bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — Medanmaxtaxereformen i ett slag begränsarbarnfamiljernas tillsynskostnader ochundanröjer de marginaleffekter sominkomstprövade avgifter ger upphov tillskulle problemet med barnfamiljernasmarginaleffekter kvarstå med den avoppositionspartierna förordade lösningen.Dessutom skulle den föreslagnaavdragsrätten för många småbarnsföräldrarinnebära att endast en tredjedel avbarntillsynskostnaderna faller bort.Av de skäl som här redovisats kanutskottet inte ställa sig bakomKristdemokraternas förslag tillinriktning av budgetpolitiken.Centerpartiet redovisade redan ianslutning till förra åretsvårproposition ett budgetalternativ meden helt ny inriktning.Skattesänkningsförslagen var i det meromfattande än tidigare och nivån på de avpartiet redovisade utgiftstaken avvek merdn tidigare från vadregeringen hade föreslagit. Sammauppläggning präglar det förslag sompartiet nu redovisar. I det liggerförslaget till utgiftstak på ennivå som är lägre änregeringens. Inget annat parti föreslårett så lågt utgiftstak . Detär framför allt effekterna avCenterpartiets inkomstskatteförslag somförklarar denna avvikelse.För 2002 föreslår motionärerna attgrundavdraget höjs till föralla samt att full avdragsrätt återinförsför egenavgiften tillålderspensionssystemet. Effekten av dettaoch övriga centerpartistiskaskatteförslag är att kommunernasskatteinkomster minskar med 31 miljarderkronor, och i enlighet medfinansieringsprincipen kompenseras de fördetta genom en lika stor höjning avstatsbidragen. förslagtill utgiftstak ligger därförnågot högre än regeringens. Avvikelsen ärdock endast 12 miljarder kronor.En mer påtaglig skillnad gentemotregeringen och övriga partier framträder2003 och senare (se diagram 7) och berorpå att föreslår att dethöjda grundavdraget skall slopas helt2003 för att i stället ersättas av enstatligt finansierad skattereduktion på10 för alla. Slopas grundavdragetkommer kommunernas skatteinkomster attöka, och i enlighet medfinansieringsprincipen reglerarCenterpartiet detta genom att minskastatsbidragen med drygt 15 miljarderkronor . Skiftet påverkar även nivånpå utgiftstaket som i Centerpartietsbudgetalternativ därigenom blir48 miljarder kronor lägre än regeringens.Centerpartiets förslag tillskattesänkningar för de närmaste tre årenuppgår till 19, 37 respektive 49miljarder kronor.Trots skattesänkningar av dennaomfattning kan under de trenärmaste åren redovisa ettbudgetöverskott på i runda tal 50miljarder kronor . Varje årsöverskott bärs dock helt upp av deföretagsförsäljningar som partiettillgodoräknar sig och som under vart ochett av åren skall överstiga regeringensförsäljningsplaner med 40, 60 respektive60 miljarder kronor. Det rör sig alltsåom samma orealistiskt höga nivåer somövriga borgerliga partier uppger. Deextraordinära inkomsterna skall användasför amortering av statsskulden och i sittbudgetalternativ har motionärerna därförockså tillgodoräknat sig en ränteeffektav detta. Skulle emellertidförsäljningsinkomsterna falla bort kommeräven ränteeffekten att göra det, ochmotionärerna får då en svagarebudgetutveckling än regeringen. År 2004blir deras budgetsaldo i så fall ca 5miljarder kronor svagare än regeringens.Mot denna bakgrund kan det ha sittintresse att närmare granska hurCenterpartiet i övrigt avser attfinansiera sina utgiftsökningar ochtilltänkta skattesänkningar. Någon samladredovisning av partiets besparingsförslaglämnas dock inte i motionen. Av denframgår endast hur man vill ändranivåerna på statsbudgetens olikautgiftsområden. I ett antalkommittémotioner ger partiet dock ennågot bättre bild av vilka förslag somligger bakom de olika nivåjusteringarnainom respektive utgiftsområde.Av dessa motioner kan man utläsa attmerparten av skattesänkningar på19 miljarder kronor förutsätts blifinansierade med besparingar påarbetsmarknadspolitikens område.Besparingarna berör utgiftsområdena13-15, mellan vilka betydandeanslagsbelopp omfördelas. På dessautgiftsområden räknar motionärerna medatt kunna begränsa medelsbehovet med intemindre än redan 2002.Det motsvarar av de berördaanslagen. välkomnar allanya initiativ som kan bringa nedarbetslösheten men har svårt att se attde lösningar som motionärerna redovisarskulle kunna ge de stora vinster som mantillskriver sina förslag. Och utan demförsvagas partiets budgetalternativytterligare.Så t.ex. vill motionärerna nästa årinföra en högre och enhetlig avgift tillarbetslöshetskassorna på permånad. Beroende på arbetslöshetskassainnebär det att medlemsavgiften höjs medmellan 30 och . Statenskall tillgodoräkna sig besparingen - somav motionärerna anges till 2,3 miljarderkronor - genom att man minskar bidragettill arbetslöshetsersättning ochaktivitetsstöd i motsvarande omfattning.Kassorna kommer därigenom att själva fåsvara för en del av kostnaderna förarbetslöshetsersättningen. Huravräkningen mot arbetslöshetskassornarent praktiskt skall ordnas framgår inteav motionen. Värt att notera äremellertid att arbetslösheten varierarmellan olika branscher, vilketåterspeglar sig i belastningen på dagensca 40 arbetslöshetskassor. Vissa kassorhar hög arbetslöshet och är därmed istörre behov av statsbidrag för att kunnaklara sina utbetalningar än kassor medlåg arbetslöshet. Och med dagens systemmotsvarar statsbidraget kassornasutbetalningar. Sker ingen omfördelningmellan kassorna kommer den avmotionärerna förordade lösningen att ledatill att arbetslöshetstyngda kassor medtiden går med allt större underskott,medan kassor med låg arbetslöshet efterhand kan bygga upp stora överskott.Problem av detta slag samt andraadministrativa svårigheter gör att detinte framstår som rimligt att räkna medatt motionärernas förslag skulle kunnaomsättas i praktisk tillämpning redannästa år.Centerpartiet motsätter sig den nyligengenomförda höjningen av taket fördagpenningen i arbetslöshetsförsäkringentill . framhåller i sittyttrande (AU1y) innebär detta att storagrupper försäkrade inte kan få en 80-procentig ersättningsnivå.Till en del finansierar motionärernaockså sina skatteförslag medengångsåtgärder av betydande omfattning.Så t.ex. anser de sig utan närmaremotivering kunna göra engångsvisaindragningar dels med 2,1 miljarderkronor på anslaget 25:4 Vuxenstudiestöd,dels med på anslaget22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning ochövriga kostnader. Förutom dennaengångsvisa indragning tillgodoräknar sigmotionärerna också en besparing med 1,7miljarder kronor på det senare anslaget.Omfördelningen av anslag mellanutgiftsområdena 13-15 motiveras imotionen med att man då får en klarareoch mer överskådlig bild avarbetslöshetens kostnader omförsörjningsstöden vid arbetslöshetsamordnas under utgiftsområde 13. Man kandå också göra ökade samordningsvinsteroch uppnå en större rättvisa. Någraregeländringar eller förslag till hur desamordnade stödformerna skall användasredovisas inte, men likväl förväntar sigmotionärerna att man mycket snabbt skallkunna göra effektivitetsvinster imiljardklassen till följd av dennaåtgärd. anges besparingen till1,. Utskottet har föregen del svårt att se hur något som ipraktiken endast är en omflyttning avanslag på statsbudgeten skall kunna geupphov till besparingar av dennaomfattning.De gjorda omfördelningarna försämrardäremot överblicken över motionärernasförslag och omöjliggör dessutom allajämförelser på aggregerad nivå medregeringens och övrigaoppositionspartiers förslag på dessautgiftsområden. Ett av syftena med dennuvarande indelningen i utgiftsområden ärjust att man snabbt och enkelt skallkunna få en bild av partiernasprioriteringar mellan olika politisktrelevanta områden. Denna fördel gåremellertid helt förlorad om man i likhetmed i stor skala börjaromfördela mellan olika utgiftsområden.Till detta kommer att intesamtidigt i sin beslutsprocess kantillämpa mer än en indelningsgrund förstatsbudgeten. Om rambeslutsmodellenskall fungera, måste respektiveutgiftsområde vara entydigt definierat.Mot bakgrund härav har på förslag avRiksdagskommittén riksdagsordningennyligen ändrats, och årsekonomiska vårproposition gäller attbeslut i fråga om vilka ändamål ochverksamheter som skall innefattas i ettutgiftsområde endast får fattas i sambandmed behandlingen av vårpropositionen.Det är också värt att notera att de avmotionärerna föreslagnautgiftsminskningarna på utgiftsområdena13-15 inte främst gälleradministrationskostnader utan olika typerav bidrag till hushållen som alltsåkommer att få vidkännas ett minskat stödi motsvarande omfattning. Det är ocksåuppenbart att detta drabbar grupper sominte kan förväntas ha stora reserver attförsörja sig på. Motionärerna har inteheller på ett trovärdigt sätt visat attde som drabbas kan få sin försörjningtryggad på annat sätt.Motionärerna tillgodoräknar sig ocksåstora besparingar på utgiftsområde 10 dären satsning med pårehabiliteringsutredningar, hjälpmedeloch finansiell samordning förutsätts gesnabb utdelning och minska utgifterna försjukfrånvaro och förtidspension med drygt4 miljarder kronor . Dennabesparing växer därefter snabbt tillnärmare 2004.Motionärerna förutsätter även att detredan till nästa år skall vara möjligtatt ändra det sätt på vilket densjukpenninggrundande inkomsten (SGI)fastställs och tillgodoräknar sig fördetta ytterligare ibesparing.Utskottet noterar också attCenterpartiet föreslår en satsning påskolan med inriktning på . Imotionen uppges att villsatsa nästan mer påskolan de kommande tre åren. Vad som intenämns i det sammanhanget är att partietsamtidigt avvecklar den satsning påkvalitetshöjande insatser i skolan somriksdagen fattade beslut omoch som uppgår till 7,5 miljarder kronorunder samma treårsperiod. Centerpartietsskolsatsning inskränker sig därför ipraktiken till sammanlagt 2,3 miljarderkronor . Den innebärdessutom att det nuvarande stödet, som ärsärskilt inriktat på insatser i skolan, ihuvudsak skulle omvandlas till en höjningav det generella statsbidraget tillkommuner och landsting, dvs. till ettbidrag som kommunerna fritt förfogar överoch som kan användas även till annat änskolsatsningar.Utskottets genomgång visar attCenterpartiets förslag tillskattesänkningar och nya utgiftsåtagandeni många fall har en svagt underbyggd ochyvigt tilltagen finansiering. Denna bildbekräftas också av att isitt budgetförslag fört upp en idet närmaste obefintligbudgeteringsmarginal på 168 miljonerkronor. Det motsvarar 0,02 %av de takbegränsade utgifterna, vilket ärhelt otillräckligt för attbudgeteringsmarginalen på ett rimligtsätt skall kunna fungera som en buffert.Utskottet kan mot denna bakgrund inteställa sig bakom förslagtill inriktning av budgetpolitiken.Folkpartiet liberalerna avvisarregeringens skattepolitik i form avnuvarande kompensation för egenavgifternaoch särskild skattereduktion samt ställersig negativt till den ibudgetpropositionen föreslagnaskattereduktionen förfackföreningsavgiften ochskattelättnaderna för pensionärer. Istället föreslår man eninkomstskattereform som fullt genomfördefter beräknas kosta 34 miljarderkronor. Genom bl.a. begränsat uttag avstatlig skatt och höjd brytpunkt fördenna samt borttagande av den s.k. LO-puckeln beräknar motionärerna att deflesta skattskyldiga skall betala ca 30 %i skatt, medan de med höga inkomsterskall betala på de högreinkomstdelarna.Barnfamiljerna skall dessutom få utökatgenerellt barnstöd i form av enskattereduktion på ochbarn i kombination med begränsningen avdet inkomstprövade bostadsbidraget.Samtidigt skall avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader upp till 50 000 krper år införas. Tillsammans med ettsystem med barnkonton på perbarn skall dessa förslag ersättamaxtaxereformen och förlängningen avföräldraförsäkringen.Folkpartiets förslag är inriktade påatt neutralisera negativamarginaleffekter. Av partiets förslagtill satsningar på barnfamiljer har dockavdragsrätten för styrktabarnomsorgskostnader samt barnkontotingen inverkan på marginaleffekterna. Deutgör endast en ren subvention tillbarnfamiljerna, något som inte tycksligga i linje med principerför skattepolitiken. skulleförslagen om slopad maxtaxereformrespektive avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader kunna tas tillintäkt av kommuner för att höjadagisavgifterna, vilket ytterligareskulle undergräva effekten av deföreslagna satsningarna.Finansutskottet anser att regeringensmaxtaxereform är ett mer effektivt sättatt åstadkomma en begränsning av denegativa marginaleffekterna förbarnfamiljerna än vad Folkpartietsförslag är.Sammantaget uppgår de av Folkpartietföreslagna skattesänkningarna och nyautgiftsåtagandena till ca 64 miljarderkronor . Budgetförsvagningarnaföreslås bli finansierade med de medelsom i budgetpropositionen satts av som enberäkningsteknisk överföring tillhushållen. Dessutom skall finansieringenske genom besparingar ocheffektiviseringar, genom att delar avregeringens förslag avvisas samt genomatt verksamheter lyfts ut urstatsbudgeten för att i ställetfinansieras vid sidan av den.Motionärerna föreslår exempelvis attkostnaderna för personskador vidtrafikolycksfall lyfts över frånstatsbudgeten till en obligatorisktrafikförsäkring vid sidan av budgeten.Följden av ett sådant förslag bliremellertid att försäkringspremier för denenskilde höjs kraftigt och att effektenav de föreslagna skattesänkningarnadärmed urholkas.Belastningen på statsbudgeten skallenligt även minskas genom attarbetslöshetsförsäkringen blirobligatorisk och finansierad med kraftigthöjda egenavgifter motsvarande entredjedel av kostnaderna.Arbetsmarknadsutskottet ifrågasätter isitt yttrande (AU1y) den av Folkpartietvalda lösningen somarbetsmarknadsutskottet anser varaotydligt beskriven och administrativtkrånglig. Alldeles oavsett detta serarbetsmarknadsutskottet det somorealistiskt att räkna med att deföreslagna förändringarna skulle kunnagenomföras så snabbt att de ger kraftigtutslag på budgeten redan nästa år.Finansutskottet delararbetsmarknadsutskottets bedömning ochvill för egen del framhålla följande.Genom höjda avgifter skall de försäkradesjälva svara för en ökad andel avkostnaderna för försäkringen. Dettaminskar belastningen på statsbudgeten ochantas av motionärerna även resultera imer ansvarsfulla löneavtal. Utformningenav förslaget till höjd a-kasseavgiftstrider mot den grundläggandeprincipen att arbetslöshetsförsäkringenskall finansieras solidariskt av allaoavsett risk för arbetslöshet.Folkpartiet redovisar också ett mycketomfattande försäljningsprogram förstatliga företag, vilket i likhet med deövriga oppositionspartiernas förslagförutses kunna inbringa 160 miljarderkronor utöver de i budgetpropositionenupptagna försäljningsinkomsterna underden närmaste treårsperioden. Dessa ipartiets motion ospecificeradeförsäljningar beräknas minska utgifternaför statsskuldsräntor med 11 miljarderkronor utöver regeringens prognoser församma period. Någon beräkning avförsäljningarnas övriga effekter påstatens finanser, såsom exempelvisminskning av inkomster från inleveranserav företagens vinstöverskott ellerpåverkan på statens nettoförmögenhet,saknas dock i Folkpartietsbudgetalternativ. Motionärerna ger inteheller någon förklaring till hur manunder en så kan genomföra såvittgående försäljningar utan att sättamarknadsvärderingen av statliga bolag urbalans.Några av förslag tillbudgetförstärkningar är tydliga ochinnebär att verksamheter avvecklas elleratt regler ändras på ett sådant sätt attdet verkligen resulterar i en klartavläsbar besparing. Till dessa förslaghör ett avskaffat stöd till lokalainvesteringsprogram, slopadbredbandsutbyggnad samt att den s.k.kommunakuten, dvs. de särskilda medel somregeringen förfogar över för insatser ivissa kommuner, skall stängas av.Bostadsutskottet påpekar i sitt yttrande(BoU1y) att den av föreslagnabesparingen genom en avveckling av helaanslaget för stöd till lokalainvesteringsprogram i praktiken inte ärgenomförbar. Förslaget anses avbostadsutskottet vara helt orealistiskteftersom även vid ett ställningstagandeför ett stopp för nyastödbeslut krävs att medel reserveras föratt fullfölja statens redan gjordaåtaganden på detta område. Folkpartietsförslag till kraftiga nedskärningar påBoverkets anslag kritiseras avbostadsutskottet som stridande motgällande trygghetslagar och avtal. Inteheller de besparingar som motionärerredovisar inom anslaget för räntebidragstår enligt bostadsutskottets bedömning iproportion till den föreslagna åtgärdenpå detta område.Finansutskottet delar bostadsutskottetsbedömning av förslag påbostadsområdet och vill för egen delpåpeka att även andra förslag sommotionärerna för fram utgår frånförutsättningen att den av partietförordade politiken har så gynnsammaåterverkningar på ekonomin att utgifternakan minskas på olika områden utan någrakostsamma biverkningar för samhället varesig på kort eller på lång sikt. Manräknar med att kunna uppnå besparingargenom en långsammare utbyggnad avjärnvägsnätet och högskoleutbildningen,genom att avskaffa de särskilda medlentill storstadssatsningen samt genom attåterställa reaktordriften i Barsebäckskärnkraftverk. Resurstillskotten tillskattemyndigheterna, tullen ochflyktingmottagningen på sammanlagt 0,2miljarder kronor 2002 förväntas dessutomge utdelning i form av ökadeskatteinkomster, mindre byråkrati samtlägre utgifter för flyktingmottagning påtotalt redan sammaår.Utskottet anser att effektiviseringarpå dessa områden är mycket angelägna, menfinner det för egen del osannolikt attresurssatsningarna enligt motionärernasförslag skall kunna ge ett så stort ochsnabbt budgetmässigt utbyte. Eftersomallmänna rättssäkerhetskrav måsteupprätthållas när det gäller alla formerav beskattning samt tullverksamhet ochgränskontroll kan det dröja lång tidinnan effekterna kan avläsas istatsbudgeten. Enligt utskottets meningär den uppgivna besparingseffekten underalla omständigheter så osäker att deninte kan ligga till grund för attfinansiera varaktiga budgetförsvagningari stor skala.Folkpartiet förespråkar vidare attsocialförsäkringssystemet börreformeras så att sjukförsäkringen ocharbetslöshetsförsäkringen, liksompensionsförsäkringen, placeras utanförstatsbudgeten. En sådan reformförutsätter en uppbackning i form avförändringar på olika områden medanknytning till socialförsäkringen.Enligt motionärernas förslag skall AMSkonkurrensutsättas av privataarbetsförmedlingar och bemanningsföretag.Arbetsgivarens insatser, tillsammans meden omorganiserad finansiering avförsäkringskassans verksamhet, förutsättssamtidigt få en framträdande roll inomsjukförsäkringen. Det nyasocialförsäkringssystemet skall iförlängningen till största delenfinansieras med egenavgifter, vilketkräver att nuvarande arbetsgivaravgiftersänks och lönerna höjs.Den av motionärerna föreslagnalösningen kan svårligen förenas med målenför en allmän trygghetsförsäkring.Privatiseringen och individualiseringenav väsentliga verksamheter med näraanknytning till socialförsäkringen ledermed stor sannolikhet till ojämnasatsningar både regionalt ochbefolkningsmässigt. Vissa särskiltutsatta grupper såsom invandrare, kvinnoroch personer nära pensionsåldern riskerarexempelvis att med en privatiseradarbetsförmedling få en klart försvagadställning på arbetsmarknaden.Arbetsgivarens ansvar för aktivasatsningar på rehabiliteringsäkerhetsställer inte heller att personermed mer svårbehandlade besvär får enrelevant behandling i tillräckligomfattning. Med tanke på den nuvarandeomfattningen av rehabiliteringsbehoven ärdet likaså tveksamt om Folkpartietsprogram mot långtidsfrånvaro medsatsningar på rehabilitering skulle gedirekta besparingar på detta område.Därtill verkar det orealistiskt att räknamed att privatiseringen inom verksamhetermed nära anknytning tillsocialförsäkringarna utvecklas snabbt nogför att motverka att arbetslösa ochförtidspensionerade passiviseras utanförarbetsmarknaden.De förslag till förändringar på kortsikt som vill få till ståndinom dessa områden inriktas bl.a. på attändra finansieringen av a-kassan,omstrukturera arbetsmarknadspolitikensamt reformeratrafikolycksfallsförsäkringen. Utskottetanser det helt orealistiskt att dessaförslag skulle kunnagenerera besparingar av denstorleksordningen som motionärerna anger.Folkpartiet framhäver för övrigtosäkerheten i bedömningar avkonjunkturutvecklingen både i världen ochi . Trotsdetta beräknar man att utgifterna förKunskapslyftet kan minska med 3,5miljarder kronor 2002 till följd av denförbättrade konjunkturen. Denna kalkylger intryck av bristande konsekvensmellan partiets budgetalternativ ochmotionärernas egna makroekonomiskabedömningar.Enligt utskottets mening visar dessaexempel att det finns anledning attifrågasätta trovärdigheten ifinansieringen av förslagtill skattesänkningar och nyautgiftsåtaganden. Flera av de mestbetydelsefulla besparingsförslagen harinte den styrka och varaktighet som krävsför en ansvarsfull budgetpolitik.Med hänsyn härtill kan finansutskottetinte ställa sig bakom Folkpartietsförslag till budgetalternativ.Sammanfattningsvis anser utskottet alltsåatt de förslag till alternativ inriktningav budgetpolitiken som redovisas avModerata samlingspartiet,, ochFolkpartiet liberalerna inte bör läggastill grund för beslut ifrågan.Gemensamt för de fyra partierna är attde alla föreslår omfattandeskattesänkningar. Längst i det avseendetgår Moderata samlingspartiet som i sinsträvan att minska den offentligasektorns omslutning föreslår mycketlångtgående skatte- ochutgiftsminskningar, vilka i betydandeutsträckning omfördelar resurser till deredan välbeställda och gröper ur socialatrygghetssystem på ett sätt som inte ärfördelningspolitiskt godtagbart.Även , liberalerna lägger i sinamotioner fram budgetalternativ med delvissamma inriktning. Betydandeskattesänkningar förutsätts blifinansierade genom utgiftsbegränsningar,men som utskottet visat är den föreslagnafinansieringen i flera fall så löstunderbyggd att den inte kan bildaunderlag för en ansvarsfullt utformadstatsbudget.Moderata samlingspartiet,och Folkpartietliberalerna har som ett gemensamt förslagatt man skall föra över kostnaderna förtrafikskadade från sjukförsäkringen tillden obligatoriska trafikförsäkringen ochatt detta skall kunna ske /02. Omläggningen väntasenligt motionärernas uppskattning minskastatsbudgetens utgifter med grovt räknat4 miljarder kronor. Inget av partiernaredovisar emellertid något konkretförslag till hur detta tekniskt ochadministrativt skall kunna lösas som återstår tills förändringenskall vara fullt genomförd, än mindre hurdet skall vara möjligt förförsäkringsbolagen att bryta löpandeförsäkringsavtal för att kunna ta ut deavgiftshöjningar som krävs. Dessa partieranser att det är viktigt att satsa pårehabilitering för att få nedsjukskrivningskostnaderna men bortseruppenbarligen från attförsäkringskassornas ansvar församordning och tillsyn avrehabiliteringsverksamheten skulleförsvåras om trafikskador på detta sättlyfts ur den allmänna försäkringen. Detre partierna anvisar därmed en osäker,tekniskt och administrativt kompliceradsamt i praktiken knappast genomförbarfinansiering för sina förslag.Moderata samlingspartiet,, ochFolkpartiet föreslår alla attegenavgiften tillarbetslöshetsförsäkringen skall höjas ochtillgodoräknar sina budgetalternativ enbesparingseffekt för detta redan nästaår. Hur höjningarna skall reglerasgentemot a-kassorna som måste ges rimligtid att vid sina årliga stämmorfastställa nya nivåer påmedlemsavgifterna framgår inte, inteheller hur avgiftshöjningen skallfördelas mellan a-kassor vars medlemmarhar låg respektive hög arbetslöshet.Trots dessa oklarheter räknar de fyrapartierna med att det skall vara möjligtatt genomföra höjningen ochtillgodoräknar sig i varierande gradbesparingseffekter i miljardklassen fördetta. Även i detta fall anvisar manalltså en finansiering som inte ter sigmöjlig att uppnå under åtminstone detnärmaste året.Till detta kommer att de fyra partiernatillgodoräknar sig ytterligaremångmiljardbesparingar på utgiftsområdena13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv förutgifter förknippade medarbetslöshetsersättning ocharbetsmarknadspolitik.