bet · GP01JUU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Avskaffande avspecialdomstolarna och hyresnämnderna(punkt 31)av (), (), (), JeppeJohnsson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 31 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 28. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Ju358yrkandena 9 och 10 samt 2001/02:Bo318yrkande 8.StällningstagandeVi står fast vid det principiellasynsätt i fråga om specialdomstolarnasom utskottet gav uttryck för underriksmötet /94, nämligen attspecialdomstolarna i möjligaste mån böravskaffas. Enligt vår uppfattning börderas uppgifter övertas av de allmännadomstolarna. Vid en sådan överföring ärdet givetvis av stor vikt att man tartill vara den kompetens som utvecklatsvid specialdomstolarna.Enligt vår mening bör ävenhyresnämnderna avskaffas och denverksamhet som bedrivs där förasöver till allmän domstol. En sådanordning skulle bättre kunna garanteraen objektiv bedömning i ärenden omt.ex. hyressättningar än vad enpartssammansatt hyresnämnd kan göra.Den enskildes skydd mot t.ex. oskäligahyreshöjningar skulle enligt vår meningpå detta sätt kunna stärkas.Regeringen bör få i uppdrag attåterkomma till med förslag omhur de återstående specialdomstolarnaliksom hyresnämnderna skall kunnaavvecklas och deras uppgifter överförastill de allmänna domstolarna.29. Utnämning av domare(punkt 32)av (), (), () ochJeppe ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 32 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 29. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna2001/02:Ju358 yrkandena 3 och 4 samt2001/02:Ju450 yrkande 18.StällningstagandeMedborgarnas förtroende fördomstolsväsendet och rättstillämpningenförutsätter att utnämningsförfarandetpräglas av större insyn vid utnämningarav de högre domarna. Utnämningen avdomare bör enligt vår mening präglas avså stor öppenhet som möjligt och dets.k. kallelseförfarandet måste därför iallt väsentligt anses ha spelat ut sinroll. Vi kan därför ställa oss bakomdet kommittéförslag som finns, dockatt regeringen alltjämt bör ha kvar detslutgiltiga ansvaret iutnämningsprocessen. Någon utfrågning ijustitieutskottet bör därför inteinföras.Det får ankomma på regeringen attsnarast återkomma till medett förslag till ändring i enlighetmed vad vi nu anfört.30. Domar- och chefsrollen(punkt 33)av (), RagnwiMarcelind (kd) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 33 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 30. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju364.StällningstagandeDe domare som också är chefer har enviktig roll att fylla både förmedborgarna och för de anställda inomdomstolarna. Ledarskapsfrågorna harfått en alltmer framträdande roll ocksåinom domstolsväsendet.Efter den långa utbildning ochkarriärväg en domare måste gå för attfå en ordinarie domartjänst är dennekvalificerad för sitt domarvärv.Däremot finns det inte något som sägeratt domaren blir en bra chef. Vi anserdärför att man t.ex. inom en och sammatjänst tydligt skulle kunna dela uppledarskapsfrågan och domarrollen. Detfår ankomma på regeringen att låtautreda frågan om en sådan organisationskulle vara möjlig att införa.31. Frigivningsförberedelser(punkt 36)av (), (), () ochJeppe ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 36 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 31. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju449 yrkande8 och avslår motionerna 2001/02:Ju279,2001/02:Ju311 yrkandena 11 och 12,2001/02:Ju424 yrkande 5 och2001/02:So375 yrkande 4.StällningstagandeFrån och med harintagna på kriminalvårdsanstalt medstraff om lägst möjlighet attansöka om att få avtjäna en del avstrafftiden utanför anstalt genomintensivövervakning med elektroniskkontroll, s.k. fotboja. Vi motsatte ossdetta när fattade beslut ifrågan.När bestämmelserna för villkorligfrigivning ändrades frånhalvtidsfrigivning tilltvåtredjedelsfrigivning var syftetbl.a. att stärka domstolarnasauktoritet och skapa ett tydligarepåföljdssystem som på ett bättre sättspeglar medborgarnas rättsuppfattning.Den ovan beskrivna ordningen ledersnarare till att straffsatsernaurholkas på ett sätt som riskerartrovärdigheten för straffsy-stemet ochde av domstolen utdömda påföljderna.Möjligheten att avtjäna en del avstraffet med fotboja bör därför enligtvår uppfattning kunna komma i frågaförst under strafftidens sistatredjedel, dvs. under den delen därvillkorlig frigivning kan bli aktuell.Regeringen bör ta initiativ till ochåterkomma till med förslagtill lagstiftning i enlighet med vad vinu anfört.Det anförda innebär att vitillstyrker motion Ju449 i denna del.Motionerna Ju279, Ju311, Ju424 ochSo375 i berörda delar bör inteföranleda någon åtgärd.32. Frigivningsförberedelser(punkt 36)av (), RagnwiMarcelind (kd), (c) ochJohan ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 36 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 32. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Ju311yrkandena 11 och 12, 2001/02:Ju424yrkande 5 och 2001/02:So375 yrkande 4samt avslår motionerna 2001/02:Ju279och 2001/02:Ju449 yrkande 8.StällningstagandeVi anser att den inleddaförsöksverksamheten med intensifieradeoch mer struktureradefrigivningsförberedelser är ett steg irätt riktning. De faktiska åtgärder somvidtas för att förbereda de intagnainför frigivningen är dock alltjämtotillräckliga. Ytterligareansträngningar måste göras ochsamarbetet mellan kriminalvården å enasidan och ,arbetsmarknadsmyndigheterna samt hälso-och sjukvården å andra sidan måstefördjupas och göras än mer omfattande.Det bör också övervägas om det går attinrätta en särskild form av boende medstöd för frigivna personer. Föratt underlätta frigivningen för denintagne bör vidare de påverkansprogramsom påbörjats på anstalt få fortsättaefter frigivningen. I detta syfte måsteden intagne också ges möjlighet attefter frigivningen upprätthållakontakten med sin kontaktperson tilldess att han har funnit sig till rättai sin nya miljö.Möjligheten för intagna som avtjänarfängelsestraff om lägst attavtjäna före denvillkorliga frigivningen genomintensivövervakning med elektroniskkontroll är positiv. Vi anseremellertid att även andra former måsteprövas i syfte att underlättautslussningen ur anstalt, särskilt förde långtidsdömda. Bland annat bör detinföras ett särskilt utslussningsboendedär de intagna kan vistas av sin verkställighet.En sådan ordning skulle medverka tillatt successivt återanpassa de intagnatill ett liv i frihet.Regeringen bör få i uppdrag attåterkomma till med förslag ienlighet med vad vi nu anfört.Det sagda innebär att vi tillstyrkermotionerna Ju311, Ju424 och So375 idessa delar. När det gäller motionJu279 och motion Ju449 i aktuell delhar vi samma uppfattning sommajoriteten.33. Situationen för häktade,m.m. (punkt 37)av (), IngemarVänerlöv (kd), (m),(), (), (), GunnelWallin (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 37 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 33. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Ju329yrkande 11 och 2001/02:Ju424 yrkande 16samt avslår motionerna 2001/02:Ju321yrkande 3, 2001/02:Ju348 och2001/02:Ju442.StällningstagandeVi anser att strävan alltid måste varaatt göra tiden på häkte i avvaktan påanstaltsplacering så kort som möjligt.Väntetiden bör enligt vår mening aldrigfå överstiga . Tyvärr tvingashäktade med verkställbar dom ofta väntalängre på häkte innan de placeras ut påanstalt. Detta är enligt vår meninghelt oacceptabelt. Trots de uttalandenutskottet tidigare gjort harsituationen inte förbättrats. Deåtgärder som genomförts inomkriminalvården har inte heller haftavsedd verkan. Det är därför påkallatmed ett ingripande från sidaför att komma till rätta med problemen.Regeringen bör återkomma tillriksdagen med besked om vilkaytterligare åtgärder regeringen avseratt vidta för att nedbringaväntetiderna i häkte.Det anförda innebär att vitillstyrker motionerna Ju329 och Ju424i dessa delar. I fråga om motionernaJu321 i berörd del, Ju348 och Ju442delar vi majoritetens uppfattning.34. Barn till dömda (punkt 38)av (), RagnwiMarcelind (kd), (c) ochJohan ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 38 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 34. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Ju311yrkande 4 och 2001/02:Ju450 yrkande 28samt bifaller delvis motion2001/02:Ju340 yrkande 12.StällningstagandeMånga intagna på fängelser är föräldraroch det är viktigt att kontakten medbarn och andra anhöriga inte brytsunder anstaltstiden. Inte minst förbarnens utveckling är det viktigt attkontakterna upprätthålls och attumgänget kan ske under så normalaformer som möjligt. Ett väl fungerandeumgänge kan även vara betydelsefulltför den intagnes möjlighet tillrehabilitering. Barns möjligheter attskapa och upprätthålla ett gottförhållande till föräldrarna underanstaltsvistelsen måste därförunderlättas på alla sätt. Ett led idetta är att anskaffa ytterligarebesökslägenheter och att försökatillgodose kvinnors särskildarehabiliteringsbehov. Härutöver börsärskilt uppmärksammas situationen förde kvinnor som vistas i anstalt och somhar barn.Regeringen bör vidta åtgärder ienlighet med vad vi nu anfört. Detanförda innebär att vi tillstyrkermotionerna Ju311 och Ju450 i berördadelar samt delvis tillstyrker motionJu340 i berörd del.35. Lekmannaövervakare(punkt 39)av (), IngemarVänerlöv (kd), (m),(), (), (), GunnelWallin (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 39 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 35. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju424 yrkande13.StällningstagandeLekmannaövervakare har en viktiguppgift i samhället. Trots det är dealltför få för att fylla de behov somfinns. Några av orsakerna ärineffektiva administrativa system ochen alltför låg ersättning. Ersättningenär på en nivå som är så låg att detnärmast ger en signal om att uppdragetinte anses vara viktigt. Trots enhöjning utgår ändå bara150 kr som arvode och föromkostnader. Sistnämnda del ärskattefri.Vi anser att det är hög tid attlekmannaövervakarnas insatser tas tillvara på ett bättre sätt och attstatusen på uppgiften höjs. Vidareanser vi att ersättningen bör ses överoch höjas så att summan upplevs som enrimlig ersättning för uppdraget.Det får ankomma på regeringen attvidta åtgärder i enlighet med vad vianfört. Det sagda innebär att vitillstyrker motion Ju424 i denna del.36. Kompetensutveckling(punkt 40)av (), RagnwiMarcelind (kd) och (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 40 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 36. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Ju311yrkande 3 och 2001/02:Ju424 yrkandena6-8 och avslår motion 2001/02:A317yrkande 23.StällningstagandeVi anser att en betydandeutbildningssatsning måste genomförasför att höja kompetensen hoskriminalvårdens personal. Detta ärsärskilt angeläget för den personal somarbetar nära de intagna. Vidare måste,för att förbättra möjligheterna tillrekrytering av främst yngre och för attbehålla personal, utbildningstidenförlängas och statusen på vårdaryrkethöjas. Kriminalvården måste även kunnaerbjuda utvecklingsmöjligheter så attambitionen att bli kvar inom yrketökar. Det måste också vara ensjälvklarhet att all personalfortlöpande erbjuds vidareutbildning.Regeringen bör vidta åtgärder ienlighet med vad vi nu anfört. Detsagda innebär att vi tillstyrkermotionerna Ju311 och Ju424 i dessadelar. I fråga om motion A317 i berörddel delar vi majoritetens uppfattning.37. Kriminalvårdensresursutnyttjande (punkt 41)av (c).Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 41 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 37. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju311 yrkande2.StällningstagandeI olika sammanhang, inte minst blandkriminalvårdens egen personal, tas oftafrågan upp om kriminalvårdens resurserutnyttjas tillräckligt effektivt.Flertalet menar att så inte är fallet.Jag anser att det skulle vara av stortvärde att göra en effektstudie inomkriminalvården för att se hur mycket avde totala resurserna som används iverksamheten till vård och behandlingm.m. av de intagna och hur mycket somanvänds till den inre organisationen.Vidare anser jag att kriminalvårdensdirektiv bör ses över och utvärderas isyfte att klarlägga vad som äreffektivt inom verksamheten och vad sominte är det.Regeringen bör ges i uppdrag attvidta åtgärder i enlighet med vad jagnu anfört. Det sagda innebär att jagtillstyrker motion Ju311 i denna del.38. Frivårdens resurser(punkt 42)av (), (), (), GunnelWallin (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 42 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 38. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju340 yrkande4.StällningstagandeFrivården är en mycket viktig del avkriminalvården som uppmärksammasalldeles för lite. för de icke frihetsberövandepåföljderna och för insatser för demsom är villkorligt frigivna. Dessutomär frivården den viktigaste länken tilldet övriga samhället när det gällerförberedelser inför frigivningen ochtiden efter frigivning från fängelse.Under de senare åren har flera nyaicke frihetsberövande påföljderinförts, och därmed har nya och flerkrav ställts på frivården. Denansträngda ekonomiska situationen inomkriminalvården har gjort att resurserinte tillförts frivården i samma taktsom nya uppgifter tillkommit. Det harinte varit möjligt att fördela omresurser som det har varitnödvändigt med besparingar.Härigenom uppstår en risk för att dealternativa påföljderna inte fårönskade resultat och att allmänhetensoch domstolarnas förtroende för dessapåföljder minskar. Den positivautvecklingen när det gäller införandetav alternativa påföljder riskerardärmed att brytas. En översyn bördärför göras av vilka ekonomiskakonsekvenser införandet av alternativapåföljder har haft och hur fördelningenav resurserna mellan anstaltsvård ochfrivård skall se ut.Regeringen bör vidta åtgärder ienlighet med vad vi nu anfört. Detsagda innebär att vi tillstyrkermotion Ju340 i denna del.39. ochverksamhet (punkt 43)av (), (), () ochJeppe ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 43 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 39. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju423 ochavslår motion 2001/02:Ju389 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att BRÅ:s insatser skallkoncentreras till några klartdefinierade kärnområden. BRÅ:s främstauppgift bör, vid sidan av det rentstatistiska arbetet, vara att somstabsorgan tillhandahålla ochsammanställa kunskap om aktuellaforskningsresultat vad gäller brott ochbrottsförebyggande arbete. BRÅ:sverksamhet bör härvid begränsas tillatt besvara tre frågor: Vilken effektkan härledas ur varje enskildbrottsförebyggande insats eller varjeenskilt program från det offentligassida? Är insatsen eller programmetkostnadseffektivt jämfört medalternativa åtgärder, eller kan man fåsamma resultat genom en annan åtgärdtill en lägre kostnad? Under vilkaförhållanden är en specifik insatseffektiv och under vilka förhållandenär den det inte? BRÅ skall däremot intedra några politiska slutsatser av sinarapporter eller värdera de resultat somframkommit.Genom att förändra och renodla BRÅ:sroll skulle ett mer tvärvetenskapligtangreppssätt främjas och flerakademiska discipliner inom forskningenpå området mobiliseras. Vidare skulleden opinionsbildande verksamhetenskiljas från den forskande ochutvärderande. Detta skulle också skapabättre förutsättningar till kritiskgranskning av vilka effekter fattadebeslut fått på brottsutvecklingen.Det finns vidare skäl att utreda ominte behovet av en från regeringen friforskning bäst uppnås genom attförändra formerna för hur BRÅ-finansierade projekt initieras.Exempelvis skulle de rådgivande organenkunna omvandlas till ett slagsbeslutande vetenskapliga nämnder därforskningsprojekt på initiativ frånforskarvärlden, inte regeringen ellerBRÅ självt, kan beviljas stöd.Det ankommer på regeringen attsnarast se över ochverksamhet och återkomma till riksdagenmed förslag som tillgodoser vad vi nuanfört.Detta innebär att vi ställer ossbakom motion Ju423. I fråga om motionJu389 delar vi majoritetensuppfattning.40. ochverksamhet (punkt 43)av () och RagnwiMarcelind (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 43 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 40. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2001/02:Ju389yrkande 2 och avslår motion2001/02:Ju423.StällningstagandeVi anser att kompetensen i de lokalabrottsförebyggande råden måste höjas.För att åstadkomma detta anser vi attkommunerna måste få mer pengar tillsitt förfogande. Det stöd som riksdagenanslår till brottsförebyggande arbetemåste i högre grad än som sketthittills fördelas så att det kommerkommunerna och de lokalabrottsförebyggande råden till del.Enligt vår uppfattning är denna frågaav sådan vikt att det bör ankomma påriksdagen och inte på BRÅ att fattabeslut om hur medlen tillbrottsförebyggande arbete skallfördelas.Detta innebär att vi ställer ossbakom motion Ju389 i nu behandlad del.I fråga om motion Ju423 delar vimajoritetens uppfattning.41. Statistik (punkt 44)av () och RagnwiMarcelind (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 44 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 41. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2001/02:Ju389yrkande 3 och avslår motion2001/02:Ju240.StällningstagandeBRÅ:s projekt att tillsammans medpolismyndigheten i ett län utvecklarutiner för hur statistiken överanmälda brott kan produceras ochpresenteras löpande och på en lägrenivå än vad som görs är enligtvår uppfattning lovvärt. Denna satsningmåste dock följas upp med utökaderesurser både för polisväsendet och fördet lokala brottsförebyggande arbetet.Risken finns annars att den kunskap somprojektet tagit fram inte kan tas tillvara.Det ankommer på regeringen att beaktavad vi nu anfört i kommandebudgetarbete.Detta innebär att vi ställer ossbakom motion Ju389 i nu behandlad del.I fråga om motion Ju240 delar vimajoritetens uppfattning.42. Åtgärder mot rasism ochnazism (punkt 45)av () och RagnwiMarcelind (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 45 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 42. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2001/02:Ju389yrkande 4 och avslår motion2001/02:Ju376.StällningstagandeNynazister försöker att etablera sigrunt om i . För att hindra dettakrävs förebyggande insatser, framförallt måste kunskap om hur sådanaorganisationer fungerar och arbetarförmedlas till skolor m.fl. Vi ser ioch för sig positivt på de informations-och utbildningssatsningar som BRÅhittills gjort. Det är dock viktigt attäven ta till vara de goda exempel påhur rasistiska och nazistiska brott kanförebyggas som finns i det lokalabrottsförebyggande arbetet ute i landetsamt att förmedla dessa till andra somarbetar brottsförebyggande. Regeringenbör därför ge BRÅ i uppdrag attutvärdera dessa projekt och spridakunskapen om dem till kommunerna ochandra lokala organ.Detta innebär att vi ställer ossbakom motion Ju389 i nu behandlad del.I fråga om motion Ju376 delar vimajoritetens uppfattning.43. Utmätning i en intagensarbetsersättning avseende skuld tillbrottsofferfonden (punkt 47)av (), IngemarVänerlöv (kd), (m),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 47 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 43. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju317.StällningstagandeFör att ytterligare förstärkabrottsofferfonden anser vi att förbudetmot utmätning av en intagensarbetsersättning i 45 § KvaL bör tasbort. Enligt vår mening stridermajoritetens uppfattning mot denallmänna rättskänslan genom att de somdöms till fängelse - i realiteten degrövre brottslingarna - på grund avutmätningsförbudet kan komma att slippaatt betala avgift tillbrottsofferfonden. Regeringen börsnarast återkomma till medett förslag som tillgodoser vad vi nuanfört.44. Rådgivningsavgiften(punkt 51)av (), (), () ochJeppe ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 51 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 44. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju314.StällningstagandeDet är viktigt att ingen förhindras attsöka juridisk rådgivning av ekonomiskaskäl. Därför bör avgiften förrådgivning helt kunna efterges ellersättas ned i större utsträckning än vadsom är möjligt . Vi anser attavgiften helt skall kunna efterges viden inkomst och attden skall kunna sättas ned till hälftenvid inkomster upp till 120 000 kr.Dessutom bör erlagd rådgivningsavgiftalltid kunna få avräknas frånrättshjälpsavgiften. Det får ankomma påregeringen att återkomma till riksdagenmed de lagförslag som krävs för attgenomföra vad vi nu anfört.Särskilda yttranden1. Anslag under utgiftsområde 4Rättsväsendet (punkt 1)av (), (), () ochJeppe ().Det övergripande målet förrättsväsendet är människorsrättssäkerhet och rättstrygghet. Detråder allmän enighet härom liksom omatt målet för kriminalpolitiken är attminska brottsligheten och ökamänniskors trygghet. Målet kan uppnåsbara om rättsväsendet kan fullgöra sinauppgifter och tillgodose medborgarnasberättigade krav på rättstrygghet ochrättssäkerhet.Människors tilltro till attstatsmakterna förmår upprätthålla lagoch ordning har emellertid successivtförsvagats i takt med att medborgarnasbehov av rättstrygghet ochrättssäkerhet får stå tillbaka därföratt de rättsvårdande myndigheterna intelängre klarar att fullgöra sinauppgifter på ett godtagbart sätt. Enbidragande orsak till den negativautvecklingen är myndigheternas uppdämdabehov av personalförstärkning,kompetensutveckling ochvidareutbildning.För att bryta den här antyddautvecklingen krävs det storaresurstillskott som möjliggör enintensifierad satsning frånrättsväsendets myndigheter, där ensatsning på polisen framstår som mestangelägen. Vi föreslog därför atträttsväsendet skulle tillföras mer än vad nubeslutat om. Härav skulle ha kommit polisen tilldel.Enligt vår mening är rättsväsendet istort behov av bådepersonalförstärkning ochkvalitetshöjande åtgärder inom de olikamyndigheternas verksamhetsområden.Vidare behöver kraven på gottledarskap, effektivt resursutnyttjandeoch resultatuppföljning skärpas. Vårtförslag innebär därför en kraftfullsatsning på modern teknik,kompetensutveckling ochvidareutbildning inom rättsväsendetsmyndigheter som det uppdämdabehovet av personalförstärkningartillgodoses. Detta medför bl.a. attpolisen kan öka rekryteringen både avpolismän och av civil personal.Samtidigt kan polisen utvecklanärpolisverksamheten och tillgodosebehoven både i storstadslänen och pålandsbygden.