bet · GP01KRU2 · 2001-09-27 00:00:00 — Utskottet ansermot denna bakgrund att det inte föreligger någotbehov av en utredning om hur medierna påverkarungdomars livsstil och deras bild av könsroller.Med hänvisning till det omfattande uppdragUngdomsstyrelsen har på det ungdomspolitiska områdetoch till att jämställdhetsaspekten särskilt skallbeaktas inom ungdomspolitiken som helhet anserutskottet att det inte är påkallat attUngdomsstyrelsen skall utlysa ett särskiltjämställdhetsår.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1999/2000: Kr233 (mp) yrkande1, 1999/2000:A803 (kd) yrkande 2, 1999/2000:A819(mp) yrkande 22 och 2000/01:Kr343 (c) yrkande 10.Ungdomar med annan etnisk bakgrundUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandet om- ungdomar med annan etnisk bakgrund.MotionenMot bakgrund av att regeringen tagit initiativ tillundersökningar för att öka kunskapen om villkorenför flickor med annan etnisk och kulturell bakgrundframförs i motion 1999/2000:Kr201 (c) att det ävenbehövs mera kunskap om pojkar med samma bakgrund.Det har uppmärksammats att pojkarmed invandrarbakgrund ofta får svårigheter såväl medkulturell tillhörighet som med sin egen självbild.Mot denna bakgrund föreslår motionärerna attIntegrationsverket och skall få i uppdragatt öka kunskapen om alla ungdomar med annan etniskoch kulturell bakgrund och om hur deras ställning isamhället kan stärkas (yrkande 6).Utskottets ställningstagandeI den ungdomspolitiska propositionen (1999/2000:115)anförde regeringen att det saknades djupgåendekunskaper om villkoren för flickor med annan etniskbakgrund än majoritetsbefolkningen i landet.Ungdomsstyrelsen skulle därför få i uppdrag att isamarbete med och andra berördamyndigheter kartlägga den kunskap som fanns och deåtgärder och metoder som kunde användas för attstärka deras ställning i samhället. skullebrister i kunskapen om dessa flickor identifieras.Ungdomsstyrelsen skulle också informera omresultaten av kartläggningen.Utskottet konstaterade i sitt betänkande (bet.1999/2000:KrU4) att det både i den ungdomspolitiskapropositionen och i utbildningsutskottets yttrande(1999/2000:UbU1y) över propositionen hade redovisatsatt en rad åtgärder och satsningar pågick ellerförbereddes, när det gäller ungdomar med annanetnisk eller kulturell bakgrund än svensk bakgrund.Kulturutskottet ansåg att det inte behövde görasnågot särskilt uttalande från sida föratt och skulleuppmärksamma behovet av goda kunskaper omlevnadsvillkoren för både flickor och pojkar inomdessa kategorier. Utskottet underströk dock att detmånga gånger hade påvisats att flickors situationoch problem uppmärksammas i mindre grad än pojkarsoch att flickor inte lyckas fånga uppmärksamhetenhos beslutsfattare, lärare och andra ansvariga påsamma sätt som pojkar för att få förmedla sin syn påden egna situationen. Utskottet ansåg därför att denkommande kartläggningen av flickor var angelägen.Utskottet framhöll vidare att en sådan särskildkartläggning beträffande flickor givetvis inteinnebar att de ansvariga skulle minskauppmärksamheten på pojkars situation.Integrationsverket fick ett särskilt uppdrag avregeringen att kartlägga situationen för utsattaflickor.Både och Integrationsverketsuppdrag har redovisats. Medel söks nu hos Allmännaarvsfonden för fortsatt arbete med projekt ochmetodutveckling.I oss tala omflickor (rapportserie 2000:6)framförs att det viktigaste resultatet avundersökningen är att problematiken inte är"flickornas" eller deras "kulturers" utan att det ären problematik som berör hela samhället. Det handlarenligt verket främst om generella välfärdsfrågor ochlevnadsförhållanden och om hur kommunikationenmellan samhället och människor med olika bakgrundfungerar samt olika människor emellan över huvudtaget. Skillnaden mellan flickor med svensk bakgrundoch flickor med annan bakgrund är inte stor medundantag av skolavbrott på gymnasienivå. Problemenkan dock vara mera uttalade lokalt i vissa områden,främst i utsatta och segregerade bostadsområden.Problem som har sin grund i missförhållanden ochbrister i samhället påverkar inte bara flickors utanäven pojkars livsförhållanden. Det finns enligtrapporten behov av fortsatta och djupare studier.I budgetpropositionen för anförderegeringen att den kommer att fortsätta medsatsningar som syftar till att förbättra situationenför barn och unga med utländsk bakgrund, bl.a. inomskolan och inom ramen för storstadssatsningen.I sammanhanget bör nämnas att fem nätverk förungdomsforskning finns vid universitet ochhögskolor, däribland ett nätverk benämnt Ungdomar,segregation och marginalisering (vid Göteborgsuniversitet), ett annat om ungdomar i skolan (vidLinköpings universitet) samt ett nätverk för frågorom unga vuxna utifrån aspekterna klass, kön ochetnicitet (vid ).Utskottet förutsätter - mot bakgrund av detredovisade - att kunskapsutvecklingen inte mattasnär det gäller ungdomar med annan etnisk bakgrund änmajoriteten i landet och att uppmärksamheten på deproblem som finns bland dessa ungdomar i skolan ochi relationen till samhället och till föräldrarnaäven i fortsättningen är stor. Någottillkännagivande för regeringen från sidai frågan bör inte vara nödvändigt, varför motion1999/2000: Kr201 (c) yrkande 6 avstyrks.Ungdomars kulturUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- ungdomars kultur, jämför reservation 3 (c).MotionenI motion 2000/01:Kr289 (c) hemställs att riksdagenskall tillkännage för regeringen attUngdomsstyrelsen och Allmänna arvsfonden bör geungdomar möjlighet att framträda med sina egnabudskap och att själva få bestämma över sina projektutan att vuxna tar över besluten (yrkande 2). Vidarebör stimulera unga människor att både tadel av och delta i kulturverksamhet (yrkande 3).Slutligen hemställs att verksamheten inom Ungdomenskulturmönstring skall få fortsatt stöd avKulturrådet (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeNär beslöt om en långsiktignationell kulturpolitik var ett genomgående temabarns och ungas rätt till både eget skapande ochdeltagande i kulturlivet (prop. 1996/97:3, bet.1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Det betonades då -liksom i ungdomsproposition 1998/99:115 - att barnoch unga inte är någon enhetlig grupp. De har olikauppväxtvillkor, föräldrar med olika intressen ocholika ekonomiska förutsättningar. Barn och ungaskapar också sin egen kultur som vuxenvärlden måsterespektera och kommunicera med.I den kulturpolitiska propositionen framhöllsbl.a. följande (prop. 1996/97:3).Barn och ungdomar har olika behov. Barn måstetidigt få ta del av ett brett kulturutbud ochstifta bekantskap med litteratur, konst, musikoch historia med stöd av engagerade vuxna.Kulturen blir på det sättet ett viktigt redskap ibarnets utveckling. Ungdomar däremot har redanskaffat sig kulturella preferenser där de oftainte bara vill vara kulturkonsumenter utan ocksåkulturproducenter. En kulturpolitik för ungamänniskor måste därför också ta sin utgångspunkti deras eget skapande och kreativa förmåga.Språket är av stor betydelse för barn och unga.Satsningar på litteratur och läsande för dessagrupper är också ett av de prioriterade områdenai denna proposition.På utskottets förslag begärde hösten 1999att den parlamentariska språkpolitiska utredning somnu arbetar skulle tillsättas. I utredningen skallbåde ett traditionellt kulturarvsperspektiv och ettdemokratiskt perspektiv prägla arbetet (bet.1999/2000:KrU2, rskr. 1999/2000:7).Delaktighetsmålet för den nationellakulturpolitiken gäller självfallet barn ochungdomar.De nationella kulturpolitiska målen skall varastyrande för statlig verksamhet. De är också avseddaatt vara vägledande för landstingens och kommunernasinsatser på kulturområdet. har 2001 (Om världen ) diskuteratbarnens rätt till konst och kulturliv och därvidbl.a. framhållit skolans stora betydelse för atteleverna skall få möta kulturen i alla dessbemärkelser under sin skoltid och att skapandeverksamhet inte får ses som en marginell företeelsei skolan utan skall integreras i skolans dagligaarbete. Alla lärare i skolan har ansvar för kulturensom en del i lärandet. anför attskolorna bör öka sitt samarbete med viktigainstitutioner utanför skolan. Konstnärer bör få nyaroller i skolan.Det bör i sammanhanget också nämnas attfolkbildningen, som har ett särskilt uppdrag när detgäller kultur, gör värdefulla insatser för ungdomarskultur. Även i denna verksamhet kan de nationellakulturpolitiska målen vara vägledande förinriktningen.Ett av de tre mål för ungdomspolitiken somfastställts av är att ungdomar skall haverklig möjlighet till inflytande och delaktighet.Bland de 41 delmål för ungdomspolitiken somregeringen fastställt finns några som rör ungdomarsdelaktighet i kulturlivet och möjligheter tillkulturupplevelser och eget skapande.Ungdomsstyrelsen har, i samarbete med en lång radmyndigheter däribland , sammanställt enrapport om efter det att deövergripande målen för ungdomspolitiken antogs.Ungdomsstyrelsen skall lämna en fördjupaduppföljnings- och utvärderingsrapport tillregeringen . får såledestillfälle att ta del av regeringens bedömning av denförsta fördjupade rapporten om tre år.Då det gäller statligt bidrag till Ungdomenskulturmönstring vill utskottet påminna om attriksdagen anvisar anslag som regeringen ställer tillKulturrådets disposition för bidrag till allmännakulturändamål. Det ankommer - liksom tidigare -således på att besluta i frågan ombidrag till Ungdomens kulturmönstring.Utskottet anser att det mot bakgrund av detanförda inte är påkallat att gör någrasådana tillkännagivanden för regeringen om ungdomarskultur som begärs i motion 2000/01:Kr289 (c)yrkandena 2, 3 och 4, varför motionsyrkandenaavstyrks.Ungdomsperspektiv i internationelltutvecklingssamarbeteUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- ungdomsperspektiv i internationelltutvecklingssamarbete.MotionenStyrelsen för internationell utveckling (Sida) börenligt motion 2000/01: Kr345 (kd) få i uppdrag attanlägga ett ungdomsperspektiv på alltutvecklingssamarbete i syfte att ta till varasvenska ungdomars engagemang för internationellrättvisa (yrkande 42). Därmed säkerställs också attbiståndet når den unga befolkningen imottagarländerna på ett tillfredsställande sätt.Sida bör också se över ungdomsorganisationernasmöjlighet att bedriva utvecklingssamarbete,utbytesprogram och demokratibistånd.Utskottets ställningstagandeVid behandlingen av den ungdomspolitiskapropositionen och med anledning av ettmotionsyrkande motsvarande det nu aktuella utgickutskottet från att Sida även fortsättningsvis skulleutveckla sitt samarbete med olikaungdomsorganisationer som kan dela med sig averfarenheter och ge unga människors syn påutvecklingsverksamheten. Utskottet förutsatte ocksåatt man i kommande samarbete mellanUngdomsstyrelsen, ochSida skulle ta till vara de erfarenheter somungdomar har av arbete och medverkan ibiståndsprojekt (bet. 1999/2000:KrU4).Ett av de av fastställda målen förungdomspolitiken innebär att ungdomars engagemang,skapande förmåga och kritiska tänkande skall tastill vara som en resurs. Ett av de 41 delmål somregeringen fastställt innebär att ungdomarsengagemang skall tas till vara som en resurs i detinternationella utvecklingssamarbetet. Uppföljningenav med detta verksamhetsmål hargjorts av i samarbete med Sida.Sida har till rapporterat en radinsatser som syftar till att bredda intresset blandunga för globala frågor samt att engagera unga iinternationellt utvecklingsarbete och till olikaformer av internationella uppdrag ochbiståndsarbete. Sida fördelar bidrag tillungdomsorganisationer som själva arbetar med frågorom ungas engagemang i internationelltutvecklingssamarbete. Sida redovisar också att manarbetar för att lyfta fram ungdomsperspektivet iverksamheten. En fördjupad uppföljnings- ochutvärderingsrapport med utgångspunkt i de 41delmålen kommer att avlämnas till regeringen efterår 2003.Utskottet anser att inte behöver göradet i motionen yrkade uttalandet för att regeringenskall uppmärksamma behovet av ett ungdomsperspektivi det internationella utvecklingsarbetet. Motion2000/01:Kr345 (kd) yrkande 42 avstyrks därför.Internationellt ungdomsutbyteUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- Europeiskt Ungdomscentrum i ,- ungdomsutbyte i Östersjöregionen.MotionernaI två motioner behandlas Europeiskt Ungdomscentrum i . Ibåda motionerna redovisas att syftet med dettacentrum är att bidra till ökad förståelse mellanolika nationer, kulturer och religioner, värnademokratin och främja respekten för de mänskligarättigheterna, stimulera ungdomar till ett ökatansvarstagande i samhällsutvecklingen samt medverkatill ett internationellt spridande av miljövänligttänkande grundat på . I motionernaredovisas att avser att bygga upp ettnätverk av ungdomscentra i Europa.Enligt motion 2000/01:Kr528 (s) bör riksdagentillkännage för regeringen att stöd bör ges förarbetet med Europafrågor vid detta centrum. I motion2000/01:Kr529 (c) begärs att centrumet skall geslegitimitet som representant i Europarådetsnätverk.I motion 2000/01:Kr530 (c, fp) framhålls attungdomars medverkan till att bryta gamla struktureroch deras förmåga att skapa något nytt och någotgemensamt är avgörande för om Östersjösamarbetetskall få kraft och innehåll. Studenters och övrigaungdomars möjlighet till ungdomsutbyte och resandemellan länderna kring bör stärkas. Sverigebör avsätta medel för en ungdomsfond med dettasyfte. Det yrkas att regeringen skall ta initiativtill att samla ungdomar från länderna kringÖstersjön för att finna rätta former som kan gestimulans till ett ökat ungdomsutbyte iÖstersjöregionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inhämtat att direktoratför ungdomsfrågor arbetar för upprättandet av ettnätverk av ungdomscentra i . Från börjaningick i planerna att ett centrum skulle utpekas ivarje land att ingå i nätverket. Medlemsländerna irådet har emellertid ansett att denna del avplanerna inte bör genomföras, bl.a. mot bakgrund avatt det i länderna finns flera ungdomscentra medvärdefull verksamhet som - utan att endast ett avdem utpekas - skulle kunna vara medlemmar inätverket. Utskottet anser att det ankommer påEuroparådet att ta ställning till i vilka former detplanerade nätverket bör utformas och byggas upp.Utskottet har också inhämtat att EuropeisktUngdomscentrum i fått statliga bidrag i olikaformer . I den mån ytterligarebidrag skall ges får det ankomma på debidragsgivande instanserna att avgöra denna fråga.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 2000/01: Kr528 (s) och2000/01:Kr529 (c).Utskottet har inhämtat att sedan år1998 har bedrivit en satsning för utbyte mellanungdomsorganisationer i . Projektenskall ge förutsättningar för att utveckla ettömsesidigt samarbete i Östersjöregionen.Verksamheten har bedrivitsmed medel, , från Allmännaarvsfonden. Det ankommer på ochAllmänna arvsfonden att besluta om, och i vilkaformer, verksamheten kan drivas vidare. Enutvidgning av projektet till harskett. Utskottet anser att det inte behövs någotinitiativ från i frågan, varför motion2000/01:Kr530 (c, fp) avstyrks.Ungdomspolitik i kommunerna m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- överläggningar med om stödtill ungdomsverksamheter,- insatser för ungdomar i län.MotionernaDet är enligt motion 2000/01:Kr502 (kd) allvarligt att många avde ungdomsgårdar som byggdes upp harstängts. Det har ofta varit ungdomsgårdarna som harfångat upp ungdomar på glid. Ungdomsgårdarna harockså varit mötesplatser för ungdomar med olikaetniska bakgrunder och identiteter underöverinseende av engagerade vuxna. Nedskärningarnahar även drabbat förenings- och idrottsverksamheten.Dessa sektorer har en stor betydelse för samhället istort och för den enskilde individen. bördärför tillkännage för regeringen att den bör tainitiativ till överläggningar med omvad man kan göra för att få fungerande kommunalaungdomsgårdar och stöd till förenings- ochidrottsverksamhet för unga.Riksdagen bör enligt motion 2000/01:Kr527 (c) göraett tillkännagivande för regeringen om behovet avökade insatser för ungdomar i län.Utskottets ställningstagandeNär det gäller motionsyrkandet om överläggningar medKommunförbundet vill utskottet anföra följande.I den ungdomspolitiska propositionen (1998/99:115s. 65-71) berördes även ungdomspolitiken ikommunerna. Regeringen underströk betydelsen av attde kommunala bidragen till ungdomsföreningarutformas på ungdomarnas egna villkor och utifrånlokala behov och möjligheter. Kommunerna bör enligtpropositionen utgå från sina egna förutsättningaroch utarbeta metoder för att i dialog med ungdomar ikommunen utveckla flexibla system för stöd tillungdomarnas egna fritidsverksamheter. Regeringenvälkomnade att avsåg att genomföraen regional seminarieverksamhet med samtligakommuner om framtida stöd till lokal idrotts- ochungdomsverksamhet.Sedan fastställt målen förungdomspolitiken beslöt regeringen om 41 delmål motvilka ungdomspolitiken skall följas upp ochutvärderas. Enligt ett av dessa delmål skallungdomar ha tillgång till ändamålsenligamötesplatser, där ungdomar ges inflytande öververksamheten. Till uppföljningen av det första åretsverksamhet sedan målen antogs har Kommunförbundetgjort en kartläggning av fritidsanläggningar. Dennapåvisar att en kraftig minskning av antalet skettunder . Variationen mellankommunerna är stor. I en rapport frånUngdomsstyrelsen, Utrymme att mötas(nr 19) har visats atttillgången till lokaler för ungdomsverksamhetvarierar mellan olika slag av verksamheter.Regeringen har avsatt medel,sammanlagt , frånAllmänna arvsfonden för projekt som stimulerarförnyelse av mötesplatser, träffpunkter och annanfritidsverksamhet för ungdomar, där föreningar ochkommuner arbetar gemensamt.I budgetpropositionerna harsärskilda medel avsatts under anslagen tillungdomsorganisationer respektive till bidrag tillallmänna samlingslokaler för informationsinsatseroch utredningsarbete som avser ungdomars utnyttjandeav samlingslokaler. I budgetpropositionen för år2002 anges att medel för verksamheten ingår ianslaget till bidrag till samlingslokaler även dettaår.Utskottet utgår från att regeringen, när denfinner det nödvändigt, tar kontakt om de viktigafrågor som rör stödet till ungdomarsfritidsverksamhet och föreningsverksamhet och tilllokaler för sådana verksamheter. Någottillkännagivande från sida bör inte varanödvändigt för att så skall ske. Utskottet avstyrkerdärför motion 2000/01:Kr502 (kd).Utskottet vill påminna om attriksdagens beslut om ungdomspolitikoch om insatser för ungdomar är avgenerell karaktär och avser ungdomari hela landet. De fastställda målenför ungdomspolitiken gäller Kalmarlän, lika väl som övriga län ilandet. Detsamma gäller frågor ommantalsskrivning och - vilketbehandlats i det föregående -författningsregleradeåldersgränsbestämmelser. Statligabidrag till exempelvisungdomsorganisationer,ungdomskultur, utbildning ocharbetsmarknadsåtgärder fördelas avregeringen och myndigheter utifrånfastställda regler. Utskottetavstyrker yrkandet i motion2000/01:Kr527 (c) om ett uttalandeom insatser för ungdomar i Kalmarlän.Statsbidrag till trossamfund m.fl.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- statsbidraget till Romersk-Katolska kyrkani ,- statligt stöd till sekuläralivssynsorganisationer och till humanistiskkonfirmation.MotionernaI motion 2000/01:Kr531 (s) behandlas frågor omstatsbidraget till Romersk-Katolska kyrkan iSverige. Motionären begär - mot bakgrund av en imotionen redovisad debatt som förts i medierna underår 2000 - att en översyn skall göras av om deoffentliga medel som går till Opus Deiöverensstämmer med gällande regelverk (yrkande 1).Vidare bör enligt motionen tillkännage förregeringen att en översyn bör göras så att frågan omatt unga, som ännu inte är myndiga, utsätts förfysiska övergrepp och andlig kränkning blir föremålför en dialog mellan företrädare för regeringen ochKatolska kyrkan (yrkande 2). Slutligen hemställs attriksdagen skall tillkännage för regeringen behovetav att statsbidraget till ses över(yrkande 3).I motion 2000/01:Kr532 (s) hemställs att sekuläraoch religiösa livssynsorganisationer skalljämställas i statsbidragshänseende. Statligt stödtill sekulära livssynsorganisationer, exempelvisHumanisterna, bör lämnas av samma skäl som angettsför stödet till de fria trossamfunden, nämligen attde "medverkar i den ständigt pågåendenormbildningsprocessen, och denna process ärnödvändig för att upprätthålla och stärkagrundläggande värderingar som vårt samhälle vilarpå". Då mer än hälften av svenskarna iundersökningar sagt sig inte tro på bordelivssynsorganisationer få statligt bidrag ochmöjlighet att ta in "kyrkoavgifter" viaRiksskatteverket för att få reella möjligheter attförmedla samhällets värdegrunder till icke troendemänniskor.Vidare tar samma motionärer i motion 2000/01:Kr533(s) upp frågan om statligt stöd till det som imotionen benämns humanistisk konfirmation ochhandledarutbildning för sådan. Motionärerna anseratt den i skolans läroplaner inskrivna värdegrundenär en utomordentlig sammanfattning av dehumanistiska ideal som det svenska samhället byggerpå. Skolan har en central roll men räcker ändå intetill. En brett organiserad sådan humanistiskkonfirmation som beskrivs i motionen skulle kunnabli ett viktigt stöd till förmedling av samhälletsdemokratiska värdegrund till ungdomar. I ,och Tyskand finns liknande verksamhet medstöd från det allmänna. Utgångspunkt skall varahumanismens syn på människan, nämligen att varje ungmänniska har ett värde som inte får kränkas, attvarje ung människa bör ha möjlighet och frihet attutvecklas moraliskt, etiskt och intellektuellt ochdärmed forma sin egen personlighet och att varje ungmänniska har rätt att få kunskap om samt upplevaintentionerna i FN:s förklaring om de mänskligarättigheterna och i FN:s barnkonvention.Bakgrund och gällande bestämmelserStatligt bidrag till trossamfundRiksdagen beslöt om statligt bidrag till trossamfund.Under åren har kretsen av bidragsberättigadetrossamfund ökat. Bidragen har fördelats enligt enförordning utfärdad av regeringen och medel haranvisats över statsbudgeten.Riksdagens principbeslut om ändraderelationer mellan staten och fr.o.m.den 1 januari 2000 har följts av fyra propositionerom olika frågor som hör samman med principbesluten.Den fjärde propositionen (1998/99:124) behandladebl.a. det framtida statliga stödet tilltrossamfunden i form av statsbidrag och - förregistrerade trossamfund - sådan kostnadsfriavgiftshjälp som får.Enligt proposition 1998/99:124 bör de krav somställs upp för statligt bidrag till trossamfundfrämst vara av formell natur, men det bör också skeen prövning av hur samfunden förhåller sig tillsamhällets grundläggande värderingar. Detta får inteinnebära att det sker någon närmare prövning ochvärdering av samfundets lära i förhållande tillsamhällets gemensamma värdegrund. Samfunden skalldock bidra till att upprätthålla och stärkasamhällets grundläggande värderingar.Riksdagen antog det i proposition1998/99:124 framlagdaförslaget till lag om stöd till trossamfund (yttr.1999/2000:KrU3y, bet. 1999/2000:KU5, rskr.1999/2000:45).Det statliga stödet till trossamfunden skallenligt lagen (1999:932) om stöd till trossamfundbidra till att skapa förutsättningar förtrossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigtinriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst,själavård, undervisning och omsorg. Statsbidrag fårendast lämnas till ett trossamfund som bidrar tillatt upprätthålla och stärka de grundläggandevärderingar som samhället vilar på och som ärstabilt och har egen livskraft. Regeringen bestämmervilka trossamfund som kan få bidrag. Regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer får meddelaföreskrifter om fördelning av statsbidrag.Regeringen har i förordningen (1999:974) omstatsbidrag till trossamfund angivit vilkatrossamfund, samverkansorgan och församlingar sombidrag får lämnas till. Dessa är 19 samfund ellerförsamlingar och två samverkansorgan. Bland de 19samfunden eller församlingarna finns Romersk-Katolska kyrkan i .