bet · GO01SoU18 · 2001-05-15 00:00:00 — Med hänsyntill de vidgade möjligheterna att nyttja insamladedata anser regeringen inte att samkörning börförbjudas. Inhämtandet av uppgifter från andraregister som hanterar personuppgifter bör dockbegränsas när den enskildes integritet kan påverkasnegativt.Trots att bestämmelserna i sekretesslagen ochpersonuppgiftslagen ger ett starkt skydd anserregeringen att det finns skäl för en regel sombegränsar direktåtkomsten till personuppgifter sombehandlas automatiserat inom . Starkaintegritetsskäl talar också för detta. Ett riktmärkebör enligt regeringen vara att åtkomsten begränsastill att avse uppgifter som behövs förhandläggningen av ett ärende inom socialtjänsten.Enligt regeringens mening bör en begränsning avdirektåtkomsten kopplas till de områden där dentillåtna behandlingen begränsas och endast förekommanär det finns starka effektivitetsskäl som talar fördet.Vissa frågor om behandling av personuppgifter somföreslås regleras i den nya socialtjänstlagen (12kap. )I 5 § i förslaget till lag om behandling avpersonuppgifter inom erinras om attdet finns särskilda bestämmelser omuppgiftsskyldighet, viss registrering och gallringhos socialnämnden i socialtjänstlagen.Bestämmelser om förbud mot att i s.k.sammanställningsregister anteckna uppgifter omömtåliga personliga förhållanden finns i 12 kap. 1 §i förslaget till ny socialtjänstlag. Beträffandedefinitionen av sammanställningsregister hänvisastill vad som ovan anförts rörande 59 § i den nugällande socialtjänstlagen (s. 54). Dock får det isammanställningsregister tas in uppgifter omåtgärder som har beslutats inom ochsom innebär myndighetsutövning och den bestämmelsesom ett beslut om en sådan åtgärd grundar sig på.Förslaget innebär en ändring jämfört med nu gällande59 § socialtjänstlagen så till vida att förbudet ifortsättningen inte heller skall hindra attpersonuppgifter behandlas hos socialnämnden föruppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring,forskning och framställning av statistik. Regeringenanför att det i dessa fall rör sig om tillfälligasammanställningar av uppgifter, som förstörs efteren . Undantaget gör det också möjligt attför sådana ändamål använda modern informationsteknikgenom att bearbeta redan insamlade personuppgifter.Enligt regeringens mening kan inte hänsynen tillenskildas personliga integritet anses utgöra hindermot att tillåta att uppgifter om ömtåliga personligaförhållanden får antecknas i ett s.k.sammanställningsregister för sådana mer övergripandeändamål. Regeringen föreslår därför ett undantagfrån förbudet i sådana situationer. Det är viktigtatt ett sådant sammanställningsregister endast blirtillgängligt för ett begränsat antal personer. Detfår ankomma på att, enligtsocialtjänstlagen och socialtjänstförordningen,meddela ytterligare föreskrifter, om det ansespåkallat.I 12 kap. 2 och 4 §§ i förslaget till nysocialtjänstlag finns bestämmelser rörande gallringav anteckningar och andra uppgifter i en personakthos socialnämnden som tillhör sammanställning avpersonuppgifter. Sådana uppgifter skall enligthuvudregeln gallras efter det att sistaanteckningen gjordes i akten. Undantag från gallringskall dock göras bl.a. med hänsyn till forskningensbehov i ett representativt urval av kommuner och iövriga kommuner beträffande ett representativt urvalav personer. Särskilda gallringsregler skall gälla ifråga om godkända avtal om vårdnad, boende ochumgänge.MotionernaI motion So47 av m.fl. (c) yrkasatt avslår regeringens förslag till lag ombehandling av personuppgifter inom socialtjänstenoch ger regeringen till känna vad i motionen anförsom personlig integritet och behandling avpersonuppgifter inom (yrkande 2).Uppgifter om den enskildes sexuella läggning ellerpolitiska eller religiösa övertygelse är enligtmotionärerna vanligen inte avgörande för attsocialtjänsten skall kunna fullfölja sinautredningar. För de ärenden där det anses nödvändigtmed dessa typer av uppgifter bör det finnas entydlig reglering som anger precisa villkor förhanteringen. Motionärerna anser att regeringen meddetta i beaktande bör återkomma i frågan och attriksdagen i avvaktan härpå bör avslå regeringensförslag.I motion So50 av m.fl. (fp) yrkasatt avslår regeringens förslag avseendebehandlingen av känsliga personuppgifter inomsocialtjänsten (yrkande 5) samt ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen böråterkomma med ett nytt lagförslag (yrkande 7).Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande omskyddet för den personliga integriteten (yrkande 6)samt om förlängning av övergångsbestämmelserna tillpersonuppgiftslagen (yrkande 8). Motionärernaställer sig tveksamma till att myndigheterna skallha rätt att registrera känsliga personuppgifter. Omkänsliga uppgifter skall få registreras måstelagstiftningen på ett detaljerat och preciserat sättuttryckligen föreskriva vad som är tillåtet. Enligtmotionärernas mening uppfyller regeringens förslaginte detta krav. Regeringens argument för förslagethåller inte heller. Respekten för den enskildesinte-gritet måste i detta fall väga tyngre. Motionärernaanser att propositionen i denna del måste avslås ochatt regeringen bör återkomma med ett mergenomarbetat lagförslag, där större hänsyn tas tillsäkerhets- och integritets-aspekterna. Avövergångsreglerna till personuppgiftslagen framgåratt för sådan behandling av personuppgifter sompåbörjats före lagens ikraftträdande den 24 oktober1998 skall, t.o.m. , datalagentillämpas. Dessa övergångsregler bör förlängas iavvaktan på ett nytt förslag från regeringen.I motion So51 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen avslår förslaget om att bestämmelser ombehandling av personuppgifter skall kunna beslutasgenom föreskrifter (yrkande 13). Motionärernavidhåller sin uppfattning att bestämmelser som rörintegritetskänsliga uppgifter skall regleras i lagoch inte genom föreskrifter och instämmer därför iLagrådets påpekande att lagen har fått alltförmycket karaktär av ramlag. Motionärerna anser attregeringens förslag vad gäller möjlighet förregeringen eller myndighet som regeringen bestämmeratt meddela föreskrifter gällande ändamålen medbehandling av personuppgifter, begränsningar isökbegrepp, samkörning och direktåtkomst avpersonuppgifter som behandlas automatiserat böravslås. Motionärerna yrkar vidare att riksdagenavslår förslaget om att personuppgifter som rör raseller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiöseller filosofisk övertygelse, medlemskap ifackförening eller sexualliv skall komma att fåbehandlas inom (yrkande 14) samt attregeringen återkommer med precisering i lagtextenangående personuppgifter som rör hälsa (yrkande 15).Motionärerna anser att registrering av känsligauppgifter inom liksom på andraområden inte skall vara tillåten och hänvisar tilldet principiella förbudet i 13 §personuppgiftslagen. Personuppgifter som rör hälsakan dock vara nödvändiga att registrera för attmöjliggöra en god omsorg eller när det behövs urarbetsskyddssynpunkt, anförs det.I motion So52 av m.fl. (kd) yrkasdels att beslutar om lagstöd för förandeav integritetskänsliga uppgifter i personakt sominte kan vara sökbar och/eller är avsedd att ingå ien strukturerad samling av personuppgifter som ärtillgängliga för sökning eller sammanställningenligt särskilda kriterier (yrkande 3), dels attriksdagen avslår regeringens förslag till lag ombehandling av personuppgifter inom socialtjänstensåvitt avser 7 § första stycket 2 nämnda lag(yrkande 4). Enligt motionärerna får enligt nugällande lagstiftning uppgifter om ömtåligapersonliga förhållanden inte tas in i sådanapersonregister hos en socialnämnd som utgörsammanställningar av uppgifter. Om sådanaanteckningar behöver göras blir det nödvändigt attlägga upp en personakt. I registret får sedanhänvisas till personakten. Motionärerna anser attdenna huvudprincip bör behållas i ny lagstiftning.Enligt motionärerna kan det finnas skäl för attbehandla även känsliga personuppgifter, men dentypen av uppgifter bör inte vara sökbara och/ellervara avsedda att ingå i en strukturerad samling avpersonuppgifter som är tillgängliga för sökningeller sammanställning enligt särskilda kriterier.Personakter som innehåller integritetskänsligauppgifter skall därför inte tillförasregisterhanteringen enligt lagen. Motionärerna anseratt bör besluta om lagstöd för attdokumentera känsliga uppgifter i personakter avdetta slag.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet behandlar i sitt yttrandeframför allt frågor om författningsreglering,lagteknisk utformning och behandling av känsligaperson-uppgifter.Utskottets majoritet konstaterar att det inomsocialtjänsten i stor omfattningförekommer behandling av både känsliga och andrapersonuppgifter samt att alltmerövergår till modern informationsteknik. Någonsärskild författningsreglering av socialtjänstensbehandling av person-uppgifter finns emellertid intei dag. delar regeringensuppfattning att det finns ett behov av att på dettaintegritetskänsliga verksamhetsområde nu införa ensärskild författningsreglering som, där avvikelseroch preciseringar behövs, kompletterarpersonuppgiftslagens allmänna bestämmelser.Såvitt avser den lagtekniska utformningenkonstaterar , liksom Lagrådet,att den föreslagna lagen om behandling avpersonuppgifter inom endastinnehåller två paragrafer med materiellt innehållsom avser att reglera sådan behandling. Eftersomlagen avser att reglera behandlingen avpersonuppgifter inom hela kan denvidare enbart innehålla de bestämmelser somgenerellt skall gälla inom detta mångfasetteradeområde. Utskottet framhåller dock att regeringensförslag till ny socialtjänstlag också innehållerbestämmelser av betydelse för socialtjänstensbehandling av personuppgifter, nämligenbestämmelserna i 12 kap. om möjligheterna attbehandla uppgifter om ömtåliga personligaförhållanden i s.k. sammanställningsregister (1 §),om bevarande och gallring av personuppgifter (2 och4 §§) samt om uppgiftsskyldighet (5-10 §§). Dessalagregler föreslås således också att tillämpas inomen övervägande del av område.Konstitutionsutskottet påpekar vidare att denföreslagna lagen om behandling av personuppgifterinom innehåller en bestämmelse medbemyndiganden för regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer att i vissa avseenden utfärdaföreskrifter, bl.a. avseende användningen avsökbegrepp och samkörning av personuppgifter. Härvidvill utskottet dock framhålla att ovannämnda 12 kap.1 § i förslaget till ny socialtjänstlag innebärbegränsningar när det gäller användning avsökbegrepp och samkörning av personuppgifter. Behovav att utnyttja aktuellt bemyndigande torde enligtutskottet därför endast uppkomma i den begränsadedel av som inte omfattas av förslagettill ny socialtjänstlag.Utskottet erinrar också om att ävenpersonuppgiftslagen innehåller bestämmelser somkommer att gälla för behandling avperson-uppgifter, exempelvis 9 § första stycket c omkravet på ändamålsbestämning. Bestämmelsen innebäratt i den utsträckning det i lag, förordning ellerannan föreskrift inte har uttryckts något ändamålför viss behandling av personuppgifter, ankommer detpå den personuppgiftsansvarige att uttrycka ettsådant ändamål.Sammanfattningsvis anser idenna del att regeringens förslag innebär attbehandlingen av personuppgifter inom socialtjänstensområde i tillräcklig omfattning regleras avlagbestämmelser. Utskottet vill vidare erinra om attingenting hindrar att, även om bemyndiganden nu gesi vissa avseenden att meddela föreskrifter underlagnivå, regeringen återkommer till medett lagförslag om behov av detta skulle uppstå. Motdenna bakgrund tillstyrker konstitutionsutskottetregeringens förslag till lagteknisk utformning ochavstyrker motionerna i berörda delar. I anslutninghärtill framhåller utskottet att det av artikel 32.2i EG:s dataskyddsdirektiv följer attövergångsreglerna till personuppgiftslagen inte kanges längre giltighetstid än till den 30 september2001.När det sedan gäller behandling av känsliga personuppgifterkonstaterar att regeringensförslag innehåller en bestämmelse som med avvikelsefrån förbudet i 13 § personuppgiftslagen generellttillåter sådan behandling inom socialtjänstensområde. Förslaget innebär inte någon särskildbegränsning när det gäller vilka av känsligapersonuppgifter som skall få behandlas. Utskottetframhåller i sammanhanget att det naturligtvis är avstor vikt att enskilda ges ett tillräckligt skyddför sin personliga integritet när det gällerbehandling av personuppgifter inom myndigheternasverksamhet, i synnerhet om avsikten är att känsligapersonuppgifter skall få behandlas. Det äremellertid också av avgörande betydelse för mångaenskilda att kan utföra sinaarbetsuppgifter. delarregeringens uppfattning att detta innebär attsocialtjänsten måste ges möjlighet att behandlasamtliga kategorier av känsliga personuppgifter. Närdet gäller personuppgifter som rör politiska åsiktererinrar utskottet om att i den mån möjligheten attbehandla sådana uppgifter inte är begränsad redan avden föreslagna bestämmelsen i 12 kap. 1 § i den nyasocialtjänstlagen, gäller ytterst 2 kap. 3 § förstastycket regeringsformen. Enligt denna bestämmelsefår anteckning om medborgare i allmänt register inteutan hans samtycke grundas enbart på hans politiskaåskådning. Därutöver gör utskottet bedömningen attsocialtjänstens behov av att behandla känsligaperson-uppgifter för att kunna utföra sinaarbetsuppgifter inte kan tillgodoses inom ramen förden enskildes samtycke eller med stöd av undantageti 16 § första stycket c personuppgiftslagen som rörrättsliga anspråk. Det finns således enligtutskottets mening ett behov av att med stöd av 20 §personuppgiftslagen, dvs. av hänsyn till ett viktigtallmänt intresse, nu särskilt föreskriva attsocialtjänsten får behandla känsligapersonuppgifter.Konstitutionsutskottet anför att regeringensförslag däremot innebär en begränsning avmöjligheterna att behandla känsliga personuppgifter,såtillvida att behandlingen skall vara nödvändig föratt skall kunna utföra sinaarbetsuppgifter. Av betydelse för en övervägande delav verksamhet är också begränsningeni 12 kap. 1 § i förslaget till ny socialtjänstlag,som handlar om behandling av uppgifter om ömtåligapersonliga förhållanden, bl.a. ipersonuppgiftslagens mening känsligapersonuppgifter, i s.k. sammanställningsregister.Utskottet vill dock framhålla att denna bestämmelseenbart omfattar den del av somregleras av socialtjänstlagen. Eftersom denföreslagna lagen om behandling av personuppgifterinom har ett vidaretillämpningsområde än socialtjänstlagen, anserkonstitutionsutskottet att begränsningen imöjligheterna att behandla känsliga personuppgifteri register - bl.a. att låta sådana uppgifter varasökbara eller avsedda att ingå i en struktureradsamling av personuppgifter som är tillgängliga försökning eller sammanställning enligt särskildakriterier - bör framgå redan av lagen om behandlingav personuppgifter inom . En sådanbegränsande regel bör enligt utskottet därmed fåmotsvarande innehåll som förslaget till 12 kap. 1 §i den nya socialtjänstlagen när det gällermöjligheterna att i register behandla känsligapersonuppgifter.Sammanfattningsvis anser attregeringens förslag när det gäller socialtjänstensmöjlighet att behandla känsliga personuppgifter ihuvudsak är väl avvägt när det gäller behovet avintegritetsskydd respektive behovet av attsocialtjänsten skall kunna utföra sinaarbetsuppgifter. Utskottet vill också framhålla attavsikten med regeringens förslag inte är att, utom iett visst avseende, utvidga socialtjänstensnuvarande möjligheter att behandla känsligapersonuppgifter. Som framgår ovan förordar dockutskottet, i enlighet med vad som anförs i motionSo52, en annan lagteknisk lösning för regleringen avmöjligheterna och begränsningarna i att behandlasådana uppgifter.I yttrandet finns en avvikande mening (m, c, fp).Socialutskottets bedömningSocialutskottet delar ochregeringens bedömning att det finns ett behov av attpå det integritetskänsliga verksamhetsområde somsocialtjänsten utgör nu införa en särskildförfattningsreglering som, där avvikelser ochpreciseringar behövs, kompletterarpersonuppgiftslagens bestämmelser. Socialutskottetavstyrker därmed motion So47 (c) yrkande 2.När det gäller den lagtekniska utformningen ansersocialutskottet i likhet med konstitutionsutskottetatt regeringens förslag innebär att behandlingen avpersonuppgifter inom område reglerasav lagbestämmelser i tillräcklig omfattning. Även ombemyndiganden nu ges i vissa avseenden att meddelaföreskrifter under lagnivå föreligger, såsomkonstitutionsutskottet påpekar, inga hinder mot attregeringen senare återkommer till medlagförslag. tillstyrker såledesregeringens förslag till lagteknisk utformning.Såsom påpekar följer det avartikel 32.2 i EG:s dataskyddsdirektiv attövergångsreglerna till personuppgiftslagen inte kanges längre giltighetstid än till den 30 september2001.Såvitt därefter avser behandling av känsligapersonuppgifter ansluter sig socialutskottet tillkonstitutionsutskottets uppfattning att detnaturligtvis är av stor vikt att enskilda ges etttillräckligt skydd för sin personliga integritet närdet gäller behandling av personuppgifter inommyndigheternas verksamhet, i synnerhet om avsiktenär att känsliga personuppgifter skall få behandlas.Det är emellertid också av avgörande betydelse förmånga enskilda att kan utföra sinaarbetsuppgifter. delar därmedkonstitutionsutskottets och regeringens bedömningatt måste ges möjlighet att behandlasamtliga kategorier av känsliga personuppgifter. Detfinns vidare, såsom konstitutionsutskottetkonstaterat, ett behov av att med stöd av 20 §personuppgiftslagen, dvs. av hänsyn till ett viktigtallmänt intresse, nu särskilt föreskriva attsocialtjänsten får behandla känsliga person-uppgifter.Regeringens förslag innebär en begränsning imöjligheterna att behandla känsliga personuppgiftersåtillvida att behandlingen skall vara nödvändig föratt skall kunna utföra sinaarbetsuppgifter (6 § i förslaget till lag ombehandling av personuppgifter inom ).Av betydelse för en övervägande del avsocialtjänstens verksamhet är emellertid också denovan nämnda begränsningen i 12 kap. 1 § i förslagettill ny socialtjänstlag. Bestämmelsen innebär attuppgifter om ömtåliga personliga förhållanden,däribland känsliga personuppgifter ipersonuppgiftslagens mening, med vissa undantag intefår förekomma i s.k. sammanställningsregister isådan verksamhet som omfattas av socialtjänstlagen.Socialutskottet konstaterar dock, i likhet medkonstitutionsutskottet, att förslaget till 12 kap. 1§ enbart gäller den del av somomfattas av socialtjänstlagen. Eftersom denföreslagna lagen om behandling av personuppgifterinom har ett vidaretillämpningsområde än socialtjänstlagen, medförregeringens förslag i detta avseende en utvidgningav nuvarande möjligheter attbehandla känsliga personuppgifter. Socialutskottetdelar därför bedömning attdet bör införas en regel i den föreslagna lagen ombehandling av personuppgifter inom socialtjänstenmed motsvarande innehåll som 12 kap. 1 § i förslagettill ny socialtjänstlag när det gäller möjligheternaatt i register behandla känsliga personuppgifter.Konstitutionsutskottet förordar således i sittyttrande en annan lagteknisk lösning än regeringenför regleringen av möjligheterna och begränsningarnai att behandla känsliga personuppgifter. Att införaen regel med det innehåll som konstitutionsutskottetangivit huvuddragen av föranleder emellertid såvittnu kan bedömas vissa ytterligare överväganden avlagteknisk karaktär. vill peka påatt det bl.a. behöver klarläggas vad ett införandeav en begränsningsregel i den nya lagen medför förden regel som redan finns i socialtjänstlagen.Enligt utskottets mening behöver denna och andrafrågor beredas ytterligare. Det kan exempelvis inteuteslutas att Lagrådet, som har yttrat sig överpropositionens lagförslag, bör yttra sig även överett omarbetat förslag på detta område. Det börankomma på regeringen att utarbeta ett lagförslagoch återkomma till riksdagen.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motion So52 (kd) yrkandena 3 och 4 som sin meningge regeringen till känna.Utskottet tillstyrker med det sagda förslaget tilllag om behandling av person-uppgifter inomsocialtjänsten och avstyrker motionerna So50 (fp)yrkandena 5-8 och So51 (m) yrkandena 13-15.Privatisering av socialtjänstenMotionernaI motion So303 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om nya driftsformer isocialtjänsten (yrkande 2). Enligt motionärerna ärdet av största betydelse att våga släppa framalternativa driftsformer även på de områden därdetta inte funnits förut. Det har t.ex. blivit alltvanligare att olika former av individinriktatutredningsarbete läggs ut på entreprenad.Reformbehovet inom är enligtmotionärerna stort. Inte minst personalen måste fåförståelse för ett arbetssätt där mindre tidtillbringas på socialkontoren och mer tid ute påfältet. För att kunna utveckla är detviktigt att kommunerna får pröva nyaverksamhetsformer på området. Att pröva nyadriftsformer behöver inte innebära att olika formerav myndighetsutövning överlåts på enskilda, någotsom heller inte är tillåtet enligt lag, anförs det.I motion So219 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att se över lagstiftningen vadgäller utredningar så att denenskildes integritet och rättssäkerhet tryggas.Motionärerna anför att det i alltfler kommuner harblivit vanligt att socialtjänstutredningar läggs utpå privata konsulter och bolag. Dessa görutredningar och lämnar förslag till åtgärder somsocialtjänsten sedan använder i sinmyndighetsutövning. Enligt motionärerna harSocialstyrelsen slagit fast attutredningsförfaranden är myndighetsutövning.Motionärerna anser att rågången mellan lagligt ocholagligt måste förtydligas. En utredning bör kunnapresentera förslag till en nationell norm förkommunernas sociala utredningsarbete, anförs det.I motion So472 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om myndighetsutövning inomsocialtjänsten. Motionärerna är framför allt urrättssäkerhetssynpunkt kritiska till att lägga utt.ex. utredningar inom påentreprenad. De anser att bör uttala attockså själva utredningarna är att betrakta sommyndighetsutövning och således inte lagligen kan bliföremål för entreprenadverksamhet.PropositionenI 2 kap. 5 § förslaget till ny socialtjänstlagstadgas att kommunen får sluta avtal med annan omatt utföra kommunens uppgifter inom socialtjänstenmen att uppgifter som innefattar myndighetsutövningmed stöd av denna bestämmelse inte får överlämnastill ett bolag, en förening, en samfällighet, enstiftelse eller en enskild individ. Förslagetmotsvarar nuvarande 4 § tredje stycketsocialtjänstlagen, med en språklig justering.Bakgrund och pågående arbeteEnligt 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen(RF) kan förvaltningsuppgift överlämnas till bolag,förening, samfällighet, stiftelse, registrerattrossamfund eller någon av dess organisatoriskadelar eller till enskild individ. Innefattaruppgiften myndighetsutövning skall det dock ske medstöd av lag.Justitieombudsmannen () meddelade den 4 april 2001beslut i ett ärende med anledning av anmälningar motvissa kommuner som anlitat privata rättssubjekt somutredare inom . Enligt JO är dettaförfarande olagligt. JO anför sammanfattningsvis attbestämmelsen i 11 kap. 6 § tredje stycket RF intekan ges annan innebörd än att stadgandet tar siktepå hela handläggningen av ett ärende. Beredningen avoch beslutet i ärendet måste enligt JO i principanses utgöra oskiljaktiga delar av en och sammaförvaltningsuppgift. Om ärendet(förvaltningsuppgiften) innefattarmyndighetsutövning hos socialnämnden kan nämndenenligt det nämnda lagrummet inte överlämnahandläggningen av det till ett privaträttsligtsubjekt om det inte finns stöd härför i lag. När detgäller finns inte något sådantlagstöd. Enligt JO är det därför inte möjligt försocialnämnden att till t.ex. ett bolag överlämna enuppgift att utföra utredningar enligt 50 §socialtjänstlagen.