bet · GP01TU2 · 2001-11-27 00:00:00 — Skälet för dettaär framför allt det alltmer uttaladebehovet av en längre framförhållning förfysisk planering.Regeringen föreslår att den långsiktigaplaneringsramen för perioden 2004-2015skall uppgå till ,varav för verksamhetoch förkapitalkostnader i form av räntor ochamorteringar för investeringar somfinansieras med lån. Fördelningen påolika ändamål framgår avsammanställningen på s. 75. Ipropositionen framhålls attplaneringsramen kan komma att behövajusteras vid eventuella större framtidaförändringar av de ekonomiskaförutsättningarna i landet eller vidstörre omprioriteringar i statsbudgeten.Bevara och säkerställa - totalt 150miljarder kronorStora insatser har gjorts för attutveckla och modernisera infrastruktureni landet under de senaste 10-15 åren.Uppgiften att sköta den befintligainfrastrukturen har inte getts sammaprioritet. Som en följd av detta harjärnvägstrafiken fåttökade driftstörningar. Ett ökat missnöjehar också riktats mot vägstandarden,vilket särskilt har gällt problem medvägavstängningar undertjällossningsperioden. Regeringen anserdärför att uppgiften att bevara ochsäkerställa befintliga vägar ochjärnvägar bör prioriteras. För dettaändamål avsätts . Avdenna medelsram bör 87 miljarder kronoravsättas för drift och underhåll avstatliga vägar och 38 miljarder kronorför drift och underhåll av statligajärnvägar. I nivån för säkerställande ochbevarande ingår också ochVägverkets sektorsuppgifter medsammanlagt 8 miljarder kronor.Regeringen föreslår en särskildsatsning på tjälsäkring, bärighet ochrekonstruktion av vägnätet med 17miljarder kronor. Därmed bedöms att underplanperioden kan full bärighet uppnåsåret runt på de vägar som är viktiga förnäringslivet. Förstärkningsåtgärder börgenomföras för att förhindra ytterligarenedbrytning av de äldre delar av vägnätetsom är upplåtet för all fordonstrafik menej ursprungligen dimensionerade försådana belastningar. De direktaeffekterna av åtgärderna är atttransportkostnaderna kan minskas ochkonkurrenskraften därmed öka för de delarav näringslivet som nyttjar det regionalavägnätet. Främst är det skogsindustrinoch jordbruket som drar fördelar avdetta, men även turistindustrin gynnas.Utveckla och modernisera - totalt 169miljarder kronorRegeringen föreslår att 169 miljarderkronor används för att utveckla ochmodernisera transportsystemet. Av dessamedel skall användasför järnvägar och förvägar, varav avserlänsplanerna för regionaltransportinfrastruktur. Det innebär enutökad ram för järnvägsinvesteringar, enoförändrad ram för investeringar istamvägnätet och en ram för investeringari regional transportinfrastruktur som,med hänsyn till regeringens förslag tillsärskild satsning på vägarna för bl.a.tjälsäkring, i realiteten är större änden nuvarande regionala planeringsramen.Planeringsram för järnvägsinvesteringarRegeringen föreslår en i förhållande tilltidigare planeringsperioder kraftigt ökadplaneringsram för investeringar ijärnvägar på 100 miljarder kronor.Regeringens bedömning är att med en sådanplaneringsram kan bristerna i järnvägensinfrastruktur åtgärdas. Dessutom kan enutveckling mot ett nytt, moderntjärnvägssystem för 2000-talet inledas.Regeringen har bedömt att avplaneringsramen för järnvägar på 100miljarder kronor bör ca 6 miljarderkronor användas för projekt i gällandeplaner där den fysiska planeringen ärlångt gången.Planeringsramen förjärnvägsinvesteringar bör enligtpropositionen omfatta investeringar påhela det statliga järnvägsnätet,miljöförbättrande åtgärder längs sammanät samt statsbidrag till järnvägar,spåranläggningar och terminaler somstaten inte är huvudman för. Regeringenanger att av ramen bör 3 miljarder kronoravsättas för bidrag till investeringar ispårfordon för regional kollektivtrafik.Bidraget kan även avse miljöförbättringarav befintliga fordon. Frånplaneringsramen finansieras statsbidragför kollektivtrafikanläggningar förregional spårtrafik. Det innebär attstörre ombyggnader av järnvägsstationer,där ansvaret tidigare varit uppdelat såatt planerat förspåranläggningarna och trafikhuvudmannenansökt om statsbidrag för resecentrum hoslänen, nu på ett bättre sätt kansamordnas genom en gemensamplaneringsram.I propositionen anges att åtgärder börvidtas för att minska miljöstörningarnafrån den befintliga infrastrukturen ochatt säkerhetsaspekter bör uppmärksammas.Kretsloppsanpassningen av infrastrukturenskall fortsätta. Målet är attmiljöfarliga material inte skall införasi infrastrukturen, att användandet avicke förnybara material skall minimerasoch att material skall återanvändas.Regeringen bedömer att med den angivnaplaneringsramen bör pågående ochplanerade snabbtågsupprustningar kunnaslutföras ,liksom de pågående och planeradeombyggnaderna för att förbättra förgodstrafiken på järnväg. Vidare börförutsättningarna för regionaltågstrafikkunna förbättras genom att nya länkarbyggs, kapaciteten höjs påstomjärnvägarna i storstadsregionernasamt bidrag ges till nya och ombyggdastationer för regional tågtrafik. Enelektrifiering av Blekinge kustbana börkunna inrymmas i planeringsramen. Istorstäderna är det viktigt att utvecklalokala och regionala spårlösningar förkollektivtrafik. En fortsatt satsning pågodstrafiken på järnväg förutses i dehuvudstråk för godstransporterna sompekats ut av Godstransportdelegationen(SOU 2001:61).Dessutom finns det enligt propositionenmöjlighet att under slutet avplaneringsperioden inleda en utvecklingmot ett nytt järnvägssystem, som byggerpå att nya länkar utvecklas för atterhålla högre hastighet för persontrafikoch ytterligare separering av person- ochgodstågstrafik samt förbättradeanslutningar till utlandet. Länkar somtidigare har diskuterats ingå i ettsådant system, såsom Nyköpingslänken,Östgötalänken och Haparandabanan, börutvärderas av i den kommandeåtgärdsplaneringen.Planeringsram för nationellaväginvesteringarRegeringen bedömer att av planeringsramenför nationella väginvesteringar, 39miljarder kronor, bör ca 10 miljarderkronor användas för projekt i gällandeplaner där den fysiska planeringen ärlångt gången. Planeringsramen bör iövrigt användas för följande åtgärder:· Utbyggnad av stamvägnätet·Enligt propositionen är det viktigt förhela landet att stamvägnätet kan erbjudasäkra och effektiva transporter. Ensatsning på stamvägarna bidrar till attöka framkomligheten, öka säkerheten ochge förutsättningar för regionförstoring.Vägverket har identifieratsamhällsekonomiskt lönsamma investeringari stamvägnätet för ca 28 miljarderkronor. En tredjedel av dennainvesteringsvolym återfinns på 4som är en av vårt lands viktigaste vägar.Andra vägobjekt med hög lönsamhet finnspå 22, , väg E 20 och vägE 18. Också i andra delar av landet finnsbehov av förbättringar på stamvägarna.· Förbättrad miljö längsbefintliga stamvägar·Åtgärder för att minska bullret längsbefintliga vägar och att förbättraluftkvaliteten är väsentliga delar iarbetet med att åstadkomma ettlångsiktigt hållbart transportsystem.Arbetet med att utveckla åtgärder somminskar intrångs-, fragmenterings- ochbarriäreffekter samt även i övrigtminskar påverkan på natur- ochkulturmiljön i såväl befintlig somtillkommande infrastruktur skallfortsätta. Kretsloppsanpassningen avinfrastrukturen skall fortsätta. 3miljarder kronor av planeringsramen förnationella väginvesteringar bör avsättasför åtgärder för förbättrad miljö längsbefintliga statliga vägar.· Förbättrad trafiksäkerhet påstamvägnätet·I syfte att effektiviseratrafiksäkerhetsarbetet lanserarregeringen en utvecklad systemsyn. Detinnebär att åtgärder skall analyseras iljuset av vägtransportsystemet i sinhelhet. Kärnan i denna utveckladesystemsyn skall enligt regeringens meningvara ett fördjupat samarbete mellanberörda parter, främstinfrastrukturhållare och industrin.Arbetet bör ta sin utgångspunkt i enöverenskommelse mellan staten och olikanyckelaktörer.Regeringen anser attvägtransportsystemet successivt skallutformas för att bättre klara människansförutsättningar och tolerans mot fysisktvåld. Insatserna måste omfatta helavägtransportsystemet, dvs. såvältrafikanternas beteende och fordonensaktiva och passiva säkerhet sominfrastrukturens standard och utformning.Regeringen förordar att en god säkerhetskapas genom att vägen, trafikmiljön,regelverken och fordonen får en sådanutformning att de inte medför risk föratt människor utsätts för mer våld än vadmänniskokroppen tål. Åtgärder för attförbättra trafiksäkerheten skall ta sinutgångspunkt i samspelet mellan människa,fordon och omgivande miljö. Regeringenshandlingsprogram med 11 punkter förförbättrad trafiksäkerhet från våren 1999skall vara utgångspunkten förtrafiksäkerhetsarbetet. Åtgärder för ökadtrafiksäkerhet på stamvägnätetfinansieras inom planeringsramen. Isammanhanget framhålls att det är viktigtatt skapa förutsättningar som gynnar ensnabb introduktion av nya trafiksäkrafordonslösningar och att utvecklingen avsådana system har en nära koppling tillinfrastrukturutvecklingen.· Transportinformatik påstamvägnätet·Regeringen framhåller atttransportinformatik kan vara ett sätt attuppnå de transportpolitiska målen.Vägnätet kan nyttjas effektivare ochutbyggnadsbehov av kapacitetsskäl kansenareläggas. Transportinformatik kanockså nyttjas för att styra trafik så attmiljön kan förbättras och trafikolyckornaminskas. Den nationella planeringsramenfår användas för en utbyggnad av sådanasystem.MotionsförslagModerata samlingspartietBo Lundgren m.fl. (m) framhåller i motion2001/02:T18 att en väl utvecklad ochutbyggd infrastruktur är en avgrundförutsättningarna för att kunnaupprätthålla en högre tillväxt. Effektivatransporter kräver inte bara bra vägar,järnvägar, flygplatser och hamnar utanockså en väl utbyggd IT-infrastruktur.Behovet av kraftfulla investeringar iinfrastrukturen är nu stort och akut.Eftersatt underhåll måste åtgärdas, ochinte minst i storstadsområdena måste denödvändiga satsningarna för att lösatrafikproblemen påbörjas omgående.Moderata samlingspartiet anser därföratt den tolvåriga infrastrukturplanenskall gälla . Underdenna period bör sammanlagt 325 miljarderkronor avsättas för satsningar påjärnvägar och vägar enligt följandefördelning:MODERATA SAMLINGSPARTIETS FöRSLAG TILLPLANERINGSRAM FöR PERIODEN 2002-2013Ändamål MiljarderkronorDrift och underhåll av 120vägarDrift och underhåll av 38järnvägarJärnvägsinvesteringar 62Väginvesteringar 105Totalt 325Utgångspunkterna för utvecklingen avtransportsystemet måste grundas pårealistiska antaganden om utvecklingen.Det är i allra högsta grad på vägarnabelastningen framöver kommer att öka.Utvecklingen talar för att den ökade IT-användningen och distansarbetet snarareökar än minskar behovet av transporter.Enligt motionen börGodstransportdelegationens analys ochslutsatser uppmärksammas i högreutsträckning än vad regeringen gjort. Enav delegationens slutsatser är att maninte bör överdriva de volymmässigaförväntningarna på överföringen av godsfrån vägtrafik till järnväg och sjöfart.I samband med nybyggnation ochupprustning av vägar finns ett antalhänsyn som bör vara vägledande.Trafiksäkerheten är en av de viktigare,liksom miljöhänsynen.Investeringsbesluten bör vidare grundaspå de olika behov trafikanter har avvägnätet. I konkurrensen ominvesteringsmedel är det viktigt attordentligt utvärdera vilka projekt somkommer att vara ekonomiskt lönsamma.Den moderata infrastrukturpolitikeninnebär en ökning avunderhållsinsatserna. När det gäller detnationella vägnätet framhålls atteftersläpningar måste tas igen så fortsom möjligt. Det finns vidare en lång radobjekt på såväl det nationella som detregionala vägnätet som är angelägna såvälfrån samhällsekonomiska som fråntrafiksäkerhetsmässiga synpunkter.Enligt motionen bör ges iuppdrag att i samråd med region- ochlänsmyndigheter sammanväga behoven ochgöra prioriteringarna. En fortsattutbyggnad av landets motorvägsnät,inriktad på en komplettmotorvägsförbindelse mellan de trestörsta städerna är nödvändig liksomföljande projekt:· Återstående delar av frånTrelleborg via till måstefärdigställas.·· E 4 mellan ochStockholm, samt upp till , måstepå resterande vägsträckor byggas ut medny, säker motorväg.·· E 18 mellan och Stockholmmåste på resterande vägsträckor byggas utmed ny, säker motorväg.·· För att närmare knyta sammanStockholm och måste återståendedel av den redan projekterade riksväg 40mellan och färdigställastill motorväg.·· kräver en kraftigupprustning och måste delvis mellanGöteborg och E 18 även byggas ut tillfullvärdig motorvägsstandard.·· E 22 bör byggas ut till en högrestandard för att de förutsättningar somÖresundsbron och skaparför expansion i sydöstra skallkunna tas till vara.·· Standarden på börsuccessivt förbättras.·För storstadsområdena behövs särskildatrafiklösningar och nya förbifarter ochgenomfartsleder som gör det möjligt attförkorta restiderna och underlättagodsflödet till och från regionernastätbefolkade centrum. Långa köer ochtrafikstockningar leder tillbetydande ekonomiska förluster och tillstora miljöproblem. finns detväl utvecklade projekt som, när de kommertill utförande, väsentligt skulleunderlätta trafikförsörjningen. Enomedelbar effekt av ett förbättrattrafikflöde i storstadsregionerna är,förutom minskade utsläpp, ökadtrafiksäkerhet.I huvudstadsregionen har staten underen lång följd av år underlåtit att byggaut och anpassa vägnätet till den växandebefolkningen. Staten måste nu aktivt taansvar för att lösa upp den ohållbaratrafiksituationen i Stockholmsregionen.Ett grundläggande trafikföringsproblem ärbristande spår- och vägkapacitet överSaltsjö-Mälar-snittet i centralaStockholm. måste fullföljabyggandet av Ringen och få en fulltutbyggd ringled och dessutom bygga enförbifart för väster om bör ta finansieringsansvaret förfärdigställandet av Södertörnsleden ochNorrortsleden, företrädesvis i form av enpublic-private partnership (PPP). Ettfärdigställande av Ringen runt Stockholmförutsätter en statlig finansiering avNorra länken. En östlig förbifart börbyggas för att färdigställa Ringen.På järnvägsområdet anges attinvesteringsbehovet är stort. Ikonkurrensen om investeringsmedel är detviktigt att utvärdera vilka projekt somär ekonomiskt lönsamma.Planeringsinriktningen förjärnvägssystemet bör i första hand utgåfrån de probleminventeringar som gjortsav . I Stockholmsregionenhandlar det om uteblivna investeringar iett tredje spår över Saltsjö-Mälar-snittet. Inriktningen bör även vara atteterta eftersläpningar i investeringar,drift- och underhåll och bärighetshöjandeåtgärder. Kapaciteten på Ostkustbananmellan och måstehöjas. måste också anpassastill samma höga standard som Botniabananfår. Vad gäller finnsdet anledning att närmare utreda behovetav en ny förbindelse över . IMalmöområdet finns framöver behov avkapacitetsförstärkning inte minst påsträckan , på vilken i stortsett hela export- och importvolymen avgodstrafik på järnväg går.Nyköpings- och Östgötalänkarnaförbinder och , två avSveriges folktätaste och mesttrafikintensiva regioner. En utvecklingav kapaciteten på den befintliga bananökar möjligheten att ta till vara denstora tillväxtpotential som finns.Nyköpingslänken har förutsättningar attfinansieras med hjälp av PPP. Enutredning om möjligheten att knyta sammanEuropa- och Götalandsbaneprojekten medNyköpingslänken bör genomföras. Iförlängningen av en Östgötalänk har dens.k. Enligtmotionen bör detta projekt prövastrafikpolitiskt och samhällsekonomiskt.Det finns också ett uttalat intresse frånnäringslivet i norra och Finlandatt via en Haparandabana genom Sverigeföra stora godsmängder mot kontinenten.Motionärerna finner det angeläget attregeringen uppdrar åt att underden första tredjedelen av den tolvårigaplaneringsperioden närmare utreda behovetav och lönsamheten för dessa projekt.Anders G Högmark och (bådam) framhåller i motion 2001/02:T12 attenskilda vägar är en förutsättning förregional utveckling och livskraft. Därförbör de enskilda vägarna ingå iplaneringsprocessen. Enligt motionärernabör den årliga ramen för bidrag tillenskilda vägar höjas med 74 miljonerkronor och ett särskilt anslaginföras för förbättrad bärighet ochrekonstruktion på 100 miljoner kronor.Vidare föreslås en utredning om attinföra ett särskilt statsbidrag förkulturmiljöåtgärder på enskilda vägar.Ledamöter från Moderata samlingspartiethar i andra motioner föreslagit enupprustning och utbyggnad av trafikensinfrastruktur. Motionsförslagenöverensstämmer i huvudsak med de krav somförs fram i partiets senastekommittémotion 2001/02:T18. Det gällermotionerna 1999/2000:T320 av OlleLindström, 2000/01:T201 av Bo Lundgrenm.fl., 2000/01:T337 av ,2000/01:T340 av och , 2000/01:T344 av Per-RichardMolén m.fl., 2001/02:N224 av Bo Lundgrenm.fl., 1999/2000:T213 av Bo Lundgrenm.fl. och 2001/02:T419 av Per-RichardMolén m.fl.KristdemokraternaJohnny m.fl. (kd) framhåller imotion 2001/02:T41 att Krist-demokraternas syn på kommunikationer hartvå utgångspunkter, nämligen välstånd ochmiljöhänsyn. Bra kommunikationer är enförutsättning för att utvecklavälståndet, öka sysselsättningen ochtillväxten. Transporterna belastar dockmiljön och därför måste ytterligareinsatser göras för att minska de skadligautsläppen. Den långsiktiga hållbarhetenförutsätter att de mest miljövänligaalternativen utvecklas. ochsjöfartens ställning behöver stärkassamtidigt som fossila bränslen successivtfasas ut ur vägtrafiken.Kristdemokraterna föreslår att denlångsiktiga planeringsramen för perioden2004-2015 beräknas till 375 miljarderkronor. De somtillkommer i förhållande tillpropositionens medelsberäkning böravsättas för nationella väginvesteringaroch för statlig ersättning tillSjöfartsverkets investeringar i farleder.KRISTDEMOKRATERNAS FöRSLAG TILLPLANERINGSRAM FöR PERIODEN 2004-2015Ändamål MiljarderkronorDrift och underhåll av 110statliga vägarDrift och underhåll av 40statliga järnvägarJärnvägsinvesteringar 100Nationella väginvesteringar 47Regional infrastruktur 30Farledsinvesteringar 3Kapitalkostnader 45Totalt 375För att ge planeringsramen en tydligstrategisk inriktning föreslårKristdemokraterna sju infrastrukturellautgångspunkter för tillväxt, säkerhet ochmiljö.1. Återställ den allmänna väg- ochjärnvägsstandardenMånga av landets främsta transportlederär i behov av en avsevärdstandardhöjning. Ett av de stråk däreftersatt underhåll medför drastisktförhöjda transportkostnader ärInlandsvägen, huvudsakligen Riksväg 45.För att järnvägen skall kunna utvecklasoch utgöra ett fullgotttransportalternativ för passagerare ochgods krävs ökade resurser till drift ochunderhåll.2. Återupprätta NollvisionenOm trafiksäkerhetsmålet skall vararealistiskt krävs att Nollvisionenåterupprättas och att vägarnas standardsätts i centrum. Även om vägutbyggnad isig inte är en tillräcklig åtgärd är deten nödvändig beståndsdel avtrafiksäkerhetsarbetet. Vid sidan av denationella och internationella stråk medmotorvägar och 4-fältsvägar somKristdemokraterna föreslår skall byggasklara under kommande planperiod ärangelägna projekt urtrafiksäkerhetssynpunkt enmotorvägsutbyggnad alternativt 4-fältsvägpå sträckorna E 4 Uppsala-Mehedeby, E 22genom och samt Rv 73Nynäshamn-Stockholm. Vägprojekt sominnefattar breddning och i vissa fall 4-fältsväg bör vidare genomföras på iVästra , Rv 45 i , E 22 i län och E 4Umeå-Skellefteå.3. Lös storstädernas trafikproblemVäl fungerande transporter inomStockholmsregionen är en avgörandeförutsättning för en positiv utveckling iSverige i sin helhet. Förutom planeradeutbyggnader och förbättringar av bl.a. E18 och anser Kristdemokraternaatt ett samlat program omfattande fyrastörre projekt som påtagligt skulleförbättra trafiksituation börföras in i de nationella planerna , nämligen E 4Förbifart , Norrortsleden, Norralänken och Pendeltågstunnel.I finns stora problem med"flaskhalsar" av samma typ som iStockholm. På behövs en nyvägförbindelse över älv.Förutsättningarna för resande med tågbehöver också utvecklas. Därutöver måstetillgängligheten till hamnförbättras. Även skulleeffektivt kunna samordnas med övrigtrafik genom en ny järnvägsförbindelsesom passerar flygplatsen.Kristdemokraterna anser att regeringenbör tillsätta en utredning med uppdragatt lämna förslag på åtgärder somförbättrar transportsystemet iGöteborgsregionen.4. Fullfölj den svenska triangelnDen svenska triangeln innebär motorvägs-och snabbtågsstandard på sträckanStockholm-Göteborg-Malmö.Järnvägsprojektet är ettmöjligt alternativ för den svenskatågtrafiken att på allvar konkurrera medsåväl vägtrafiken som flyget.Nyköpingslänken och Östgötalänken kanutgöra de första etapperna avEuropakorridoren. Nya banor för snabbtågbör byggasmellan och viaNyköping.5. Fullfölj den nordiska triangelnmed europeisk dimensionDet är ett gemensamt nordiskt intresseatt förbättra vägarna och järnvägarnamellan de nordiska länderna och motkontinenten. Den svenska infrastruktureni sydöstra bör successivtförbättras med sikte på att skapa bättretransportförutsättningar gentemotÖstersjöregionen. bör som ett ledi detta arbete ta initiativ till ensamlad infrastrukturpolitik förÖstersjöregionen.6. Utnyttja alternativafinansieringsformer7.Kristdemokraterna anser atterfarenheterna av partnerskap mellanstaten och det privata näringslivet genoms.k. PPP är så goda att ett meromfattande och långsiktigtinvesteringsprogram bör tas fram.7. Utveckla användandet av IT itransportsystemetFör att utveckla användandet av ITbehöver perspektivet på teknologins rollförändras. Förbättrade kommunikationerbör komma till stånd genom att allatillbuds stående IT-applikationerutnyttjas på effektivaste möjliga sätt.Detta betyder stora förändringar inomhela den svenska transportpolitiken.Vägverket måste exempelvis utvecklas frånatt vara en organisation där nästan helakompetenstyngden ligger på vägbyggnadtill att bli en organisation med bred ochdjup IT-kunskap. Kristdemokraternaföreslår därför att regeringen tarinitiativ till en nationell strategi förutnyttjandet av transportinformatik i detsvenska transportsystemet.Kristdemokraterna anser att statligamedel långsiktigt bör avsättas för atttäcka en del av kostnaderna försjöfartens infrastruktur. Staten har ettansvar att stödja regionala satsningaroch tillse att de stora godsstråken, somutgör möjliga alternativ tillvägtrafiken, också blir kommersielltgångbara alternativ. Det är väsentligtatt infrastrukturella förutsättningarfinns för att utveckla Vänersjöfarten.Standarden på utgör ensådan förutsättning. harmotsvarande betydelse för Mälarsjöfarten.Av riksintresse är också säkerheten ochtillgängligheten i hamn.Sjöfartsverkets planering för 2004-2015bör ha som utgångspunkt att anslagsmedelom underperioden avsätts för investeringar ifarleder.Det är också viktigt att flyget ses somen del i ett integrerat transportsystem.Detta innebär att möjligheterna tillsamordning mellan olika flygplatser,liksom med järnvägar och vägar, måsteförbättras för att skapa långsiktigtfungerande kommunikationssystem.Kristdemokraterna föreslår i motion2001/02:T450 av m.fl. ettprogram för utbyggnad av särskiltolycksdrabbade vägavsnitt samt attsärskild vikt skall läggas vid att skapaintermodala transportknutpunkter därolika transportmedel kan sammanlänkas ieffektiva transportkedjor. I motionenbegärs också ett nationellt program förtransportinformatik. De aktuellamotionsyrkandena motsvarar de förslag somväckts i motion 2001/02:T45.CenterpartietAgne m.fl. (c) framhåller imotion 2001/02:T15 att om företag ochprivatpersoner skall våga investera ialla delar av landet krävs attinfrastrukturen garanteras och säkras påsåväl kort som lång sikt. En välutvecklad infrastruktur är en avförutsättningarna för tillväxt, ökadsysselsättning och bibehållen välfärd ochger möjlighet för människor och företagatt bo och verka i hela landet.Infrastrukturens regionförstorandemöjligheter måste erkännas och bejakas.Centerpartiet beräknar mot bl.a. dennabakgrund den totala planeringsramen till 364 miljarderkronor.