bet · GO01UU13 · 2001-04-26 00:00:00 — Detta betyder att omfattandeinsatser redan genomförts med svenskt stöd för attförebygga och avhjälpa utsläpp i den miljön.Beträffande stödet till har detta bl.a.genomförts via och fleralänsstyrelser som arbetat med stöd till de regionalamiljövårdsmyndigheterna, inte minst i nordvästraRyssland. Stödet har bl.a. inriktats på naturvård,miljöutbildning, miljöinformation, vattenvård ochlagstiftningsfrågor. har ocksåbidragit till upprättandet av avtal ochöverenskommelser mellan länder som delar gemensammavatten (Ryssland-Lettland-Vitryssland respektiveRyssland-Estland). Via Sida kommer attstödja två större projekt inom vatten- ochavloppssektorn i respektive S:tPetersburg. Ytterligare insatser inom miljöområdet,i synnerhet i nordvästra , torde kunnaförutses.De svenska insatserna för att förbättrakärnsäkerheten och strålskyddet i Central- ochÖsteuropa har pågått . Sammanlagt har ca600 anslagits för bilateralainsatser för detta ändamål. har därutöverbidragit med ca tillkärnsäkerhets- och strålskyddsinsatser finansieradevia (48 miljoner till Tjernobylfonden, 85miljoner till Kärnsäkerhetsfonden och 50 miljonertill Fonden för avveckling av - samtligatre fonder administrerade av ).Målet för det svenska kärnsäkerhetsprogrammet, somgenomförs av () ochStatens strålskyddsinstitut (SSI), är att så långtsom möjligt minska sannolikheten för att enkärnkraftsolycka med stora radioaktiva utsläpp skallinträffa vid något av kärnkraftverken i detgeografiska område som omfattas av samarbetet.Insatserna har koncentrerats tillkärnkraftverket i men åtgärder harockså genomförts i , bl.a. vid Kolakärnkraftverk. Ytterligare insatser för att stärkastrålskyddet i planeras.Beträffande använt kärnbränsle och radioaktivtavfall är målet att detta skall tas om hand,mellanlagras och slutförvaras på ett från säkerhets-och miljösynpunkt acceptabelt sätt. Det radioaktivaavfallet i nordvästra bör härvid ägnassärskild uppmärksamhet, inte minst på grund av dessomfattning och det sätt på vilket det i dagslägetförvaras.Behovet av stöd till på områdenareaktorsäkerhet, utbränt kärnbränsle och radioaktivtavfall är stort. Möjligheterna att bistå pådessa områden är dock begränsade i avsaknad av ettjuridiskt ramverk som bl.a. reglerar frågor somtullar, skatter och ansvar i händelse av atomskada.En multilateral förhandlingsprocess med ochett antal potentiella givarstater, däribland denordiska länderna, pågår för attlösa dessa frågor och bereda vägen för konkretainsatser rörande bl.a. det radioaktiva avfallet inordvästra . Utskottet har inhämtat att detär en fråga av mycket hög prioritet för regeringenatt genom ett aktivt agerande bidra till att ettsådant avtal kommer till stånd under det svenska EU-ordförandeskapet våren 2001.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2000/01:U9 (mp) yrkande 2 och2000/01:U12 (kd) yrkande 4 kan besvaras.I motion 2000/01:U9 (mp) yrkande 3 begärs attregeringen skall verka för att Museum AnnaNordlander blir nordiskt centrum för kvinnokonst.Utskottet konstaterar att ett medlemsförslag isamma ärende redan avslagits av Nordiska rådetspresidium på rekommendation avrådets Nordenutskott.Utskottet hänvisar även till de möjligheter somfinns för nordiska kulturin-stitutioner att sökafinansiering för sin verksamhet genom bl.a. NIFCA(för samtidskonst), samt NordiskKulturfond vars uppgift är att främja det kulturellasamarbetet mellan de nordiska länderna genom attbevilja bidrag till samarbetsprojekt inomallmänkultur, konst, utbildning och forskning.Utskottet konstaterar även att det i årets nordiskabudget har införts en ny budgetpost för satsningarpå strategiska nordiska kulturprojekt. Dessa medelsöks av institutionerna, och bland prioriteringarnaför 2001 ingår att påvisa resultaten av nordisktkonstnärligt skapande.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U9 (mp) yrkande 3 kan besvaras.I motion 2000/01:U9 (mp) yrkande 4 begärs ökadesatsningar på gemensam nordisk produktion avbarnfilm, och i motion 2000/01:U9 (mp) yrkande 6begärs inrättande av en nordisk filmproduktionsfondför ländernas ursprungsbefolkningar.Utskottet noterar de möjligheter som finns atterhålla stöd via Nordiska film- och TV-fonden.Denna har till uppgift att främja produktion ochdistribution av nordiska audiovisuella verk (filmoch TV). Fonden kan delta i finansiering avaudiovisuella produktioner av hög kvalitet,omfattande alla former av fiktion (spelfilm, TV-fiktion, TV-serier) samt kreativa dokumentärfilmer,som är ägnade för biografvisning, videodistributionm.m. och som anses ha en tillfredsställandemarknads-/publikpotential i . Särskild hänsyntas till produktioner riktade till barn och unga.Under år 2000 beviljade fonden bl.a. medel till 6långfilmer och 2 TV-serier för barn och ungdom. Avde kortfilmer som erhållit medel från fonden varsamtliga riktade till barn och av dokumentärfilmernavar 5 av 22 för barn och unga.Vad gäller stöd för filmproduktion förursprungsbefolkningar konstaterar utskottet ävenatt inom den nordiska kultursektorn finns en postför samiskt samarbete. Medlen förvaltas av ettkulturutskott som utnämnts av samiskakonstnärsorganisationer och . När detgäller har i () möjlighet att ge stöd för sådan film sommotionären avsett.Sammanfattningsvis finner utskottet att de frågorsom berörs av motionären bör avgöras av , inom ramen för dess budgetbehandling.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2000/01:U9 (mp) yrkande 4 och 2000/01:U9(mp) yrkande 6 kan besvaras.I motion 2000/01:U9 (mp) yrkande 5 framhålls behovetav kontinuerlig finansiering av Nordicom.Utskottet konstaterar att Nordisktinformationscenter för medie- ochkomminikationsforskning (Nordicom) fyller envärdefull uppgift vad gäller att bl.a. insamla ochsammanställa kunskap från forskningen om medievåldoch dess roll i barns och ungas liv. För ändamålethar ett internationellt informationscentrum("clearing house") för forskning om barn ochmedievåld etablerats.År 2000 uppgick budgeten för Nordicom till drygt 8miljoner DKK. Av budgeten svarade nationella medelfrån de nordiska länderna för av finansieringenav Nordicom medan bidrog medca25 %. En relativt stor del av finanseringen utgörsav projektmedel och försäljningsintäkter.Enligt utskottets mening prövas frågan om fortsattnordisk finansering av Nordicom lämpligen ianslutning till behandlingen i av dennordiska budgeten.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U9 (mp) yrkande 5 kan besvaras.I motion 2000/01:U9 (mp) yrkande 7 begärs ökatmarknadsföringsstöd för nordisk kultur i ochinternationellt.Utskottet konstaterar att visst marknadsföringsstödför detta ändamål är en högt prioriterad uppgift idet nordiska kultursamarbetet. Ett stöd av det slagsom motionären efterlyser finns i form av det s.k.Kulturprojekt i utlandet vilket har till uppgift attöka kunskapen om nordisk kultur internationellt ochatt befrämja det nordiska kultursamarbetet medländer och regioner utanför . - - spridsinformation om nordisk bildkonst både i ochUSA. Tidskriften erhåller stöd från den nordiskabudgeten.Mot denna bakgrund anser utskottet att frågan omett eventuellt ökat marknadsföringsstöd för nordiskkultur i och internationellt lämpligen börprövas av i anslutning tillbehandlingen av den nordiska budgeten.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U9 (mp) yrkande 7 kan besvaras.I motionerna 2000/01:U9 (mp) yrkande 11 och2000/01:U10 (fp) yrkande 4 krävs att regeringenskall ta initiativ som leder till inrättande avgrannlands-TV i så att invånare i de nordiskaländerna skall kunna få tillgång till publicservice-kanalerna i vart och ett av de nordiskaländerna.Utskottet finner att motionerna tar upp enangelägen fråga mot bakgrund av att svenska TV-tittare av bl.a. geografiska, tekniska ochkommersiella skäl ofta har sämre möjligheter än sinanordiska grannar att ta del av de nordiskagrannländernas public service-program. Att så ärfallet beror bl.a. på att de svenska kabel-TV-bolagen till skillnad från kabel-TV-leverantörerna iexempelvis och inte har funnit dettillräckligt kommersiellt intressant att ha nordiskaTV-program i sitt utbud.Utskottet hänvisar till vad det anfört medanledning av motioner i samma ärende i betänkande1999/2000:UU9:Utskottet vill inledningsvis instämma i detönskvärda i att svenska TV-tittare får tillgång tillutbudet av public service-kanaler från övrigaNorden. Möjlighet att ta del av nordisk TV främjarsåväl förståelsen för grannländerna som kunskaper ide nordiska språken. Utbudet av TV-kanaler ochprogram från de övriga nordiska länderna har ökatunder senare år, mycket tack vare utbyggnaden avkabel-TV, som av de svenska tittarnaär anslutna till. Vissa av kabel-TV-företagen hardock valt att inte erbjuda nordiska program. Inomramen för Nordvisionsamarbetet finns också sedandecennier ett utbyte av program och gemensamproduktion mellan public service-företagen i denordiska länderna.I sammanhanget bör det understrykas attyttrandefrihetsgrundlagen innebär att det är kabel-TV-företagen som självständigt avgör vilka kanalerde skall erbjuda, utöver de svenska public service-kanaler de är skyldiga att sända. Att åläggadistributörerna för kabel-TV att sända andranordiska länders public service-TV skulle såledeserfordra en ändring i yttrandefrihetsgrundlagen.Samtidigt håller den ökade digitala TV-distributionen på att ge de nordiska medborgarna ettytterligare utökat utbud av kanaler. Utskottet harinhämtat att de nordiska TV-bolagen är i färd medatt starta digitala sändningar via satellit. Iframtiden kommer merparten av att täckas ävenav grannländernas TV-sändningar. Enligt vadutskottet erfarit har inlettdigitala satellitsändningar med huvudsakligt syfteatt förbättra möjligheten för de nordiskagrannländerna och övriga att kunna ta emotdessa. Vidare har TV-företagen i tillsammansmed de stora distributörerna av TV via marknät,satellit samt kabel- och telenät enats om gemensamteknisk specifikation för distribution av digital TVinom . Syftet med arbetet är att göraövergången till digital distribution så enkel sommöjligt för TV-tittarna och att försäkra sig om attdet inte föreligger tekniska hinder för att tittarnaskall kunna välja av utbudet. De nordiska publicservice-företagen har vidare planer på en gemensamnordisk TV-kanal (Nordik).Mot denna bakgrund kan utskottet således konstateraatt ett stort antal svenskar hartillgång till TV från public service-företag från deövriga nordiska länderna samt att dagensteknikutveckling bidrar till att i snabb takt utökautbudet och höja den andel som har tillgång tilldet.Utskottet vidhåller denna uppfattning. Det noterarvidare att en arbetsgrupp inom - Styrningsgruppen för kultur ochmassmedier (KM-gruppen) - har beslutat attytterligare utreda frågan om förutsättningarna attta del av grannlands-TV i . En särskildutredare skall tillsättas med uppgift att lägga framsin rapport under innevarande år. Utskottet noteraräven att frågan om ett nordiskt TV-samarbete ocksåkommer att bli föremål för behandling vid höstsession med anledning av ett svensktmedlemsförslag. Frågan väntas också beröras vidsamma session i samband med diskussion omVismanspanelens rapport.Utskottet noterar även att regeringen berederfrågan om ökat abonnentinflytande överprogramutbudet hos kabel-TV-leverantörerna. bedömning kunde ett sådant ökatinflytande bl.a. utnyttjas för att kräva ett ökatutbud i kabel-TV-kanalerna av de övrigagrannländernas public service-kanaler.Utskottet förutsätter att regeringen noga följerutvecklingen och i det nordiska regeringssamarbetetverkar för att frågan om grannlands-TV kanförverkligas.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2000/01:U9 (mp) yrkande 11 och2000/01:U10 (fp) yrkande 4 kan besvaras.I motion 2000/01:U9 (mp) yrkande 9 framhålls att denordiska ländernas rovdjurspolitik är en viktignäringspolitisk fråga och att det finns behov av atti ha erfarenhetsutbyte vad avser denordiska ländernas och närområdets länders olikarovdjurspolitik.Utskottet har också inhämtat att ett medlemsförslagom en gemensam rovdjursförvaltning finns pådagordningen inom . Förslaget väntasbli föremål för behandling vid rådets höstsession.Utskottet noterar vidare att vikten av ett nordisktsamarbete för rovdjursförvaltningen också betonas iregeringens proposition 2000/01:57 Sammanhållenrovdjurspolitik. Utskottet har även inhämtat attregeringen avser att ge i uppdragatt ta initiativ till ett utökat samarbetebeträffande rovdjursfrågor, främst med norskaDirektoratet for naturforvaltning, men även medfinska myndigheter.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U9 (mp) yrkande 9 kan besvaras.I motion 2000/01:U11 (m) yrkande 2 krävs attregeringen tar initiativ till att i det nordiskasamarbetet söka uppnå gemensamma synsätt om viktenav en biologisk mångfald i den nordiska faunan.Utskottet konstaterar att ett nära samarbete mellande nordiska länderna bedrivs inom ramen för arbetetmed konventionen om biologisk mångfald. Hösten 2000antog också de nordiska miljöministrarna en nordiskstrategi för hållbar utveckling, där samsynen påfrågor om bevarande av biologisk mångfald var stor.Strategin som skall ligga till grund för detfortsatta samarbetet om hållbar utveckling behandlarbiologisk mångfald i ett brett perspektiv.Miljöstrategin kommer också att behandlas i sambandmed extrasession sommaren 2001.Nordiska ministerrådet driver ocksåsamarbetsprojekt i frågor om biologisk mångfald.Hösten 2000 avrapporterades ett projekt om främmandearter i . Övervakning av biologisk mångfald ärett annat kontinuerligt samarbetsprojekt.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U11 (m) yrkande 2 kan besvaras.I motion 1999/2000:U902 (c) krävs att regeringen tartydligt avstånd från planerna på sprängningar iIdefjorden.Utskottet konstaterar att denna fråga vid fleratillfällen har varit föremål för bilateralakontakter mellan och regeringar.Regeringen har också inför redogjort försin uppfattning att unika karaktär gören utvidgning av farleden oförenlig med den svenskaambitionen att bevara områdets höga naturvärden.Enligt vad utskottet inhämtat har miljöministernvid möte med sin norska motpart i februari år 2001framfört förnyad kritik mot projektet. Förnärvarande genomförs en norskmiljökonsekvensutredning om de planeradesprängningarna. I samband med remissbehandlingensenare av denna utredning kommer svenskamyndigheter att ges ännu ett tillfälle till attuttrycka sin uppfattning om de norska planerna. Deplanerade arbetena rör svenskt territorium och kandärför inte realiseras utan svenskt medgivande.Regeringen beslöt att med stöd av17 kap. pröva tillåtligheten av denplanerade utvidgningen av farleden med innebörd attden norska projektledningen inte kommer att kunnaförverkliga sina planer på svenskt område utan attförst erhålla regeringens tillstånd. Då ansökan integjorts har någon miljöprövning ännu inte genomförts.Utskottet utgår från att regeringen genom ettaktivt agerande fullföljer sina ambitioner.Med vad som ovan anförts finner utskottet att motion1999/2000:U902 (c) kan besvaras.I motion 2000/01:U9 (mp) yrkande 10 framhålls atthandel med kvinnor och flickor över gränser ochinom länder ökar. Enligt motionären bör problemetuppmärksammas ytterligare i det nordiska samarbetetgenom att frågan behandlas på regeringschefsnivå.Utskottet konstaterar att motionen berör en frågasom visserligen är ett mycket allvarligt problem,men där såväl orsaker som lösningar inte främst ståratt finna inom de nordiska länderna utan genom ettomfattande internationellt samarbete mot denorganiserade brottsligheten. De nordiska ländernadeltar också mycket aktivt i ansträngningarna attbekämpa människohandel, inklusive handel med kvinnoroch barn. Detta arbete sker bl.a. inom FN, EU ochÖstersjöstaternas råd (), liksom inom ramen fördet nordiska ministerrådssamarbetet. Vid ett möteförra året mellan de nordiska justitieministrarnabeslutades att de nordiska länderna bör arbeta föratt samarbetsavtal kan ingås mellan å ena sidanNorge och och å andra sidan Europol för attpå så sätt säkerställa att alla de nordiska ländernafår möjlighet att via Europol delta i ett förstärkteuropeiskt polissamarbete för att bekämpa handel medkvinnor. Vidare beslöts att anmodaÄmbetsmannakommittén för lagstiftningsfrågor (NÄL)att följa det fortsatta internationella arbetet iFN, Europol och Baltic Sea Task Force i syfte attlöpande kunna överväga behovet av att sätta i gångkompletterande initiativ på det nordiska planet.Slutligen beslöts att anmoda Ämbetsmannakommitténför lagstiftningsfrågor att, före nästajustitieministermöte, utarbeta en uppdateradredogörelse för insatserna mot handel med kvinnor ide nordiska länderna. Arbetet med den uppdateraderedogörelsen pågår.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U9 (mp) yrkande 10 kan besvaras.I motion 2000/01:U10 (fp) angående Västnorden(, och ) framhålls i yrkande1 vikten av att stärka det nordiska samarbetet medVästnorden, i yrkande 2 behovet av ökade satsningarpå förbättrade kommunikationer inom och medVästnorden samt i yrkande 3 vikten av att i ökadutsträckning inkludera modern i detnordiska samarbetet med Västnorden.Utskottet finner det angeläget att alla nordiskaländers och självstyrande områdens behovuppmärksammas i det nordiska samarbetet. Enligt vadutskottet erfarit är så också fallet vad gällerVästnorden. Det finns ett antal nordiskainstitutioner och stödordningar som är särskiltinriktade på Västnorden. Viktiga roller spelar denordiska husen i och samt i Nuuk. I finns ett forskning (Nordvulk).Det finns även en särskild nordisk utvecklingsfondför Västnorden som ger lån till projekt med särskildinriktning på nordiskt samarbete. En fråga somligger nära det västnordiska intresset är detarktiska samarbetet. harnyligen beslutat utarbeta ett nytt program förarktiskt samarbete. De västnordiska länderna haregna företrädare i de nordiska samarbetsorganen och och kandärigenom själva direkt tala för sina intressen.Genom det roterande nordiskaordförandeskapet är det också möjligt för Västnordenatt lyfta fram sina intressen särskilt. Under sittordförandeår 1999 lade särskild vikt vid detvästnordiska och det arktiska samarbetet.Att utveckla kommunikationerna inom Västnorden börenligt utskottets uppfattning i första hand vara enuppgift för de västnordiska länderna ellersjälvstyrande områdena själva liksom för Danmarksamt för intresserade kommunikationsföretag. Närfrågor om kommunikationer och IT etc. diskuteras ide nordiska samarbetsorganen har de västnordiskaföreträdarna själva möjlighet att framföra sinasynpunkter.Utskottet finner det angeläget att alla regioner -inklusive Västnorden - i får del av modernIT-teknik. Utbildnings- och forskningsministrarnahar - efter behandling i -antagit en strategiplan, som föregångsregionför utveckling av mänskliga resurser, . Som prioriterade områdenunder perioden har angetts bl.a. informations- ochkommunikationsteknologi samt insatser förutbytesprogram avseende skola, högre utbildning ochforskning.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U10 (fp) yrkandena 1-3 kan besvaras.I motion 2000/01:U11 (m) yrkande 1 framhålls behovetav att i det nordiska samarbetet söka utvecklametoder för ett nordiskt erfarenhetsutbyte ochlagstiftningssamarbete om barnkonventionensimplementering inom bl.a. det nordiskafamiljerättsliga samarbetet.Utskottet har inhämtat att det inom ramen för detnordiska samarbetet på familjerättens område redanförekommer ett utbyte av erfarenheter. Det gällerockså genomförande i defamiljerättsliga lagarna och i praxis.Barnombudsmannen har visst erfarenhetsutbyte medsina nordiska kollegor.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U11 (m) yrkande 1 kan besvaras.I motion 2000/01:U12 (kd) yrkande 1 föreslåsinrättande av en för de nationella nordiskaparlamenten gemensam nordisk dag.Utskottet har tagit del av Vismanspanelens förslagom inrättande av en nordisk dag att högtidlighållassamtidigt av de nordiska parlamenten. Fråganförväntas bli föremål för fortsatt nordiskberedning, närmast inom ramen för den utvärderingsom görs av Vismanspanelens rapport inför nästasession med hösten 2001.Utskottet kan i och för sig hysa förståelse för atten sådan nordisk dag skulle kunna bidra positivttill att ytterligare sprida information i ochutanför om det nordiska samarbetet.Emellertid anser utskottet att det i första handankommer på att enas om en gemensamrekommendation till de nordiska länderna om och i såfall när en sådan nordisk dag skulle kunnahögtidlighållas.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U12 (kd) yrkande 1 kan besvaras.I motion 2000/01:K295 (fp) yrkande 2 föreslås attNordiska rådets årliga sessioner skall hållas /mars.Utskottet erinrar om att det i denna fråga tidigareanfört följande i sitt betänkande 1999/2000:UU9:Utskottet konstaterar att beslutet att hålla deårliga mötena fattades efter samrådmellan och . Iförsta hand torde det vara självt sombestämmer när det skall samlas. Enligt vad utskottethar inhämtat är regeringen beredd att överväga andraalternativ om så skulle föreslå.Utskottet kan instämma i att den nya mötesordningeninnebär nackdelar.Utskottet vidhåller denna uppfattning.Med vad som ovan anförts finner utskottet att motion2000/01:K295 (fp) yrkande 2 kan besvaras.I motion 2000/01:U12 (kd) yrkande 2 framhålls viktenav att planerna på att inrätta en informationspunkti realiseras.Utskottet noterar att det i regeringens skrivelse2000/01:90 framgår att Nordiska ministerrådetbeslutat att etablera en informationspunkt iKaliningrad och att avsikten är att denna skall haen liknande uppgift som informationskontoren iBaltikum och . För att verksamhetenskall komma till stånd fordras dock ryskamyndigheters medgivande. Ett sådant har ännu ejerhållits.Med vad som ovan anförts finner utskottet att motion2000/01:U12 (kd) yrkande 2 kan besvaras.I motion 2000/01:U13 (m) yrkas att regeringen skallta upp förhandlingar i ombeskattningsvillkoren för färjebesättningar pålinjer mellan de nordiska länderna.Utskottet noterar att yrkandet har sin grund i ettdanskt beslut att fr.o.m. införa ettnettolönesystem - dvs. skattefrihet - förombordanställda på danskägda färjor. Detta harmedfört nackdelar dels för övriga nordiska ländersfärjerederier från konkurrenssynpunkt, dels föranställda på de danska färjorna med hemvist iSverige, vilka trots kraftiga lönesänkningar - tillskillnad från sina skattebefriade danskaarbetskamrater - är skattskyldiga i Sverige.Utskottet har har erfarit att regeringen - motbakgrund av det danska agerandet - tagit upp fråganom skattekonkurrens i vid det nordiskaministerrådsmötet . Diskussionerna därresulterade bl.a. i att de nordiska länderna komöverens om att utarbeta en arbetsordning förnordiskt informationsutbyte om skattefrågor för attmotverka skadlig skattekonkurrens i de nordiskaländerna. Dessa frågor kommer även att behandlas vidnästa nordiska finansministermöte i juni i år.Utskottet konstaterar vidare att den svenskafärjesjöfartens konkurrensläge i skattehänseendeuppmärksammats i samti propositioner och uttalanden från regeringen.I budgetpropositionen (2000/01:1) framhålls att"regeringen anser det viktigt att slå vakt om densvenska sjöfartsnäringen och att skapa ett positivtklimat för denna näring, detta gäller inte minstfärjesjöfarten. Målsättningen är att ge den svenskasjöfarten likvärdiga konkurrensvillkor". I denekonomiska vårpropositionen (2000/01:100) angesvidare:I december 2000 överlämnade en arbetsgrupp iRegeringskansliet en rapport om den svenskasjöfartspolitiken till regeringen. Rapporten harremissbehandlats och en hearing om förslagen haranordnats.I rapporten föreslås att stödet till den svenskainternationella sjöfarten utformas på ett annat sättän tidigare. För det första att stödet skall höjasså att det svarar mot skatteavdrag ocharbetsgivaravgifter på sjömännens löner. För detandra att stödet utvidgas till svensk internationellfärjetrafik.