bet · GP01NU4 · 2001-11-27 00:00:00 — De senaste årens regionalisering avstatlig verksamhet har skett utan ordentligsamordning, vilket försvårar myndigheternas arbeteoch gör samverkan mellan olika myndigheter tungrodd.I motion 2001/02:N291 (c, s) hävdas attmålsättningen bör vara att 100 000 statliga jobblokaliseras till regioner med sviktandebefolkningsunderlag inom en tioårsperiod.I motion 2001/02:N294 (s) föreslås att regeringenfår i uppdrag att utreda vilka statliga verksamhetersom kan omlokaliseras från de snabbt växandestorstadsområdena.Enligt motionären bakom motion 2001/02:N201 (m)bör statlig verksamhet flyttas ut från ,som är en överhettad region, till andra orter medbra kommunikationer, t.ex. Gävle.I motionerna 2001/02:N276 (m) och 2001/02:N259(kd) föreslås att en särskild parlamentariskarbetsgrupp tillsätts med uppdrag att undersöka ivilken utsträckning regeringen har uppfyllt sinaåtaganden när det gäller att skapa ersättningsjobbpå de orter som drabbades av regementsnedläggningarår 2000. Gruppen bör - enligt krav i den sistnämndamotionen - komma med förslag till åtgärder i de fallregeringens utfästelser inte har infriats.I motion 2001/02:N242 (kd) framförs att regeringensnarast bör genomföra en samlad utvärdering av vilkamyndigheter och verk som kan omlokaliseras frånStockholms innerstad till yttrestadsdelar och förortskommuner.I motion 2001/02:N284 (kd) understryks vikten avkonsekvensanalyser inför ny- och omlokalisering avstatliga verk.I motion 2001/02:N301 (c) föreslås attstatsmakterna vid ny- eller omorganisation avmyndigheter bör utlokalisera verksamhet till Kalmarlän, t.ex. Turistdelegationen till ochArkivet för ljud och bild till Hultsfred.I motion 2001/02:N17 (c) begärs attFamiljemedicinska institutet skall lokaliseras tillFalun. Institutet har hela landets primärvård somarbetsområde och huvuddelen avinformationsspridningen skall ske genom att utnyttjaIT-teknik. är därför,enligt motionärerna, relativt oberoende avlokaliseringsort.Enligt vad som sägs i motion 2001/02:N254 (fp) börde samhälleliga konsekvenserna av koncentrationen avstatliga verk och styrelser till Stockholmsområdetutredas. Motionärerna erinrar om att principerna äratt lokalisering eller avknoppning av myndighetertill bör undvikas om det intefinns särskilda skäl. Motionärerna anser attlokalisering av nya myndigheter till Stockholmsgrannkommuner är ett sätt att kringgå principerna.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet har tidigare behandlat frågan omutvecklingsprogram för kommuner med särskildaomställningsproblem främst på grund av neddragningarinom Försvarsmakten och äventagit upp frågan om utlokalisering av statligaarbetstillfällen i ett brett perspektiv (skr.1999/2000:33, bet. 1999/2000: NU10).Utskottets ställningstagande till behovet avåtgärder i allmänhet med anledning avförsvarsnedläggningarna innebar att utskottetställde sig positivt till regeringens satsning påutvecklingsprogram för de aktuella kommunerna.Omställningsgruppens arbete har nämnts i detföregående.Ett enhälligt utskott konstaterade i betänkandetatt det förelåg principer för såväl lokaliseringensom beslutshanteringen i sådana ärenden. Dessaprinciper har som sin mening givitregeringen till känna . Principernainnebär att kan förvänta sig attregeringen underställer lokaliseringsärenden som ärav större vikt eller på annat sätt av principielltintresse för ställningstagande.Bakgrunden är att lade fastvissa principer för lokalisering av statligverksamhet. I arbetsmarknadsutskottets betänkande(bet. 1989/90:AU13) uttalades bl.a. attomlokalisering men kanske framför alltdecentralisering är viktiga inslag i strävandena attåstadkomma en balanserad regional utveckling. bör en fortlöpande prövningske av förutsättningarna för en decentralisering avverksamheter. En utgångspunkt är att myndigheternaäven efter en omlokalisering eller decentraliseringskall kunna fullgöra sina arbetsuppgifter effektivt.Vidare uttalades att även andra orter änstödjepunkterna, särskilt i sydöstra ochSjuhäradsbygden, kan komma i fråga för lokalisering.I arbetsmarknadsutskottets betänkande 1996/97:AU2från , preciserades principerna något.Bland annat uttalade arbetsmarknadsutskottet attalternativ lokalisering kan vara orter ellerregioner där statlig verksamhet läggs ned eller somi övrigt är mindre väl försörjda med sådanverksamhet. I vart fall bör en annanlokaliseringsort än övervägas. Enutgångspunkt skall dock vara att myndigheterna ävenefter en sådan lokalisering skall kunna utföra sinaarbetsuppgifter effektivt.Hösten 1998 övertog näringsutskottetberedningsansvaret i för deregionalpolitiska frågorna inklusiveutlokaliseringsfrågor. De fastlagda principerna harinte ändrats efter näringsutskottets övertagande avansvaret för de regionalpolitiska frågorna.När det gäller den i motioner upptagna frågan omersättningsjobb på de orter som drabbades avregementsnedläggningar har näringsminister svarat på ett antal frågori av denna innebörd (frågorna2001/02:11-16 av (kd( samt2001/02:26 och 27 av (s().Näringsministern anförde att frågorna om antaletutlovade statliga arbetstillfällen till (75),(135), (90), (215), (100) och (300) skulle besvaras i ettsammanhang. De prioriterade försvarskommunernabedriver, tillsammans med Omställningsgruppen, ettintensivt arbete med att utforma program för enlångsiktigt stark utveckling, enligtnäringsministern. Som en del av programmen ingårbl.a. att etablera ett antal statligaarbetstillfällen.Sådana etableringar sades var en grannlaga uppgifteftersom ersättningsjobben bör passa in ikommunernas kommande utveckling ochnäringslivsstruktur, som de etableradestatliga verksamheterna, i sin nya omgivning, måstekunna bedriva sitt arbete utifrån de verksamhetsmålsom regeringen ställt upp. Lokaliseringar avstatliga arbetstillfällen får därför inte forcerasfram, anförde näringsministern, utan bör göras efterett noggrant analysarbete och omfattande kontakter.För närvarande har beslut fattats om etablering iBoden av ca 100 arbetstillfällen, i av ca 80arbetstillfällen, i fråga om av ca 150arbetstillfällen, i av drygt 200arbetstillfällen, i av ca 80 arbetstillfällenoch i av ca 155 arbetstillfällen. Vidarepåpekade näringsministern att beträffande ,som har utlovats 15 statliga arbetstillfällen, harbeslut om ca 45 arbetstillfällen fattats. TillKarlsborg, som inte har någon utfästelse om statligaarbetstillfällen, har fattats beslut omlokalisering av ca 60 statliga arbetstillfällen.Emellertid måste ytterligare ca 400 statligasysselsättningstillfällen lokaliseras tillförsvarsorterna innan regeringens löfte i skrivelse1999/2000:33 är infriat, anfördes det. Enligtnäringsministern bereds inomRegeringskansliet beslut om flera nya statliga jobbtill de prioriterade försvarskommunerna. Regeringenavser att återkomma med en närmare redovisning avresultaten av Omställningsgruppens arbete.I svaren (på frågorna 2001/02:26 och 27) nämndenäringsministern att regeringen för närvarandeöverväger om, och i så fall hur, vissaomställningskommuner kan komma att behöva fortsattstöd i sin utvecklingsprocess även efter årsskiftet2001/02 trots att Omställningsgruppen kommer attavsluta sitt arbete vid årsskiftet.Ytterligare arbetstillfällen tillkommer i sambandmed Carephone AB:s etablering i och Kalixenligt ett pressmeddelande från Näringsdepartementetden . Sammanlagt avser regeringen attavsätta isysselsättningsbidrag för att etablera 70 jobb iKiruna och 50 i med larm- ochtrygghetstelefoni samt sjukvårdsrådgivning.Enligt information som inhämtats frånOmställningsgruppen kommer - när gruppens arbete äravslutat - ett sammanfattande "bokslut" attredovisas för var och en av de kommuner somomfattats av omställningsprogrammet. Enligtplaneringen kommer sammanfattningarna bl.a. attinnehålla uppgifter om det nyföretagande och de nyastatliga arbetstillfällen m.m. som gruppeninitierat.Utskottets ställningstagandeSom redovisas ovan är utgångspunkten att riksdagenkan förvänta sig att regeringen underställer ärendenom lokalisering av statlig verksamhet som är avstörre vikt eller på annat sätt av principielltintresse för bedömning och beslut.Självklart föreligger alltid möjligheten för utskottoch riksdag att göra bedömningen att det inte finnsskäl att ta ställning i ett lokaliseringsärende.Enligt utskottets uppfattning utgår de redovisadeprinciperna för utlokalisering av statligamyndigheter från kriterier som är väl ägnade att gevägledning vid lokalisering av nya myndigheter ellerenheter. Även lokalisering av andra organ änmyndigheter har kommit in i bilden i samband medutvecklingsprogram för kommuner med anledning avstrukturomvandling inom Försvarsmakten. Liksomtidigare är utgångspunkten att myndigheterna ocksåefter en omlokalisering skall kunna utföra sinaarbetsuppgifter effektivt.Sammanfattningsvis anser utskottet att de gällandeprinciperna för utlokalisering av statligamyndigheter även fortsättningsvis bör äga giltighetoch att de bör följas i överensstämmelse med degrunder som arbetsmarknadsutskottet förordat ochriksdagen uttalat.Med hänvisning till vad som anförts anser inteutskottet att det finns behov av något uttalandefrån sida med anledning av de nu aktuellamotionsyrkandena. De avstyrks således.StorstadsfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå *s*a*m*t*l*i*g*a**m*o*t*i*o*n*s*y*r*k*a*n*d*e*n*,* *v*i*l*k*a**i* *s*t*o*r* *u*t*s*t*r*ä*c*k*n*i*n*g**l*i*g*g*e*r* *i* *l*i*n*j*e* *m*e*d* *d*e*n**f*ö*r*o*r*d*a*d*e* *p*o*l*i*t*i*k*e*n*. ***P*r*o*p*o*s*i*t*i*o*n*e*n***D*e* *a*v* *r*i*k*s*d*a*g*e*n* *(*b*e*t*. **1*9*9*8*/*9*9*:*A*U*2*)* *b*e*s*l*u*t*a*d*e**ö*v*e*r*g*r*i*p*a*n*d*e* *m*å*l*e*n* *f*ö*r**s*t*o*r*s*t*a*d*s*p*o*l*i*t*i*k*e*n* *ä*r* * d** a*t*t* *g*e**s*t*o*r*s*t*a*d*s*r*e*g*i*o*n*e*r*n*a* *g*o*d*a**f*ö*r*u*t*s*ä*t*t*n*i*n*g*a*r* *f*ö*r långsiktighållbar tillväxt och därmed kunna bidra till attnya arbetstillfällen skapas såväl inom regionernasom i övriga delar av landet (tillväxtmålet) och·· att bryta den sociala, etniska ochdiskriminerande segregationen istorstadsregionerna och att verka för jämlika ochjämställda levnadsvillkor för storstädernasinvånare (integrationsmålet).·Storstadspolitikens tillväxtmål tar sikte på att gegoda förutsättningar i samtliga kommuner istorstadsregionerna. För arbetet med att brytasegregationen föreslogs att lokala utvecklingsavtalskulle tecknas mellan staten och vissastorstadskommuner. Vidare inrättades enstorstadsdelegation, bestående av ett antalstatssekreterare med uppgift att utveckla dennationella storstadspolitiken. Vidriksdagsbehandlingen betonades att den principiellautgångspunkten för storstadspolitiken skall varadensamma som för regionalpolitiken, dvs. att utjämnade strukturella orättvisor som finns mellan olikaområden.MotionernaModerata samlingspartiet anför i motion 2001/02:N224att utgångspunkten för storstadspolitiken bör varastorstädernas möjligheter. Storstäderna skall därförinte behandlas som problemområden och inte hellerställas emot glesbygden. Storstäderna både kan ochbör fortsätta att gå i täten för förnyelsen avSverige. En viktig faktor bakom tillväxtär de s.k. klustren, exempelvis inom IT, finansiellverksamhet, medier och kultur.I motion 2001/02:So501 begärs etttillkännagivande att samordning och samarbete mellanmyndigheter, enskilda och organisationer måstestärkas och utvecklas för att stadsmiljön skall varatrygg. Ett brett samarbetsorgan, s.k. trygghetsråd,har visat sig ge goda resultat.Enligt uppfattningen i motion 2001/02:N21 (s)behövs en väl utvecklad "urbanpolitik" med hänsyntill att hela landet är beroende av starka urbanaregioner med långsiktigt hållbar utvecklingskraft.Urbanpolitiken bör enligt motionärerna vara encentral, integrerad del av den nationella politikenför regional utveckling och syfta till attunderlätta och utveckla städernas roll som motorerför tillväxt.I motion 2001/02:N245 (s) begärs att regeringenskall utforma en långsiktig strategi för nästa stegi storstadspolitiken i syfte att motverka ökadesamhällsklyftor och segregation. Denna strategi börenligt motionärernas mening bygga på den generellavälfärdens grund.Vissa kompletterande uppgifterSom planerat pågår nu - arbete medstorstadspolitiken i den form den beslutats avriksdagen - ett omfattande uppföljnings- ochutvärderingsarbete. Syftet är att under år 2002sammanställa materialet för att därefter lämna enredovisning till . Sammanlagt beräknas attöver anslås till arbetet från utgiftsområde 8 Invandrareoch flyktingar och från utgiftsområde 16 Utbildningoch universitetsforskning.Därutöver kan nämnas att regeringen har tillsattden s.k. Stockholmsberedningen för att lämna förslagpå insatser som förbättrar transportsystemet iStockholmsregionen men också transportmöjligheternamellan och övriga , övrigalandet samt internationellt. Enligt direktiven (dir.2000:96) har utredningen i uppdrag att bl.a. föreslåinsatser för att uppnå en ökad satsning påkollektivtrafiken och förbättringar avtransportsystemet som leder till att det skapas flerplatser som är attraktiva för etableringar avbostäder och arbetsplatser. Ett delbetänkande haravlämnats , Transportsystemet iStockholmsregionen (SOU 2001:51), med analys av demål som bör vara vägledande för olika konkretaåtgärder. Uppdraget skall redovisas senast den 31december 2003.Utskottets ställningstagandeLikheten mellan den regionala utvecklingspolitikenoch storstadspolitiken är uppenbar. I båda fallen ärdet fråga om att finna de bästa instrumenten för attuppnå en hållbar tillväxt och goda socialaförhållanden. I den allmänna debatten framförsibland synpunkten att det skulle finnas enmotsättning mellan tillväxt i storstäder ochtillväxt i övriga regioner. En sådan tanke ärfrämmande för utskottets sätt att se. Utskottet ärtvärtom av den bestämda uppfattningen att tillväxtoch goda levnadsvillkor med trygghet, jämlikhet ochjämställdhet inte ingår i ett s.k. nollsummespel,där en uppgång för en region motsvaras av en nedgångför en annan region. En tillväxtregion som Stockholmkan förväntas "spilla över" utvecklingsmöjlighetertill närliggande regioner. Vidare kan ett klustersom innehåller framgångsrika företag i enstorstadsregion medföra utveckling även för övrigaföretag inom klustret i andra regioner.Såväl de regionalatillväxtavtalen/tillväxtprogrammen somstorstadspolitiken står inför en omfattandeutvärderingsprocess. Enligt utskottets mening är detviktigt att erfarenheterna från de båda områdenaanalyseras också ur den synvinkeln atttillväxtprogrammen kan hämta inspiration från delokala utvecklingsavtalen och vice versa. Ettkontinuerligt erfarenhetsutbyte mellanStorstadsdelegationen och Tvärdelegationen är ocksåväsentligt, vilket arbetsmarknadsutskottet tidigarehar betonat.Ett sådant gemensamt erfarenhetsutbyte kan ocksåmotivera att ett närmande mellan de båda områdenaprövas. Särskilt med hänsyn till den nyamålformuleringen för den regionalautvecklingspolitiken, om väl fungerande och hållbaraarbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alladelar av landet, kan reflexionen göras atttillgänglighet till arbetsplatser och service ärviktig även inom utsatta storstadsmiljöer.Ytterligare en faktor som talar för att ett närmandemellan de båda områdena prövas är att det finnsglesbygdsområden också helt nära de stora städerna,vilket medför att storstadsproblem ochglesbygdsproblem kan föreligga samtidigt.I stor utsträckning ligger här behandlademotionsyrkanden i linje med den politik somutskottet förordar. Med hänvisning till vad somanförts avstyrks motionerna i aktuella delar.NäringslivsutvecklingSärskilda delegationer för starkare regionerPropositionenI vissa delar av landet finns det ytterligare behovav särskilda stimulansåtgärder. Regeringen anserdärför att särskilda delegationer med tidsbegränsademandat bör inrättas. De skall - i dialog medregionala och lokala aktörer - medverka till attlångsiktigt stärka utvecklingen inom de mest utsattalokala arbetsmarknadsregionerna i norra respektive delar av Bergs-lagen, ochVärmland. Regeringen avser att närmare utformadelegationernas uppgifter efter samråd med berördamyndigheter och organisationer.Stärkt lokal näringslivsutvecklingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om att ettprogram för stärkt lokal näringslivsutveckling intebehövs. Jämför reservation 4 (m, kd, fp).PropositionenEnligt regeringen bör ettprogram med syfte att långsiktigt stärka lokalnäringslivsutveckling inrättas. Fokus bör ligga påen eller flera lokala arbetsmarknadsregioner.Programmet skall främja samverkan mellan kommuner,kommungrupperingar och den regionala nivån.Regeringen avser att ge i uppdrag att, isamråd med ochLandstingsförbundet, utforma och genomföraprogrammet . Förgenomförandet avsätts högst 25 miljoner kronor.MotionenKristdemokraterna ställer sig i motion 2001/02:N31avvisande till regeringens bedömning om medel tillstärkt lokal näringslivsutveckling. OmKristdemokraternas förslag i övrigt genomförs behövsinte någon sådan åtgärd enligt motionärerna.Utskottets ställningstagandeDet av regeringen förordade programmet finansierasvia anslagen (33:1) Allmänna regionalpolitiskaåtgärder och (33:7) Särskilda regionalautvecklingsprogram inom utgiftsområde 19, vilketbehandlas i utskottets betänkande 2001/02:NU2.Enligt utskottets uppfattning är ett program förstärkt lokal näringslivsutveckling ettändamålsenligt instrument för att främjaförutsättningarna för de lokalaarbetsmarknadsregionerna genom metod- ochprocesstöd. Regeringens avsikt är att de lokalaarbetsmarknadsregionerna bättre skall kunnaattrahera kompetent arbetskraft och därmed stärkanäringslivsstrukturen.Med hänvisning till vad som anförts avstyrksmotion 2001/02:N31 (kd) i aktuell del.RörlighetsstimulanserUtökat pendlingsbidragPropositionenRegeringen föreslår att ett pendlingsbidrag förveckopendling skall inrättas på försök. Bidragetskall gälla från den 1 januari 2002.Regeringsförslaget behandlas av riksdagensarbetsmarknadsutskott i betänkande 2001/02:AU1,vilket justeras av utskottet i slutet av november2001.UtredningPropositionenRegeringen har för avsikt att tillsätta en utredningmed uppdrag att göra en översyn av derörlighetsstimulerande medlen inomarbetsmarknadspolitiken, med särskild tyngdpunkt påflyttningsbidragen. Olika möjligheter att främjatillgången till nyckelpersoner i mindre lokalaarbetsmarknadsregioner bör övervägas. Även frågan omatt stödja medföljande bör uppmärksammas. Frågan omett eventuellt bidrag till betalning avstudieskulder bör enligt regeringens mening ses iett vidare perspektiv.SkattefrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett antal motioner med krav påändringar i skattereglerna. Bland annat hänvisarutskottet till skatteutskottets inställning i deaktuella frågorna. Jämför reservation 5 (m, kd, c,fp).MotionernaCenterpartiet anför i motion 2001/02:N27 att arbetetmed att förstora arbetsmarknaderna förutsätterfungerande kommunikationer och bättreförutsättningar för pendling. bör därförenligt besluta att höja reseavdragettill per mil. Vidare bör även resor i sambandmed barnomsorg omfattas och gränsen för avdragsgillresekostnad på delas upp på årets tolvmånader för att öka möjligheten för säsongsarbetareatt kunna ta del av reseavdraget.I motionerna 2001/02:N30 (s) och 2001/02:N33 (s)begärs ett tillkännagivande om de skattemässigareseavdragen. Enligt motionärerna förutsätterkommunikationer i glesbygden till stor delanvändande av egen bil. Därför är det viktigt attsystemet med reseavdrag vidareutvecklas till förmånför dem som bor i glesbygd.I motion 2001/02:N18 (c) föreslåsförsöksverksamhet med utökat resebidrag iVästernorrlands län.En annan fråga med anknytning till skattskyldighetentas upp i motion 2001/02:N28 (s), nämligen frågan omavdrag för dubbel bosättning för två makar som avarbetsmarknadsskäl bor på olika orter. Enligtmotionärerna kan en liten arbetsmarknad pålandsbygden inte alltid erbjuda båda makarna jobb.Samtidigt förutsätter skattemyndigheterna att makarsöker jobb där de kan bo tillsammans. Detta innebäri praktiken att båda makarna måste söka jobb på arbetsmarknad.Vissa kompletterande uppgifterInledningsvis skall påpekas att även Moderatasamlingspartiet och anser attreseavdragen för arbetspendling med bil bör höjas,dock utan samband med yrkande som behandlas avutskottet. Oppositionspartiernas förslag påskatteområdet, t.ex. när det gäller differentieraddrivmedelsskatt m.m., behandlas av skatteutskottet.Skatteutskottet har tagit upp olikareseavdragsfrågor i sitt yttrande tillfinansutskottet med anledning av budgetpropositionenför och motioner från allmänna motionstidenår . Bland annat yttrar sig skatteutskottet överfrågan om höjning av reseavdraget till permil. Enligt skatteutskottets mening finns det intenu någon anledning att genomföra ytterligarejusteringar av reseavdraget. Beträffande inräknandeav resor till dagis har skatteutskottet anförtföljande (yttr. 2001/02:SkU1y):När det gäller förslagen om en möjlighet att räknain den extra tiden för att lämna barn på dagis finnsdet enligt utskottets mening skäl att hållagränsdragningen kring dagens avdragsrätt för resortill och från arbetet så enkel och lättillämpad sommöjligt. Att låta skattemyndigheterna beakta resanför inlämning och hämtning av barn på dagis närtidsvinsten beräknas skulle komplicera debedömningar som måste göras i dessa fall. Härtillkommer att fördelningspolitiska invändningar kanriktas mot åtgärder som innebär att endast vissabarnfamiljer erbjuds en avdragsrätt för en del avsina levnadskostnader. Om syftet är att förbättrabarnfamiljernas ekonomiska situation bör andralösningar användas, t.ex. förbättringar av de olikastöd som går direkt till barnfamiljerna.När det gäller den begärda försöksverksamheten iVästernorrland bör det observeras att Lagrådet() har varnat för risken att lika fallskulle behandlas olika (i samband med lagförslag omnedsatt fastighetsskatt).I fråga om avdrag för dubbel bosättning kan deterinras om att den tidigare tvåårsgränsen som gälldevid tillfälligt arbete på annan plats än hemortenslopades års taxering. Vid dubbelbosättning gäller nu att gifta och sammanboende parmedges avdrag under längst och ensamståendeskattskyldiga avdrag under längst . Avdragunder kan medges om det finns särskildaskäl. gjorde etttillkännagivande till regeringen i samband med enlikartad fråga. Tillkännagivandet innebär attregeringen bör genomföra en kompletterande utredningtill utredningsbetänkandet Förmåner och ökadelevnadskostnader (SOU 1999:94) för att belysaeffekterna av avdragsreglerna för rörligheten påarbetsmarknaden och för de enskilda som bor ocharbetar i glesbygd (bet. 1999/2000:SkU13 s.18). I enreservation (s, mp) framfördes att den fortsattaberedningen av utredningens förslag bör avvaktas.Enligt uppgift kommer arbetemed denna fråga att påbörjas under år 2002.Det kan vidare nämnas att skatteutskottet under våren 2002kommer att behandla motion 2001/02:Sk461 (v), därmotionärerna begär att regeringen återkommer medförslag om avdragsrätt för dubbel bosättning vidpermanent arbete på olika platser från och medinkomståret 2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser positivt på att regeringen kommer atttillsätta en utredning för att se över derörlighetsstimulerande medlen inomarbetsmarknadspolitiken och att tyngdpunkten skallligga på flyttningsbidragen. Frågor angåendenyckelpersoner, medföljande och eventuella lättnaderi fråga om återbetalning av studieskulder kan därmedfå ytterligare belysning.I samband med förslaget om avdrag vid dubbelbosättning har på skatteutskottets förslaggjort ett tillkännagivande till regeringen, vilketleder till att denna fråga särskilt kommer attutredas . Utskottet ser positivt på attytterligare beslutsunderlag kommer att erhållas i enfråga som kan få ökad betydelse inom ramen för denregionala utvecklingspolitiken.Reseavdraget fastställdes så sent som till15 kr per mil och avsikten var då att skapa en vissmarginal för att beloppet skulle kunna kvarståoförändrat under . Härefter haravdragsbeloppet höjts med en krona till permil under innevarande år. Syftet med denna höjninghar varit att stimulera rörligheten påarbetsmarknaden.