bet · GO01NU9 · 2001-04-05 00:00:00 — Enligt kollegiet bör Sverigestödja förslaget om att kommissionen skall ordna enextern s.k. workshop med alla relevanta intressenterfrån medlemsstaterna samt även från ochenskilda organisationer som engagerat sig i dessafrågor.Vid sidan av det arbete som pågår inomRegeringskansliet för att förbereda förslag till deförfattningsändringar som EG-direktivet föranlederkan det nämnas att utredningsbetänkandet Att sprängagränser, Bioteknikens möjligheter och risker (SOU2000:103) lades fram. I detta betänkanderelateras bioteknikutvecklingen inom näringslivet,hälso- och sjukvården, livsmedelsområdet m.fl.områden. Bland annat tar utredningen upp lagar ochandra regler på bioteknikområdet. Enligt uppgiftfrån är betänkandetremitterat till berörda organ; remisstiden går utden . På vilket sätt förslagen kommeratt hanteras bereds inomRegeringskansliet.Det skall slutligen nämnas att förhållandet mellaninternationella avtals inbördes förhållande berörs iWienkonventionen . Bland annatföreskrivs att om två internationella avtal äroförenliga är regeln den att det sista avtalet blirgiltigt mellan de länder som skrivit under bådaavtalen. Skiljedomstolen i kan i princip avgörafrågor som rör både och ,men tillämpbarheten minskas av att denna domstolbara kan avgöra mål när de berörda parternaaccepterat domstolens jurisdiktion. EnligtUtrikesdepartementets bedömning föreliggeremellertid inte några problem i det här aktuellafallet rörande konventionen om biologisk mångfaldoch TRIPS-avtalet.Utskottets ställningstagandeDet är en prioriterad fråga för såväl som EGatt avtalet om handelsrelaterade aspekter avimmaterialrättigheter, , skall anpassastill nya tekniska framsteg på dataområdet, bl.a. densnabba framväxten av Internet och den elektroniskahandeln. Ett väl fungerande internationellt skyddför immateriella rättigheter blir allt viktigare föratt tekniska innovationer och konstnärligaprestationer skall kunna skyddas mot andras olovligatillgrepp. Allmänt sett instämmer utskottet ilagutskottets uppfattning att utvecklingen avbiotekniska produkter kräver stora investeringar iforskning och utveckling och att detimmaterialrättsliga skyddet mot denna bakgrund är avavgörande betydelse för verksamheten.För utvecklingsländer gäller fr.o.m.den 1 januari 2000 och för de minst utveckladeländerna fr.o.m. . harpåpekat vikten av att EG generöst prövar begäran omförlängda över-gångsperioder för individuellautvecklingsländer som har problem med att genomföraavtalet . Som nämnts ovan har EU i praktikenvisat öppenhet för att medge förlängd övergångstidefter en bedömning från fall till fall. harockså pekat på behovet av en strategi för hurutvecklingsländer med implementeringsproblem skallkunna bistås.Beträffande den fråga som tas upp i motion2000/01:MJ218 (v) om att krav påpatent inom det biologiska området är påkollisionskurs med konventionen om biologiskmångfald, kan konstateras att det såväl inom FN-systemet och WTO som inom EU och pågår storaansträngningar för att belysa reglerna förintellektuell äganderätt ur olika synvinklar.Särskilt bör nämnas att artikeln 27.3 (b) i ses över inom WTO:s ram samt att låtit utreda och analysera relationenmellan och konventionen om biologiskmångfald. Som nämnts har anslutitsig till slutsatsen i , dvs.att de båda avtalen är förenliga ur juridisktperspektiv men att det uppstår problem av politisknatur vid avtalens genomförande. Utskottet utgårfrån att det material som successivt tas framkommer att ge ett tillförlitligt underlag vidbedömning av eventuella behov av förändringar iTRIPS-avtalet.Utskottet avstyrker därmed det aktuellamotionsyrkandet.Handel och livsmedelssäkerhet m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om handeloch livsmedelssäkerhet m.m. Enligt utskottetsuppfattning finns det inte skäl tillinitiativ av i frågan. Jämförreservation 5 (mp).MotionernaI motion 2000/01:MJ243 framhåller Kristdemokraternaatt EU och inför en kommande WTO-runda måsteframföra mer bestämda krav utifrån de miljö- ochdjurskyddskrav som ställs på svenskt och europeisktjordbruk.Enligt mening i motion 2000/01:N328bör tydligare driva frågor omlivsmedelskvalitet och livsmedelssäkerhet inför enny WTO-runda. Försiktighetsprincipen bör bli ettreellt instrument i WTO-reglerna. Vidare bör Sverigeverka för att EU i WTO-förhandlingarna driver kravetpå ursprungsmärkning av livsmedelsprodukter som ettmedel för att stärka konsumenternas makt.Motionärerna bakom motion 2000/01:N384 (mp) anseratt målet för den framtida livsmedelssäkerheten -ett hållbart jordbruk som tar hänsyn till sociala,miljömässiga och ekonomiska aspekter - inte fårmotverkas av reglerna i WTO:s jordbruksavtal.Livsmedelssäkerheten bör ges en överordnad roll iavtalet.Vissa kompletterande uppgifterMiljö- och djurskyddskravEU:s position i WTO på jordbruksområdet harintegrerat önskemål om miljö- och djurskyddskravutifrån de krav som ställs inom europeiskt jordbruk.Eftersom flertalet WTO-länder är med lägreförmåga att genomföra och övervaka krav påmiljövänlighet och djurskydd, innebär EU:s önskemålpå en lägre nivå än de krav som ställsinternt inom gemenskapen. Trots detta betraktarflera EU:s krav på miljö- ochdjurskyddshänsyn i jordbruket som svepskäl förfortsatt skydd av den inre marknaden från billigimport från samma u-länder.I miljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU8 om djurskydd från januari 2001redovisas att det finns ett stort antal bestämmelseri olika rättsakter om djurskydd m.m. som beslutatsinom EU. I några fall rör det sig om EU-regler somär totalharmoniserade, vilket innebär att det intefinns något utrymme för vare sig strängare ellermildare nationella regler. som berördamotionsyrkanden avstyrks förutsätter miljö- ochjordbruksutskottet att regeringen och svenskamyndigheter även i fortsättningen aktivt verkar förett förbättrat djurskydd nationellt och inom EU.Livsmedelssäkerhet och livsmedelsmärkningFrågor om livsmedelssäkerhet och livsmedelsmärkningär viktiga frågor för och EU.Livsmedelssäkerhet m.m. bör enligtUtrikesdepartementet ingå inom ramen för WTO-förhandlingar men inte tillåtas stå i vägen förfrågor om en ökad liberalisering avjordbrukshandeln.Det övergripande målet för är att detskall råda en helhetssyn på livsmedelskedjan och attproduktionen skall vara säker, hållbar och etisk.För en närmare belysning av hithörande frågorhänvisas till miljö- och jordbruksutskottetsbetänkande /01:MJU12 om livsmedelskontroll ochgenteknik från februari 2001.EU:s lagstiftning på livsmedelsområdet är tillövervägande delen harmoniseringsregler, vilketinnebär att det inte är tillåtet för ett medlemslandatt ha vare sig strängare eller liberalarebestämmelser.När det gäller märkning av livsmedel reglerasbl.a. ingrediensförteckningar, kvantitet,ursprungsbeteckningar och märkning av nötkött. märkningsdirektivet (00/13/EG) innehållerregler om vilka uppgifter som skall finnas pålivsmedelsförpackningar, presentation, reklam samtvilka förpackningar som kan undantas från reglerna.Sedan 14 augusti 2000 är handeln med produkter sominte överensstämmer med märkningsdirektivetförbjuden, om det inte rör sig om produkter sommärkts före detta datum. Varje land får avgöra påvilket språk märkningen skall ske. Märkningen iSverige skall vara förståelig för en konsument medsvenska som modersmål. De svenska bestämmelser somskall uppfylla återfinns iLivsmedelsverkets föreskrifter.I fråga om märkning av nötkött antogs inom EU nyaobligatoriska regler (förordning 1760/2000/EG) ijuli 2000, vilka skulle ersätta det tidigarefrivilliga systemet. Reglerna innebär att det förallt nötkött som säljs i butik från september 2000måste anges var och när djuret är slaktat ochstyckat samt vissa kontrollnummer. Från och med år2002 skall det dessutom anges i vilket land djuretär fött och var det har vuxit upp. Det skall gå attspåra köttet ned till gårdsnivå. har lämnat in en ansökan tillkommissionen om att få införa de tvingande reglernai tidigare än vad förordningen föreskriver.Sverige har ändå föregått tidpunkten för EU-reglernas införande och föreskrivit att från den 15september 2000 skall nötkött som kommer från djursom fötts, vuxit upp och slaktats i märkas.Vidare finns ett kommissionsförslag från september2000 om obligatoriska regler för märkning av ägg,som säljs i handeln. Förslaget skall nu behandlas avministerrådet och Europaparlamentet.Inom EU finns också ett förslag om att till år2002 inrätta en europeisk livsmedelsmyndighet meduppgift främst att samla in fakta och bedöma risker.Enligt är det för somordförandeland viktigt att en sådan myndighetskapas. stöder förslaget att den nyalivsmedels-myndigheten lokaliseras till Helsingfors.Statsrådet informerade utskottet ibörjan av att om myndigheten - såsomplanerat - skall kunna vara i drift den 1 januari2002 bör under ordförande-skapsperiodensvara för förberedelsesarbete vad gällermyndighetens uppgifter och bemanning. När det gällermyndighetens uppgifter är det enligt statsrådetviktigt att starkt föra fram konsumentintresset.Utskottets ställningstagandeNär det gäller de här aktualiserade motionsyrkandenaom miljö- och djurskyddskrav respektivelivsmedelssäkerhet instämmer utskottet i vikten avatt dessa frågor tas upp vid en kommande WTO-runda.Det gäller dock att finna en balans så att en ökadallmän liberalisering av jordbrukshandeln kan gåhand i hand med höga krav på dessa områden. Såvällivsmedelsproduktion och märkning av livsmedel somfrågor om djurens hälsa tillhör de områden som stårpå agendan under det svenska ordförandeskapet.Detaljerade krav inom miljö- och djurskyddsområdetrespektive livsmedelssäkerhet och livsmedelsmärkninghör dock till miljö- och jordbruksutskottetsberedningsområde och bör hanteras där enligtutskottets mening.Därmed avstyrker utskottet de här aktuellamotionerna i berörda delar.Handel och miljö respektive handeloch arbetarskyddUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om handeloch miljö respektive handel och arbetarskydd.Utskottet anser att en fri handel kan bidratill ekonomisk utveckling och förbättradesociala villkor och att bör verka föratt en närmare dialog mellan WTO och ILOkommer till stånd. Jämför motivreservation 6(s), reservation 7 (v) och reservation 8(mp).MotionernaVänsterpartiet hävdar i motion 2000/01:N329 attutgångspunkten snarare bör vara rättvis handel änfri handel. På miljöområdet bör tre krav stå icentrum. Dels bör WTO skriva in i sina regler attorganisationen accepterar nationella miljöregler,som baseras på försiktighetsprincipen. Dels börinternationella miljöavtal och FN-konventionerutgöra utgångspunkten för förhandlingar inom WTO-systemet. Dels bör miljömärkning av produkterstödjas av WTO:s regelsystem. Enligt motionärernabefarar fattiga länder att tal om arbetarskydd m.m.kommer att användas som ett hinder för ländernastillträde till världsmarknaden. Å andra sidan är detoacceptabelt om frihandeln innebär attarbetstidslagstiftning, fackliga rättigheter ocharbetsmiljöregler ifrågasätts. Därför börförhandlingar inom WTO-systemet utgå frångrundläggande när det gälleravtalsrätten m.m.Kristdemokraterna framhåller i motion 2000/01:U512vikten av att frihandel kombineras med regelsystemsom integrerar hänsyn till miljömässiga och socialaförhållanden i världsekonomin.Försiktighetsprincipen måste få en starkareställning. Nya förhandlingsrundor måste präglas avett hållbarhets-perspektiv.I motion 2000/01:U217 (kd) uttalar motionärernasitt stöd för frihandel och en socialmarknadsekonomi. Svensk handelspolitik måste, viaEU, ta hänsyn till de mål som finns om globalhållbar utveckling. Den nya ekonomin, baserad påhögteknologiska kommunikationer, gör det svårt föru-länder att ta sig in på den globala marknaden.Denna utveckling måste kompenseras och vändas. WTOmåste enligt motionärernas mening reformeras. Blandannat bör arbetet inriktas på en balans mellan detekonomiska frihandelsmålet, hållbar utveckling ochsocial rättvisa. Vidare bör WTO bli en mer öppenorganisation, vilket skulle leda till störrerättvisa för de som inte har resurseratt delta fullt ut i förhandlingsarbetet. WTO måsteockså göra klart att en integrering av social ochekologisk hänsyn inte är en maskerad protektionismriktad mot . Motionärerna menar att dagenshandelsregler innehåller små möjligheter att stängaute import av varor som producerats utanhänsynstagande till miljön. bör därför inomEU verka för att en bestämmelse införs i WTO-avtaletom att internationella miljöregler inte fårunderordnas principen om frihandel.Centerpartiet anser att arbetet i WTO skall bidratill tillväxt och sysselsättning, hållbarutveckling, ekonomisk utveckling i fattiga ländersamt demokrati och säkerhet. I motion 2000/01:N328(c) uttrycker motionärerna därför stöd tillambitionen att en ny förhandlingsrunda inomVärldshandelsorganisationen skall bli bred ochomfatta även frågor rörande handel och miljörespektive handel och arbetsvillkor. Internationellamiljöavtal får aldrig betraktas som handelshinder,anför motionärerna och framhåller betydelsen avklara regler för hur brott mot gemensammamiljööverenskommelser skall hanteras inom ramen förWTO. Vidare betonas särskilt vikten av attfrågeställningarna om handel och miljö belyses i denkommande WTO-rundan.Enligt vad som sägs i motion 2000/01:N384 (mp) ärhänsyn till miljön ett andrahandsintresse för EU.Handeln omfattas inte av miljökrav.Utgångspunkten måste, enligt vad som sägs imotionen, vara att en liberalisering avvärldshandeln inte skall få negativa konsekvenserför miljön. Det är angeläget att regeringensystematiskt arbetar för att få till stånd social-och miljöklausuler i WTO-avtalen. Enligtmotionärerna bör internationella handelsavtalinnehålla regler som innebär att det ekologiskasystemet skyddas. Ekologiska intressen bör vägaminst lika tungt som de ekonomiska.Vissa kompletterande uppgifterHandel och miljöWTO:s medlemsländer har rätt att begränsa handeln omden utgör ett hot mot t.ex. "uttömliganaturresurser" eller "människors, djurs ellerväxters, liv eller hälsa". Det är dock oklart ivilken utsträckning den regeln omfattarrestriktioner som riktar sig mot andra ländersproduktionsmetoder. lägger inte någrahinder i vägen för en miljöpolitik som är merambitiös än omvärldens. Om en regering t.ex. villhöja skatter på miljöfarliga produkter eller införahårdare miljökrav på viss produktion finns detingenting som hindrar att de nya reglerna gäller föralla företag, inhemska såväl som utländska. Detfinns inte heller några exempel på att WTO-avtalenhar försvårat infriandet av målsättningarna imultilaterala miljökonventioner.WTO:s kommitté för handel och miljö bedriver ettomfattande arbete om miljörelaterade handelsfrågor.Kommittén har bl.a. utrett marknadstillträdesfrågorför och deras effekter på miljön samt hurhandels- och miljöpolitiken kan stödja varandra.Frågor om handel och miljö i WTO-sammanhang harkarakteriserats av motsättningar mellanindustriländer och utvecklingsländer. Bland desenare finns en misstänksamhet mot att miljöhänsynskall användas i protektionistiska syften avindustriländerna.I årsboken om EU för (skr. 1999/2000:60)anför regeringen att handel och miljö är ettprioriterat område för i WTO-arbetet och attSverige har verkat aktivt för att miljöfrågornaskall utgöra en del av en ny runda. Den övergripandemålsättningen vad avser miljöperspektivet har varitoch är alltjämt att få ett förhandlingsresultat ivilket man kan identifiera miljökonsekvenser inomalla relevanta områden. kommer enligtregeringen att fortsätta att driva miljöfrågornaaktivt i WTO. Även inom gemenskapen är åsikten attrelationen mellan internationella avtal på handels-res-pektive miljöområdena bör hanteras i en ny WTO-runda. Såväl EU som anser attförsiktighetsprincipens tillämpning påhandelsområdet bör bli föremål för klargörande isamband med en ny WTO-runda.Miljömärkning av produkter är tillåtenenligt WTO-reglerna så länge de inte leder tillhandelshinder och/eller används på ett sätt så attde diskriminerar mellan inhemska och utländskaföretag. Om miljömärkning skulle föreslås varaobligatorisk på alla importerade varor måste förstett internationellt harmoniserat system förmiljökraven komma till stånd. Troligen skulle vissau-länder, vars komparativa fördelar ligger i lågapriser och som skulle ha problem att leva upp tillmiljömässiga krav, motsätta sig obligatoriskmiljömärkning och/eller se till att kraven sattes påen långt lägre nivå än vad som gäller t.ex. inom EU.Uppfattningen inom EU är att olika typer avmärkning, bl.a. miljömärkning, kan och bör hanterasinom ramen för en ny WTO-runda.Det kan tilläggas att arbetar meden hållbarhetsanalys av en ny WTO-runda, vilkenskall komplettera den ekonomiska analys som redanvisat på stora vinster i form av ekonomisk tillväxtav en ny runda. Tillvägagångssättet är attkommissionen har listat ett antal faktorer som utgörmåttstockar på ekonomisk, social och miljömässigutveckling. Därefter analyseras konsekvenserna av entänkt runda, som har gått EU:s förhandlingsönskemåltill mötes. Ännu finns dock inga resultat avhållbarhetsanalysen.Arbetsvillkor, stridsrätt, organisationsfrihetm.m.På senare tid har det förts en diskussion om atthandelssystemet bättre borde bidra till att främjarespekten för mänskliga rättigheter i arbetslivet.Frågan är emellertid kontroversiell, inte minst medhänsyn till att befarar att i-ländernaanvänder argumentet om mänskliga rättigheter iarbetslivet för att skydda sin egen inhemskaindustri och för att stänga ute billig import frånu-länderna.Sverige har inom EU verkat för att WTO skallutveckla en dialog om förhållandet mellan handel ocharbetsvillkor. EU:s position är att EU villupprätta en dialog om handel och social utveckling,där inte bara Internationella arbetsorganisationen(, ) och WTOdeltar utan även andra internationellaorganisationer som exempelvis omhandel och utveckling (). Förenta staternaeftersträvar att diskutera miljö- ocharbetsrättsliga standarder inom ramen för WTO.Flertalet är dock motståndare till en sådanuppläggning eftersom de fruktar att en sådandiskussion skulle leda till krav påhandelssanktioner mot de som ej respekterarvissa krav. har i indikeratatt man kan tänka sig sådana sanktioner medan EU haravfärdat tanken.Vidare kan redovisas att regeringen har åtagit sigatt följa skärpta riktlinjer förmultinationella företag. Sådana riktlinjer finnssedan år 1976, men har reviderats av de 30 ländernai och tre observatörsländer, nämligenArgentina, och . av världensmultinationella företag finns i de länder som harförbundit sig att främja riktlinjernas användning.De nya riktlinjerna antogs vid ettministermöte i . Regeringarna har därvid åtagitsig att:- rekommendera företagen i respektive länder attfölja riktlinjerna,- med vissa undantag jämställa investeringar frånandra med inhemska investeringar i lagaroch regler,- samarbeta med andra regeringar i syfte attundvika oförenliga krav på multinationella företag,- begränsa användandet av subventioner ochskatteundantag för att konkurrera om utländskainvesteringar.Riktlinjerna är frivilliga för företagen.Sammanfattningsvis rekommenderas företagen attrespektera mänskliga och fackliga rättigheter samtsamarbeta med de anställdas representanter.Barnarbete skall motarbetas. Företagen skallutvärdera och kontrollera miljörisker, etablerarutiner för att lösa konsument-tvister, sträva efteratt överföra teknik och kunskap till värdlandet,inte samarbeta så att konkurrensen begränsas, betalasin skatter m.m. De skärpningar som skett itexten gäller miljöfrågor, korruption, barnarbeteoch mänskliga rättigheter. regeringar haråtagit sig att främja riktlinjernas användande genomatt upprätta en s.k. nationell kontaktpunkt, vilkeni består av representanter för regering,näringsliv och fackliga organisationer.Kontaktpunkten är ett forum för diskussion avriktlinjerna. i har två tvisterlösts i enlighet med de procedurer som riktlinjernaanger. Information om riktlinjerna återfinns i enhandbok som getts ut av Utrikesdepartementetmed titeln riktlinjer för multinationellaföretag.Utskottets ställningstagandeUtskottet är medvetet om att frågan om handel ochmiljö är känslig i förhållandet mellanindustriländer och utvecklingsländer och att detföreligger svårigheter att hitta en balanseradlösning. Därför bör det i framtida förhandlingarlikaväl som vara ett övergripande svensktmål att så långt möjligt undanröja risken förkonflikt mellan miljö- och handelspolitiska beslut.Med den utgångspunkten förefaller det rimligt attSverige verkar för att en allmän liberalisering avhandeln kopplas till en minskad miljöbelastning tillförmån för en hållbar utveckling. Ur miljösynpunktär ytterligare liberaliseringar av internationellhandel av godo, eftersom sådana kan bidra till eneffektivare resursanvändning. En förutsättning fördenna positiva effekt är emellertid att handelnåtföljs av en effektiv nationell miljöpolitik.Många utvecklingsländer ser dock de krav som resesfrån industriländernas sida beträffande miljöhänsynmer som förtäckta protektionistiska strävanden änsom verklig omsorg om miljövärdena. En viktiguppgift vid framtida förhandlingar blir därför attundanröja den atmosfär av misstänksamhet som nuomgärdar detta område. Ökade allmänna kunskaper ifråga om handelsreglerna är enligt utskottetsuppfattning positivt.Utvecklingsländernas möjlighet att arbeta sig uppur fattigdom till ett större välstånd är en viktigfråga. En fri handel kan bidra till ekonomiskutveckling och förbättrade sociala villkor för detberörda landets medborgare. Samarbetet mellan länderpå det handelspolitiska området kan även utgöra enhävstång för förbättrade arbetsvillkor. Enförutsättning för att inte industriländernas krav påförbättrade arbetsvillkor även i utvecklingsländernaskall upplevas som en form av protektionism är ennärmare dialog mellan WTO och . bördärför verka för att en sådan dialog kommer tillstånd. Vidare bör det uppmärksammas attkonsumentkraven i industriländerna kan fungera somett instrument för att driva fram bättrearbetsvillkor i de multinationella företag som harverksamhet i utvecklingsländerna.Utskottet vill i detta sammanhang uttala sintillfredsställelse över den genomförda revisionen avOECD:s riktlinjer för multinationella företag.Riktlinjerna har en uppföljningsmekanism och ärbrett geografiskt sanktionerade. Enligt utskottetsmening betyder revisionen att målen om hållbarekonomisk, social och miljömässig utveckling,mänskliga rättigheter i arbetslivet, konsumentskyddsamt bekämpande av mutor nu har fått en starkareställning, vilket innebär steg i rätt riktning.Med hänvisning till vad som anförts anser inteutskottet att det finns behov av något initiativfrån sida med anledning av de häraktuella motionsyrkandena.KorruptionUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion med förslag omåtgärder mot korruption med hänvisning tillpågående insatser.MotionenEnligt vad som sägs i motion 2000/01:N335 (s) anseskorruption vara ett av de största hindren fördemokrati, framåtskridande och utveckling. Det ärenligt motionären angeläget att näringslivetsorganisationer samt privata och statliga organ medansvar för exportfrågor ägnar ökad uppmärksamhet åtdet oerhört stora problemet med korruption.Vissa kompletterande uppgifterFlera olika departement är engagerade i arbetet påkorruptionsområdet. Ett antal enheter inomUtrikesdepartementet, ,och haransvar i frågan.I regeringens skrivelse till om öppenhandel - rättvisa spelregler (skr. 1998/99:59)konstateras att korruptionen utgör ett allvarligthandelshinder i många länder - inte minst i u-länderoch tidigare statshandelsländer.Inför WTO:s ministerkonferens i år 1996gjordes försök att föra upp handel och korruption påWTO:s dagordning. Motståndet var dock så stort attförsöken gavs upp. Därefter har den offentligaupphandlingen särskilt uppmärksammats, eftersomkorruptionsproblemen anses särskilt uttalade inomdenna sektor. EG (och ) vill se ett WTO-avtalom transparens inom offentlig upphandling och kommeräven fortsättningsvis att agera för detta.Även i om samband mellan handeloch investeringar diskuteras transparens.