bet · GP01FIU7 · 2001-11-22 00:00:00 — Motionerna Fi262 (s), Fi2 (m), Fi277 (kd) ochFi1 (fp) yrkande 2 avstyrks således.Avgifter i premiepensionssystemetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motion Fi284 (s) om endifferentiering av grundavgiften ipremiepensionssystemet.MotionI motion Fi284 av () anförs att det ipremiepensionssystemet används ett datasystem som iprincip skall klara att alla löntagare flyttar sinapensionsmedel mellan de hundratals fonder som finns isystemet. Kostnaderna för detta system tas ut avsamtliga pensionssparare oavsett om man använder det ellerinte. De som i premiepensionsvalet medvetet valt att intevälja och därmed överlåtit till Sjunde AP-fonden attförvalta deras pengar utnyttjar inte valmöjligheten ochbör därför inte belastas med kostnaderna från detta daytrader-liknande system. De som använder systemet bordeockså vara de som betalar för det. En möjlig lösning vore,enligt motionären, att avgifterna differentierades på såsätt att alla betalar för registerhållning etc., men attendast de som gör ett aktivt val belastas med kostnadernaför valsystemet.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det viktigt att avgifterna ipremiepensionssystemet är effektiva och rättvisa. När detgäller den grundavgift för systemet som allapensionssparare betalar kan utskottet konstatera att ettdatasystem för köp och försäljning av fondandelar ärnödvändigt, oavsett om det används för fondbyte eller ej.Till exempel behövs system för försäljning av fondandelarför utbetalning av pensioner eller uttag av avgifter. Detinnebär att möjligheten att byta fonder inte på ettavgörande sätt ökar kraven på eller kostnaden förköp-sälj-systemet.Enligt uppgifter från ()sker det i genomsnitt 300 till 400 fondbyten per dag. Detär betydligt färre byten än vad PPM hade väntat sig viduppbyggnaden av systemet, och siffran skall sättas irelation till att det finns omkring 5 miljonerpensionskonton i systemet.Enligt utskottets mening finns det ett värde i attpensionsspararen fritt kan välja mellan ett brett urval avfonder. Även den som medvetet avstår från att välja görett val genom att pensionspremierna via köp-sälj-systemetstyrs till Premiesparfonden. Genom möjligheten till bytekan personen sedan byta till annan fond om han eller honskulle bli missnöjd med t.ex. Premiesparfondens resultateller placeringsfilosofi. Enligt utskottets mening skulledessutom en differentiering av grundavgiften mellan demsom väljer och s.k. icke-väljare, med dagens begränsadeomfattning av fondbyten, riskera att leda till en ökningav de administrativa kostnaderna som inte skulle stå irelation till den eventuella nyttan av en förändring avavgifterna. Med det anförda avstyrker utskottet motionFi284 (s).Etiska regler vid statligt ägandeUtskottets förslag i korthetUtskottet konstaterar att AP-fonderna inlett ettomfattande arbete med att formulera ochimplementera etiska regler iplaceringsverksamheten. Även i regeringen pågårett arbete med att formulera etiska principer fördet statliga ägandet. Utskottet avstyrker motionFi216 (v).Jämför reservation 4 (v).MotionenI motion Fi216 av m.fl. (v) anförs attstaten är en stor aktör på den finansiella marknaden, delsvia AP-fondernas innehav av noterade aktier ochobligationer, dels via de noterade innehaven i denstatliga bolagssfären. Staten är delägare i ochhar därigenom intressen i såväl Stockholmsbörsen som denelektroniska aktiebörsen . har uppdagats attdet på har handlats aktier i pornografiska bolagutan några restriktioner. Enligt motionärerna är detnödvändigt att staten ser över och utarbetar mer precisaregler som syftar till att staten mer uttryckligt inteskall förknippas med företag som t.ex. kan ha samröre medvåld, droger, prostitution, barnarbete eller undermåligaarbetsförhållanden. Det gäller när staten direkt ellerindirekt agerar som placerare via t.ex. PPM och de fondersom finns där, men även som delägare i finansiellahandelsplatser. Det är också viktigt att staten genom sittägar- eller delägarskap i olika företag aktivt påtalarvikten av att man gör etiska ställningstaganden ochhandlar därefter.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det viktigt att statensägande, statens placeringar på olika marknader och statensagerande i bolag genom t.ex. styrelserepresentanter styrsav högt ställda krav på etik och moral. Staten är en storaktör i näringslivet genom bl.a. ägande eller delägande iolika bolag och genom AP-fondernas placeringar ivärdepapper och aktier. Detta innebär enligt utskottetsmening att staten genom sitt agerande bl.a. är en viktignormgivare för etiken och moralen i resten av näringslivetoch samhället.I samband med beslutet att organisera omAllmänna pensionsfonden beslutades att de fyra nya s.k.buffertfonderna och Sjunde AP-fonden skullefastställa en verksamhetsplan, i vilken bl.a. enbeskrivning av vilka miljö- och etikhänsyn fonden skulleta i placeringsverksamheten skulle ingå. Utskottet kankonstatera att alla AP-fonderna, inklusive (som enligt lagen inte är tvungen att utformaregler över etik- och moralfrågor), påbörjatarbetet med att utforma de etiska riktlinjerna.Utskottet har gått igenom de olika fondernasriktlinjer. Genomgången visar att fonderna grovt sett kandelas upp i två grupper beroende på hur riktlinjernautformats. Andra, Fjärde och Sjätte använderlagstiftningen som utgångspunkt för hur etik- ochmiljöfrågorna skall beaktas i placeringsverksamheten.Företag som upprepat eller medvetet bryter motgrundläggande etiska och miljömässiga krav, huvudsakligeni form av lagar och förordningar, utesluts ur fondernasportföljer om inte kontakter med bolaget ger vid handenatt korrigerande åtgärder vidtagits. Andra AP-fonden angert.ex. i sina riktlinjer att exempel på god etik är ettavståndstagande från kriminalitet, tagande av muta,prostitution, illegal drog- och narkotikaverksamhet,barnarbete samt respekt för seriösa affärsmetoder,demokratiska principer och mänskliga rättigheter.Första, Tredje och Sjunde AP-fonderna lägger däremot isina etiska riktlinjer större tonvikt vid internationellakonventioner som undertecknat. I Sjunde AP-fondensriktlinjer framhålls t.ex. att aktieplaceringar endastskall göras i företag som på ett godtagbart sätt följerkraven i de internationella konventioner som Sverigeundertecknat samt att företag som är verksamma i Sverigemåste följa svensk lag. De konventioner som avses ärframför allt konventioner om de mänskliga rättigheterna,, , internationellamiljökonventioner och konventioner mot mutor ochkorruption. Bolags eventuella överträdelser från deuppsatta reglerna skall enligt fonderna bedömas utifrånprövningar av domstol eller internationellprövningsinstans.När det gäller uppföljning av reglerna anger Första ochSjunde AP-fonderna att de skall använda konsulter somutifrån de uppställda etikreglerna noga skall följabolagen i fondernas portföljer. I Sjunde AP-fondens fallhandlar det om en löpande granskning av 2 000-2 500 bolag.Övriga AP-fonder avser att följa utvecklingen viamediernas rapportering. Andra AP-fonden anger också avser att verka för att bolag som man placerar i skallupprätta etiska riktlinjer och utveckla aktiva etiskaförhållningssätt.Enligt utskottets mening är det tillfredsställande attAP-fonderna på ett tydligt sätt börjat arbeta medformuleringen och implementeringen av de etiskariktlinjerna för placeringsverksamheten. När det gällerstatens direkta ägande i noterade eller onoterade bolagkan dock utskottet konstatera att det saknas skriftligariktlinjer. I proposition 1995/96:141 om aktiv förvaltningav statens företagsägande anges emellertid att det är enviktig uppgift för staten att se till att företagensverksamhet bedrivs på ett sätt som motsvarar högt ställdakrav på etik och moral. Enligt uppgifter frånNäringsdepartementet pågår inom departementet en beredningav dessa frågor och enligt planeringen skall etik- ochmoralfrågorna behandlas i verksamhetsberättelsen förföretag med statligt ägande 2001.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget attstaten formulerar etiska och moraliska riktlinjer för detstatliga ägandet och det statliga agerandet i olika bolag.I avvaktan på pågående arbete anser utskottet att det förtillfället inte finns anledning att göra ett särskilttillkännagivande i frågan. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Fi216 (v).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentesvilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Buffertfondernas kapital (punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde haföljande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. Därmed bifaller riksdagenmotionerna2001/02:Sf332 av m.fl. (v) yrkandena 6-8och2001/02:Fi250 av och ()yrkandena 1 och 2.StällningstagandeEnligt vår mening är det osäkert om det nyapensionssystemet är hållbart . Till följd avbl.a. den automatiska balanseringen av pensionssystemet,den s.k. bromsen, bör buffertfonderna tillföras merkapital än vad som planerats i pensionsöverenskommelsen.En kontroll av buffertfondernas storlek skall enligtpensionöverenskommelsen göras 2004, men då skall framförallt storleken på överföringen från AP-fonderna tillstaten slutligt fastställas. har sammanlagtomkring förts över till staten, pågrund av att kostnaderna för t.ex. förtidspensioner förtsöver från AP-fondsystemet till statsbudgeten.Till följd av den demografiska utvecklingen och dennuvarande mycket svaga konjunkturen anser vi att det redan2002 behöver göras en analys av buffertfondernasutveckling . Den redan beslutadekontrollstationen bör ägnas åt analyser av hur mycketbuffertfonderna behöver förstärkas för att vi bättre skallklara framtida påfrestningar i systemet och undvika attbromsen slår till. Enligt vår mening kan en förstärkningske genom en tillfällig avgiftsökning.Vi anser vidare att den viktigaste metoden för att klaraframtidens pensionskostnader är att upprätthålla en högsysselsättning i den svenska ekonomin. ett starkt svenskt näringsliv. För att nå det måletkrävs en aktiv och målmedveten näringspolitik. Enligt vårmening bör därför medlen i buffertfonderna i störreutsträckning kunna utnyttjas för näringspolitik. Fondernasplaceringsregler måste förändras, vilket inte minst ärviktigt från en valutapolitisk utgångspunkt. En del av ettutökat kapital hos buffertfonderna bör dessutom kunnaanvändas som aktiekapital i ett mer planerat ägande förregional utveckling. För att ytterligare stödja dennäringspolitiska utvecklingen bör regeringen också studeramöjligheterna att via skattesystemet stimulera enuppbyggnad av den typ av regionala och lokala fonder somfinns i inom ramen för den s.k. Solidaritetsfonden.Vi föreslår att tillkännager för regeringensom sin mening vad vi anfört om buffertfonderna och enaktiv näringspolitik. Vi tillstyrker därmed motionernaSf332 (v) yrkandena 6-8 och Fi250 (v) yrkandena 1 och 2.2. Effekter av AP-fondernas nya placeringsregler(punkt 3, motiveringen)av (), (), LennartHedquist (m), (), Per () ochGunnar ().StällningstagandeVi anser att det stycke under finansutskottetsställningstagande på s. 11 som börjar med "Utskottet kankonstatera" och slutar med "om än i en begränsadomfattning" borde ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att det finns en mängd olikafaktorer som påverkar värderingen av ett lands valuta. Pålång sikt avgörs värdet framför allt av grundläggandeekonomiska faktorer, som t.ex. skillnad i tillväxt motandra länder, konkurrenskraft och bytesbalans, dvs.resultatet av de samlade affärerna med utlandet. I detkortare perspektivet kan dock valutakursen påverkas avt.ex. konjunktursvängningar eller förändringar ifinansiella flöden till följd av strukturella förändringarpå marknaderna, som t.ex. förändringen av AP-fondernasplaceringsregler. Utskottets genomgång av buffertfondernashalvårsrapporter visar att fonderna under första halvåretköpt utländska tillgångar - utländska aktier och utländskaräntebärande värdepapper - för motsvarande omkring 195miljarder kronor (i siffran ingår en omvärdering avtillgångar som tidigare haft undantag och inte inräknats iutlandsramen). De utländska tillgångarna uppgick till i genomsnitt av fondernastotala tillgångar. Av utlandsköpen var emellertid ca 85 %av köpen, , valutasäkrade. Detbetyder att endast en begränsad del AP-fondernas köp avutländska tillgångar varit direktvalutapåverkande. Utskottet har gått igenom en rad olikaanalyser och rapporter om orsakerna till kronansförsvagning . Flertalet drarslutsatsen att försvagningen framför allt beror på denkraftiga internationella konjunkturförsvagningen -minskade exportintäkter - och utländska försäljningar avsvenska aktier till följd av börsnedgången, men att ävenAP-fondernas och PPM-fondernas portföljomläggningarbidragit. Till dessa förklaringar skall enligt utskottetsmening också läggas höga kapitalbeskattning ochbristen på tillväxtreformer, vilket uppmuntrar tillutflöde av kapital och påverkar kronan negativt. Dessutomär tydligt att mindre valutor, som den svenska kronan,drabbats hårdare av det senaste årets valutaoro än störrevalutor, som t.ex. US-dollarn eller euron.3. (punkt 4)av (), (), AnnaÅkerhielm (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 borde haföljande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. Därmed bifaller riksdagenmotion2001/02:Fi2 av m.fl. (m)och avslår motionerna2001/02:Fi262 av och (s),2001/02:Fi277 av Per m.fl. (kd) och2001/02:Fi1 av m.fl. (fp) yrkande 2.StällningstagandeVi anser att det är det privata sparandet som är grundenför näringslivets riskkapitalförsörjning. Det är intestatens uppgift att genom ett stort offentligt sparandetillhandahålla riskkapital. Ett stort statligt inslagriskerar att skada riskkapitalmarknaden, bl.a. genom attstrikt ekonomiska överväganden ibland kan tvingas ge vikaför politiska syften och önskemål.När den sjätte fondstyrelsen skapades 1996 angavs attsyftet var att öka tillgången på riskkapital för mindre,nystartade och onoterade företag. Sjätte fonden skulleinte heller ha någon skyldighet att leverera in medel tillpensionssystemet.En genomgång av fondens redovisning visar att endast enbegränsad del av Sjätte kapital har placerats ionoterade bolag. Detta i kombination med att fonden intehar krav på sig att delta i finansieringen av pensionssy-stemet visar att är och har varit enfrämmande fågel i AP-fondsystemet, bl.a. med sitt uppdragsom placerare i små, onoterade bolag. Erfarenheterna avstatlig riskkapitalverksamhet är inte goda.Riskkapitalförsörjningen bör ske genom privata fonder ochföretag och inte genom en offentlig myndighet imångmiljardklassen.Därför bör Sjätte tillgångar föras över tillstaten. För att undvika marknadsstörningar kan innehavenav börsnoterade aktier bytas motobligationer. De onoterade aktierna förs till ettriskkapitalbolag under , som sedansnarast möjligt privatiseras på sätt som en gång skeddemed och föreslår att tillkännager för regeringensom sin mening vad vi anfört om . Vitillstyrker därmed motion Fi2 (m) och avstyrker motionernaFi262 (s), Fi277 (kd) och Fi1 (fp) yrkande 2.4. Etiska regler vid statligt ägande(punkt 6)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 borde haföljande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Fi216 av m.fl. (v).StällningstagandeVi anser att det stycke under finansutskottetsställningstagande på s. 18 som börjar med "uppfattning" och slutar med "avstyrkerutskottet motion Fi216 (v)" borde ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är det emellertidangeläget att regeringen omgående påbörjar ett meromfattande arbete med att formulera precisa etiska ochmoraliska riktlinjer för statens ägande och det statligaagerandet i olika bolag. I likhet med AP-fonderna börriktlinjerna ta sin utgångspunkt i lagstiftningen och deolika internationella konventioner som Sverigeundertecknat, som t.ex. konventioner för mänskligarättigheter, , ,internationella miljökonventioner och konventioner motmutor och korruption etc. Vad utskottet ovan anfört börriksdagen tillkännage för regeringen som sin mening.Därmed tillstyrker utskottet motion Fi216.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlett följandesärskilda yttrande. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.Sjätte (kd) och Per ().Vi tycker att det är positiv att det i Regeringskanslietnu pågår en beredning av frågor kring Sjätte vår mening bör denna beredning bl.a. utmynna i attSjätte i likhet med övriga AP-fonder får etts.k. utlandsmandat så att fonden kan placera en mindre delav kapitalet på utländska marknader.Anledningen är att ett utlandsmandat är ett viktigt ledi Sjätte strategi och att det innebär attpensionspengarna placeras på bästa sätt, bl.a. genom enstörre riskspridning. Sjätte strategi är attvara med under ett bolags hela utvecklings- ochexpansionsfas. Den sista fasen läggs ofta utanför Sverigeför att komma åt en större marknad. Utan utlandsmandatmåste strategin förändras. Fonden har dispens attäga aktier i svenska bolag som köpts av utländska bolagoch som flyttar utomlands. Dispensen gäller inte om ettsvenskt bolag flyttar utomlands, utan endast om ettutländskt bolag köper ett svenskt och det f.d. svenskabolaget fortfarande finns kvar på den svenska börsen.Eftersom alltfler köp sker med aktier försvinnerSjätte ägande successivt. Det är endast vidkontant betalning som kan vara kvar i detuppköpta bolaget.BilagaFörteckning över behandlade förslagSkrivelsenRegeringens skrivelse 2000/01:131 Redovisning av AP-fondernas verksamhet år 2000.Motioner med anledning av skrivelsen2001/02:Fi1 av m.fl. (fp)1. tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om analys av effekterna på densvenska valutakursen av omstruktureringen av AP-fondernas portföljer.2. beslutar att Sjätte och placeringsregler upphör och att fondenfullt ut inordnas i buffertfondsystemet, med sammadirektiv och placeringsregler. Detta bör ske genom ensamordning med Andra AP-fonden.2001/02:Fi2 av m.fl. (m)beslutar att tillgångarna i - efter utbyteav börsnoterade aktier mot obligationer - skall föras övertill staten, varefter de onoterade aktierna placeras i ettriskkapitalbolag under samt att dettariskkapitalbolag sedan privatiseras i enlighet med vad somanförs i motionen.Motioner från allmänna motionstiden2001/02:Fi216 av m.fl. (v)tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en översyn av etiska regler i statensägarpolitik.2001/02:Fi250 av och ()1. tillkännager för regeringen som sin meningatt det finns behov av analys rörande på vilket sätt deolika pensionsfondernas placeringsregler,avkastningskrav m.m. påverkar kapitalrörelser mellanländer, det långsiktiga ägaransvaret och effekterna försvensk ekonomi och de svenska löntagarna.2. tillkännager för regeringen som sin meningatt det finns ett behov av att stimulera tillkomsten avregionala och lokala solidaritetsfonder i enlighet medvad som anförs i motionen.2001/02:Fi262 av och (s)tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om Sjätte behov av sammautlandsmandat som övriga AP-fonder.2001/02 :Fi277 av Per m.fl. (kd)tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om utlandsmandat för Sjätte /02:Fi284 av ()tillkännager för regeringen vad som i motionenanförs om avgifterna till Premiepensionsmyndigheten.2001/02:Sf332 av m.fl. (v)1. tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av en analys överbuffertfondernas utveckling åren 2002-2004.2. tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av utökat kapital ibuffertfonderna.3. tillkännager som sin mening vad i motionenanförs om att buffertfondkapitalet skall placerasutifrån näringspolitiska överväganden.