bet · GO01FiU21 · 2001-03-20 00:00:00 — Motionärerna anser att regeringendärför bör återkomma till med förslag omhur kreditupplysningslagstiftningen kan ändras försåväl fysiska som juridiska personer så attkonsekvenserna av enstaka eller mindrebetalningsanmärkningar står i rimlig proportion tillförsummelserna.I motion 2000/01:Fi14 av m.fl. (m)anförs att även näringsidkare bör ges rätt att taställning till ett betalningsföreläggande innandenna hamnar hos Upplysningscentralen. Motionärernapåpekar att denna rätt endast är förbehållenprivatpersoner. Detta bör ges regeringen till känna(yrkande 4).I samma motion anförs vidare att problem med s.k.annonsskojerier har blivit allt större på senare år.Vissa företag försöker tilltvinga sig betalninggenom hot om att den påstådda kunden annars kommeratt hamna i med en anmärkning om attansökan om betalningsföreläggande har getts in.Någon uppgift om vilken inställning svaranden hartill ansökan anges i regel inte ikreditupplysningen. I syfte att görakreditinformationen tydligare bör enligtmotionärerna en bestämmelse införas om att den somlämnar en kreditupplysning som innehåller uppgift omatt mål om betalningsföreläggande har inletts skallange om svaranden har bestritt ansökan. Detta börges regeringen till känna (yrkande 5).Även i motion 2000/01:Fi12 av m.fl.(fp) yrkas att det bör ges regeringen tillkänna attden som lämnar en kreditupplysning som innehålleruppgift om att mål om betalningsföreläggande harinletts skall ange om svaranden bestritt ansökan(yrkande 2).Proposition 2000/01:33 om behandling avpersonuppgifter inom skatt, tull och exekutionI proposition 2000/01:33 Behandling avpersonuppgifter inom skatt, tull och exekution, somrör bl.a. ny författningsreglering för behandling avperson-uppgifter inom kronofogdemyndigheternasverksamhet, föreslår regeringen att sekretessenskall stärkas för den exekutiva verksamheten genomatt det nuvarande raka skaderekvisitet ersätts avett omvänt skaderekvisit. Sekretess föreslås därmedgälla i mål eller ärende angående utsökning ochindrivning samt i verksamhet enligt lagen (1986:436)om näringsförbud, för uppgift om enskilds personligaeller ekonomiska förhållanden, om det inte stårklart att uppgiften kan röjas utan att den enskildeeller honom närstående lider skada eller men. Enligtförslaget skall sekretessen dock inte gälla uppgiftom förpliktelse som avses med den söktaverkställigheten i ett pågående mål och inte hellerbeslut i ett mål eller ärende. Uppgifter omförpliktelse i ett avslutat mål skall heller inteomfattas av sekretess om den enskilde harytterligare mål eller ärende registrerat hoskronofogdemyndigheten och uppgiften inte är äldre äntvå år.Vidare föreslår regeringen att motsvarandesekretess skall gälla, i en myndighets verksamhetsom avser förande eller uttag ur utsöknings- ochindrivningsdatabasen enligt lagen (2001:000) ombehandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternasverksamhet, för uppgifter som har tillförtsdatabasen.Regeringen föreslår också att ettkreditupplysningsföretag som har hämtat in enuppgift om förpliktelse i ett pågående mål frånkronfogdemyndigheternas utsöknings- ellerindrivningsdatabas skall gallra uppgiften, när deninte längre omfattas av undantaget från sekretess.I skälen för sitt förslag anför regeringen att det ivissa fall inte är lämpligt från integritetssynpunktatt uppgifter om t.ex. en betalningsförsening ärallmänt tillgängliga hos kronofogdemyndigheterna.Det gäller framför allt de fall där rättelse intekan ske, men där omständigheterna är sådana att detär olyckligt att uppgiften lämnas ut. Regeringenpåpekar att det är fråga omförstagångsgäldenärer och att det ofta rör sig omsmå belopp. är det också fråga omdirekt verkställbara offentligrättsliga fordringar.Regeringen konstaterar att det finns olika metoderför att hindra att uppgifter, när det inte ärönskvärt, lämnas ut till exempelviskreditupplysningsföretag. Som exempel nämns gallringeller blockering av uppgifterna. Regeringen anföratt det dock finns nackdelar med dessa metoder.Problemet bör i stället lösas genom att uppgifternaomfattas av sekretess. För uppgifter i mål som ärpågående finns dock enligt regeringens mening inteskäl att låta uppgifterna omfattas av sekretess.Sekretess bör i princip gälla först i och med attbetalning sker och målet därigenom är avslutat.Regeringen anför vidare att uppgifterna om att enperson är registrerad hos kronofogdemyndigheternadock i vissa fall har ett sådant allmänt intresseatt det kan finnas skäl att göra undantag från denföreslagna sekretessen för uppgifter i ett avslutatmål. Enligt regeringens mening måste en avvägninggöras mellan hänsynen till den personligaintegriteten och intresset av en effektivkreditupplysningsverksamhet. Regeringen anser attövervägande skäl talar för att om en person vid ettenstaka tillfälle registreras hoskronofogdemyndigheten bör sekretess gälla föruppgiften. Uppgiften bör därmed inte få användas förkreditupplysning när skulden har betalats. Omdäremot ansökan om verkställighet görs i mer än ettfall får enligt regeringensmening uppgifter om tidigare skulder anses varanödvändiga, adekvata och relevanta förkreditupplysningsverksamhet. Uppgifterna omförpliktelserna i fråga bör efter att dettainträffat inte omfattas av det föreslagnasekretesskyddet.Vidare framhåller regeringen att ett av ändamålenmed förslaget om att införa sekretess i mål som intelängre pågår är att enskilda i vissa fall skallskyddas mot att uppgifter om dem hoskronofogdemyndigheterna görs allmänt tillgängliga.För att förslaget i det avseendet skall få denavsedda effekten bör de aktuella uppgifterna enligtregeringens mening inte längre få användas ikreditupplysningsverksamhet. Regeringen anser därföratt uppgifter som efter att de har lämnats till ettkreditupplysningsföretag är undantagnafrån sekretess skall gallras hos företaget.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis framhålla att det försåväl enskilda som kreditgivare finns ett behov aven effektiv kreditupplysningsverksamhet. Sådanverksamhet får dock inte medföra otillbörligaintrång i den personliga integriteten eller skada pågrund av att felaktiga eller missvisande uppgiftersprids. En rimlig avvägning mellan nämnda intressenmåste därför avspeglas i reglerna ikreditupplysningslagen. Utskottet konstaterar attregeringens förslag till ändring av 5 § nämnda laginnebär en ytterligare förstärkning avintegritetsskyddet och tillstyrker förslaget.I motion 2000/01:Fi11 anförs att konsekvenserna avenstaka och mindre betalningsanmärkningar måste ståi rimlig proportion till försummelserna. Somredovisats ovan föreslår regeringen i proposition2000/01:33 ändrade bestämmelser för sekretess inomexekutionsväsendet. De föreslagna ändringarnainnebär bl.a. att uppgifter om enskilds personligaoch ekonomiska förhållanden, t.ex. om enbetalningsförsening, som huvudregel inte kommer attlämnas ut till kreditupplysningsföretag när denaktuella skulden har betalats. Som förutsättninggäller att det skall vara fråga om en enstakaförseelse. I samma proposition föreslår regeringenockså en ändring i kreditupplysnings-lagen sominnebär att uppgifter, som efter att de lämnats tillkreditupplysningsföretag är undantagnafrån nämnda sekretess, skall gallras hos företaget.Enligt utskottets mening synes vad som anförs imotion 2000/01:Fi11 därmed i huvudsak varatillgodosett vad avser fysiska personer. Motionenavstyrks i övrigt.När det gäller vad som anförs i motionerna Fi12(yrkande 2) och Fi14 (yrkandena 4 och 5) om att deti kreditupplysning om näringsidkare skall framgåhuruvida denne har bestritt en ansökan ombetalningsföreläggande, vill utskottet framhålla attdet inte kan vara ändamålsenligt för en välfungerande kreditupplysningsverksamhet att gällandereglering utnyttjas för andra syften än att samlainformation om någons vederhäftighet ikredithänseende. Vid finansutskottets offentligautfrågning om problem ikreditupplysningsverksamheten framkom att man inomRegeringskansliet arbetar med att ta fram ettberedningsunderlag för att belysa de frågor som tasupp i de nämnda motionerna. Enligt utskottets meningfinns det även i fråga om näringsidkare ett behov avatt i detta sammanhang uttrycka vad som utgörrelevant och därmed tillåten information i enkreditupplysning. En uppgift i en kreditupplysningom att ansökan om betalningsföreläggande har gjortsbeträffande en näringsidkare bör kompletteras meddennes inställning till ansökan, om vederbörande haruttryckt en sådan.Känsliga uppgifter m.m.BakgrundKreditupplysningslagenI 6 § första stycket kreditupplysningslagen sägs attuppgifter om en persons ras, etniska ursprung,politiska uppfattning, religiösa eller filosofiskaövertygelse eller sexualliv inte får samlas in,lagras eller lämnas ut ikreditupplysningsverksamhet.Vidare sägs i andra stycket att uppgifter omsjukdom, hälsotillstånd eller liknande inte utanmedgivande av Datainspektionen får samlas in, lagraseller lämnas ut i kreditupplysningsverksamhet.Detsamma gäller uppgifter om att någon misstänkseller har dömts för brott eller har avtjänat straffeller undergått någon annan påföljd för brott ellerhar varit föremål för någon åtgärd enligtsocialtjänstlagen (1980:620), lagen (1990:52) medsärskilda bestämmelser om vård av unga, lagen(1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall,lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, lagen(1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, lagen(1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade, 11-14 §§ polislagen (1984:387),lagen (1976:511) om omhändertagande av berusadepersoner m.m. eller utlänningslagen (1989:529).Datainspektionen får enligt tredje stycket lämnamedgivande endast om det finns synnerliga skäl.DataskyddsdirektivetEnligt artikel 8.1 i dataskyddsdirektivet gäller somhuvudregel att medlemsstaterna skall förbjudabehandling av personuppgifter som avslöjar ras elleretniskt ursprung, politiska åsikter, religiös ellerfilosofisk övertygelse, medlemskap i fackföreningsamt uppgifter som rör hälsa och sexualliv.I artikel 8.5 sägs att behandling av uppgifter omlagöverträdelser, brottmålsdomar ellersäkerhetsåtgärder får utföras endast under kontrollav en myndighet eller - om lämpliga skyddsåtgärderfinns i nationell lag - med förbehåll för deändringar som medlemsstaterna kan tillåta med stödav nationella bestämmelser som innehåller lämpligaoch specifika skyddsåtgärder. Ett fullständigtregister över brottmålsdomar får dock föras endastunder kontroll av en myndighet.PersonuppgiftslagenBestämmelserna i artikel 8.1 och 8.5dataskyddsdirektivet har sin motsvarighet i 13 §respektive 21 § personuppgiftslagen.PropositionenRegeringen föreslår att uppgift om hälsa ochmedlemskap i fackförening inte skall få behandlas ikreditupplysningsverksamhet. Vidare föreslås att desärskilda reglerna i kreditupplysningslagen ombehandling av uppgifter om åtgärder enligt främstdet socialrättsliga regelsystemet tas bort.Möjligheten att behandla uppgifter om brott m.m.föreslås också anpassas till dataskyddsdirektivetoch personuppgiftslagen.I skälen för sitt förslag anför regeringen attbegränsningar för behandlingen av känsliga uppgifterutgör bestämmelser av sådan vikt förkreditupplysningsverksamhet att de även ifortsättningen bör finnas i kreditupplysningslagen.Det gäller även uppgifter om brottmålsdomar m.m.Regeringen konstaterar att bestämmelserna i 6 §kreditupplysningslagen om känsliga uppgifter inte ärhelt i samklang med direktivets bestämmelser. Tillskillnad från direktivet finns inte något allmäntförbud mot behandling av uppgifter om hälsa. Inteheller innehåller 6 § någon begränsning föruppgifter om medlemskap i fackförening. Vidare finnsi direktivet inte förbud mot behandling av uppgifterom åtgärder enligt socialtjänstlagen och liknande.Därutöver skiljer sig bestämmelsen om brottmålsdomarm.m. i 6 § från motsvarande reglering idataskyddsdirektivet och personuppgiftslagen.När det gäller uppgift om åtgärd enligtsocialtjänstlagen m.m. anför regeringen attdataskyddsdirektivet är ett harmoniseringsdirektivoch inte medger att medlemsstaterna föreskriverförbud mot behandling av andra kategorier avpersonuppgifter än dem i artikel 8. Det är enligtregeringen alltså inte möjligt att införa ettabsolut förbud mot behandling av uppgifter om attnågon har varit föremål för en åtgärd med stöd avsocialtjänstlagen, lagen med särskilda bestämmelserom vård av unga m.fl. lagar. Regeringen anför attdet inte heller går att ha kvar det allmännaförbudet i 6 § kreditupplysningslagen i vad gällersådana uppgifter. Regeringen föreslår därför attförbudet upphävs.Regeringen påpekar att Lagrådet har framhållit attett upphävande av förbudet innebär en försvagning avden enskildes integritetsskydd och att det intekommer att finnas någon direkt tillbakahållandefaktor i hanteringen av uppgifterna om behandlingensläpps fri.Regeringen anför att de aktuella uppgifterna docki stor utsträckning är sekretessbelagda hossocialnämnderna. Visserligen torde det i allmänhetinte möta något hinder för ettkreditupplysningsföretag att få tillgång tillförvaltningsdomstolarnas avgöranden i de fallsocialnämndens beslut överklagas. Enligt regeringensbedömning lär de aktuella uppgifterna emellertidsällan ha någon självständig betydelse ikreditupplysningssammanhang. En kreditgivare kan somregel få tillräckliga uppgifter om den omfrågadeskreditvärdighet utan att uppgifter om åtgärderenligt t.ex. socialtjänstlagen behöver anges. Detkan enligt regeringens uppfattning mot denbakgrunden ifrågasättas om kraven på t.ex.nödvändighet, adekvans och relevans är uppfyllda.Regeringen påpekar att uppgifterna inte fårbehandlas om dessa grundläggande krav inte äruppfyllda. I vissa fall kan dessutom andrabestämmelser göra att en sådan uppgift inte fårbehandlas eller att den får behandlas först eftermedgivande. Vidare anför regeringen att denomständigheten att någon har varit föremål föråtgärd enligt någon av de angivna lagarna ibland kanutgöra en uppgift om administrativtfrihetsberövande. I så fall skall uppgiften enligtregeringens förslag inte få behandlas utanDatainspektionens medgivande. Regeringen påpekarockså att en åtgärd enligt den socialalagstiftningen ibland kan anses utgöra en uppgift omhälsa. En sådan uppgift får över huvud taget intebehandlas.Regeringen anför att den på lämpligt sätt kommeratt följa utvecklingen.MotionernaI motion 2000/01:Fi12 av m.fl. (fp)anförs att det framgår att regeringen inte kännersig övertygad om att upphävandet av förbudet motbehandling av uppgifter om åtgärder enligtsocialtjänstlagen och vissa andra lagar inte kanleda till integritetsproblem, eftersom man säger sigvilja på lämpligt sätt följa utvecklingen.Motionärerna anser det mycket angeläget attintegritetsaspekterna bevakas och vill därförytterligare poängtera vikten av att regeringenmycket noga följer utvecklingen i dessa avseenden.Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 1).I motion 2000/01:Fi13 av m.fl. (c)anförs att förslaget att upphäva förbudet motbehandling av uppgifter om att någon varit föremålför åtgärder med stöd av socialtjänstlagen ellerlagen om stöd och service till vissafunktionshindrade innebär en försvagning av enskildamänniskors inte-gritetsskydd. Denna försvagning ärenligt motionärerna felaktig ur ett mänskligtperspektiv och dessutom omotiverad med hänsyn tilldataskyddsdirektivet. Enligt motionärerna framgår avpunkt 9 i ingressen till dataskyddsdirektivet attdet finns möjligheter för medlemsstaterna attföreskriva förbud mot behandling av även andrakategorier av personuppgifter än de som enligtdirektivet skall omfattas av förbud. Motionärernaanser att bör avslå förslaget om attupphäva kreditupplysningslagens allmänna förbud motbehandling av uppgifter om att någon har varitföremål för åtgärder enligt socialtjänstlagen ellerlagen om stöd och service till funktionshindrade.Utskottets ställningstagandeI dataskyddsdirektivet saknas en uttrycklig regel omatt direktivet utgör ett s.k. minimidirektiv, dvs.som syftar till att harmoniseringen avmedlemsstaternas lagstiftning endast skall uppnå enviss miniminivå. Som dataskyddsdirektivetsbestämmelser är formulerade framgår att direktivet istället utgör ett s.k. harmoniseringsdirektiv, dvs.där harmoniseringen av medlemsstaternas lagstiftningskall avse direktivets bestämmelser i dess helhet.Undantag från ett sådant direktivs bestämmelser ärendast tillåtna om det uttryckligen framgår avdirektivets bestämmelser. När det gäller behandlingav känsliga per-sonuppgifter innehållerdataskyddsdirektivet en uttömmande uppräkning av dekategorier av personuppgifter för vilkamedlemsstaterna skall meddela förbud mot behandling.Uppgifter om åtgärder enligt socialtjänstlagen,lagen med särskilda bestämmelser om vård av ungam.fl. lagar finns inte med i denna uppräkning.Direktivet saknar bestämmelser om attmedlemsstaterna därutöver medges utrymme attförbjuda behandling av ytterligare kategorier avpersonuppgifter. Utskottet delar således regeringensoch Lagrådets uppfattning att dataskyddsdirektivetinte torde möjliggöra att uppgifter om åtgärderenligt socialtjänstlagen och vissa andra lagar fårbehålla sitt nuvarande skydd enligtkreditupplysningslagen. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag när det gäller behandling avkänsliga uppgifter m.m. och avstyrker motion2000/01:Fi13.Uppgifter om åtgärder enligt socialtjänstlagen ochvissa andra lagar får samlas in, lagras ellerlämnas ut i kreditupplysningsverksamhet endast omDatainspektionen har medgett det. Enligt uppgiftfrån Datainspektionen förekommer inte sådanauppgifter i kreditupplysningsverksamhet i dag.Datainspektionen har heller aldrig prövat någonbegäran om medgivande till en sådan behandling.Utskottet anser att det är av stor vikt attregeringen noggrant följer upp om de ändringar ikreditupplysningslagen som föreslås medför attuppgifter om åtgärder enligt socialtjänstlagen ochvissa andra lagar kommer att förekomma ikreditupplysningsverksamhet och därmed ikreditupplysningar. Om en sådan utveckling kanskönjas, bör man i uppföljningen noggrant bevaka attdetta inte leder till otillbörligaintegritetsintrång. I sådant fall måste åtgärdergenast vidtas. Vid finansutskottets offentligautfrågning uttalades frånRegeringskansliets sida att en möjlig åtgärd är attinom EU ta initiativ för att ändradataskyddsdirektivet i detta avseende. mening är det av stor vikt attöverväganden redan nu görs av vilka åtgärder somkan och bör komma i fråga. Utskottet utgår från atten sådan uppföljning som framhållits sker. Någottillkännagivande till regeringen behövs enligtutskottets mening inte. Motion 2000/01:Fi12 (yrkande1) avstyrks därmed.GallringGällande bestämmelserKreditupplysningslagenEnligt 8 § kreditupplysningslagen fårkreditupplysningar om fysiska personer som inte ärnäringsidkare inte innehålla uppgifter omomständigheter eller förhållanden som är avbetydelse för bedömningen av en personsvederhäftighet i ekonomiskt hänseende, om tre årförflutit från utgången av det år då omständigheteninträffade eller förhållandet upphörde. Uppgiftersom inte får lämnas ut skall efter den angivna tidengallras ut ur register som används ikreditupplysningsverksamhet. Gallring skall göras såsnart det kan ske och i vart fall innan enupplysning lämnas om den som uppgiften avser.DataskyddsdirektivetI artikel 6.1 e dataskyddsdirektivet sägs bl.a. attmedlemsstaterna skall föreskriva att personuppgifterförvaras på ett sätt som förhindrar identifiering avden registrerade än vad som ärnödvändigt för de ändamål för vilka uppgifternasamlades in eller för vilka de senare behandlades.PersonuppgiftslagenVad som föreskrivs i artikel 6.1 e)dataskyddsdirektivet har genomförts i 9 § förstastycket i) personuppgiftslagen. Enligt dennabestämmelse får person-uppgifter inte bevaras underlängre tid än vad som är nödvändigt med hänsyn tilländamålen med behandlingen.PropositionenRegeringen föreslår att en allmängallringsbestämmelse införs i kreditupplysningslagensom innebär att uppgifter om fysiska personer skallgallras när det är nödvändigt att bevarauppgifterna med hänsyn till ändamålet med registret.Den nuvarande regeln om att kreditupplysningar omprivatpersoner inte får innehålla uppgifter som äräldre än föreslås behållas, men ges en någotannorlunda utformning.MotionenI motion 2000/01:Fi14 av m.fl. (m)anförs att tidsperioden efter det att en skuld ärbetald tills det att uppgiften stryks urkronofogdemyndighets register bör kortas ned. I dagstryks uppgiften efter det att skulden ärbetald för fysiska personer och efter det attskulden är betald för juridiska personer. Detta börges regeringen till känna (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringens förslag attinföra en allmän gallringsbestämmelse när det gälleruppgifter om fysiska personer innebär att sådanauppgifter skall gallras när det ärnödvändigt att bevara uppgiften för det ändamål somett register används. För fysiska personer som inteär näringsidkare skall en sådan uppgift dock gallrassenast när uppgiften är . Denföreslagna allmänna gallringsbestämmelsen innebärsåledes att kreditupplysningsföretagen kan varaskyldiga att gallra uppgifter om sådana fysiskapersoner än . Vad som anförsi motion 2000/01:Fi14 (yrkande 3) synes därmed varatill viss del tillgodosett genom regeringensförslag.Regeringens förslag om en allmän gallringsregel ikreditupplysningslagen gäller också fysiska personersom är näringsidkare. Förslaget innebär således fördenna grupp en begränsning så till vida attuppgifter skall gallras när det ärnödvändigt att bevara uppgifterna med hänsyn tilländamålet med registret. Någon slutlig tidsgräns förnär uppgifter senast skall gallras finns dock inteför denna grupp. Detsamma gäller uppgifter omjuridiska personer. Enligt utskottets mening saknasdet anledning att i detta hänseende behandlauppgifter om fysiska personer som är näringsidkareoch juridiska personer på ett annat sätt änuppgifter om privatpersoner. Utskottet anser därföratt det, med tillstyrkande av vad som anförs imotion 2000/01:Fi14 (yrkande 3), bör införas engenerellt gällande treårsregel. Detta bör gesregeringen till känna.Den allmänna gallringsbestämmelsen i 8 §kreditupplysningslagen innebär enligt regeringensförslag att gallring skall ske när det inte längreär nödvändigt att bevara uppgiften med hänsyn tilländamålet med registret. I skälen för sitt förslaganför regeringen dock att den allmännagallringsbestämmelsen, till skillnad frångallringsregeln i personuppgiftslagen ochdataskyddsdirektivet, inte bör vara begränsad tillsådana uppgifter som behandlas automatiserat elleringår i ett manuellt register som är sökbart utifrånsärskilda kriterier. Regeringen anser attbestämmelsen i stället bör omfatta alla uppgifter.Enligt utskottets mening kan regeringens förslagtill lagtext emellertid ge intryck av attgallringsskyldigheten är begränsad till uppgifter iregistret. Utskottet föreslår därför att ordet"registret" i 8 § första stycket byts ut mot ordet"behandlingen".Information till den registrerade genomregisterbeskedGällande bestämmelserKreditupplysningslagenEnligt 10 § kreditupplysningslagen har var och enrätt att mot skälig avgift hos den som bedriverkreditupplysningsverksamhet få skriftligt besked omhuruvida det i verksamheten finns uppgifter lagradeom honom och, om det finns sådana uppgifter, vad dehar för innehåll (registerbesked).DataskyddsdirektivetI artiklarna 10 och 11 i dataskyddsdirektivet finnsbestämmelser om information till den registrerade,såväl då uppgifter har samlats in från denne somfrån någon annan.