bet · GO01KU20 · 2001-05-17 00:00:00 — Frågan ärännu inte slutligt avgjord.Trots att uttalandena inte kan anses stå i strid medregeringsformen kan det ifrågasättas om de står iöverensstämmelse med den kommunalalikställighetsprincipen. Utskottet vill framhållavikten av att uttalanden och uppmaningar av statsrådinte bör ske på ett sådant sätt att dessa - om deefterlevs - riskerar att leda till lagbrott.Statsministerns uppmaning innebar att kommunerna skullehöja nivån för barnnormen. Enligt vad Länsrätten iVänersborg ansett strider ett beslut om sådan höjningmot lag. Utskottet kan komma att återkomma till dennafråga när den rättsliga prövningen är slutgiltigtavgjord. Granskningen föranleder inte något uttalande iövrigt från utskottets sida.6.3 Statsrådet om att ladda ned musik frånInternet utan betalningÄrendetI en granskningsanmälan, bilaga A.6.3.1, har tillkonstitutionsutskottets granskning anmälts attstatsrådet i en artikel i skulle ha uppmanat konsumenter attladda ned musik från nätet utan betalning. Enligtanmälaren har uppmanat till misstänktlagbrott. Anmälaren anser att konstitutionsutskottetbör pröva om det är förenligt med en ställning somstatsråd, och med upphovsrättslagen (1960:729), attuppmana till att komma över upphovsrättsskyddatmaterial av musik genom att ladda ned från Internet.Till grund för granskningen har bl.a. legat enpromemoria upprättad inom , bilagaA.6.3.2. Utskottet har också haft tillgång till enljudupptagning av , från den 5 december 2000.Beslut av överåklagaren i den 15 januari2001Överåklagaren vid iStockholm beslutade attförundersökning inte skulle inledas mot beslutet angav att det med anledningav uppgifter i dagspressen om att biträdandenäringsminister laddat ned musik frånInternet för att sammanställa en cd-skiva, som hondärefter gett bort till en vän, hos åklagarmyndighetenhade ifrågasatts huruvida hennes förfarande har utgjortbrott. Efter att ha tagit del av handlingarna i ärendetgjorde den bedömningen att det inte fannsnågot som tydde på annat än att fråga varit omframställning av ett enstaka exemplar för enskilt brukav ett i och för sig offentliggjort verk. Det fannsenligt därför inte anledning att anta attnågot brott förövats. Följaktligen skulleförundersökning inte inledas.Gällande bestämmelserSvensk lagstiftningEnligt 1 § första stycket lagen (1960:729) omupphovsrätt till litterära och konstnärliga verk(upphovsrättslagen, URL) har den som skapar ettlitterärt eller konstnärligt verk upphovsrätt tillverket.Av 2 § framgår att upphovsrätten innefattar, med deinskränkningar som stadgas i lagen, rätt att förfogaöver verket genom att framställa exemplar av det ochgenom att göra verket tillgängligt för allmänheten.Flera inskränkningar gäller i upphovsrätten enligtupphovsrättslagen. De flesta förutsätter att verket äroffentliggjort eller utgivet.Enligt 8 § skall ett verk anses offentliggjort, då detlovligen har gjorts tillgängligt för allmänheten. skall vidare anses utgivet, då exemplar av verketmed upphovsmannens samtycke förts i handeln ellerannars har blivit spridda till allmänheten.I 12 § föreskrivs en inskränkning i upphovsrätten förframställning av exemplar för eget bruk. Där sägs attvar och en får framställa enstaka exemplar avoffentliggjorda exemplar för enskilt bruk. Exemplarenfår inte användas för andra ändamål. Detta gäller dockbl.a. inte framställning av exemplar av datorprogrameller digitala exemplar av sammanställningar i digitalform.EG-rättsliga reglerEuropaparlamentet och rådet har den 9 april 2001antagit ett direktiv om harmonisering av vissa aspekterav upphovsrätt och närstående rättigheter iinformationssamhället. Direktivets slutliga text harännu inte offentliggjorts.Direktivet kommer att innehålla bestämmelser om attmedlemsstaterna skall föreskriva ensamrätt förupphovsmän att tillåta eller förbjuda mångfaldigande avverk, oavsett metod och form, helt eller delvis.Upphovsmän skall också ha ensamrätt att tillåta ellerförbjuda varje överföring till allmänheten av derasverk på trådbunden eller trådlös väg. Vidare skallupphovsmän ha ensamrätt att tillåta eller förbjuda allslags spridning till allmänheten, genom försäljningeller på annat sätt, av originalet av deras verk ellerkopior av detta.Vidare kommer direktivet att innehålla en uttömmandeuppräkning av vilka undantag och inskränkningar iensamrätterna som medlemsstaterna skall införa samtvilka de får införa. Bland de inskränkningar sommedlemsstaterna får ha nämns bl.a. mångfaldigande påpapper samt mångfaldigande på alla typer av medierutfört för en fysisk persons privata bruk och i icke-kommersiellt syfte. Som förutsättning gäller enligtdirektivet i båda fallen att rättighetshavaren fårrimlig kompensation.Vissa rättsliga processer om upphovsrätt tillmusikHögsta domstolens dom den 15 juni 2000Högsta domstolen (HD) har i en dom (NJA 2000 s. 292) prövat frågan om anordnande av länkartill musikfiler på Internet utgjorde brott motupphovsrättslagen. HD kom fram till att förfarandetvarken utgjorde offentlig visning eller spridning avexemplar av ljudupptagningarna. Det i målet aktuellatillgängliggörandet av musikfilerna var enligt HD attbedöma som offentligt framförande, eller medverkandärtill. Eftersom ett sådant förfogande inte ärstraffbart, skulle åtalet ogillas.Rättsprocesser i om musikrättigheter ochInternet(Uppgifterna nedan är hämtade ur tidningsartiklar. )har i pågått två storarättsprocesser som har gällt frågan om musikrättigheteroch Internet. Processerna har gällt dels företaget ochwebbplatsen , dels "musikbytarsajten" Napster.Motparter i dessa processer har varit skivbolag somstämt respektive för intrång iupphovsrätten.Processen mot företaget resulterade iuppgörelser med fyra av de fem stora skivbolagen. Dessauppgörelser innebar att företaget skulle betalalicenspengar till dessa bolag. Vidare dömdes företageti av en federal domstol till att betala25 till det femte bolaget, MusikGroups (, för varje copyright-brott gjort sig skyldig till. har sedermeragjort upp även med och skall betalaskivbolaget motsvarande drygt en halv miljard svenskakronor. Genom uppgörelsen kommer hela arkivatt bli tillgängligt för musiksajten , menanvändarna kommer att få betala för tjänsten.Av större betydelse har processen mot företagetNapster ansetts vara. Utgången av denna anses kunna fåavgörande betydelse för hur frågor om copyright påInternet skall hanteras , också när detgäller böcker, filmer och underhållning. En federaldomstol har beordrat att ta bortallt copyrightskyddat material ur sitt system. Enligtdomstolens föreläggande skulle de stora skivbolagenpresentera listor med det material som skulleta bort. skulle därefter ha på sigatt göra utrensningen. Skivbolagen har presenterat enlista på 6 000 låtar med upphovsrätt som skulle tasbort av . Napstersförsök att efterfölja domstolens beslut har emellertidinte gått bra och företaget har därför anklagats föratt inte följa beslutet.Rättegången mot är ännu inte avslutad.Promemoria från NäringsdepartementetI en promemoria, upprättad inom Näringsdepartementetden , bilaga A 6.3.2, konstateras när detgäller innehållet i den aktuella artikeln i , att det i granskningsanmälananförs att statsrådet i artikeln haruppmanat konsumenter att ladda ned musik från nätet.Enligt promemorian har statsrådet aldrig uttalat någonsådan uppmaning. Däremot påstår artikelförfattaren iartikelns ingress att uppmanarkonsumenterna att protestera genom att ladda ned musikgratis från Internet. I promemorian anförs att i dedelar av artikeln där är direkt citeradsäger hon bl.a. att hon har förståelse för att mångaungdomar med stort musikintresse och liten köpkrafthämtar musik från Internet eftersom priserna på cd-skivor är så höga. I promemorian påpekas att hon iövrigt i dessa delar av artikeln uttalar sig om de högapriserna på cd-skivor och om konkurrenssituationen påmarknaden.I fråga om gällande rätt framhålls i promemorian attett upphovsrättsligt verk anses offentliggjort enligt 8§ upphovsrättslagen när det lovligen har gjortstillgängligt för allmänheten. Ett exempel på detta ärenligt promemorian när exemplar av en cd-skiva, medrättighetshavarens samtycke, har bjudits ut tillförsäljning. Eftersom den musik som finns på Internet ide flesta fall är just musik från sålda cd-skivor, ärmusiken som sådan således offentliggjord.Enligt promemorian krävs det alltså inte enligtlagtexten att själva det exemplar som kopieringen skerifrån är lovligen utlagt på Internet. I promemorianpåpekas att det i den juridiska debatten dock finns desom menar att ett sådant krav tolkningsvis skall ansesgälla. Frågan har inte avgjorts i rätts-praxis. Vidarepåpekas att justitieminister i ett svarpå en riksdagsfråga har förklarat att hans bedömning äratt det enligt gällande rätt inte finns något sådantkrav (se svar på fråga 2000/01:364 lämnat den 14december 2000).I promemorian framhålls därutöver att samma bedömninguppenbarligen har gjorts av överåklagaren i i hans beslut attinte inleda förundersökning mot ianledning av de uppgifter som förekommit i medier omatt hon kopierat musik som varit utlagd på Internet.Utskottets ställningstagandeGranskningen föranleder inget uttalande frånutskottets sida. Regeringens fördelning av stöd tilllokala investeringsprogram (avsnitt2.1)Per (), (), (),(), (), Per-SamuelNisser (m), () och MargaretaNachmanson (m) anser att den del av utskottetsställningstagande under avsnitt 2.1 som på s. 44 börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "utskottets sida" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening kan forskningsresultatet - sombygger på statistiska beräkningar - inte utan vidareleda till bedömningen att regeringen verkligen ageratpå det taktiska sätt som teorin går ut på. Det kanenligt utskottets mening dock inte bortses från att ide fall regeringen själv i stället för en myndighetfördelar bidrag finns en risk för att kritik kan riktasmot fördelningen under påståendet att regeringen tagitpartipolitiska hänsyn samt för att beredningen förlorari kvalitet. Skilda undersökningar av det lokalainvesteringsbidraget har också utmynnat i kritik motförhållanden som hänger samman med att bidragetfördelas av regeringen.Utskottet vill för sin del understryka faran i attförvaltningsuppgifter, som normalt åvilar myndigheter,förs till . De brister som varitförknippade med hanteringen av investeringsprogrammenmåste tas på allvar. Redan misstanken om attovidkommande politiska hänsyn tagits sätter ovälden iberedningen i fråga. Enligt utskottets mening är det avvikt att stävja en utvecklig där departementen övertaruppgifter som rätteligen bör ligga på självständigamyndigheter. Frågan om det lämpliga i att regeringensjälv fattar beslut om fördelningen av de lokalainvesteringsprogrammen kan inom snar framtidaktualiseras i i detta bredare sammanhang.Riksdagens revisorers rapport anslag tillegen disposition (2000:7), som bl.a. behandlar delokala investeringsbidragen, har remissbehandlats ochrevisorerna beräknas besluta om rapportenskall föranleda förslag till riksdagen.Granskningen föranleder inte något ytterligareuttalande från utskottets sida.2. Behandlingen av Östersjömiljarden(avsnitt 2.2)Per (), (), (),(), (), Per-SamuelNisser (m), () och MargaretaNachmanson (m) anser att utskottets ställningstagandeunder avsnitt 2.2 på s. 51 och s. 52 bort ha följandelydelse:Flera granskningar vad gäller Östersjömiljard 1 hartidigare genomförts, bl.a. av utskottet och avRiksdagens revisorer. Analyser av ärendets hanteringhar även gjorts inom . I sambandmed dessa granskningar har problem bl.a. vad gällermål, upphandling och dokumentation uppmärksammats. Avutfrågningen med handelsminister samt avde i upprättade promemoriorna framgårvisserligen att bristerna fortlöpande har korrigerats.Det förtar emellertid inte kritiken av hur hanteringenfram till korrigeringen har skötts. Enligt utskottetsmening bör stor kraft läggas vid att förebygga sådanabrister som påvisats beträffande handhavandet avÖstersjömiljard 1. De brister som varit förknippade medhanteringen av Östersjömiljard 1 är enligt utskottetanmärkningsvärda och klandervärda.Utskottet vill också understryka det vanskliga isättet att fördela en del av stödet på basis avspontana ansökningar. Det kan knappast sägas stå iöverensstämmelse med de krav på opartiskhet som enligtutskottet bör prägla fördelningen av denna typ av stöd.Vidare anser utskottet att flera av de problem sompåvisats i samband med hanteringen av Östersjömiljard 1kan förutsättas hänga samman med att verksamhetenhanterats av , vars organisation inteär konstruerad för sådan hantering. Utskottet redovisari granskningsärendet om fördelning av stöd till lokalainvesteringsprogram att skilda undersökningar utmynnati kritik mot förhållanden som hänger samman med attbidraget fördelas av regeringen. Bristerna är sådanaatt de måste tas på allvar. Enligt utskottets mening ärdet av vikt att stävja en utveckling där departementenövertar uppgifter som rätteligen bör vila påsjälvständiga myndigheter. Frågan om det lämpliga i attregeringen själv fattar beslut om fördelningen av delokala investeringsprogrammen kan inom en snar framtidaktualiseras i . revisorers rapportRegeringens anslag till egen disposition (2000:7), sombl.a. behandlar de lokala investeringsbidragen, harremissbehandlats och revisorerna beräknas i juni 2001besluta om rapporten skall föranleda förslag tillriksdagen.För handläggningen av detta ärende kan statsrådetPagrotsky inte undgå kritik.3. Upphandlingen av trafiken påVästkustbanan (avsnitt 2.3)Per (), (), (),(), (), Per-SamuelNisser (m), () och MargaretaNachmanson (m) anser att utskottets ställningstagandeunder avsnitt 2.3 på s. 67 bort ha följande lydelse:Regelverket före innebar att omdet fanns kommersiella grunder att driva trafiken påVästkustbanan kunde SJ återfå trafikeringsrätten efterdet att avtalet med gått ut.Den slutliga bedömningen av om trafiken skulleupphandlas ankom på regeringen. Detta gällde såsom enföljd av gällande bestämmelser, men också i regeringensroll som ägare av SJ. Det fanns således en dubbelanledning för regeringen att göra en bedömning av dekommersiella förutsättningarna för SJ att återtatrafiken.Näringsministern har under utfrågningen införutskottet förklarat att han gjort sådana bedömningar.Utskottet vill dock ifrågasätta om bedömningarna vartillräckligt grundliga. Mot bakgrund av att SJ underupphandlingen ansett att trafiken inte varkommersiellt lönsam borde rimligennya omständigheter därefter ha inträffat för att enannan bedömning skulle kunna göras. De nyaomständigheter som framhållits under utfrågningen införutskottet är dels ett planerat samarbete med NSB/DSB ifråga om sträckan , dels själva detförhållandet att ansett sig kunna drivaVästkustbanan på kommersiella grunder och dels attkonkurrensen från gett SJ incitament attskärpa sin organisation. Några närmare beräkningar harinte redovisats i detta ärende.Utskottets anser mot bakgrund av SJ:s tidigareställningstagande i fråga om lönsamheten att det starktkan ifrågasättas om de åberopade förhållandena utgörtillräcklig grund för att förutsätta att SJ redan år2001 skulle kunna driva på kommersiellagrunder. Enligt utskottets mening borde en grundligareundersökning ha gjorts och SJ:s uppgifter inte utanvidare accepterats.Rikstrafiken föreslog i en skrivelse till regeringenden - med stöd av en rättsutredning -att trafiken på skulle direkt-upphandlasfrån . mening borde ett sådantdirektupphandlingsförfarande med oförändrade villkorför driften ha diskuterats med . En riktaddirektupphandling skulle enligt utskottets mening hagett regeringen tid att föranstalta om de förändringari förordningen om statens spåranläggningar som kundeanses behövliga. Mot bakgrund av att SJ tidigaremedgett upphandling beträffande borde ettsådant förfarande anses förenligt med SJ:s särskildaställning.Utskottet anser dock att frågan om ändring avförordningen om statens spåranläggningar borde haaktualiserats . Redan innan beslutetvåren att lämna trafiken på tillupphandling fanns all anledning att ta upp frågan motbakgrund av behovet av att värna om nya aktörersbenägenhet att göra satsningar inom järnvägssektorn.Det framstår som särskilt anmärkningsvärt attändringarna i förordningen inte genomfördes efter detatt i skrivelse till regeringen i början avår 1999 beskrivit den ohållbara situationen. Vid dennatidpunkt fanns fortfarande gott om tid att ändraregelverket och genomföra ett förnyatupphandlingsförfarande i konkurrens.Uppenbarligen fanns inom regeringen en insikt om attreglerna inte fungerade väl utan att de behövde ändras,och att då inte utnyttja den tid som stod till buds föratt undanröja bristerna i regelverket och åstadkomma enordning som stämde bättre överens med de krav som ettupphandlad aktör har rimlig anledning att ställainnebär enligt utskottets mening en försummelse.Vid en samlad bedömning anser utskottet attnäringsministern inte kan undgå kritik.4. Informationsbroschyr till hushålleni samband med EU-medlemskap(avsnitt 2.5)(), () och Per () anser att utskottets ställningstagande underavsnitt 2.5 på s. 79 bort ha följande lydelse:Enligt utskottet innehåller broschyren -avtal med Europeiska unionen uppgifter som kanifrågasättas. Det har även visat sig att haft en annan uppfattning än den somregeringen redovisade i broschyren när det gällerSveriges möjlighet att behålla de kvantitativarestriktionerna för import av bl.a. sprit, vin och öl.Utskottet anser att det är oansvarigt att i enupplysningsbroschyr som föregår en folkomröstning pådetta ensidiga sätt återge endast en uppfattning närdet ostridigt finns andra uppfattningar.5. Upphandlingen av konsulttjänster isamband med (avsnitt3.1)Per (), (), (),(), (), Per-SamuelNisser (m), () och MargaretaNachmanson (m) anser att utskottets ställningstagandeunder avsnitt 3.1 på s. 99-104 bort ha följandelydelse:Enligt 1 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall istatens verksamhet hög effektivitet eftersträvas ochgod hushållning iakttas. Som framhålls i regeringensförvaltningspolitiska handlingsprogram är det enviktig målsättning att medborgarnas förtroende förstatlig förvaltning ökar. Förvaltningen måstetillhandahålla tjänster på sådant sätt att den gerstörsta möjliga nytta för medborgare, företag,kommuner, organisationer m.fl. inom givna ekonomiskaramar. Medborgarna har enligt handlingsprogrammet rättatt kräva att förvaltningsmyndigheterna gör sittyttersta för att deras tjänster produceras med högkvalitet och till låg kostnad. Myndigheter som förmåratt göra rätt saker i rätt tid, på rätt sätt och medgod hushållning med resurserna vinner ett högtmedborgerligt förtroende och ökar tilltron tillpolitiken och de demokratiska institutionerna.Förvaltningspolitiska kommissionen har i betänkandetI medborgarnas tjänst - En samlad förvaltningspolitikför staten (SOU 1997:57) framhållit att vissagrundläggande element måste vara gemensamma förstatsförvaltningen. Utgångspunkten är att denoffentliga förvaltningen är en del av demokratin ochrättsstaten och att de som arbetar i förvaltningentjänar vissa gemensamma mål, vilket skiljer dem frånanställda i den privata sektorn. Det är enligtkommissionen viktigt att det inom myndigheterna finnsen levande insikt om att medborgarna är uppdragsgivare,att de finansieras med skattemedel och att de ärredovisningsskyldiga inför det allmänna.Utskottet delar denna bedömning. Emellertid ställerupphandlingslagen krav på affärsmässighet iupphandlingarna. Enligt 1 kap. 4 § lagen om offentligupphandling skall således upphandling göras medutnyttjande av de konkurrensmöjligheter som finns ochäven i övrigt genomföras affärsmässigt. Anbudsgivare,anbudssökande och anbud skall behandlas utanovidkommande hänsyn.Affärsmässighetsbegreppet finns inte definierat iupphandlingslagen och förekommer inte heller i EG-direktiven om offentlig upphandling eller annangemenskapsrättslig lagstiftning. Av förarbetena tillden tidigare gällande svenska upphandlingsförordningendär begreppet också återfanns framgår att det låg iaffärsmässigheten att myndigheterna skulle få valutaför pengarna.Begreppet affärsmässighet i upphandlingssammanhangdiskuteras i betänkande Mervärde för pengarna (SOU 2001:31). Där sägs att ett avde viktigaste inslagen i EG:s reglering av denoffentliga upphandlingen är att den skall ske påmarknadens villkor och att det är marknaden som skallge de billigaste och bästa villkoren. Kommitténframhåller att affärsmässighetsbegreppet i praktikenkan ha olika innebörd från fall till fall, och dessbetydelse beror på vem som gör bedömningen. En vanliguppfattning sägs vara att det privata näringslivetssätt att köpa varor och tjänster skall vara vägledande.Problemet med tillämpningen av ett sådantbetraktelsesätt är enligt kommittén framför alltfrånvaron av företagsekonomiska mål hos de upphandlandeenheterna. För kommuner, landsting och statligamyndigheter är verksamheten målet för verksamheten -inte att redovisa maximal vinst för att tillgodose enenskild ägares behov av avkastning. I kravet påaffärsmässig upphandling ligger enligt kommittén attenheten skall göra en så ekonomiskt bra affär sommöjligt.Denna beskrivning av begreppet affärsmässighet kanenligt utskottets mening väl förenas med utgångspunktenatt medborgarna är uppdragsgivare, att upphandlingenfinansieras med skattemedel och att det finns enredovisningsskyldighet inför det allmänna.Riksdagens revisorer har funnit en rad brister iNäringsdepartementets upphandling av konsulttjänsterinför fusionen mellan gäller bl.a. upphandlingsförfarandenasärskilt i fråga om upphandlingen av investmentbankenGoldman , att avtal tecknats efterdet att företag påbörjat sitt arbete samt attdokumentation i upphandlingsärendena i storutsträckning saknats.När det gäller upphandlingsförfarandena villutskottet inledningsvis hänvisa till den granskning avvissa upphandlingar i som redovisadesi (bet. 1999/2000:KU20). Utskottet underströkstarkt vikten av att upphandlingslagens bestämmelserföljs inom och att detta görs med godmarginal till de gränser som sätts i lagen.Regeringskansliets roll som föredöme för andramyndigheter gör detta särskilt viktigt. Utskottetpekade på att det annars finns en risk för attupphandlingslagen urholkas.Även om de upphandlingar som granskats i huvudsaki tiden ligger före nämnda uttalande finns det enligtutskottets mening anledning att åter understryka viktenav att upphandlingslagen följs med god marginal inomRegeringskansliet.När det gäller upphandlingen av harnäringsministern hävdat att undantagsbestämmelsen i 5kap. 1 § 5 upphandlingslagen varit tillämplig.Bestämmelsen gäller finansiella tjänster i samband medutgivning eller omsättning av värdepapper och andrafinansiella instrument.Med hänsyn till att undantaget för finansiellatjänster är svårtolkat och eftersom det kanifrågasättas om uppdraget till i sinhelhet kan anses ha omfattats av detta undantag fannsdet enligt utskottets mening starka skäl att iupphandlingen undvika att begagna dennaundantagsmöjlighet, särskilt som i ett fall kritiseratNäringsdepartementets användning av dennaundantagsmöjlighet. Detta gäller desto mer som frågan irealiteten rörde en fusion mellan två av Nordensstörsta börsbolag. Karaktären på affären var alltså enannan än vad som rimligtvis kan anses rymmas inombegreppet finansiella tjänster.Från sida har emellertid intehävdats att sättet att upphandla tjänsten helt grundadesig på denna undantagsmöjlighet. I stället har man lagttyngdpunkten vid att det var fråga om sekretesskänsligauppgifter och att upphandlingen då i enlighet medundantagsbestämmelsen i 1 kap.3 § 1 upphandlingslagen skulle ske i enlighet med 6kap. sekretesslagen.I 6 kap. 2 § upphandlingslagen föreskrevs vid denaktuella tiden att upphandling i första hand skullegöras genom förenklad upphandling.