bet · GP01JUU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Motion Ju426 bör avslåspå de skäl majoriteten anfört.7.Polisförsörjningen i glesbygdsområden(punkt 10)av (), RagnwiMarcelind (kd) och (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 7. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna2001/02:Ju284 yrkande 2 och2001/02:Ju306 yrkande 2 samt avslårmotionerna 2001/02: Ju273 och2001/02:Ju430.StällningstagandeGlesbygdsområdena har storaproblem med att upprätthålla enfungerande polisverksamhet. De långaavstånden innebär bl.a. att det vidbehov av hjälp eller ingripande kandröja eller längre innannärmaste polis kan vara på plats. Dettaär enligt vår mening oacceptabelt.Åtgärder för att intensifierarekryteringen av poliser tillglesbygdsområdena måste därför omgåendevidtas.Det får ankomma på regeringen attsnarast vidta åtgärder för atttillgodose vad vi nu anfört. De förslagsom utredaren skall lämna i april 2002bör härvid beaktas.Detta innebär att vi ställer ossbakom motionerna Ju284 och Ju306 i nuberörda delar. Motionerna Ju273 ochJu430 bör däremot inte föranleda någonåtgärd.8.Antagningen till polisutbildningen(punkt 11)av (), (), () ochJeppe ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 11 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 8. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju426 yrkande3 och avslår motion 2001/02:Ju365yrkande 5.StällningstagandeStandarden på rekryteringen av poliserär hög. Antagningsprocessen omfattarsåväl behörighetskrav som samtal medlokala polismyndigheter, fysiska testeroch en djupintervju. Detta medför kan finna rätt sökande tillutbildningen. tar det emellertidnästan från det att ansökanskickats in till dess att den sökandehar antagits till polisutbildningen. Enav orsakerna till detta är attbehörighetsgranskningen och sorteringenav ansökningarna sker manuellt. Dettaär enligt vår uppfattning oacceptabelt.Genom att använda sig av samma systemför behörighetsgranskning som Verketför högskoleservice skulleansökningsförfarandet kunna kortasbetydligt, vilket skulle ökagenomströmningen i systemet. Regeringenbör därför ge iuppdrag att påskynda detförhandlingsarbete som pågår mellan denoch Verket för högskoleservice.Detta innebär att vi stöder motionJu426 i denna del. Motion Ju365 bördäremot inte föranleda någon åtgärd.9.Antagningen till polisutbildningen(punkt 11)av (c).Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 11 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 9. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju365 yrkande5 och avslår motion 2001/02:Ju426yrkande 3.StällningstagandeEnligt min mening skulleantagningsförfarandet tillpolisutbildningen kunna förbättras. Förnärvarande sköts antagningen avRikspolisstyrelsen och Pliktverket.Enligt min mening vore det naturligt omPolishögskolan blev mer aktiv i dennaprocess. Det vore också värdefullt omnågon som inte är polis deltog i deavslutande samtalen vid antagningen.Regeringen bör därför ta initiativtill en översyn avantagningsförfarandet. I översynen börbl.a. det ovan anförda beaktas.Detta innebär att jag ställer migbakom motion Ju365 i nu behandlad del.Motion Ju426 bör däremot inte föranledanågon åtgärd.10. En reformeradpolisutbildning (punkt 12)av (), (), () ochJeppe ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 10. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju426 yrkande2.StällningstagandeMed dagens utbildningssystem fåreleverna vid polisutbildningen enkoncentrerad och teoretiskt inriktadutbildning vid ett tillfälle.Polisyrket bygger emellertid på samspeloch relationer mellan människor. Föratt uppnå kompetens på detta områdekrävs personliga erfarenheter avpraktiskt polisarbete. Vi anser därföratt den nuvarande polisutbildningenmåste reformeras. Enligt vår mening börden första delen av utbildningen kortasned till . Denna del bör som ge kunskaper i svensk och europeiskrättskunskap, straffrätt, kriminologi,ordnings- och utredningsverksamhet,beteendevetenskap, etik och psykologi.Vidare skall mental träning ingå,liksom personlig färdighetsträning isjälvskydd, vapenhantering ochbilkörning. Den teoretiska utbildningenskall följas av en längre sammanhållenpraktiktjänstgöring under 12 månader.Under en 3-5 år lång period skall sedanalla genomgå en grundläggandevidareutbildning med möjlighet attvälja olika inriktning. Kunskaper isjälvskydd, vapenhantering ochbilkörning skall upprätthållas genomårliga utvärderingar och kompetensprov.Det får ankomma på regeringen attåterkomma till med ettförslag till en reformeradpolisutbildning som tillgodoser vad vinu anfört.11. (punkt 14)av (), MärtaJohansson (s), (), (), HelenaZakariasén (s), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 14 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår motionerna2001/02:Ju329 yrkande 13, 2001/02:Ju365yrkande 12 och 2001/02:Ju426 yrkande 8i denna del.StällningstagandeFrågan om Nationella insatsstyrkansorganisatoriska hemvist behandlades avRikspolisstyrelsen i slutet av förraåret. kom därvidfram till att insatsstyrkan ävenfortsättningsvis bör tillhöra ochoperativt ledas av iStockholms län. För att avhjälpa debrister som förevarit, t.ex. attinsatsstyrkans utrustning delvis ärföråldrad och försliten, har vissaåtgärder vidtagits. Bland annat harRikspolisstyrelsen beslutat attPolismyndigheten i förvart och ett av åren 2001, 2002 och2003 skall tillföras 2 miljoner kronorför att säkerställa styrkans numeräroch utrustning. I samband medutskottets utfrågning harrikspolischefen dessutom uppgivit attdet finns en pågående dialog mellanRikspolisstyrelsen, iStockholms län och Nationellainsatsstyrkan i syfte att förbättrainsatsstyrkans kompetens ocharbetssituation. De åtgärder somvidtagits innebär en väsentligförstärkning av styrkan och bör ökadess möjligheter att hantera svårasituationer.Vi vill också erinra om attverksamheten vid Nationellainsatsstyrkan knappast blir kostnadsfribara för att den ges organisatoriskhemvist vid . Vibefarar därför att en överföring avNationella insatsstyrkan tillRikspolisstyrelsen kommer att fådirekta ekonomiska konsekvenser förPolismyndigheten i samtindirekta ekonomiska konsekvenser förövriga polismyndigheter i landet. Dettakan tänkas få negativ effekt bl.a. förgjorda satsningar på närpolisreformen.Sammanfattningsvis anser vi alltsåatt det saknas skäl attgöra någon annan bedömning angåendeNationella insatsstyrkansorganisatoriska hemvist än den somRikspolisstyrelsen gjort. bördärför avslå motionerna Ju329, Ju365och Ju426 i nu behandlade delar.12. Rättskedjan (punkt 15)av (c).Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 15 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 12. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju237yrkandena 1, 2, 4, 5 och 33 och avslårmotion 2001/02:Ju313.StällningstagandeFörtroendet för rättsväsendet - inteminst åklagarväsendet - grundas på attdet fungerar snabbt, att det ärförutsägbart och konsekvent samt attdet finns nära tillgängligt. För attupprätthålla detta förtroende anser jagatt handläggningstiderna måste kortasytterligare. Ett sätt är att samverkanmellan åklagare och andra myndigheterinom rättsväsendet fördjupas. För attåstadkomma detta är den geografiskaplaceringen av myndigheterna inte minstviktig. Ett annat sätt atteffektivisera arbetet och kortahandläggningstiderna är att införa ettgemensamt ärendehanteringssystem förmyndigheterna inom rättsväsendet.För att kunna följa vilka resultatsom uppnås bör enligt min meninginrättas en särskild funktion iJustitiedepartementet som också skullekunna få till uppgift att utarbetabeslutsunderlag i olika frågor som rörrättsväsendets myndigheter.Mot bakgrund av vad jag anfört börregeringen få i uppdrag att följa uppvilka konsekvenser centraliseringen avåklagarväsendet har fått. Vidare börregeringen få i uppdrag att ta deövriga initiativ som krävs för attgenomföra de åtgärder som jag nuföreslagit.Detta innebär att jag ställer mig bakommotion Ju237 i nu behandlade delar. Ifråga om motion Ju313 har jag sammauppfattning som majoriteten.13. Rättskedjan (punkt 15)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 15 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 13. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2001/02:Ju313och avslår motion 2001/02:Ju237yrkandena 1, 2, 4, 5 och 33.StällningstagandeDet finns flera exempel på attsamarbetet mellan polis och åklagareinte fungerar på ett förbrottsutredningsverksamhetentillräckligt effektivt sätt. De senasteorganisationsförändringarna inom såvälåklagar- som polisorganisationen harockså lett till att myndigheterna påvissa håll lokaliserats till olikaorter eller till olika platser på sammaort. Enligt min mening finns det skälatt undersöka om inte ett närmaresamarbete mellan åklagare och polistidigt i brottsutredningarna skullekunna leda till bättre resultat. Dettaskulle bl.a. möjliggöra att man på ettså tidigt stadium som möjligt kundegöra korrekta straffrättsligabedömningar.Det finns förvisso en utredningsom arbetar med bl.a. dessa frågor.Enligt min mening finns det emellertidskäl för regeringen att ge de aktuellamyndigheterna i uppdrag att så snartsom möjligt utarbeta förslag tillbättre lösningar. En sådan lösningskulle på vissa orter kunna vara ensamlokalisering av polis och åklagare.Detta innebär att jag ställer migbakom motion Ju313. I fråga om motionJu237 har jag samma uppfattning sommajoriteten.14. Snabbare lagföring(punkt 16)av (c).Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 16 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 14. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju237 yrkande32.StällningstagandeFör att brottmålsärenden snabbare skallkomma till huvudförhandling anser jagatt åklagarna bör överta vissa av deuppgifter som ankommer på domstolarna.Som exempel kan nämnas utfärdande avstämning, utsättande av tid förhuvudförhandling och inhämtande avpersonutredning. Det får ankomma påregeringen att återkomma tillriksdagen med erforderliga lagförslagför att möjliggöra en överföring avsådana arbetsuppgifter till åklagarna.15. Avveckling avEkobrottsmyndigheten (punkt 17)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 17 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 15. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Ju403 och2001/02:Ju450 yrkande 12.StällningstagandeDen nya ekobrottsorganisationen ärbehäftad med många nackdelar. Allmäntkan sägas att den mycket splittradeorganisationsstrukturen orsakar -förutom problem i den operativaverksamheten - bådeförvaltningspolitiska ochekonomiadministrativa problem.Enligt min mening borde Riksåklagarenha huvudansvaret för all åklagar-verksamhet i hela riket. Allekobrottsbekämpning, inte bara en deldärav, bör alltså ligga underRiksåklagaren. Den organisatoriskakonsekvensen härav skulle bli attEkobrottsmyndighetens stab avvecklasoch dess ekobrotts-avdelningaromvandlas till åklagarkammare.Härigenom skulle all ekobrotts-bekämpning komma att sortera underRiksåklagaren även anslagsmässigt.Denna omorganisation skulle inteinnebära någon förändring i nuvarandeoperativa arbetssätt.Det får ankomma på regeringen attvidta erforderliga åtgärder för att ettsådant beslut om avskaffande avEkobrottsmyndigheten skall kunnafattas.16. Överprövning avåklagarbeslut (punkt 19)av () och RagnwiMarcelind (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 19 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 16. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju328.StällningstagandeÅklagarväsendet präglas i huvudsak avenhetlighet och samförstånd på så sättatt åtalsbeslut sällan ändras. Inteheller är det särskilt lätt för enutomstående att avgöra om åtalsbeslutetär välgrundat. Tjänstemännens beslutkan prövas av Justitiekanslern ochJustitieombudsmannen, men dessainstanser synes sällan rikta kritik motenskilda åklagare. Detta har från tidtill annan väckt kritik mot åklagarnassätt att agera. Särskilt har synpunkterframförts att åklagarna har enbenägenhet att alltför lätt lägga nedåtal. Enligt vår mening skulle det varaav värde att åtalsfrågan prövadesutanför åklagarväsendet. Enöverprövning skulle kunna göras av ensärskild åtalsnämnd sammansatt av någoneller några domare samt nämndemänutsedda av riksdagenskonstitutionsutskott med beaktande aven bred parlamentarisk representation.Det får ankomma på regeringen attnärmare utreda formerna för en sådanåtalsnämnd som vi nu föreslagit.17. Jäv mot åklagare (punkt 20)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 20 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 17. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju391 yrkande1.StällningstagandeDomare och åklagare har olika roller ibrottmålsförfarandet. Åklagarensgrundläggande uppgift är - förutom attbesluta om strafförelägganden ochåtalsunderlåtelser - att uppträda sompart i målet och att i förekommandefall företräda målsäganden vidutförande av talan om enskilt anspråk.Domarens uppgift är att skipa rätt.Samtidigt som åklagaren är part imålet skall objektiviteten iakttas. som detta leder tillinnebär att frågan om vilka jävsgrundersom skall gälla för åklagare börregleras särskilt. Nuvarande ordning,med en reservationslös hänvisning tilljävsreglerna för domare, är enligt vårmening inte tillfredsställande.Regeringen bör därför tillsätta enutredning med uppdrag att överväga ensärskild reglering av jäv för åklagare.18. En europeiskåklagarmyndighet (punkt 21)av () och RagnwiMarcelind (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 21 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 18. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K426 yrkande10.StällningstagandeDe medel som EU förfogar över äroffentliga medel. Enligt vår mening ärdet oacceptabelt att bedrägerier ochmisskötsel av dessa medel kan förekommai så stor utsträckning som . Eneuropeisk åklagarmyndighet varsbehörighet är begränsad till att utredabrott mot gemenskapens ekonomiskaintressen bör därför inrättas.Det ankommer på regeringen att verkaför att det inom EU inrättas eneuropeisk åklagarmyndighet med dennauppgift.19. Domstolarnas ställning(punkt 22)av (), (), () ochJeppe ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 22 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 19. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju358 yrkande1.StällningstagandeRättsstatens kärna utgörs av oberoendeoch oavhängiga domstolar. Den dömandemakten skall utövas under lagarna ochpräglas av opartiskhet, förutsebarhetoch likabehandling. Genom lagprövningär det också domstolarnas uppgift attpröva förordningars och lagarsöverensstämmelse med överordnad lag.Frågor rörande såväl domstolar somdomare bör därför bedömas utifrånprinciper om dessas oavhängighet ochsärskilda ställning i konstitutionellthänseende. Domstolarna har därmed ensärställning jämfört med andrasamhällsorgan.Regeringens benägenhet att behandladomstolarna som enbart en länk i ens.k. rättskedja är mot denna bakgrundytterst olycklig. Domstolarna har enväsentligt annan funktion att fylla änpolisväsendet, åklagarväsendet ochkriminalvården. De ambitionerregeringen har vad gäller långtgåendesamverkan mellan rättsväsendetsmyndigheter bör därför endast med storförsiktighet omfatta samverkan mellandomstolar och andra myndigheter.Regeringens rättskedjetänkande fårdärför inte drivas för långt, ochdomstolarnas särställning bör tydligaremarkeras. Detta bör geregeringen till känna.Domstolarnas särskilda ställning ikonstitutionellt hänseende bör ävenkomma till uttryck i riksdagsarbetet.Därför är domstolsfrågornas naturligahemvist i enligt våruppfattning i ,snarare än i justitieutskottet.20. ställning(punkt 23)av (), IngemarVänerlöv (kd), (m),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 23 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 20. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna2001/02:Ju266 yrkande 14, 2001/02:Ju330yrkande 5 och 2001/02:Ju358 yrkande 2och avslår motion 2001/02:Ju237 yrkande36.StällningstagandeVi anser att den centraladomstolsorganisationen inte börutformas på ett sätt som riskerar ettoberoende domstolsväsende. Dennuvarande konstruktionen ger regeringenett alltför starkt grepp omdomstolsorganisationen. Det finnsdärför skäl att överväga en annanordning. Med ett självständigtserviceorgan skulle också domstolarnassjälvständighet kunna garanteras. Isammanhanget vill vi som ett alternativpeka på det danska systemet med enmyndighet som ligger under riksdagenoch vars verksamhet regleras i lag.Vi anser att regeringen bör få iuppdrag att utreda frågan omDomstolsverkets ställning och funktioni förhållande till domstolarna med detdanska systemet som förebild.Detta innebär att vi ställer ossbakom motionerna Ju266, Ju330 och Ju358i nu berörda delar. I fråga om motionJu237 i nu behandlad del har vi sammauppfattning som majoriteten.21. ställning(punkt 23)av (c).Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 23 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 21. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju237 yrkande36 och avslår motionerna 2001/02:Ju266yrkande 14, 2001/02:Ju330 yrkande 5 och2001/02:Ju358 yrkande 2.StällningstagandeOm ges en alltför starkställning kan det innebära ett hot motdomstolarnas självständighet. Entänkbar möjlighet att komma till rättamed detta problem vore att lägga utverkets uppgifter på domstolarna.Regeringen bör få i uppdrag att utredaen nedläggning av och endecentralisering av dess verksamhet.Detta innebär att jag ställer migbakom motion Ju237 i nu berörd del. Ifråga om motionerna Ju266, Ju330 ochJu358 i här behandlade delar har jagsamma uppfattning som majoriteten.22. Lokal förankring (punkt 24)av (), RagnwiMarcelind (kd), (c) ochJohan ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 24 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 22. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju237 yrkande34.StällningstagandeVi anser att medborgarperspektivet intefått ett tillräckligt stort utrymme iregeringens överväganden. Här stårmedborgarnas krav på tillgänglighet iförgrunden. Detta innebär i praktikenatt alla måste ha någorlunda näratill en tingsrätt. Med en sådanordning åstadkommer man också enlokal förankring i den dömandeverksamheten. Detta bör regeringenbeakta i det fortsatta re-formarbetet.23. Geografisk samordning(punkt 25)av (c) och JohanPehrson (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 25 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 23. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju450 yrkande13.StällningstagandeEnligt vår mening är det nödvändigt meden samordning av tingsrätternas,åklagarmyndigheternas och polisensgeografiska ansvarsområden. Genom ensådan samordning skulle effektiviteteni hela rättskedjan kunna öka, vilketskulle leda till ett bättreresursutnyttjande.Det får ankomma på regeringen att gede direktiv som behövs för attmyndigheterna bättre skall samordnasina verksamheter.24. Organisatorisk lösning(punkt 26)av (), (), () ochJeppe ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 26 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 24. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju358yrkandena 5 och 6.StällningstagandeEnligt vår mening bör domstolar, där såkrävs för att uppfylla de övergripandemålen med domstolsorganisationen,organiseras i en nätverksmodellbestående av en samordnande tingsrättsom samarbetar med andra tingsrätter ien domkrets. Endast den samordnandetingsrätten skulle utgöra självständigmyndighet. Det skulle åvila chefen förden samordnande domstolen att fattabeslut av administrativ karaktär. Idomstolsledningen skulle ingå ävenövriga domstolars lagmän i ett styrandelagmanskollegium.Denna organisationsform kräver attregeringen tar fram ett förslag om delsprinciperna för vilket lagligt skyddenskilda domstolar skall ha förframtida förändringar, dels hur dessadomkretsar skall ledas. Det får ankommapå regeringen att återkomma tillriksdagen med ett sådant förslag.25. Fortsatt renodling(punkt 27)av () och YvonneOscarsson (v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 27 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 25. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju246 yrkande1.StällningstagandeDomstolarna skall syssla med dömandeverksamhet. Det renodlingsarbete somskett på detta område genom att lyftaärendetyper som fastighetsregistret ochliknande från domstolarna är positivt.På detta sätt kan domstolarna användasina resurser till det som är derashuvuduppgift.Enligt vår mening är det viktigt attarbetet med att renodla domstolarnasverksamhet fortsätter. Det får ankommapå regeringen att utreda sådanaytterligare möjligheter till renodlingsom kan vara möjliga att genomföra.26. Domkretsindelningen(punkt 28)av (), RagnwiMarcelind (kd) och (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 28 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 26. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna2001/02:Ju237 yrkande 35 och2001/02:Ju330 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att förändringarna idomstolsorganisationen bör ha en bredpolitisk förankring. Det är därförlämpligt att dessa beslutas avriksdagen, som där-igenom ges en direktmöjlighet att påverka reformarbetet.Domkretsindelningen bör därför reglerasi lag. En sådan ordning skulle ocksåligga mer i linje med regeringsformenskrav på att huvuddragen idomstolsorganisationen skall anges ilag och de krav som Europakonventionenställer på att domstolar skall varaupprättade enligt lag. Över huvud tagetskulle en lagreglering bidra till ettökat skydd för de enskilda domstolarnassjälvständighet.Regeringen bör ges i uppdrag atteterkomma till med ettlagförslag i enlighet med det anförda.I avvaktan på att ett sådant förslagpresenteras bör regeringen avstå frånytterligare organisatoriskaförändringar avtingsrättsorganisationen.27. Allmänna domstolar ochförvaltningsdomstolar (punkt 30)av (), IngemarVänerlöv (kd), (m),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 30 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 27. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna2001/02:Ju330 yrkande 1 och2001/02:Ju358 yrkandena 7 och 8.StällningstagandePå bör de bådadomstolsslagen läggas samman. Som viser det skulle en sådan ordningmedverka till att domstolsväsendetuppfattas mer enhetligt. Även frånpersonalsynpunkt finns det skäl attöverväga en sådan förändring. Det börankomma på regeringen att beakta detanförda inom ramen för det fortsattareformarbetet.28.