bet · GO01KrU7 · 2001-04-05 00:00:00 — Utskottetavstyrker därför motionerna 1999/2000:Ub286 (s) och1999/2000:Ub456 (kd) yrkande 2.MinoritetsfolkhögskolorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om enfolkhögskola för varje minoritet, jämförreservation 4 (v).MotionenEnligt motion 2000/01:Kr341 (v) har folkhögskolornaen särskild uppgift att fylla för de nationellaminoriteterna. Det är viktigt att statensäkerställer ett långsiktigt statligt stöd till enfolkhögskola för var och en av de erkändaminoriteterna. Sådana folkhögskolor kan bli dessaminoritetsgruppers kulturella centrum. avslutat sin kartläggning avminoriteternas behov av folkbildningsverksamhet börregeringen lägga fram förslag för ienlighet med motionen (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeI samband med behandling av regeringensproposition /2000:143 Nationella minoriteter iSverige avgav utskottet ett yttrande tillkonstitutionsutskottet i kultur- ochfolkbildningsfrågor (1999/2000: KrU2y). Utskottetpåminde om att det ankommer på Folkbildningsrådetatt godkänna inrättandet av nyastatsbidragsberättigade folkhögskolor och atttilldela dem bidrag. Utskottet påminde också om attdet redan finns folkhögskolor som vänder sig tilltre av de fem nationella minoriteterna, nämligensamerna, sverigefinnarna och tornedalingarna.Utskottet framhöll också att samtliga folkhögskolorefter eget bestämmande har möjlighet att anordnautbildningar för de olika minoriteterna. förslag avslog ettmotionsyrkande liknande det nu aktuella.Folkbildningsrådet har påregeringens uppdrag redovisat de nationellaminoriteternas deltagande i folkbildningen.Folkbildningsrådet anför att folkbildningen har ettansvar att särskilt uppmärksamma de nationellaminoriteternas behov i enlighet med det syfte medstatsbidraget som innebär att utbildning som vändersig till utbildningsmässigt, kulturellt ellersocialt missgynnade personer skall prioriteras.Folkbildningsrådet anser att kartläggningen visaratt studieförbund och folkhögskolor har tagit dennauppgift på allvar. Folkhögskolor och studieförbundhar genomfört särskilt riktade insatser både efterförfrågningar från minoritetsorganisationer och påeget initiativ. framhåller attpersoner som hör till minoriteterna med storsannolikhet också deltar i det allmännafolkbildningsutbudet, där människor med olikaspråklig, social och kulturell bakgrund förs samman.I den mån minoritetsorganisationerna önskar resursertill särskilt riktade insatser bör de enligtFolkbildningsrådets mening diskutera detta medregeringen. För att ytterligare öka intresset förminoritetsgruppernas utbildnings- och bildningsbehovavser att distribuera rapportentill folkhögskolor och studieförbund.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 2000/01:Kr341 (v) yrkande 2.Folkbildningens kulturaktiviteterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omuppdrag till och Statenskulturråd beträffande folkbildningenskulturaktiviteter, jämför reservation 5 (c).MotionernaEnligt motion 1999/2000:Kr201 (c) är studieförbundenbetydelsefulla aktörer för att kulturlivet skallleva i hela landet. Genom studiecirklar kanmänniskor få ökade kunskaper och möjligheter tilleget skapande och genom kulturprogram kan amatöreroch professionella mötas. Studieförbunden är viktigakulturarrangörer i människors omedelbara närmiljö.Det är därför viktigt att teater, musik,utställningar från museer m.m. kan erbjudas i litetformat som passar i den lokala miljönssamlingslokaler. Motionärerna påminner om attarbetsgruppen Kultur i hela landet lanseradebegreppet "stor konst i liten miljö" och anser attdetta bör vara en ledstjärna för dem som erhållerstatsbidrag till kulturprogram och utställningar.Mot denna bakgrund bör ochStatens kulturråd få i uppdrag att främja enfördjupad, lokal dialog mellan olikakulturarrangörer (yrkande 8).I motion 2000/01:Kr289 (c) begärs attFolkbildningsrådet skall stimulera folkbildningentill att ge större utrymme för ungdomarskulturaktivitet (yrkande 5). Ungdomars engagemangoch medverkan är mycket viktiga även inomfolkbildningen.Utskottets ställningstagandeEnligt de av fastställda sju nationellakulturpolitiska målen skall kulturpolitiken verkabl.a. för att alla skall få möjlighet tilldelaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelsersamt eget skapande. Vidare skall kulturpolitikenfrämja bildningssträvanden.Med utgångspunkt bl.a. i de nationellakulturpolitiska målen har beslutat att ettav syftena med statsbidraget till folkbildningenskall vara att bredda kulturintresset i samhället,öka delaktigheten i kulturlivet samt främjakulturupplevelser och eget skapande.Mot bakgrund av de uppdrag på kulturområdet somFolkbildningsrådet och redan har avstaten anser utskottet att det inte behövs ettsådant uttalande som begärs i motion 1999/2000:Kr201(c). Det måste förutsättas att båda verkar för attkultur sprids i sådana former som även passar mindresamlingslokaler, bibliotek m.m. På samma sätt fårförutsättas att även andra ansvariga, t.ex. kommuneroch landsting, statliga och statligt stöddainstitutioner m.fl. är väl medvetna om attproduktion och samverkan kring kulturaktivitetermåste ske med beaktande av de olika förutsättningaroch behov som finns i olika delar av landet. Detankommer på att kontinuerligt genomförauppföljningar och utvärderingar inom sitt område motde av riksdag och regering uppsatta målen förkulturpolitiken. har också att tillregeringen rapportera om och i vad mån dessa mål ärsvåra att uppnå och i så fall vilka orsakerna är.Som utskottet redovisat i det föregående kommer enny statlig utvärdering av folkbildningen attpåbörjas. I den kommer också frågor omfolkbildningen och kulturen att tas upp.Det fria och frivilliga folkbildningsarbetetvänder sig till alla unga och vuxna människor ilandet med erbjudande om deltagande. Det bör vara ifolkbildningens eget intresse att verksamhetenutformas så att den lockar ungdomar till deltagande.Något särskilt uppdrag till attverka för att ungdomars kulturaktiviteter får störreutrymme inom folkbildningen bör således inte varanödvändigt.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1999/2000: Kr201 (c) yrkande 8och 2000/01:Kr289 (c) yrkande 5.En folkbildningssatsning omdemokratiUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om enfolkbildningssatsning om demokrati, jämförreservation 6 (kd).MotionernaI två motioner , nämligen1999/2000:Kr313 (kd) yrkande 34 och 2000/01:Kr345(kd) yrkande 51, hemställs att regeringen skall tainitiativ till en bred folkbildningssatsning omdemokrati. Regeringen har uttalat att folkbildningenhar en viktig roll i att försvara, vitalisera ochutveckla demokratin, men har enligt motionärernainte sett till att det sker ett mera konkret arbetepå detta område. Det låga valdeltagandet och detminskade politiska engagemanget motiverar en bredfolkbildningssatsning om demokratin och ommedborgarnas delaktighet i den politiska processen.Folkbildningen har med sin spridning, sitt storadeltagarantal och sitt arbetssätt en unik möjlighetatt få medborgarna att känna sig delaktiga i detpolitiska samtalet.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer med vad som anförs i motionernaom folkbildningens betydelse för demokratin.Utskottet vill påminna om att ett av degrundläggande motiven för att staten satsar mycketstora belopp på stöd till folkbildningen är attfolkbildningen skall främja en verksamhet som skaparengagemang för att människor skall vilja delta isamhällsutvecklingen och att folkbildningen skallmedverka till att stärka och utveckla demokratin (2§ förordningen 1991:1451 om statsbidrag tillfolkbildningen).Anordnarna av det fria och frivilligafolkbildningsarbetet skall i enlighet med sinverksamhetsform, arbetsmetod, ideologiska profil ochpedagogiska metod själva lägga fast målen för sinverksamhet och anordna statsbidragsstödd verksamhetinom de gränser som de av fastlagdasyftena med statsbidraget ger. ellerregeringen bör därför inte göra något uttalandeeller ge något uppdrag som gäller en särskilddemokratisatsning inom ramen förfolkbildningsbidraget. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motionerna 1999/2000:Kr313 (kd) yrkande 34och 2000/01:Kr345 (kd) yrkande 51.Folkbildande insatser om deteuropeiska fredsarbetetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omfolkbildande insatser om det europeiskafredsarbetet, jämför reservation 7 (fp).MotionenI motion 2000/01:Kr607 (fp) hemställs att riksdagenskall tillkännage för regeringen vad i motionen sägsom folkbildningens betydelse för människorsengagemang i det fortsatta europeiska fredsarbetet(yrkande 1). Vidare bör uttala sig omvikten av fortsatt engagemang för byggande av detnya fredliga välfärds-Europa med en successivnedmontering av gränser och hinder (yrkande 2).Slutligen föreslås i motionen att skalltillkännage för regeringen vad i motionen sägs omatt medel skall prioriteras för folkbildandeinsatser om utvecklingen i EU (yrkande 3).Motionären påminner om att studiecirkelverksamhetenhaft en avgörande betydelse för det folkligaengagemanget i den moderna svenskasamhällsomdaningen och anser att ett motsvarandeengagemang för den fredliga omdaningen av Europaockså kräver insatser från folkbildningen.Folkbildningen är det främsta pedagogiska redskapetför en aktiv och demokratisk påverkan och förmänniskors engagemang i den process som pågår. Idetta arbete bör ledamöter själva delta,och arbetet bör stödjas av uttalanden från riksdagoch regering samt med särskilt anvisade medel.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer med vad som anförs i motion2000/01:Kr607 (fp) om folkbildningens förmåga ochmöjligheter att skapa engagemang församhällsutvecklingen och att förmedla kunskaper ochstimulera till debatt kring frågor om utvecklingen iEuropa. Folkbildningen har efter eget val deltagit ide satsningar på EU-frågor för vilka medel ställtstill förfogande i särskild ordning utöver detordinarie folkbildningsanslaget. Utskottet ärövertygat om att folkbildningen deltar i dettaarbete även fortsättningsvis utan att görnågra sådana uttalanden som föreslås i motionen. Motdenna bakgrund avstyrks motion 2000/01:Kr607 (fp). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Bidragsfördelningen till vissarörelsefolkhögskolorRiksdagen avslår motion 1999/2000:Kr603 yrkande1.Reservation 1 (c)2. Kvalificerad musikutbildning vidfolkhögskolorRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Kr602,2000/01:Kr606 och 2000/01:Kr701 yrkande 34 idenna del.Reservation 2 (mp)3. Bidragsfördelningen till studieförbundRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr603 och2000/01:Kr605.4. Överläggningar med om folkbildningensinriktningRiksdagen avslår motion 1999/2000:Kr201 yrkande9.Reservation 3 (c)5. Kommunernas och landstingens ansvar förfolkbildningenRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr604.6. Utbildningar inom teckenspråksområdetRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Ub286 och1999/2000:Ub456 yrkande 2.7. MinoritetsfolkhögskolorRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr341 yrkande2.Reservation 4 (v)8. Uppdrag till ochStatens kulturråd om kulturaktiviteterRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Kr201yrkande 8 och 2000/01: Kr289 yrkande 5.Reservation 5 (c)9. En folkbildningssatsning om demokratiRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Kr313yrkande 34 och 2000/01: Kr345 yrkande 51.Reservation 6 (kd)10. Folkbildande insatser om det europeiskafredsarbetetRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr607.Reservation 7 (fp)den 5 april 2001På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: ÅkeGustavsson (s), (), AgnetaRingman (s), (), (),(), (), (), (), (), LennartKollmats (fp), (), Anne-KatrineDunker (m), (), Per () ochErik ().BakgrundRiksdagen beslöt om en ändradansvarsfördelning mellan staten och folkbildningen(prop. 1990/91:82, bet. 1990/91:UbU18, rskr.1990/91:358). Den dittillsvarande omfattanderegleringen ersattes med ett system där riksdag ochregering fastställer övergripande mål och motiv tillgrund för att bevilja statsbidrag för den samlandefolkbildningen, dvs. Dessa mål och motiv uttrycks isyften med statsbidraget i förordningen (1991:977)om statsbidrag till folkbildningen (senast ändrad2000:1451).Statens stöd skall enligt förordningen omstatsbidrag till folkbildningen ha till syfte attfrämja en verksamhet som gör det möjligt för kvinnoroch män att påverka sin livssituation och som skaparengagemang för att delta i samhällsutvecklingen.Vidare skall stödet ha till syfte att stärka ochutveckla demokratin samt bredda kulturintresset isamhället, öka delaktigheten i kulturlivet samtfrämja kulturupplevelser och eget skapande.Verksamhet som syftar till att utjämnautbildningsklyftor och höja utbildningsnivån isamhället skall prioriteras liksom verksamhet somriktar sig till utbildningsmässigt, socialt ochkulturellt missgynnade personer. Personer medutländsk bakgrund, deltagare med funktionshinder ocharbetslösa utgör särskilt viktiga målgrupper förstatens stöd (2 § förordningen om statsbidrag tillfolkbildningen).När det nya systemet infördes förutsattes att bådefolkbildningen själv och staten följer upp ochutvärderar den statsbidragsstödda folkbildningen motsyftena med bidraget. En statlig utvärdering gjordesåren 1994-1996, vilken resulterade i sexdelbetänkanden och ett slutbetänkande,Folkbildningen - en utvärdering (SOU 1996:159). Pågrundval av bl.a. utvärderingsresultaten beslötriksdagen om en komplettering av syftena medstatsbidraget (prop. 1997/98:115, bet.1997/98:KrU17, rskr. 1997/98:258).Sedan den 1 juli 1997 har ett projekt benämntKunskapslyftet pågått med särskilt anvisade medeltill sammanlagt 100 000 årsstudieplatser inomkommunal vuxenutbildning och folkhögskolor.Kommunerna har med sina medel anordnat utbildninginom den kommunala vuxenutbildningen och upphandlatutbildning av folkhögskolor, studieförbund och andrautbildningsanordnare. En särskild kommitté,(dir. 1995:67, 1996:71,1997:104), har utvärderat verksamheten och avgivitett antal rapporter och delbetänkanden samtslutbetänkandet Kunskapsbygget - det livslångalärandet (SOU 2000:28).På grundval av bl.a. resultaten avKunskapslyftskommitténs arbete har regeringennyligen lagt fram proposition 2000/01:72 Vuxnaslärande och utvecklingen av vuxenutbildningen.Propositionen och motioner väckta med anledning avpropositionen har remitterats tillutbildningsutskottet som i sin tur berettkulturutskottet tillfälle att yttra sig överpropositionen och dessa motioner i de delar som rörkulturutskottets beredningsområde. Kulturutskottethar i sitt yttrande 2000/01:KrU3y behandlat frågorom mål för vuxnas lärande, pedagogisk-metodiskutveckling för vuxenutbildningen, frågor omfolkbildningen och ett nytt särskilt riktatstatsbidrag till folkbildningen för åren 2003-2005avsett för folkhögskolan. I yttrandet behandlarutskottet också några motionsyrkanden från allmännamotionstiden som remitterats tillkulturutskottet, vilka behandlar frågor som tas uppi propositionen. överlämnar isamband med yttrandet dessa motionsyrkanden tillutbildningsutskottet för beredning.I proposition 2000/01:72 (avsnitt 11.3) aviserarregeringen att en ny statlig utvärdering avfolkbildningen skall genomföras. Den skall avseFolkbildningsrådets roll och funktion,folkbildningens särart, folkbildningen och kulturen,folkbildningen och dess effekter för deltagarna,folkbildningens egna utvärderingar samtfolkbildningen och personer med funktionshinder. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Bidragsfördelningen till vissarörelsefolkhögskolor (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1.Tillkännagivandet görs med bifall till motion1999/2000:Kr603 yrkande 1.StällningstagandeFolkhögskolorna är en mycket viktig resurs förfolkrörelserna, då stora delar av ledarutbildningenoch annan utbildningsverksamhet sker vid rörelsernasegna folkhögskolor. Enligt min mening är det därförolyckligt att det inte funnits ekonomiskt utrymmeunder för en utveckling av verksamhetenvid vissa rörelsefolkhögskolor, t.ex. Hästsportensfolkhögskola. har under dennaperiod beslutat om en rad nya självständiga,statsbidragsberättigade folkhögskolor, vilka harbörjat som filialfolkhögskolor. som dessanya folkhögskolor har fått eget statsbidrag harursprungsfolkhögskolorna, som de nya avskilts från,därigenom fått ekonomiskt utrymme för utveckling.Jag anser, i likhet med vad som anförs i motion1999/2000:Kr603 (c) yrkande 1, att en särskildöversyn bör göras av regelverket förFolkbildningsrådets fördelning av statsbidrag tillrörelsefolkhögskolorna. Detta bör medbifall till motionsyrkandet som sin meningtillkännage för regeringen.2. Kvalificerad musikutbildning vidfolkhögskolor (punkt 2)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2.Tillkännagivandet görs med bifall till motion2000/01:Kr701 yrkande 34 i denna del och medanledning av motionerna 1999/2000:Kr602 och2000/01:Kr606.StällningstagandeDet kan enligt min mening vara nödvändigt att hasärskilt avsatta medel för vissa ändamål för att deav riksdag och regering fastställda målen förfolkbildningen skall kunna uppnås, t.ex. när detgäller folkbildningens ansvar på kulturområdet. Motdenna bakgrund bör en särskild utvärdering göras avhur folkhögskolans musikutbildning utvecklats sedanFolkbildningsrådet tagit bort bidraget tillkvalificerad musikutbildning. bör medbifall till motion 2000/01:Kr701 (mp) yrkande 34 idenna del som sin mening tillkännage för regeringenvad jag här har anfört.3. Överläggningar med Svenska Kommunförbundetom folkbildningens inriktning (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3.Tillkännagivandet görs med bifall till motion1999/2000:Kr201 yrkande 9.StällningstagandeEn levande demokrati förutsätter många mötesplatser.Föreningsliv, studieförbund och partier erbjudertusentals sådana mötesplatser i . I detdemokratiska samtalet i studieförbundensstudiecirklar, kulturarrangemang och föreläsningarskaffar sig människor nya kunskaper och redskap föratt påverka samhällsutvecklingen. Det är statens,landstingens och kommunernas uppgift att stödjafolkbildningen för att underlättamedborgarinflytande och delaktighet. Det behövs enmedveten prioritering av folkbildningen. Det äroroande att många kommuner och landsting har minskatsina bidrag. Mot denna bakgrund bör enligt minmening regeringen ta initiativ till överläggningarmed om folkbildningens inriktning.Detta bör med bifall till motion1999/2000:Kr201 (c) yrkande 9 som sin meningtillkännage för regeringen.4. Minoritetsfolkhögskolor (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4.Tillkännagivandet görs med bifall till motion2000/01:Kr341 yrkande 2.StällningstagandeSom anförs i motion 2000/01:Kr341 (v) harfolkhögskolorna en särskild uppgift att fylla för denationella minoriteterna. Det är viktigt att statensäkerställer ett långsiktigt statligt stöd till enfolkhögskola för var och en av de erkändaminoriteterna. Sådana folkhögskolor kan bli dessaminoritetsgruppers kulturella centrum. nu avslutat sin kartläggning avminoriteternas behov av folkbildningsverksamhet, börregeringen lägga fram förslag för ienlighet med motion 2000/01:Kr341 (v) yrkande 2.Detta bör med bifall till motionsyrkandetsom sin mening tillkännage för regeringen.5. Uppdrag till och Statenskulturråd om kulturaktiviteter (punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 5.Tillkännagivandet görs med bifall till motion1999/2000:Kr201 yrkande 8 och med anledning avmotion 2000/01:Kr289 yrkande 5.StällningstagandeStudieförbunden är viktiga kulturarrangörer imänniskors omedelbara närmiljö. Teater, musik,utställningar från museer m.m. bör kunna erbjudas ilitet format som passar i den lokala miljönssamlingslokaler. Jag vill påminna om attarbetsgruppen Kultur i hela landet lanseradebegreppet "stor konst i liten miljö". Detta begreppbör enligt min mening vara en ledstjärna för dem somerhåller statsbidrag till kulturprogram,utställningar m.m. Jag anser därför att regeringenbör ge och iuppdrag att främja en fördjupad, lokal dialog mellanolika kulturarrangörer. Detta bör medbifall till motion 1999/2000:Kr201 (c) yrkande 8 somsin mening tillkännage för regeringen.I enlighet med det syfte med statsbidraget somavser breddning av kulturintresset, delaktighet ikulturlivet samt främjande av kulturupplevelser ocheget skapande, bör det enligt min mening höra tillFolkbildningsrådets uppgifter att stimulerafolkbildningen till att ge större utrymme förungdomars kulturaktivitet. Regeringen bör verka föratt så blir fallet. bör med anledning avmotion 2000/01:Kr289 (c) yrkande 5 som sin meningtillkännage detta för regeringen.6. En folkbildningssatsning om demokrati(punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 6.Tillkännagivandet görs med bifall till motionerna1999/2000: Kr313 yrkande 34 och 2000/01:Kr345yrkande 51.StällningstagandeRegeringen bör enligt min mening ta initiativ bred folkbildningssatsning om demokrati. Somregeringen har uttalat har folkbildningenen viktig roll i att försvara, vitalisera ochutveckla demokratin. Jag anser att det lågavaldeltagandet och det minskade politiskaengagemanget motiverar en bred folkbildningssatsningom demokratin för att öka medborgarnas delaktighet iden politiska processen. Folkbildningen har enligtmin mening en unik möjlighet att - med sinspridning, sitt stora deltagarantal och sittarbetssätt - få medborgarna att känna sig delaktigai det politiska samtalet.Vad jag här har anfört bör med bifalltill motionerna 1999/2000: Kr313 (kd) yrkande 34 och2000/01:Kr345 (kd) yrkande 51 som sin meningtillkännage för regeringen.7. Folkbildande insatser om det europeiskafredsarbetet (punkt 10)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 7.Tillkännagivandet görs med bifall till motion2000/01:Kr607.StällningstagandeStudiecirkelverksamheten har haft en avgörandebetydelse för det folkliga engagemanget i denmoderna svenska samhällsomdaningen. Som anförs imotion 2000/01:Kr607 (fp) krävs det insatser frånfolkbildningen för att ett motsvarande engagemangskall växa fram också för den fredliga omdaningen avEuropa, det fortsatta europeiska fredsarbetet ochbyggandet av det nya fredliga välfärds-Europa, därgränser och hinder successivt monteras ned.Folkbildningen är det främsta pedagogiska redskapetför en aktiv och demokratisk påverkan och förmänniskors engagemang i den process som pågår.Riksdagens ledamöter bör själva delta i dettaarbete. Dessutom bör arbetet stödjas av uttalandenfrån riksdag och regering. Sådana folkbildandeinsatser om utvecklingen i EU, som jag nu förordat ienlighet med motion 2000/01: Kr607 (fp), kräversärskilt anvisade medel.