare föratt tekniska innovationer och konstnärligaprestationer skall kunna skyddas mot andras olovligatillgrepp. Allmänt sett instämmer utskottet ilagutskottets uppfattning att utvecklingen avbiotekniska produkter kräver stora investeringar iforskning och utveckling och att detimmaterialrättsliga skyddet mot denna bakgrund är avavgörande betydelse för verksamheten.Vi ifrågasätter dock att det skall vara möjligtatt ta patent på och äga livsformer. Det är intebara den enskilde bondens rättigheter som inskränksvid patent på t.ex. utsäde; även den biologiskamångfalden hotas då variationsrika lokalt anpassadesorter riskerar att slås ut av de stora företagensenhetliga sorter. När småbönder tvingas skuldsättasig och lämna sina gårdar försvinner mångfalden ochderas kulturer för gott.Konventionen om biologisk mångfald syftar till attsäkra förutsättningarna för en rik biologiskmångfald på jorden samt till att åstadkomma enrättvis fördelning av vinster från produkterframtagna på basis av biologisk mångfald mellanländer i nord och i syd. Därmed kommer konventionenom biologisk mångfald på kollisionskurs med krav på att kunna ta patent på liv. Förnärvarande är det regeringarnas ansvar att se tillatt besluten de fattar i FN respektive i WTO inte ärmotstridiga. Men i takt med att regeringar byts utsaknas långsiktiga garantier mot motstridighet. Vimenar därför att det är av stor vikt att relationenmellan WTO-avtalen och och övrigainternationella överenskommelser regleras. För attgarantera en säker livsmedelsförsörjning och ettbevarande av biologisk mångfald är det - såsomframhålls i motion 2000/01:MJ218 (v) - angeläget attkonventionen om biologisk mångfald överordnas WTO:sregler.Vidare anser vi att frågan om patent på gener frånmänniskor, högre djur och växter, som är resultat avbiotekniska processer, är en etisk fråga och inte enhandelsfråga. Enskilda länder måste därför kunna hasärregler.Det sagda innebär att motion 2000/01:MJ218 (v)tillstyrks i aktuell del.5. Handel och livsmedelssäkerhet m.m. (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 5. Därmedbifaller motion 2000/01:N384 yrkande 14och avslår motionerna 2000/01:MJ243 yrkande 12 och2000/01:N328 yrkandena 19 och 20.StällningstagandeJag anser att livsmedelssäkerhet inte bara skallingå inom ramen för WTO-förhandlingar utan ocksåtillåtas stå i vägen för ökad liberalisering avjordbrukshandel. Livsmedel är inte en vara vilkensom helst; varje land måste kunna stoppa livsmedelav tvivelaktig kvalitet för att motverka sjukdomarbland människor och djur. Jag anser därför attlivsmedelssäkerhet inte är en förhandlingsfråga(non-trade issue).Riksdagen bör ställa sig bakom vad som här haranförts beträffande livsmedelssäkerhet. Därmedtillstyrks motion 2000/01:N384 (mp) i berörd del.Övriga motionsyrkanden avstyrks.6. Handel och miljö respektive handel ocharbetarskydd (punkt 5, motiveringen)av , ,, , och (alla s).StällningstagandeVi är medvetna om att frågan om handel och miljö ärkänslig i förhållandet mellan industriländer ochutvecklingsländer och att det föreligger svårigheteratt hitta en balanserad lösning. Därför bör det iframtida förhandlingar likaväl som vara ettövergripande svenskt mål att så långt möjligtundanröja risken för konflikt mellan miljö- ochhandelspolitiska beslut. Med den utgångspunktenförefaller det rimligt att verkar för att enallmän liberalisering av handeln kopplas till enminskad miljöbelastning till förmån för en hållbarutveckling. Ur miljösynpunkt är ytterligareliberaliseringar av internationell handel av godo,eftersom sådana kan bidra till en effektivareresursanvändning. En förutsättning för dennapositiva effekt är emellertid att handeln åtföljs aven effektiv miljöpolitik.Vi inser dock svårigheterna som föreligger atthantera dessa frågor. Många utvecklingsländer ser dekrav som reses från industriländernas sidabeträffande miljöhänsyn mer som förtäcktaprotektionistiska strävanden än som verklig omsorgom miljövärdena. En viktig uppgift vid framtidaförhandlingar blir därför att undanröja den atmosfärav misstänksamhet som omgärdar detta område.Ökade allmänna kunskaper i fråga om handelsreglernaär enligt vår uppfattning positivt.En fri handel kan vidare bidra till ekonomiskutveckling och förbättrade sociala villkor för detberörda landets medborgare. Samarbetet mellan länderpå det handelspolitiska området kan även utgöra enhävstång för förbättrade arbetsvillkor.Utvecklingsländernas möjlighet att arbeta sig upp urfattigdom till ett större välstånd är en viktigfråga. Det är emellertid problematiskt attindustriländernas krav på förbättrade arbetsvillkoräven i utvecklingsländerna för med sig attutvecklingsländerna kan misstänka att kraven isjälva verket är en form av protektionism. Vidarebör det uppmärksammas att konsumentkraven iindustriländerna kan fungera som ett instrument föratt driva fram bättre arbetsvillkor i demultinationella företag som har verksamhet iutvecklingsländerna. Målet bör vara en fri ochrättvis handel med hänsyn till grundläggande ILO-konventioner.Vi vill i detta sammanhang uttala vårtillfredsställelse över den genomförda revisionen avOECD:s riktlinjer för multinationella företag.Riktlinjerna har en uppföljningsmekanism och ärbrett geografiskt sanktionerade. Enligt vår meningbetyder revisionen att målen om hållbar ekonomisk,social och miljömässig utveckling, mänskligarättigheter i arbetslivet, konsumentskydd samtbekämpande av mutor nu har fått en starkareställning, vilket innebär steg i rätt riktning.Med hänvisning till vad som anförts anser vi inteatt det finns behov av något initiativ frånriksdagens sida med anledning av de här aktuellamotionerna.7. Handel och miljö respektive handel ocharbetarskydd (punkt 5)av och (båda v)Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 7. Därmedbifaller motion 2000/01:N329 yrkandena 3-6och avslår motionerna 2000/01:U217 yrkandena 8, 9och 12, 2000/01:U512 yrkande 2, 2000/01:N328yrkandena 12, 17 och 18 och 2000/01:N384 yrkandena 8och 12.StällningstagandeVi anser att WTO-systemet måste reformeras i ensådan riktning att handeln tar hänsyn till behov, till ekologisk hållbarhet och tillgrundläggande mänskliga rättigheter. I annat fallföreligger risken att WTO-systemet bryter samman ochatt länderna sluter sig inåt och bygger upp nyahandelshinder. Detta skulle vara mycket olyckligteftersom det lämnar utrymme för de rika länderna ochde multinationella företagen att diktera villkorenpå världsmarknaden. Som framhålls i motion2000/01:N329 (v) är det snarare rättvis än frihandel som bör eftersträvas.På miljöområdet anser vi att följande krav börställas. För det första bör WTO skriva in i sinaregler att nationella miljöregler som baseras påförsiktighetsprincipen skall accepteras. För detandra skall internationella miljöavtal och utgöra utgångspunkten förförhandlingarna inom WTO. För det tredje bör WTO:sregelsystem stödja miljömärkning av produkter.När det gäller avtalsrätten, organisationsfrihetenoch rätten att vidta stridsåtgärder påarbetsmarknaden bör WTO-systemet utgå frångrundläggande ILO-konventioner.Vi föreslår därmed att ställer sig bakommotion 2000/01:N329 (v) i berörda delar.8. Handel och miljö respektive handel ocharbetarskydd (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 8. Därmedbifaller motion 2000/01:N384 yrkandena 8och 12 och avslår motionerna 2000/01:U217 yrkandena8, 9 och 12, 2000/01:U512 yrkande 2, 2000/01:N328yrkandena 12, 17 och 18 och 2000/01:N329 yrkandena3-6.StällningstagandeProblematiken att vissa länder kan försöka vinnakonkurrensfördelar genom att ha en obefintlig ellerdålig lagstiftning för miljöskydd och arbetarskyddhar uppmärksammats. Inte minst kan svagastatsbildningar och demokratier släppa fram enbrutal utsugning av människor och miljö. Barnarbete,extremt låga löner, förbud mot facklig organiseringm.m. är inte ovanliga företeelser. Jag anser därföratt det finns mycket starka skäl att införa socialaoch miljömässiga minimikrav i WTO-systemet. Det kannoteras att socialklausuler (minimum/core labourstandards) bl.a. finns i det nordamerikanska . Vidare har utarbetat förslagpå hur sådana socialklausuler skulle kunna se ut påglobal nivå. Det är angeläget att regeringen arbetarsystematiskt och pådrivande för sådanasocialklausuler i WTO-systemet och andrahandelsavtal. Regelsystemet måste utformas från denutgångspunkten att det är en självklar rättighet attskydda miljö och hälsa och att det inte fåruppfattas som handelshinder.Jag menar vidare att miljökostnader måste vara endel av handeln. Regeringen måste därför arbeta förgemensamma internationella miljöåtgärder, exempelvisi form av en gemensam miniminivå för beskattning avkoldioxidutsläpp. Det bör slås fast attmiljötänkandet inte får vara ett andrahandsintresse;tvärtom måste vårt utnyttjande av naturresurserunderställas vad som är ekologiskt hållbart. Denökande tillväxten är i detta avseende problematisk.Till exempel har en tredjedel av världens biologiskamångfald försvunnit ,som bruttonationalprodukten under sammatidsperiod har fördubblats.Riksdagen bör genom ett uttalande ställa sig bakomvad jag har anfört rörande handel och miljörespektive handel och arbetarskydd. Därmedtillstyrks motion 2000/01:N384 (mp) i berörda delar.Övriga motioner avstyrks i motsvarande delar.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttrande. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Handel och miljö respektive handel ocharbetarskydd (punkt 5)av och (båda v).I den händelse att vårt förslag tillställningstagande i frågan om handel och miljörespektive handel och arbetarskydd (reservation 7)avvisas i den förberedande voteringen i kammarenvill vi deklarera vår avsikt att i den sistaröstningsomgången stödja det alternativ som förordasav företrädarna för Socialdemokraterna.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden2000/012000/01:U217 av m.fl. (kd)8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attutvecklingsländerna måste få tillträde till denglobala marknaden.9.