bet · GO01SfU15 · 2001-05-08 00:00:00 — Ingen skall behöva kvalificera sig in iett system med grundtrygghet.Kerstin-Maria och () begäri motion 2000/01:Sf35 tillkännagivanden om enhelhetssyn och om att inte centrera på detmedicinska. Motionärerna menar att det i samband medutformningen av de nya reglerna för beräkning aversättning till personer som drabbats av långvarigeller varaktig medicinskt grundad nedsättning avarbetsförmågan borde finnas en helhetssyn. Enligtmotionärerna får resonemangen inte bli alltförmedicinskt centrerade. Förslag bör omfattafunktionsnedsättningens art, hjälpmedel som behövs,svårigheter i och med handikappet och andraförsörjningsmöjligheter. Enligt motionärerna får enfunktionshindrad person högre levnadsomkostnader,eftersom han eller hon inte kan välja på samma sättsom andra. Hänsyn måste tas till att mångafunktionsnedsättningar är psykologiska eller sociala(yrkandena 5, 12 och 13).Marietta de () begär i motion2000/01:Sf30 ett tillkännagivande om behovet av attgarantiersättning och bostadsstöd sammantaget gessådana nivåer att ingen funktionshindrad eftererlagd hyra skall tvingas söka socialbidrag föruppehället. Motionären anser att den totalaekonomiska situationen och tryggheten bör kunnaredovisas, bedömas och beslutas i ett sammanhang(yrkande 3).Utskottets ställningstagandeRiksdagen antog riktlinjer för ettreformerat förtidspensionssystem. Förslagen ipropositionen, som bygger på de antagnariktlinjerna, innebär bl.a. att ersättning till densom drabbats av långvarig eller varaktig medicinsktgrundad nedsättning av arbetsförmågan skall ingå somen del av sjukförsäkringen och inte utgöra en del avpensionssystemet. Härigenom skapas en finansielltsammanhållen försäkring som innefattar allaersättningsfall på grund av sjukdom och annannedsättning av den fysiska eller psykiskaarbetsförmågan, oavsett varaktighet. Utskottetanser, och som angavs i riktlinjerna, attförsäkringen skall bygga påinkomstbortfallsprincipen och kompletteras med ettgrundskydd för dem som före försäkringsfallet saknatförvärvsinkomster eller haft låga sådana.Utskottet har tidigare och senast i betänkande2000/01:SfU1 om anslagen inomsocialförsäkringsområdet uttalat att villkoren påarbetsmarknaden utvecklas och förändras liksomsamhället i övrigt, och trygghetssystemen måstedärför ständigt utvecklas och förnyas. Utskottetansåg att socialförsäkringarna måste vara trygga,rättvisa och effektiva och att detta uppnås genom engenerell offentlig försäkring. Försäkringen skalldels ge standardtrygghet genom att ersättainkomstbortfall upp till en viss nivå, dels ge ettgrundläggande skydd vid varaktig ohälsa för gruppersom inte fått fotfäste på arbetsmarknaden. Utskottetmenade att försäkringssystem som i första handersätter bortfall av inkomst har stora fördelarframför försäkringar som enbart bygger på en rengrundtrygghetsprincip. Genominkomstbortfallsprincipen garanteras individen enbestämd standardnivå när han eller hon inte kanförsörja sig själv genom arbete. Förmåner frånsocialförsäkringen skall ges på lika villkor föralla och innehålla ett betydande mått av utjämningmellan grupper som löper olika risk att drabbas avsjukdom och skada. Det förhållandet att i principalla är med och finansierar försäkringsskyddetmöjliggör omfördelningar mellan olika grupper ochöver livet. Utskottet angav vidare att det börfinnas möjligheter att kontrollera och begränsasamhällets kostnader för försäkringen och attarbetslinjen är central. Utskottet vidhåller detanförda.Också vad gäller frågan om socialförsäkringenskall bestå av skilda delar eller av en samladförsäkring har utskottet i ovan nämnda betänkandeavstyrkt en liknande motion men bl.a. påpekat att deolika delarna av trygghetssystemet samspelar medvarandra vad gäller såväl finansiering som regelverkoch att inte minst förändringarna på arbetsmarknadentill följd av lågkonjunkturen i början av 1990-talethar tydliggjort detta. Kostnaderna förarbetslöshetsförsäkringen ökade då kraftigtsamtidigt som kostnaderna för sjukförsäkringenminskade. Vidare uttalde utskottet att debesparingar som var nödvändiga attgöra i systemen visade att ingrepp i en del avsystemen utan samtidig anpassning av regelverket iandra delar kan medföra överströmningseffekter.De regler som återfinns i AFL m.fl. lagar och somrör bedömningen av arbetsförmåga, rehabiliteringm.m. behandlas inte i propositionen.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf32 yrkande 1, Sf33 yrkandena 1-3 och Sf35yrkandena 5, 12 och 13.Av propositionen framgår att regeringen avser attförelägga en proposition om det samladebostadsstödet till pensionärer m.fl. före sommaren2001. Av lagrådsremissen om reformerade regler förbostadstillägg till pensionärer m.fl. framgår attpersoner som har sjukersättning eller aktivitets-ersättning skall vara kvalificerade för detreformerade bostadstillägget. Regeringen anför ilagrådsremissen att det särskilda bostadstilläggettill pensionärer i stort fungerar bra, och i principförhindrar att pensionärer blir långvarigtsocialbidragsberoende. Regeringen föreslår därföratt det även i det nya bostadstillägget skall finnasett särskilt bostadstillägg som fungerar somutfyllnad upp till en skälig levnadsnivå.Utskottet anser att den som erhållersjukersättning eller aktivitetsersättning pågarantinivå vid en helhetsbedömning skalltillförsäkras en rimlig levnadsstandard. Utskottetutgår från att denna nivå i princip inte understigersocialbidragsnormen. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Sf30 yrkande 3.Den skyddade personkretsenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag om atten person har rätt till sjukersättning elleraktivitetsersättning om han eller hon ärförsäkrad enligt SofL förförsäkringsfallet och . Enefterskyddstid skall gälla i dessafall.Riksdagen avslår därmed motionsyrkanden omatt en person inte skall behöva varaförsäkrad vid tiden för försäkringsfalletsamt om förlängd efterskyddstid vid bl.a.studier.Jämför reservation 5 (c).PropositionenI propositionen föreslås att en person skall ha rätttill inkomstrelaterad sjukersättning elleraktivitetsersättning om han eller hon är försäkradför sådan förmån enligt socialförsäkringslagen(1999:799, SofL) dåförsäkringsfallet inträffar och . Den somarbetar i skall vara försäkrad förinkomstrelaterad sjuk- eller aktivitetsersättning.Ersättningen till långvarigt sjuka ellerfunktionshindrade personer föreslås ingå som en delav sjukförsäkringssystemet. För att deninkomstrelaterade sjukersättningen elleraktivitetsersättningen skall fungera som enriskförsäkring bör i princip ersättningens storlekvara oberoende av hur länge en individ varitansluten eller betalat avgifter till försäkringen.Till skillnad från vad som gäller enligt reglernaför tilläggspension (ATP) medantagandepoängberäkning, föreslås därför att denantagna inkomsten, som skall ligga till grund förden inkomstrelaterade ersättningen, direkt skallbestämma ersättningens storlek. Enligt förslagenkommer således rätten till inkomstrelateradsjukersättning eller aktivitetsersättning att bliberoende av aktuell försäkring förförsäkringsfallet och inte av tidigareförsäkringstid eller intjänade rättigheter.För rätt till inkomstrelaterad ersättning krävsdock att den försäkrade tillgodoräknats minst ett årmed pensionsgrundande inkomst ellerpensionsgrundande belopp av förtidspension underramtiden.Den arbetsbaserade försäkringen enligt SofL upphöratt gälla efter den dag då arbetet harupphört av någon annan anledning än ledighet försemester, ferier eller motsvarande - den generellaefterskyddstiden. Med hänsyn till deninkomstrelaterade sjuk- elleraktivitetsersättningens karaktär av långvarigförsörjningskälla föreslår regeringen attefterskyddstiden för dessa ersättningar skallförlängas till ett år.I propositionen föreslås att även den som inte ärförsäkrad för arbetsbaserade förmåner vid tidpunktenför försäkringsfallet, men som då får t.ex.vårdbidrag som inte enbart avser merkostnader,dagpenning från arbetslöshetskassa ochutbildningsbidrag för doktorander skall varaförsäkrad för inkomstrelaterad sjuk- elleraktivitetsersättning. Detta förhållande medför dockinte att dessa personer omfattas av den förlängdaefterskyddstiden . Detta skydd föreslåsgälla bara efter det att ett arbete har upphört.I propositionen anges att inkomstrelateradsjukersättning eller aktivitetsersättning skallbedömas som en arbetsbaserad förmån enligt 3 kap.4 § SofL. Enligt 3 kap. 7 § SofL gäller denarbetsbaserade försäkringen så länge som enarbetsbaserad förmån utges. Av propositionen framgåratt detta medför att en försäkrad som blivitbeviljad den inkomstrelaterade ersättningen har rättatt uppbära denna förmån oberoende av i vilket landhan eller hon är bosatt.När det gäller garantiersättningen föreslås att enperson skall ha rätt till sjuk-ersättning elleraktivitetsersättning i form av garantiersättning omhan eller hon är försäkrad för en sådan förmånenligt SofL då försäkringsfalletinträffar och . Den som är bosatt i vara försäkrad för sjukersättning ochaktivitetsersättning i form av garantiersättning.Eftersom garantiersättning inte föreslås varaberoende av den försäkrades tidigare förvärvsarbeteeller förvärvsinkomster bör den enligt propositioneninordnas bland de bosättningsbaserade förmånerna i 3kap. 1 § SofL. För rätt till garantiersättning krävsockså att han eller hon är försäkrad närnedsättningen av arbetsförmågan har nått det stadiumi fråga om grad och varaktighet som förutsätts förrätt till sjukersättning eller aktivitetsersättning.Det medför att personer som är arbetsoförmögna pågrund av sjukdom eller funktionshinder redan när debosätter sig i inte har rätt tillgarantiersättning. Även när en person bosätter sigutomlands upphör i princip rätten till förmånen.Gemenskapsrätten inom EU/EES eller avtal som Sverigeingått med andra stater kan dock medföra undantagfrån denna regel.Enligt en bestämmelse i SofL kan i vissa fall,bl.a. på grund av hälsoskäl, garantiersättning kommaatt uppbäras vid bosättning utomlands.Regeringen anger att det är angeläget att statentar ansvar för försörjningen av de personer som intehar rätt till sjuk- eller aktivitetsersättning ellerendast en låg sådan på grund av kraven på vissförsäkringstid, men som i övrigt uppfyllerkriterierna för rätt till ersättning. Regeringenutreder frågan om ersättning till denna grupp ochavser återkomma till i frågan.MotionI motion 2000/01:Sf32 av m.fl. (c)begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om attgarantiersättningen skall inkludera ytterligaregrupper. Enligt motionärerna innebär förslaget omatt en person skall vara försäkrad vid den tidpunktdå försäkringsfallet inträffar och senare, för attha rätt till sjukersättning elleraktivitetsersättning i form av garantiersättning,att grupper som kommer till med en nedsattarbetsförmåga utesluts. Motionärerna anser vidareatt det skall vara möjligt att bedriva högre studiereller kompetensutveckling utan attfalla ur försäkringen. Den som är försäkrad närstudierna påbörjas bör också vara fortsatt försäkradanser motionärerna. I yrkande 6 begärs etttillkännagivande härom.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att sjukersättning ochaktivitetsersättning skall vara beroende av aktuellförsäkring för försäkringsfallet,dvs. då den försäkrades nedsättning avarbetsförmågan nått den grad och varaktighet somkrävs för rätt till sjukersättning tills vidareeller tidsbegränsat eller till aktivitetsersättning.Utskottet delar regeringens bedömning att ett systemsom inte bygger på en sådan grundläggandeförsäkringsprincip kan undergräva tilltron tillsystemet.Av propositionen framgår att frågan om ersättningtill de personer som inte har rätt till sjuk- elleraktivitetsersättning eller endast en låg sådan pågrund av kraven på viss försäkringstid, men som iövrigt uppfyller kriterierna för rätt tillersättning, utreds och att regeringen avseråterkomma till i frågan. Utskottet anseratt kommande förslag bör avvaktas.Enligt utskottets mening är det med hänsyn tillsjukersättningens och aktivitetsersättningenskaraktär av långvarig försörjningskälla motiveratmed en relativt lång efterskyddstid. Utskottet anseratt det är en rimlig avvägning att denna för deninkomstrelaterade sjuk- eller aktivitetsersättningenomfattar ett år.Utskottet kan konstatera att den arbetsbaseradeförsäkringen gäller även för en rad aktivitetereller situationer som ansetts skyddsvärda eller därden enskilde utan egen förskyllan inteförvärvsarbetar. Sådana situationer är t.ex. dåsjuk- eller föräldrapenning ellerrehabiliteringsersättning utbetalas, under vissaförutsättningar då en person studerar eller ärarbetslös och står till arbetsmarknadens förfogandesamt vid förvärvsavbrott på grund av graviditet,föräldraledighet eller plikttjänst.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag till lag om ändring i socialförsäkringslagenoch avstyrker motion Sf32 yrkandena 2 och 6.Inkomstrelaterad sjukersättningeller aktivitetsersättningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag omdels beräkning av antagandeinkomst, dels enåldersberoende ramtid ochdels en ersättningsnivå på . Riksdagenavslår motionsyrkanden omersättningsgrad och ersättningens nivå.Jämför reservation 6 (kd).Antagandeinkomst och ramtidPropositionenI propositionen föreslås att, till skillnad från vadsom gäller enligt reglerna för tilläggspension (ATP)med antagandepoängberäkning, den antagna inkomsten,som skall ligga till grund för den inkomstrelateradeersättningen, direkt bör bestämma ersättningensstorlek.Den inkomstrelaterade ersättningensantagandeinkomst beräknas som genomsnittet av de trehögsta bruttoårsinkomster som beräknas för denförsäkrade , som närmastföregått det år då försäkringsfallet inträffar, dens.k. ramtiden.För rätt till inkomstrelaterad ersättning skallkrävas att det för den försäkrade har fastställts enpensionsgrundande inkomst underramtiden. I förekommande fall kan sådan rätt ävengrundas med fastställtpensionsgrundande belopp av förtidspension.Regeringen föreslår att antagandeinkomsten skallbaseras på de faktiska inkomster som ingår ipensionsunderlagen i ålderspensionssystemet, dvs.pensionsgrundande inkomst enligt 2 kap. lagen ominkomstgrundad ålderspension i form av lön, inkomstav näringsverksamhet, sjukpenning,arbetslöshetsersättning m.m., med tillägg fördebiterade allmänna pensionsavgifter.Även pensionsgrundande belopp för sjukersättningeller aktivitetsersättning respektive förtidspensionunder de perioder , då sådanersättning betalats ut, skall medräknas iantagandeinkomsten. Vid ett återfall i sjukdom ocharbetsoförmåga efter det att den tidigareersättningen dragits in, måste en nyantagandeinkomst beräknas.Enligt regeringens förslag bör emellertid depensionsgrundande belopp som tillgodoräknassmåbarnsföräldrar, dem som fullgör plikttjänst ochvissa studerande inte ingå i antagandeinkomsten, dådessa belopp i de flesta fall saknar någon merpåtaglig anknytning till tidigare förvärvsinkomster.Det högsta belopp en bruttoårsinkomst kan tas upptill vid beräkningen av antagandeinkomst föreslås ipropositionen vara 7,5 prisbasbelopp.Bruttoårsinkomsten bör räknas ommed hänsyn till förändringen i prisbasbeloppet tilloch med det år när ersättningen skall börja utges.Kan endast en eller två bruttoårsinkomstertillgodoräknas skall två respektiveen bruttoårsinkomst upptas till 0 kr.I propositionen föreslås att vid beräkning avantagandeinkomst för aktivitetsersättning får, omdet är till fördel för den försäkrade, denna istället beräknas på genomsnittet av de två högstabruttoårsinkomsterna under viss ramtid. Vidareföreslås att för det sista av åren under ramtidenfår den pensionsgrundande inkomsten ersättas av densjukpenninggrundande inkomst som gällde för denförsäkrade för försäkringsfallet. Kanendast en bruttoårsinkomst tillgodoräknas underramtiden skall en bruttoårsinkomst upptas till 0 kr.Den inledningsvis fastställda antagandeinkomstenskall tillämpas vid förändring av ersättningsgradenunder pågående ersättningsfall.I propositionen anges att frågan om hur indexeringav ersättningen skall ske inte är slutligt avgjord.I avvaktan på beredningen av denna fråga föreslåsdärför att bruttoårsinkomsten för respektive årliksom antagandeinkomsten skall räknas om med hänsyntill förändringen i prisbasbeloppet till och med detår när ersättningen skall börja utges.När det gäller ramtidens längd föreslås ipropositionen att denna skall vara beroende av denförsäkrades ålder det år då försäkringsfalletinträffar. Inträffar försäkringsfallet det år denförsäkrade uppnår en ålder eller högreföreslås en ramtid , i åldern 50-52föreslås ramtiden vara och i åldern 47-49 sjuår. Om försäkringsfallet inträffar det år då denförsäkrade uppnår en ålder eller lägreföreslås en ramtid . året före försäkringsfallsåret.Vid beräkning av antagandeinkomst föraktivitetsersättning enligt alternativregelnföreslås en ramtid på tre år.Utskottets ställningstagandeDe i propositionen föreslagna reglerna för beräkningav sjukersättning eller aktivitetsersättning utgårfrån principen om ersättning för inkomstbortfall.Ersättningen skall baseras på en uppskattning av deninkomst den försäkrade skulle ha haft omnedsättningen av arbetsförmågan inte inträffat.Utskottet anser att inkomsterna åren närmast föreförsäkringsfallet bör ligga till grund förberäkningen av antagandeinkomsten. Härigenom ochgenom den föreslagna ramtidens längd får man entydligare anknytning till den försäkrades faktiskaframtida inkomstbortfall.I yngre åldrar gör många ett uppehåll i ellertidvis kraftigt reducerar sitt förvärvsarbete avolika skäl, t.ex. studier, vård av små barn, ochplikttjänstgöring. Utskottet delar regeringensbedömning att dessa års inkomstförhållanden inte kansägas spegla framtida försörjningsförmåga, om intearbetsoförmågan inträffat, varför det för dessagrupper är motiverat med en längre ramtid.Enligt utskottets mening innebär förslagen med enåldersberoende ramtid en bra avvägning mellanintresset av att uppnå ett så stabilt underlag sommöjligt och intresset av att det inte bör ta alltförlång tid från inträdet på arbetsmarknaden till dessett fullgott skydd för inkomsten uppnås.När det gäller gruppen unga försäkrade delarutskottet regeringens bedömning att det behövsalternativregler för att det inte skall ta för långtid att upparbeta ett gott försäkringsskydd.Utskottet tillstyrker lagförslagen i dessa delar.ErsättningsnivåPropositionenRegeringen föreslår att den inkomstrelateradesjukersättningen eller aktivi-tetsersättningen skallberäknas som av antagandeinkomsten.Ersättningen skall liksom kunna utges som hel,tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån.För att undvika överkompensation föreslås attinvaliditetsförmåner som betalas ut enligt utländsklag, såväl inkomstrelaterade förmåner som förmånersom är att likställa med garantiersättning, skallavräknas mot den inkomstrelaterade ersättningen.I propositionen anförs att den inkomstrelateradeersättningen bör innebära en rimlig försäkring motinkomstbortfall. Ersättningsnivån måste därför varaså hög att man kan tala om försäkringen som eninkomstbortfallsförsäkring i egentlig mening. Nivånbör även relatera till brutto- respektivenettoutfall vid fortsatt förvärvsarbete på sammainkomstnivå som antagandeinkomsten beräknats till.Ytterligare en faktor av betydelse är, enligtpropositionen, avvägningen i förhållande till dekollektivavtalsreglerade ersättningar somarbetsmarknadens parter beslutat om. Det är såledesrimligt att ersättningsnivån innebär ett visstutrymme för sådana kompletterande ersättningar.MotionerI motion 2000/01:Sf34 av m.fl.(kd) begärs beslut om att de fasta stegen isjukersättningen skall tas bort. I stället skallersättning kunna utgå enligt vilken procentsats somhelst (yrkande 1). Motionärernaanser att dagens fasta steg varken uppmuntrar tillökad arbetsinsats eller tillvaratar den individuellaförmågan.Kerstin-Maria och () anföri motion 2000/01:Sf35 att nivån på deninkomstrelaterade sjukersättningen elleraktivitetsersättningen, av antagandeinkomsten,är alldeles för låg. Även med alternativregeln föraktivitetsersättning, av genomsnittet av de tvåinkomstmässigt sett bästa åren av tre, blir nivånför låg. Motionärerna anser att är en rimligarenivå. I yrkandena 4 och 10 begärs tillkännagivandenhärom.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det viktigt attersättningsnivån är så hög att den faktiskt utgör enförsäkring för inkomstbortfall. Vid bestämmandet aversättningsnivån bör enligt utskottets mening dekostnadsramar som gäller för systemet för ersättningvid varaktig eller långvarig nedsättning avarbetsförmågan beaktas och fördelningspolitiskaavväganden göras. Brutto- respektive nettoutfalletvid fortsatt förvärvsarbete på samma inkomstnivå somantagandeinkomsten beräknats till måste ocksåbeaktas. Ytterligare en faktor av betydelse äravvägningen i förhållande till dekollektivavtalsreglerade ersättningar somarbetsmarknadens parter beslutat om.Utskottet anser att den i propositionen föreslagnanivån för inkomstrelaterad sjukersättning elleraktivitetsersättning innebär en rimlig avvägning avnämnda faktorer. Inledningsvis gäller en provisoriskordning där staten betalar hela avgiften tillålderspensionssystemet som en statligålderspensionsavgift för ålderspensionsrätt påinkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning.Enligt vad som anges i propositionen skall denenskilde, då en samordning av skatte- ochavgiftssystemet har genomförts, betala allmänpensionsavgift och kompenseras härför genom enskattereduktion. Utskottet noterar att denföreslagna nivån, , är anpassad även till densituationen att den enskilde själv betalar allmänpensionsavgift.Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrkermotion Sf35 yrkandena 4 och 10.Utskottet kan dela uppfattningen i motion Sf34 attdet är viktigt att uppmuntra till ökad arbetsinsatsäven om det sker i begränsad omfattning. Utskottetkan dock inte ställa sig bakom yrkandet om attersättning skall kunna utgå enligt vilkenprocentsats som helst . En sådanordning skulle innebära svårigheter vid självabedömningen av graden av nedsättning iarbetsförmågan och dessutom medföra ett alltförstort merarbete för . Utskottetavstyrker motionens yrkande 1.Tidsbegränsad aktivitetsersättningoch aktiviteterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag omdels att aktivitetsersättning skall utges förpersoner i åldrarna och varatidsbegränsad, dels att den som studerar pågrundskole- eller gymnasie- nivå skall harätt till hel sådan ersättning utan attarbetsförmågan prövas och dels attförsäkringskassan skall undersöka om och haansvar för att den försäkrade kan delta iaktiviteter. avslår samtidigtmotionsyrkanden om tidsbegränsning, studierunder tid med ersättning, den enskildes ochgod mans deltagande vid planeringen avaktiviteter, de särskilda medlen samt enövergångspe- riod från aktivitets- tillsjukersättning.Jämför reservationerna 7 (mp), 8 (fp), 9 (m)och 10 (kd, mp).PropositionenI propositionen föreslås att personer i åldrarna19-29 år som av medicinska skäl har nedsattarbetsförmåga med minst en fjärdedel skall ha rätttill aktivitetsersättning tidigast fr.o.m. den1 juli det år 19-årsdagen infaller, om nedsättningenkan antas bli bestående under minst ett år.Ersättningen skall kunna betalas ut under högst treår i taget, dock längst t.o.m. månaden före denmånad då den försäkrade fyller 30 år.Vidare föreslås att en försäkrad som på grund avfunktionshinder inte har avslutat sin utbildning pågrundskole- eller gymnasienivå skall ha rätt tillhel aktivitetsersättning dennaskolgång varar utan att hans eller hennesarbetsförmåga prövas.I propositionen anförs att åldersgränsen föraktivitetsersättningen bör kopplas till den tidpunktdå förvärvsarbete i praktiken normalt settförekommer. Detta är i regel då den grundläggandeskolutbildningen är avslutad, dvs. det år denförsäkrade fyller . I propositionen anförs attaktivitetsersättningen skall stimulera tillaktivitet utan att den ekonomiska trygghetenpåverkas.