bet · GO01KrU8 · 2001-05-17 00:00:00 — Programföretagenskall även fortsättningsvis i samförstånd kunnajustera fördelningsnyckeln om de exempelvis kommeröverens om att omfördela ansvaret för olikagemensamma funktioner.MotionernaMotionsyrkanden har väckts som rör den föreslagnametoden för prisuppräkning, uppräkningen för deregionala stationerna, distributionskontot ochfördelningsnyckeln.I motion Kr8 (kd) uttrycker motionärernatveksamhet till förslaget i propositionen attprisuppräkningen till programföretagen skallreduceras i den mån TV-avgiftsskolket inte minskar.Kostnaden för den uppsökande verksamhet somRadiotjänst i gör för att driva in TV-avgifter är så hög att ytterligaresatsningar riskerar att kosta lika mycket som deberäknas inbringa (yrkande 6).I motion Kr13 (c) hävdas att de lokalaredaktionerna har dålig ekonomi och att dentvåprocentiga uppräkning som föreslås ipropositionen inte räcker långt. Verksamheten vid delokala redaktionerna har rationaliserats genom att teknikerna har tagits bort och genomatt journalisterna nu arbetar som både tekniker ochjournalister. I motionen yrkas därför attprogramföretagens regionala stationer skall ges enhögre uppräkning än (yrkande 4).I motion Kr701 (mp), som väcktes , sägs att radions betydelsemed all sannolikhet framöver kommer att öka som enreaktion mot alla bilder som ständigt flimrar förbi.I motionen ifrågasätts om proportionerna ifördelningsnyckeln är de rätta för att mötaframtidens behov, vilket motionärerna föreslår skallges regeringen till känna (yrkande 38).I motion Kr1 (m) sägs att kostnader för dubbeldistribution främst drabbar SVT till följd avsatsningen på det digitala marknätet. Utvecklingenav antalet hyrda digitala mottagare tyder på attföretagen kommer att ha dubbladistributionskostnader och därmed riskerar attarbeta upp en mycket stor låneskuld. Motionärernaavvisar förslaget att införa ett distributionskonto(yrkande 6 i denna del).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att nuvarande system förmedelsberäkning för programföretagen har tydliganackdelar genom att de belopp som beslutarom alltid anges i ett tidigare års prisläge. Denosäkerhet som råder beträffande utvecklingen av SR-indexet medför även osäkerhet rörande belastningenpå och därmed utvecklingen av rundradiokontot. Avpropositionen framgår vidare att det förprogramföretagen innebär en osäkerhet i budgeteringoch planering, eftersom de inte vet vilka resurserde har att röra sig med. Utskottet ställer sigdärför bakom regeringens förslag att införa ett nyttsystem för medelstilldelning med ettuppräkningssystem som innebär en större säkerhet änSR-indexet. Utskottet tillstyrker således förslagetatt medelstilldelningen under nästa tillståndsperiodskall räknas upp per år.Vidare avstyrker utskottet förslaget i motion Kr13(c) att en högre uppräkning än skallgöras för de regionala redaktionerna. Utskottetanser att det ankommer på programföretagen att -utifrån de allmänna riktlinjer som riksdag ochregering fattar beslut om - själva avgöra hurtilldelade resurser skall fördelas på företagensolika verksamheter.Utskottet anser - i motsats till motionärernabakom motion Kr8 (kd) - att det är befogat attuppräkningssystemet knyts till ett villkor sominnebär att programföretagen genom sitt dotterbolagRIKAB måste anstränga sig att stävja TV-avgiftsskolket. Av propositionen framgår att det ärnödvändigt att RIKAB redan vid inledningen av dennya tillståndsperioden ges goda förutsättningar ochtillräckliga resurser för att bedriva en effektivTV-avgiftsuppbörd och avgiftskontroll i syfte attavgiftsskolket kraftigt kan reduceras (prop. s. 67).Om skolket exempelvis kan minska från dagens nivåtill hälften skulle detta innebära ytterligarenärmare i intäkter tillrundradiorörelsen. Utskottet är medvetet om att detkan vara svårt att nå ner till en halvering avskolket, främst med tanke på rörligheten ibefolkningen. Likväl torde RIKAB med en rimligökning av sina insatser ha goda möjligheter att ökaavgiftsinkomsterna. Utskottet gör därför bedömningenatt det finns skäl att villkora medelstilldelningentill programföretagen på det sätt som föreslås ipropositionen.Utskottet ställer sig även bakom förslaget ipropositionen om att ett särskilt distributionskontoinrättas för finansiering av kostnaderna för TV-distribution och går därmed emot förslaget i motionKr1 (m) yrkande 6. Den föreslagna konstruktioneninnebär att det underskott som uppkommer skalltäckas genom lån i Riksgälden. Utskottet konstateraratt det inte är möjligt att göra en säkerprognos över hur som distributionen avparallella analoga och digitala sändningar kommeratt fortgå. Det är därför inte heller möjligt att nugöra en bedömning av hur det kommer att tainnan en ackumulerande skuld hos Riksgälden kanbörja betalas av eller hur det kommer attta tills underskottet på distributionskontot ärutjämnat. Utskottet utgår från att riksdagenfortlöpande hålls underrättad om utvecklingen avdistributionskontot. Vidare torde de ekonomiskaförutsättningarna för distributionen komma att bliföremål för genomlysning i den parlamentariskakommitté som regeringen avser att tillsätta i godtid före utgången av nästa tillståndsperiod. Det kantilläggas att utskottet i det följande avsnittet avbetänkandet, vilket rör medelstilldelningen (prop.avsnitt 13.3), refererar regeringens beräkningar avvilka belopp som bör tillföras distributionskontotde närmaste åren samt storleken påmedelstilldelningen från distributionskontot tillSVT och UR.I propositionen föreslås även en förändring av dens.k. fördelningsnyckeln, dvs. fördelningen av demedel som anvisas från rundradiokontot till de treprogramföretagen. Utskottet konstaterar att bl.a.inrättandet av ett distributionskonto förfinansiering av TV-distributionen nödvändiggör enändring av fördelningsnyckeln. Utskottet har intenågot att erinra mot den procentuella fördelning somregeringen föreslår. Av följande uppställningframgår att förslaget innebär en ökning av denprocentuella andelen till SR samt en minskning förSVT och UR.-------------------------------------------------SVT SR UR-------------------------------------------------Nuvarande 34,67 4,76fördelningsnyckel % %-------------------------------------------------Ny fördelningsnyckel 37,52 4,75(fr.o.m. % %1 januari 2002)-------------------------------------------------Utskottet har heller inte något att invända mot attprogramföretagen även i fortsättningen i samförståndskall ha möjlighet att justera nyckeln, om deexempelvis kommer överens om att omfördela ansvaretför olika gemensamma funktioner mellan sig.Enligt utskottets uppfattning bör den frågaangående fördelningsnyckeln som väckts i motionKr701 (mp) vara tillgodosedd.Sammanfattningsvis har utskottet kommit fram tillatt bör godkänna regeringens förslag omsystem för medelstilldelning och avslå motionernaKr1 (m) yrkande 6 i denna del, Kr8 (kd) yrkande 6,Kr13 (c) yrkande 4 och Kr701 (mp) yrkande 38.Medelstilldelning (avsnitt 13.3),TV-avgiften (avsnitt 13.4)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör med avslag på motionsyrkandengodkänna regeringens förslag ommedelstilldelning. Jämför reservationerna 23(m) och 24 (fp) villk. 16.Riksdagen bör med avslag på motionsyrkandenanta regeringens förslag till lag om ändringi lagen (1989:41) om TV-avgift. Jämförreservationerna 25 (m) villk. res 23 och 26(fp) villk. 16.PropositionenRegeringen föreslår att programföretagen för år 2002skall tilldelas sammanlagt 5 780 miljoner kronorfrån rundradiokontot. Av dessa skall 5 770 miljonerkronor anvisas enligt fördelningsnyckeln med till SVT, tillSR och till UR. Därutövertillförs engångsvis för ökadtillgänglighet för funktionshindrade.I medlen från rundradiokontot ingår enförstärkning om för SVT, 43miljoner kronor för och för UR,sammanlagt således , avseddabl.a. för kvalificerad programproduktion. Vidareingår till SVT för digitalprogramverksamhet, medan SR får möjlighet attanvända för digitalljudradio. För verksamhet med nya medier, bl.a.Internet, har regeringen beräknat 27 miljoner kronorför SVT, för och 5 miljonerkronor för distributionskontot skall för anvisas468 för distributionskostnader tillSVT och till UR. Tilldistributionskontot skall för föras 160miljoner kronor från rundradiokontot.Av propositionen framgår att regeringen bedömeratt bör föras över frånrundradiokontot till distributionskontot även underår 2003. bör distributionskontottillföras , medan 410 miljonerkronor bör tillföras . För tiden efterden nu föreslagna tillståndsperioden och till dessatt underskottet på distributionskontot äråterbetalt räknar regeringen med attdistributionskontot skall tillföras 460 miljonerkronor , vilket bedöms motsvara kostnadernaför SVT:s och UR:s analoga TV-distribution.Distributionskontot kommer att uppvisa underskottunder de år när de digitala sändningarna byggs ut.Skulden växer successivt och kan när de analogasändningarna avvecklas uppgå till betydande belopp.Därefter kommer skulden att amorteras. För attfinansiera detta underskott skall en kreditram varaknuten till distributionskontot. Storleken påkreditramen skall beslutas av varje år.Regeringen avser att i budgetpropositionen för år2002 återkomma med förslag till kreditram för dettaår.Regeringens förslag till medelstilldelning innebäratt programföretagen sammanlagt kommer att disponera6 under år 2002.Regeringen föreslår att TV-avgiften skall höjas med6 kronor till1 per helår fr.o.m. den 1 januari 2002.Regeringen räknar med att TV-avgiften kommer attbehöva höjas även för attrundradiokontot skall komma i balans undertillståndsperioden. förutserregeringen att höjningen kommer att uppgå tillytterligare , 5kronor och permånad under år 2005.MotionernaI tre motioner avvisas regeringens förslag tillmedelstilldelning liksom förslaget till höjning avTV-avgiften.I motion Kr1 (m) anförs att det finns ekonomiskaförutsättningar att klara uppdraget för SVT och SRutan höjningar av TV-avgiften om public service-uppdraget koncentreras till kvalitetsprogram, omåterhållsamhet iakttas vad gäller dubbladistributionskostnader samt om UR utförsäljs(yrkande 9).Motionärerna bakom motion Kr7 (fp) motsätter sigockså en höjning av TV-avgiften (yrkande 6 i dennadel). Motionärerna anvisar i stället en provisorisklösning på finansieringsproblemen för ett avprogramföretagen, nämligen SVT, genom att föreslåregeländringar, en fråga som utskottet behandlatunder rubriken (avsnitt 11.2).Även i motion Kr10 (kd) föreslås att regeringensförslag till avgiftshöjning skall avslås avriksdagen. Motionärerna anser att det inte ärmotiverat att tillskjuta mer medel tillrundradiokontot. Public service-företagen böranpassa verksamheten efter befintliga medel (yrkande2).Utskottets ställningstagandeUtskottet har då det gäller medelstilldelningen intenågot att erinra mot förslagen i propositionen.Utskottet föreslår att skall godkänna vadregeringen föreslår om medelstilldelning och avslåmotionerna Kr1 (m) yrkande 9 i denna del, Kr7 (fp)yrkande 6 i denna del och Kr10 (kd) yrkande 2 idenna del.Enligt utskottets bedömning skulle en uteblivenhöjning av TV-avgiften, som föreslås i motionernaKr1 (m), Kr7 (fp) och Kr10 (kd), innebära ettkraftigt underskott på rundradiokontot. Utskottetanser att det är angeläget att kontot är i balansoch tillstyrker därför att en höjning i enlighet medregeringens föreslag om per helår träder ikraft . Lagen (1989:41) om TV-avgift bör således ändras i enlighet härmed.Motionerna Kr1 (m) yrkande 9 i denna del, Kr7 (fp)yrkande 6 i denna del samt Kr10 (kd) yrkande 2 idenna del avstyrks.Redovisning och revision (avsnitt13.5)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna vad regeringenföreslår om redovisning och revision.PropositionenI propositionen (s. 75) föreslås att principerna förredovisning och revision skall förtydligas.Programföretagens public service-redovisningar,budgetunderlag och i förekommande fall uppdrag isärskilda regeringsbeslut skall vara granskade avföretagens revisorer.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte något att erinra mot förslaget ipropositionen som således bör godkännas avriksdagen.Tillståndsperiodens längd m.m.(avsnitt 14)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör med avslag på motionsyrkandengodkänna regeringens förslag omtillståndsperiodens längd, dvs. Jämför reservation 27(m, fp).Vidare bör avslå motionsyrkanden ominriktningen av en fortsatt översyn av radiooch TV i allmänhetens tjänst, m.m. Jämförreservationerna 28 (m) och 29 (fp).Tillståndsperiodens längdPropositionenRegeringen konstaterar att public service-företagenverkar på en marknad där förutsättningarna ständigtförändras. Detta medför bl.a. att riksdag ochregering med jämna mellanrum behöver ta ställningtill behov av eventuella förändringar i publicservice-företagens förutsättningar för att värna enfortsatt framgångsrik oberoende radio och TV iallmänhetens tjänst. Regeringen anför att enrelativt lång tillståndsperiod ger företagenlångsiktiga planeringsförutsättningar ochunderstryker deras oberoende ställning. Dock talarde stora förändringarna på teknikområdet, t.ex.övergången till digital sändningsteknik samtutvecklingen av nya medieformer och tjänster, mot enalltför lång period.Regeringen föreslår att tillståndsperioden skallvara . Perioden skall således omfatta åren2002 . Med denna längd får företagen godaplaneringsförutsättningar och möjligheter attutveckla sin verksamhet som det ges tidatt bereda frågor som aktualiserats bl.a. avteknikutvecklingen.MotionernaI motionerna Kr1 (m) yrkande 4 och Kr7 (fp) yrkande2 hemställs att skall besluta atttillståndsperioden skall omfatta , dvs. Med den snabba förändringen påmedieområdet anser motionärerna - från sinarespektive utgångspunkter - att är enalltför att behålla det gamla regelsystemetrelativt oförändrat.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser - i likhet med vad som anförs ipropositionen - att de tre programföretagen måsteges en rimligt lång tillståndsperiod, som ger dem sågoda planeringsförutsättningar och så oberoendeställning som möjligt. Utskottet anser mot dennabakgrund att är en alltför ,varför bör avslå motionerna Kr1 (m)yrkande 4 och Kr7 (fp) yrkande 2.Som anförs i både propositionen och motionernasker stora förändringar på radio- och TV-området sompåverkar public service-verksamhetensförutsättningar. Av denna anledning börtillståndsperioden inte vara alltför lång, varförriksdagen bör besluta att tillståndsperioden skallfastställas till i enlighet med förslaget ipropositionen, dvs. från och med den 1 januari 2002och till och med den 31 december 2005.Inriktningen av en fortsatt översyn av radiooch TV i allmänhetens tjänst, m.m.PropositionenRegeringen meddelar i propositionen sin avsikt atttillkalla en kommitté för en samlad översyn avpublic service-uppdraget och public service-företagens förutsättningar - bl.a. ekonomiska ochorganisatoriska sådana - att uppfylla sitt uppdrag ien ny och föränderlig mediesituation. Resultaten avkommitténs arbete skall föreligga föreutgången av den föreslagna fyraåriga nyatillståndsperioden. Kommittén skall haparlamentarisk sammansättning. Genom en bredpolitisk förankring skall de långsiktigaförutsättningarna för en stark och oberoende radiooch TV i allmänhetens tjänst säkerställas.MotionernaI en motion, Kr282 (kd), väckt , föreslås att enframtidskommission bör tillsättas för att utredapublic service-verksamhetens förutsättningar i enalltmer komplex och internationaliserad värld(yrkande 5). I detta sammanhang yrkas också attpublic service-företagen inte bör slås samman koncern (yrkande 6).Frågor som rör uppgifterna för den av regeringen nuaviserade utredningen om den framtida radion ochtelevisionen i allmänhetens tjänst tas upp i femmotioner väckta med anledning av propositionen.I motion Kr1 (m) yrkande 2 påpekas att viktigaförändringar sker på radio- och TV-området, såsomdet dramatiskt ökade utbudet och övergången tilldigital teknik och distribution via bredband. Dennya tekniken ändrar de kommersiella villkoren ochtittandet individualiseras. Mot denna bakgrund börpublic service-uppdraget ändras. En avutgångspunkterna för den kommande utredningen omframtidens radio och TV i allmänhetens tjänst börvara att medier skall stå fria från staten. Publicservice skall endast komplettera övrigt medieutbudinnehålls- och kvalitetsmässigt och stå föruppgifter som staten finner omistliga. Programmenskall produceras efter upphandling eller påentreprenad. Nya organisationsformer bör skapas förRadiosymfonikerna, Radioteatern och SVT Drama.I samma motion yrkas vidare att sändning kan skeinom ramen för andra företags radio- och TV-programmen också i annat medieutbud. Alternativt kansändning ske i särskilda kanaler (yrkande 8). Enframtida public service-verksamhet som bedrivs ienlighet med de riktlinjer som anges i motionen börfinansieras med skattemedel (yrkande 6 i denna del).Även i motion Kr12 (m) förordas skattefinansieringav den framtida public service-verksamheten.Motionärerna understryker att skattefinansieringeninte bör kombineras med någon statlig styrning(yrkande 2). De drar parallellen till andrakulturinstitutioner som finansieras med skattemedelutan att de för den skull anses vara politisktstyrda.Den fortsatta översynen av radio och TV iallmänhetens tjänst bör enligt motion Kr8 (kd)yrkande 7 behandla konvergensfrågorna,teknikutvecklingen, finansieringsfrågorna ochorganisationsfrågorna. Den bör vidare behandlapublic service-begreppets innehåll samt etiskariktlinjer för etermedier. Översynsarbetet bör ävenomfatta UR:s utvidgade uppgift i ett moderntkunskapssamhälle.Finansieringen av den framtida public service-verksamheten tas upp i motion Kr10 (kd) yrkande 1.Informationssamhällets utveckling, med TV viaInternet och bredband, gör systemet med TV-avgiftföråldrat. Lagen (1989:41) om TV-avgift bör därförupphävas. Alternativa finansieringsformer börutredas, t.ex. skattefinansiering eller införande aven allmän TV-avgift av samma slag som avgiften tillvissa trossamfund.Enligt motion Kr7 (fp) bör den nya utredningen omradio och TV i allmänhetens tjänst präglas av vadsom föreslås i liberalernasprogramskrift Public service i internetåldern(yrkande 1). Utbudet i elektroniska medier börpräglas av kvalitet och bildning och få en tydligkvalitetsinriktning. Större satsningar på ettkvalitetsutbud på svenska bör genomföras. Kultur-och samhällsprogrammen bör präglas av bredd ochmångfald. Krav på saklighet och publicistisktoberoende bör ställas (yrkande 3). Ett nyttfinansieringssystem med slopade TV-avgifterföreslås, där staten tillskjuter kapital till femfonder för stöd till public service. Fonderna skallfå ett årligt tillskott genom nätavgifter.Resurserna bör ligga över dagens nivå(yrkande 4).Staten bör enligt samma motion avveckla sittengagemang i innehållsproduktionen ochdistributionen på radio- och TV-området. Publicservice-företagen bör säljas ut till personaleneller som folkaktier på börsen (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser - i likhet med vad som anförs ipropositionen - att de snabba förändringarna inommedieområdet och svårigheten att förutse hur bl.a.utvecklingen på konvergensområdet kommer att påverkapublic service-området motiverar att ett antalfrågor om förutsättningarna för radio och TV iallmänhetens tjänst blir belysta och värderade.Utskottet instämmer med vad som anförs ipropositionen om att en samlad översyn utifrån enbred och djupgående omvärldsanalys bör göras avpublic service-uppdraget och av public service-företagens förutsättningar att uppfylla dettauppdrag i en ny och föränderlig mediesituation.Utskottet anser att det är av värde att en sådanöversyn uppdras åt en parlamentariskt sammansattkommitté och noterar att regeringen avser att tafram direktiv till utredningen efter samråd medriksdagens partier. Det är enligt utskottets meningangeläget att genom en sådan politisk förankringkunna säkerställa de långsiktiga förutsättningarnaför en stark och oberoende radio och TV iallmänhetens tjänst.En utredning om framtidens radio och TV iallmänhetens tjänst kommer således att tillsättas.Därmed bör önskemålet i motion Kr282 (kd) om enframtidskommission för public service-frågor varatillgodosett. Motionens yrkande 5 avstyrks därför.Utskottet anser att inte bör göra någrasådana uttalanden om inriktningen av eller detaljeri utredningens arbete som föreslås i motionerna Kr1(m) yrkandena 2, 6 i denna del och 8, Kr7 (fp)yrkandena 1, 3, 4 och 5, Kr10 (kd) yrkande 1, Kr12(m) yrkande 2 och Kr282 (kd) yrkande 6, varförriksdagen bör avslå samtliga dessa motionsyrkanden.Utskottet anser att inte heller genomett tillkännagivande till regeringen bör fastställade ämnesområden som utredningsarbetet bör omfatta.Utvecklingen inom området kan komma att göra detnödvändigt att komplettera och förändrautredningsuppdraget under de kommande åren.Utskottet avstyrker därmed även motion Kr8 (kd)yrkande 7.Frågor avseende m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om- departementstillhörighet för ,- försäljning av m.fl., jämförreservation 30 (m).Departementstillhörighet för bör enligt motion Kr338 (m) tillhöraNäringsdepartementet inom ochinte, som , . Med tanke på denökande konvergensen mellan tele-, data-, radio- ochTV-tjänster bör bolaget höra till samma departementsom och . Därmedskulle samordning bl.a. beträffande investeringaroch aktieförsäljningar underlättas.Utskottets ställningstagandeEnligt 7 kap. 1 § regeringsformen skall det förberedning av regeringsärenden finnas ettregeringskansli i vilket det ingår departement förskilda verksamhetsgrenar. Det är regeringen somfördelar ärendena mellan departementen. Medhänvisning härtill föreslår utskottet att riksdagenavslår motion Kr338 (m).Försäljning av m.m.MotionernaEnligt motion T201 (m) yrkande 22 bör riksdagenbesluta att skall privatiseras.Motionärerna anför att företaget i praktiken harmonopol på sändning av radio och TV och attföretagets dominerande ställning ytterligareförstärks vid utbyggnaden av det digitala marknätet.Privatiseringen bör ske skyndsamt.Teracom AB:s verksamhet bör enligt motion K400 (m)konkurrensutsättas (yrkande 15). Public service-företagen och bör inte åläggas att användaTeracom AB:s tjänster. De förra bör få i uppdrag attgöra upphandlingen av sändningarna i konkurrens. Påsikt bör privatiseras.Enligt motion K238 (m) finns det inte någonanledning för staten att äga . Inte hellerbör staten äga och driva eller Boxer AB.Den statliga maktkoncentrationen blir extra tydlignär även bygger ut det digitalamarknätet. Det bör överlåtas till SVT och andra TV-aktörer att själva få upphandla sändningar m.m.(yrkande 1).Utskottets ställningstagandeVid 1998/behandlade utskottetpropositionsförslag om avgränsning av den del avTeracom AB:s verksamhet som skall bedrivas medskälig lönsamhet samt vissa motionsyrkanden omupphandling i konkurrens av TV-distribution imarknätet (bet. 1998/99:KrU1 s. 88-89). Utskottetanförde då, liksom följande år (bet. 1999/2000:KrU8s. 23), att inte har ett monopol iformell bemärkelse, då det inte finns något somhindrar att andra aktörer bygger upp egna marknät,även om höga kostnader i praktiken har hindratdetta. Utskottet anförde också att det är angelägetatt public service-kanalerna och kan ses ochhöras av i stort sett hela befolkningen. Mot dennabakgrund var utskottet inte berett att tillstyrkamotionsförslag om ändringar av bestämmelserna omupphandlingen av utsändningstjänster i marknätet.Riksdagen har - liksom tidigareår - på näringsutskottets förslag avslagitmotionsyrkanden om försäljning av vissa angivnastatliga företag, däribland (bet.2000/01:NU7). har redovisat skälentill varför det är motiverat med ett statligtägande.