bet · GP01NU1 · 2001-11-22 00:00:00 — De statligainsatserna har bidragit till att kanalens värde somkulturhistoriskt byggnadsverk och attraktivtturistmål ökat.Regeringen beräknar anslaget för till 15miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Kostnader för omstrukturering av vissa statligtägda företag, m.m. (38:20)PropositionenAnslaget disponeras för kostnader föromstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m.De utgifter som belastar anslaget är kostnader isamband med förvaltningen av företag med statligtägande. Regeringen arbetar med att genomföra debeslut fattat avseende det statligaägandet. Regeringen fortsätter arbetet med attutveckla förvaltningen av det statliga ägandet tillatt bli mer aktiv och professionell. Samtidigtförbereds och genomförs de beslut fattatavseende ett antal specifika bolag. Regeringenlämnar en skrivelse till medredogörelse för företag med statligt ägande densenaste (skr. 2000/01:120) lämnades ochkommer att behandlas av utskottet i ettsärskilt betänkande om statliga företag.Belastningen på anslaget beräknas hålla sig inom deberäkningar regeringen tidigare gjort av anslagetsnivå inklusive an-slagssparandet.Regeringen beräknar anslaget för till 25miljoner kronor.MotionernaAnslaget bör tas bort, anförs det i motion2001/02:N350 (m). Det är oklart vilka försäljningarav statligt aktieinnehav regeringen planerar, sägermotionärerna och anser att det därför inte kanuteslutas att de aktuella medlen är tänkta attanvändas till förvaltning av statligt ägda bolag.Detta finner motionärerna oacceptabelt. De menar attbolagen själva skall stå för förvaltningen och attkostnader som uppstår i samband med de försäljningarsom kan komma att ske skall täckas avförsäljningsintäkten.Även i partimotion 2001/02:N370 (kd) föreslås attanslaget skall tas bort. Företag som är verksamma påen konkurrensutsatt marknad skall inte ägas avstaten, anför motionärerna. De anser därför attstatliga företag bör avyttras i den takt sommarknaden kan absorbera och att försäljningen börfinansieras inom bolagen.Också i de två motionerna 2001/02:Fi294 (fp) och2001/02:N267 (fp) föreslås att anslaget skall drasin.Avgifter till vissa internationellaorganisationer (38:21)PropositionenAnslaget disponeras för avgifter och bidrag förSveriges deltagande i vissa internationellanäringspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer ärmedlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samtfluktuationer i valutakurser.Regeringen beräknar anslaget för till 6,5miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.RevisorsnämndenPropositionenRevisorsnämndens verksamhet är heltavgiftsfinansierad. Intäkterna uppgick till13 , varav årsavgifter utgjordeknappt . Nämndens driftskostnaderuppgick till . resulteradeverksamheten, främst examinationsverksamheten, i ettunderskott på ca . Detta innebäratt det tidigare ackumulerade överskottet på 780 000kr sjönk till ett underskott uppgående till 595 000kr vid utgången av . beräknasen höjd årsavgift få full genomslagskraft ochresultatet beräknas till ett överskott om 108 000kr. Prognosen för är ett underskott på drygt500 , vilket beror på att hyresavtalen skallläggas om och förväntas bli dyrare. Från och med år2003 beräknas intäkterna från verksamheten öka, dådet blir obligatoriskt att genomgå prov förrevisorsexamen för att erhålla godkännande ochauktorisation.Inga motioner har väckts på detta område.Utrikeshandel, export- ochinvesteringsfrämjandeStyrelsen för ackreditering och tekniskkontroll: Myndighetsverksamhet (39:1)PropositionenStyrelsen för ackreditering och teknisk kontroll(SWEDAC) är central förvaltningsmyndighet förteknisk kontroll och nationellt ackrediteringsorganför laboratorier och för certifierings-, provnings-och besiktningsorgan. Myndighetsverksamhetenomfattar ansvar för den totala marknadskontrollen iSverige ett 20-tal myndigheters tillsyn påmarknaden av att produkter uppfyller väsentligasäkerhets-, miljö- och hälsokrav. Härutöver harSWEDAC ett sektorsansvar för legal mätteknik ochädelmetallkontrollen. Ackrediteringsverksamhetensvarar för av SWEDAC:s omsättning. Somackrediteringsorgan har SWEDAC att i internt ochexternt arbete uppfylla högt ställda kvalitetskrav,och myndigheten genomgår internationellakvalitetsrevisioner. har SWEDAC varitföremål för ett antal internationella utvärderingar,bl.a. en s.k. fyraårsgranskning av samarbetsorganetEuropean Cooperation for Accreditation (EA).Undersökningarna har givit ett myckettillfredsställande resultat. Handläggningstider förnya ackrediteringsärenden har utvärderats genomstickprov. Uppdragsverksamheten är heltsjälvfinansierad. Det är angeläget att SWEDACfortsätter att verka för att utveckla svenskakontrollordningar i öppna system, sägs det ipropositionen. Det är också angeläget att arbetetmed att förbättra och internationaliserabedömningskriterier avseende överensstämmelse avställda säkerhetskrav drivs vidare. SWEDAC har enviktig roll att fylla i analysarbetet avseendekandidatländernas förutsättningar att ingå i EU:sinre marknad.Regeringen beräknar anslaget för till 19miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförsdet i motion 2001/02: N305 (c). Motionärernahänvisar till att av hävd ärrestriktivt med att öka byråkratiseringen inomsvenska myndigheter.Kommerskollegium (39:2)är central förvaltningsmyndighetför utrikeshandel och handelspolitik. Kollegiet äräven funktionsansvarig myndighet för funktionenUtrikeshandel inom civilt försvar. Det är av störstavikt att fortsätter att hakontinuerlig beredskap att bistå idet löpande arbetet och att förse regeringen medkvalificerat underlag inför beslut ochförhandlingar, sägs det. Detta gäller särskiltarbetet inom den gemensamma handelspolitiken,pågående WTO-förhandlingar om jordbruks- ochtjänstehandel, arbetet med EU:santidumpningsåtgärder, arbetet för att förbättra deninre marknadens funktion och förhandlingsarbetet iförhållande till länder utanför EU. Detsamma gällerkollegiets insatser för att öka kunskapen omhandelspolitiska frågor i ett vidare perspektiv hosallmänheten. Vidare är kollegiets roller inomanmälningsprocedurerna och som samordningscentraloch kontaktpunkt fortsatt viktiga. Regeringen serockså positivt på kollegiets fortsatta engagemang iolika webbplatser (Östersjöwebben resp. Gränslösaaffärer).Regeringen beräknar anslaget för till 58,7miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförsdet i motion 2001/02: N305 (c). Motionärernahänvisar till att av hävd ärrestriktivt med att öka byråkratiseringen inomsvenska myndigheter.Exportfrämjande verksamhet (39:3)PropositionenAnslaget finansierar det statliga uppdraget tillSveriges exportråd (), exportfrämjandeinsatser, särskilda handelsfrämjande ochhandelspolitiska insatser samt Sverigeprofileringtill stöd för främjande. verksamhetinriktas på tre områden, nämligen exportinformation,exportutveckling och exportkonsulting.Exportinformationen finansieras i huvudsak medstatliga medel. Många exportutvecklingsprojekt ärdelfinansierade med statliga medel, medankonsultverksamheten sker på marknadsmässiga grunder.Under de närmaste åren är det angeläget attoffensiva satsningar görs inom exportfrämjandet,anser regeringen och prioriterar därför enförstärkning av exportfrämjandet med 45 miljonerkronor . Förstärkningeninriktas särskilt på exportfrämjande program för småoch medelstora företag på strategiska marknader ochområden, exportutvecklingsprogram och internationellmarknadsföring av särskilda branscher i samarbetemellan offentliga och privata aktörer. Med anledningav betydelsen av handelspolitiska insatser föreslårregeringen att medel avsätts till särskildahandelsfrämjande och handelspolitiska åtgärder. Avförstärkningen avser per i utlandet till stödför Sverigeprofilering . Underår 2000 har det statliga exportfrämjandet genomExportrådet varit föremål för särskild utredning.Utredaren redovisade sittslutbetänkande Expert på export? (SOU 2000:102).Regeringen beräknar anslaget för till 182miljoner kronor.MotionernaDen av regeringen föreslagna ökningen med 45miljoner kronor för utökade satsningar påexportfrämjande åtgärder avvisas i partimotion2001/02:N370 (kd); motionärerna föreslår enbesparing på totalt jämfört medregeringens förslag.Anslaget bör minskas med ,anförs det i motion 2001/02:N305 (c). Motionärernahänvisar till att av hävd ärrestriktivt med att öka byråkratiseringen inomsvenska myndigheter.AB Svensk Exportkredits statsstöddaexportkreditgivning (39:4)PropositionenAB Svensk Exportkredits (SEK) verksamhet syftarfrämst till att tillhandahålla medellång och långexportfinansiering till svenska företag. Anslagetdisponeras för ersättning till SEK för eventuelltunderskott som utgör skillnaden mellan intäkter ochkostnader, huvudsakligen ränteintäkter ochräntekostnader, inom ramen för systemet medstatsstödda exportkrediter. Dessa ränteskillnaderavtar i takt med att gamla krediter förfaller.Villkoren för statsstödda krediter följer denöverenskommelse om statligt stöd videxportkreditgivning som godkänt inom ramenför . SEK fick en ny ägarstruktur.Statens ägarandel ökade till genom enfondemission, som köpte de aktier som tidigare tillhördede svenska affärsbankerna. ABB äger därmed avaktierna i har tidigare bemyndigat regeringen attikläda staten ekonomiska förpliktelser i form avgrundfondförbindelse till SEK intill ett belopp om300 , varefter regeringen harbemyndigat att utfärda en sådangaranti. För denna garanti betalar SEK en premie på1 % . För att detta åtagande skall kunnahanteras enligt garantimodellen föreslår regeringenatt godkänner att SEK debiteras en fulltriskavspeglande garantiavgift. Garantiavgiftenkommer fr.o.m. att föras tillRiksgäldskontorets garantireserv, och eventuellagarantiinfrianden kommer att belasta reserven.Regeringen beräknar anslaget för till 0,1miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförs det imotion 2001/02:N305 (c). Motionärerna hänvisar tillatt av hävd är restriktivt med att ökabyråkratiseringen inom svenska myndigheter.Investeringsfrämjande (39:5)PropositionenDelegationen för utländska investeringar i ,Invest in (), är den centralamyndigheten för investeringsfrämjande åtgärder.Verksamheten inriktas på informationsinsatser,marknadsföringsprojekt inom särskilda områden samtregional samverkan och utbildningsverksamhet.Verksamheten finansieras dels med anslagsmedel, delsmed bidrag från regeringen avseenderegionalpolitiska medel och från s.k. partner iprojektverksamheten. är detangeläget att offensiva satsningar görs inominvesteringsfrämjandet, anser regeringen ochprioriterar därför en förstärkning avinvesteringsfrämjandet med per årunder åren 20022004. En utvärdering av vissa delarav ISA:s verksamhet genomfördes . Utredarnakonstaterade bl.a. att utväxlingen av anslagsmedleni är hög. En mer omfattande utvärdering avmyndigheten genomförs . Mot bakgrund aven ökad efterfrågan på ISA:s tjänster skall bl.a.ändamålsenligheten och kostnadseffektiviteten i enökning av särskilt anslagna projektmedel jämfört meden ökning av grundanslaget utvärderas.Regeringen beräknar anslaget för till 56,8miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförsdet i motion 2001/02: N305 (c). Motionärernahänvisar till att av hävd ärrestriktivt med att öka byråkratiseringen inomsvenska myndigheter.Näringslivsutveckling i (39:6)PropositionenAnslaget finansierar det tidsbegränsade (åren19992003) programmet Näringslivsutveckling iÖstersjöregionen (Östersjömiljard 2). Riksdagenbeslöt att skulleavsättas för näringslivsutveckling iÖstersjöregionen (prop.1997/98:150, bet. 1997/98: FiU20). Det övergripandemålet för insatsen angavs vara att, utifrån ettsvenskt intresse, stimulera näringslivsutveckling ioch handel med länderna i denna region. I enlighetmed förslag från Östersjöberedningen har måletpreciserats till att vara att förstärka svenskaföretags position i och attförbättra förutsättningarna för svenska företagsdeltagande i utvecklingen av regionens näringsliv.Medlen skall användas för näringslivssatsningar ochomfatta stöd till företagsetableringar,projektexport och marknadssatsningar samt tillangelägna miljö- och energisatsningar och andrafrämjandeinsatser. Särskild vikt skall fästas vidsmå och medelstora företags deltagande iÖstersjöregionens näringsliv. Verksamheten skallsamordnas med och komplettera utvecklingssamarbetetmed . frågan om riskkapitalsatsningar ochrekommenderade fortsatta överväganden, eventuellt iform av en ny utredning. En sådan utredning hargenomförts och förslag presenterats om fortsattastatliga satsningar på riskkapital i Central- ochÖsteuropa.Anslaget för var 150 miljonerkronor, för budgetåret ochför budgetåret . Regeringenföreslår nu att anslås förändamålet för . Inom ramen föranslaget avsattes ekonomiskavårproposition medel för att finansiera utgifter förintegrationsfrämjande åtgärder i Öresundsregionen.De samlade utgifterna för detta ändamål underperioden 20002003 beräknas till 60 miljoner kronor.Anslaget belastas vidare med vissaförvaltningsutgifter. beräknas dessatill , och för avseshögst avsättas förförvaltningsutgifter.Regeringen beräknar anslaget för till 250miljoner kronor.MotionernaI fem motioner föreslås att det aktuella ansalgetskall slopas. Anslaget för näringslivsutveckling iÖstersjöområdet är en del av stödet till Central-och , sägs det i motion 2001/02:N350 (m).Stödets struktur är inte i överensstämmelse med debehov som föreligger, varför anslaget bör upplösasoch medel i stället tillföras det ordinarie anslagetgällande samarbete med , anförmotionärerna.Även i partimotion 2001/02:N370 (kd) föreslås attanslaget skall dras in. avvisarregeringens förslag till stöd tillföretagsetableringar utanför gränser, sägsdet.Anslaget bör minskas med ,anförs det i motion 2000/01:N305 (c).Anslaget till näringslivsutveckling iÖstersjöområdet har visat sig ha svag träffsäkerhet,sägs det i partimotion 2001/02:Fi294 (fp).Motionärerna anser att anslaget bör dras in och endel användas för åtgärder för ökad kärnsäkerhet iÖsteuropa. Också i motion 2001/02:N267 (fp) föreslåsatt den av olika utredningsorgan kritiseradeÖstersjömiljarden skall upphöra.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagens revisorer har genomfört engranskning av hur den ekonomiska redovisningen avÖstersjömiljarderna fungerar i stort och förenskilda projekt och redovisat resultaten irapporten insyn och kontroll(2001/02:5). Revisorerna har särskilt granskat deninterna kontrollen och möjligheterna att i denekonomiska redovisningen följa transaktioner ochupphandlingsförfarande. I rapporten lämnas följandeförslag: Arbetet med utveckling av rutiner och riktlinjerför Östersjömiljarderna bör fortsätta för att ökatydligheten och enhetligheten. Ramar för hurprojekten skall läggas upp och redovisas hosprojektgenomföraren bör därför formuleras. För att uppnå huvudsyftena medupphandlingsbestämmelserna inom ramen förberedningen av ansökningar bör det klargöras attbestämmelserna i förvaltningslagen om dokumentation,motivering och överklagande skall tillämpas av demyndigheter som bereder ansökningarna. Den fortlöpande ekonomiska kontrollen måsteförbättras. Ett sätt att förbättra den ekonomiskaredovisningen och kontrollen av den är att införakrav på revisorsintyg. Härigenom kan detsäkerställas att kraven på projekten och påredovisningen uppfyllts. De granskningsåtgärder somskall vara utförda för att revisorsintyg skall kunnautfärdas för projekten skall då också vara tydligtangivna. Östersjömiljarderna bör fortlöpande ochsammanhängande redovisas på ett sätt som ärlikvärdigt med den ordning som gäller förverksamheter genom myndigheter under regeringen.Rapporten remissbehandlas för närvarande.Revisorernas samlade bedömning och slutligaställningstaganden kommer därefter att utformasgenom en skrivelse med förslag till riksdagen.Avgifter till internationellahandelsorganisationer (39:7)PropositionenAnslaget disponeras för avgifter och bidrag förSveriges deltagande i vissa internationella närings-och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorerär medlemsavgifternas utveckling i aktuell valutasamt fluktuationer i valutakurser.Regeringen beräknar anslaget för till 15,5miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.ExportkreditnämndenPropositionenExportkreditnämnden () har till uppgift attfrämja svensk export genom utfärdande av garantier.Garantierna skyddar mot förlustrisk i samband medexport till och investeringar i utlandet.Verksamheten skall bedrivas så att den ärsjälvbärande över tiden och ger ett stödåt den svenska exporten som motsvarar vadkonkurrerande företag i andra länder kan erhålla.EKN uppvisade för ett negativt resultat, 2,6miljarder kronor, främst beroende på kraftigt ökadeavsättningar för riskkoncentration. Detta är enföljd av att stora enstaka affärer med vissa länderhar ökat riskkoncentrationen i portföljen på ettsätt som, enligt de principer som EKN tillämpar,nödvändiggör särskilda avsättningar. redovisade EKN ett överskott på 327miljoner kronor. Detta överskott har åstadkommitstrots fortsatt stora avsättningar förriskkoncentration.Regeringen föreslår att beslutar attramen för exportkreditgarantier skall uppgå till 200miljarder kronor samt att ramen förinvesteringsgarantier skall uppgå till10 miljarder kronor för detta begär regeringenriksdagens bemyndigande. Vidare föreslås attriksdagen skall bemyndiga regeringen att för år 2002besluta att EKN får obegränsad upplåningsrätt iRiksgäldskontoret för skadeutbetalningar.Inga motioner har väckts på detta område.KonsumentpolitikMarknadsdomstolen (40:1)PropositionenRegeringen föreslår att anslaghöjs med för att säkerställaverksamhetens kvalitet och beräknar därmed anslagetför till 7,7 miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförsdet i motion 2001/02: N305 (c). Motionärernahänvisar till att av hävd ärrestriktivt med att öka byråkratiseringen inomsvenska myndigheter.KonsumentverketPropositionenKonsumentverket är central förvaltningsmyndighet förkonsumentfrågor. I enlighet med förslag i denekonomiska vårpropositionen 2001 tillförsKonsumentverket för arbete med attfrämja konsumtionen av ekologiska livsmedel . Det föreslås även att verket skalltillföras medel för en satsning på att utökainformationen i boendefrågor tillkonsumentvägledare. har engångsvistilldelats för enIT-satsning med syfte att ökakonsumentinformationens tillgänglighet ocheffektivitet, varav avser ,och avser vardera åren 2002 och2003.Under år 2001 har tidskriften ändratperiodicitet från 12 till 10 nummer per år.Förändringen har inneburit en kostnadsminskning förtryckning och distribution, trots att det totalasidantalet varit oförändrat. Antalet prenumeranterminskade med till 134 000 i jämförelse medföregående år. Undersökningar utförda avKonsumentverket visar dock att tidningen når enläsekrets vidare än prenumerantstocken, via Råd &Röns hemsida på Internet. Hemsidan besöks igenomsnitt av drygt 45 000 besökare per månad.Antalet årsbesökare har ökat med 140 000 ijämförelse med då antalet årsbesökare var ca400 000.Regeringen beräknar anslaget för till103,4 miljoner kronor.MotionernaKonsumentverket bör renodla verksamheten och bli meravgiftsfinansierat genom att tillhandahålla tjänstersom överensstämmer med konsumenternas efterfrågan,anförs det i motion 2001/02:N350 (m). Därmedföreslås en minskning av anslaget med 20 miljonerkronor.I partimotion 2001/02:N370 (kd) avvisas den avregeringen föreslagna satsningen med 5 miljonerkronor för främjande av konsumtion av ekologiskalivsmedel. Dessutom föreslår motionärerna enytterligare besparing på anslaget med 3 miljonerkronor, dvs. en total besparing på 8 miljonerkronor.Anslaget bör minskas med ,anförs det i motion 2001/02:N305 (c). Motionärernahänvisar till att av hävd ärrestriktivt med att öka byråkratiseringen inomsvenska myndigheter.En del av anslag bör riktasdirekt till konsumenternas egna organisationer ochtill rådgivning som byggts upp av konsumenternasjälva, anförs det i partimotion 2001/02:MJ219 (c).Starka konsumentorganisationer kan driva påutvecklingen genom att använda sin makt och därmedpåverka vad som produceras och hur det produceras,säger motionärerna. De anser att statligamyndigheter inte kan ersätta människors egen viljaatt ta ansvar och att har iklätt sigrollen som ställföreträdande konsumenter och därmedtagit på sig mycket av det arbete som i övrigaEuropa utförs av konsumenter i samverkan. En del avde medel som går till skulle, enligtmotionärerna, kunna göra större nytta om de användesför att stödja konsumenternas egna organisationeroch till rådgivning som byggts upp av konsumenternasjälva.Vissa kompletterande uppgifterI regeringsdeklarationen sades, somtidigare nämnts, att en sammanslagning avKonkurrensverket och skallövervägas. I budgetpropositionen nämns dock inget omdetta. Enligt uppgift utför förnärvarande en intern analys i frågan tillsammans medJustitiedepartementet, som har ansvar förkonsumentfrågor och . Frågan kommersenare att beredas med de tvådepartementsledningarna.Allmänna reklamationsnämnden (40:3)har till uppgift attpröva tvister mellan konsumenter och näringsidkarerörande varor, tjänster och andra nyttigheter somtillhandahållits huvudsakligen för enskilt bruk,s.k. konsumenttvister, samt ge rekommendationer omhur tvister bör lösas. Nämnden har erhållit tillfälliga medelstillskott. Föratt säkerställa verksamhetens kvalitet ochomfattning föreslås en nivåhöjning om 3 miljonerkronor fr.o.m. år 2002.Regeringen beräknar anslaget för till 19,9miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförsdet i motion 2001/02: N305 (c). Motionärernahänvisar till att av hävd ärrestriktivt med att öka byråkratiseringen inomsvenska myndigheter.Fastighetsmäklarnämnden (40:4)ansvarar för registrering avoch tillsyn över fastighetsmäklare enligtfastighetsmäklarlagen (1995:400) ochfastighetsmäklarförordningen (1995:1028), dvs.prövning av att den som registreras somfastighetsmäklare har relevant utbildning, ärlämplig och uppfyller uppställda formella krav samtäven i övrigt iakttar god fastighetsmäklarsed.Nämnden skall även föra talan i domstol samt spridainformation om god fastighetsmäklarsed. Nämnden harunder erhållit tillfälligakompensationer för att säkerställa verksamheten. Förår 2001 tillfördes nämnden engångsvis.För att säkerställa en kontinuerlig verksamhetföreslås nu en nivåhöjning om 1,2 miljoner kronorfr.o.m. år 2002.Regeringen beräknar anslaget för till 7,7miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförsdet i motion 2001/02: N305 (c). Motionärernahänvisar till att av hävd ärrestriktivt med att öka byråkratiseringen inomsvenska myndigheter.Åtgärder på konsumentområdet (40:5)PropositionenDe tidigare anslagen Stöd tillkonsumentorganisationer och Stöd tillkonsumentforskning slogs samman fr.o.m. budgetåret2001 till anslaget Åtgärder på konsumentområdet.Syftet med den verksamhet som finansieras underanslaget är bl.a. att bättre nå de grupper somvanligtvis inte nås av konsumentinformation itillräcklig utsträckning, t.ex. invandrare,funktionshindrade samt barn och ungdomar. Fastabidrag och projektstöd skall vidare ges till lokalaoch nationella projekt som på olika sätt främjar engod konsumentpolitik. Även kommuner skall kunnaansöka om medel för särskilda insatser som harbäring på konsumentområdet. Anslaget skall ocksåkunna nyttjas för forskningsprojekt inomkonsumentområdet. Anslaget finansierar även destatsbidrag som utgår till de svenskakonsumentorganisationerna konsumentråd ochKonsumenter i samverkan, m.m.Anslaget skall enligt regeringens förslagtillföras engångsvis under år2002 från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner för en satsning på den kommunalakonsumentvägledningen. Syftet med satsningen är attkonsumentvägledningen skall stärkas, så att enstörre andel av befolkningen skall få tillgång tillkonsumentvägledning av hög kvalitet. Anslagettillförs även för framtida arbetemed konsumentvägledning.Regeringen beräknar anslaget för till 36miljoner kronor.MotionernaI motion 2001/02:N350 (m) föreslås enanslagsminskning med 25 miljoner kronor.Konsumentorganisationerna bör bedriva en verksamhetsom i högre grad än ärsjälvfinansierad, anför motionärerna.