bet · GO01UU9 · 2001-05-31 00:00:00 — En sådan utveckling hotar demokratinsutveckling, menar motionärerna och anför att Sverigei Östsamarbetet, i bilaterala kontakter och inomramen för EU bör verka för att utsatta barn får gå iskolan och ges del av det välstånd som växer framsamt främja lagstiftning som ger skydd för utsattabarn. I yrkande 10 anförs därför attbarnperspektivet bör genomsyra såväl EU:s somSveriges stöd till utvecklingen i Central- ochÖsteuropa.Motionären bakom motion 1999/2000:U221 (kd) yrkande12 anför att regeringen i grannlandssamarbetet ochinom EU verkar för ett förebyggande arbete motungdomskriminaliteten, för ett rättssystem som gerstörre möjlighet till rehabilitering av ungabrottslingar och för att en handlingsplan antas idetta syfte.Även i motion U19 (kd) uppmärksammarkristdemokraterna barnens situation i Central- ochÖsteuropa. Motionärerna framhåller att om inte ökadeinsatser görs inom ramen för såvälmultilaterala samarbeten, t.ex. genom EU och FN, sominom ramen för bilaterala samarbeten slårutvecklingen inte enbart tillbaka i länderna iCentral- och utan hotar även säkerhetenoch utvecklingen i övriga . I motionensyrkande 2 anförs därför att ökade insatser bör görassom skall vara speciellt riktade mot barnenssituation i Central- och Östeuropa.Mänskliga rättigheterMotionärerna bakom motion U17 (m) framhåller att det är avcentral betydelse att västvärldens samarbete medRyssland utvecklas och intensifieras. Det ligger ibåde och i intresse att så sker.Samtidigt menar motionärerna att de politiska kravenpå måste vara tydliga. Kränkningar av demänskliga fri- och rättigheterna är fortfarandevanligt förekommande och för detta har den ryskaregeringen ett eget ansvar. Motionärerna menar iyrkande 13 att den kritik avkränkningar av de mänskliga fri- och rättigheternainte skall vara mildare än den som förs fram frånEuroparådet och OSSE.I motion U18 (fp) yrkande 5 anförs att respekten förde mänskliga rättigheterna i högre grad böruppmärksammas inom ramen för utvecklingssamarbetetmed . Detta gäller avskaffandeav dödsstraffet (yrkande 6), minoritetersrättigheter (yrkande 7), funktionshindradesrättigheter (yrkande 8), människohandel och kvinnorsrättigheter (yrkande 9), barnens rättigheter(yrkande 10), homosexuellas rättigheter (yrkande 11)och situationen i fängelser (yrkande 12).I motion U19 (kd) framhålls att mänskligarättigheter och demokrati är såväl mål som medel förhållbar social utveckling. Motionärerna menar attdetta ständigt bör lyftas fram i olika bi- ochmultilaterala utvecklingssamarbeten och anför iyrkande 1 att respekten för de mänskligarättigheterna förs till ett övergripande mål ochantas som riktlinjer för samarbetet.Miljöfrågor och kärnsäkerhetI motion U17 (m) yrkande 11 anförs vikten av att upprätta engemensam elmarknad kring genom att elnätenbinds samman. Projektet innebär att detnordiska elnätet byggs samman med de baltiskaländernas över och via Polen.Motionärerna menar att på det viset kan miljömässigtskadlig elproduktion ersättas med renare el och detger även en tryggare elförsörjning.I propositionen behandlar regeringen omställningenav energisystemen i ochmotionärerna noterar att regeringen framhåller att itillämpliga fall bör insatserna utformas så attminskning i utsläpp av växthusgaser skall kunnatillgodoräknas i enlighet medklimatkonventionens och Kyotoprotokollets s.k.flexibla mekanismer. Detta är orimligt menarmotionärerna och ger bistånd ett felaktigtfokus. De anför i yrkande 12 i samma motion attSverige inte bör använda stödet till Central- ochÖsteuropa för att smita undan åtagandenunder Kyotoprotokollet.I motion U18 (fp) yrkande 14 anförs att regeringenbör verka för att åtgärder vidtas för att förbättramiljön i länderna i Central- och Östeuropa.Motionärerna konstaterar att viktiga steg har tagisav Östersjöstaterna för att minska utsläppen avmiljöföroreningar men att många och svåra problemåterstår att lösa. De menar även att EU är ochkommer att vara ett mycket viktigt instrument föratt lösa de gränsöverskridande miljöproblemen.I samma folkpartimotion konstateras att denbristande säkerheten i kärnkraftverken i många avländerna i är ett allvarligtmiljöhot mot den europeiska kontinenten.Motionärerna menar att ett mål måste var att främjaenergihushållning och effektivare energidistributionså att det totala energianvändandet kan hållastillbaka. I yrkande 15 anförs att regeringen börgöra större insatser för att förbättrakärnsäkerheten i och övriga Central- ochÖsteuropa.Motionärerna framhåller vidare i samma motion,yrkande 16, att av de medel som finns tillgängligainom ramen för Östersjömiljarderna bör insatsergöras för att öka säkerheten för kärnkraften iSveriges närområde i Central- och Östeuropa.Det säkerhetsfrämjande biståndetI motion U17 (m) konstateras att de tre baltiska ländernaönskar vinna medlemskap i och det anförs attdet ligger i intresse att de lyckas.Motionärerna vill därför i yrkande 1 framhållavikten av att stöder , ochLitauens medlemskap i yrkande 14 i samma motion anförs att det svenskasuveränitetsstödet till , ochLitauen bör fortsätta. I byggandet av bådedemokratiska försvarsmakter och civil säkerhet kande nordiska länderna spela en viktig roll iregionens utveckling.Motionärerna bakom motion U18 (fp) noterar attregeringen i propositionen lyfter fram asyl- ochmigrationspolitisk kompetens samt gränsbevakning ochinsatser för stärkt yttre gränskontroll som viktigaområden för säkerhetsfrämjande stöd. Motionärernamenar att det finns anledning att i ett störresammanhang ställa frågan vad ett ökat samarbete pådet migrationspolitiska området egentligen syftartill. De menar att svenska biståndspengar inte skallanvändas som ett medel för att försöka hindra attmänniskor på flykt tar sig till . I yrkande 4anförs därför att regeringen bör återkomma tillriksdagen med en utförlig redogörelse för vilkakonkreta resultat som uppnåtts inom ramen för detmigrationspolitiska samarbetet med Central- ochÖsteuropa.Sveriges östbistånd och EUMotionärerna bakom kommittémotion U18 (fp) menar att EU:sviktigaste uppgift ärutvidgningen österut. måste unionenvara redo att ta emot de första kandidatländernamenar motionärerna och anser i yrkande 1 att entidtabell för enskilda länders medlemskap börfastslås.I motion U17 (m) anförs att det svenska stödet måstefungera som ett komplement främst till EU:s insatserför att stödja demokratins, rättsstatens ochmarknadsekonomins utveckling i kandidatländerna,samt ländernas förmåga att hantera , inte minst på miljöområdet. Motionärernamenar i yrkande 6 att de svenska stödinsatsernamåste utformas i perspektiv av EU-integrationen avCentral- och Östeuropa.ÖstersjömiljardernaI motion U17 (m) framförs ett antal kritiska synpunkter påÖstersjömiljarderna. Bland annat framhålls att dethar funnits brister i kontrollen och uppföljningenav projekten och att det har saknats en enhetligrapportering. Brister har även rapporterats vadgäller ekonomisk redovisning och återbetalning avoutnyttjade medel. I motionens yrkande 15 anförs attÖstersjömiljarderna bör avskaffas.4.3 Utskottets övervägandenInledningDen politiska utvecklingen medBerlinmurens fall och den åtföljande politiska ochekonomiska omvandlingsprocessen i Central- ochÖsteuropa har medfört att den europeiska politiskakartan på ett oåterkalleligt sätt har ritats om.Omvandlingen har på ett mer konkret plan medfört attSverige har kunnat återuppta mänskliga, kulturellaoch ekonomiska kontakter samt handelskontakter medEstland, och , förbindelser som avpolitiska skäl hade varit avbrutna under lång tid.Den har även medfört att länderna i Central- ochÖsteuropa har sökt och lyckats med att utveckla sinaförbindelser med EU och dess medlemsländer. Framtidautvidgningar av EU kommer att medföra att många avländerna i tar det definitivasteget in i den större familjen av europeiska staterinom ramen för EU.I ljuset av den politiska utvecklingen under slutetav i dessa länder och i synnerhet iBaltikum initierade regeringen detförsta svenska samarbetsprogrammet med länder iCentral- och . Tyngdpunkten lades påkunskapsutveckling. antogsnya samarbetsprogram som innebar att det svenskautvecklingssamarbetet med länder i Central- ochÖsteuropa utökades i väsentlig utsträckning. Detfjärde samarbetsprogrammet löper ut den 31 december2001.Övergripande frågorFöreliggande proposition utgör regeringens förslagpå inriktning av det femte samarbetsprogrammet medCentral- och avseende perioden 2002-2003.I propositionens yrkande 1 föreslår regeringen attriksdagen godkänner ett nytt program förutvecklingssamarbetet med fördenna period.Riksdagen har vid ett flertal tillfällen uttalatatt integrationen av länderna i Central- ochÖsteuropa med europeiska politiska och ekonomiskastrukturer är ett övergripande mål för unionensmedlemsländer och för . stöder aktivtEU:s östutvidgning och kan genomutvecklingssamarbetet underlätta för framtida EU-medlemskap för de länder som så önskar och attländer som ej söker medlemskap i knyts närmareden europeiska integrationen.Utskottet menar att det alltjämt är viktigt att decentral- och östeuropeiska staterna i mån av behovfår internationellt stöd för att fullföljaövergången till demokrati och marknadsekonomi.Liksom under den innevarande programperioden måsteden nästkommande utgå från de förutsättningar somett kommande EU-medlemskap innebär för vissa länder.Efter en första fas av stöd till i synnerhet debaltiska staternas frigörelse och den andra fasen avstöd till uppbyggnad av de demokratiska ochmarknadsekonomiska samhälls-institutionerna iCentral- och , befinner sig samarbetet i enfas av bredare Europaintegration och förestående EU-medlemskap för vissa länder. Utskottet finner attdet svenska utvecklingssamarbetet med Central- ochÖsteuropa är utformat i det perspektivet ochvälkomnar att regeringen menar att samarbetet även ifortsättningen skall präglas av detta.Utskottet vill understryka vikten av att de ländersom inte nu är aktuella för EU-medlemskap så långtsom möjligt engageras i ett omfattande och närasamarbete med EU och med unionens medlemsländer. Vidutformningen av stöd till Central- ochÖsteuropa är det särskilt viktigt att de nyasamarbetsformerna med , och övrigaf.d. länder i utformas med detta iåtanke. Därigenom minskas risken för att nyaskiljelinjer skapas i . Utskottet finner detdärför positivt att regeringen i propositionenframhåller att och fortsattaintegration i europeiska samarbetsstrukturer ärhögprioriterat. Regeringen bedömer attambitionsnivån för samarbetet med bör ökaunder den kommande perioden med hänsyn tillRysslands stora betydelse för stabilitet ochvikten av att strategiskt stödja reformpolitiken.Ökad stabilitet och ökat välstånd i är ettstarkt svenskt och europeiskt intresse. Utskottetdelar dessa bedömningar.Utskottet vill även i sammanhanget peka på viktenav att en stark och stabil nordeuropeisk region,karakteriserad av ett fördjupat regionalt samarbete,kan utvecklas i en fruktbar samverkan med andradelar av och världen. Utskottet menar att detregionala samarbetet bör ses i ett större,europeiskt perspektiv. En sådan samverkan kan fåmycket stor betydelse, både för som enskildnation och för det regionala och europeiskasamarbetet i stort. Utskottet välkomnar därförregeringens strävan att förverkliga visionen omÖstersjöområdet som mest dynamiskatillväxtregion och att detta är en utgångspunkt förSveriges strävan att utveckla och fördjupasamarbetet runt Östersjön.Att förebygga konflikter, inte minst i närområdet,har varit och förblir en av de viktigasteuppgifterna för svensk utrikes- ochsäkerhetspolitik. Enligt utskottets uppfattning ärutvidgningen av EU en mycket betydelsefull komponenti byggandet av en genuin, allomfattande europeisksäkerhetsordning. Utskottet noterar medtillfredsställelse att regeringen i propositionenframhåller att samarbete med Central- ochÖsteuropa syftar till att öka stabiliteten ochstärka säkerheten och välståndet i iallmänhet och i vårt eget närområde i synnerhet.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionensyrkande 1 gällande ett nytt samarbetsprogram medCentral- och för åren 2002 och 2003.I propositionens yrkande 2 föreslår regeringen attriksdagen godkänner regeringens förslag om detövergripande målet för utvecklingssamarbetet medCentral- och (avsnitt 3 i propositionen),samarbetets huvudområden (avsnitt 4 i propositionen)och riktlinjerna för samarbetet (avsnitt 5 ipropositionen).Regeringen föreslår i propositionens avsnitt 3 attdet övergripande målet skall vara att främja enhållbar utveckling, fördjupad integration ochpartnerskap i och dess omgivningarutifrån behoven i samarbetsländerna och medutnyttjande av den svenska resursbasen.Regeringen föreslår i avsnitt 4 i propositionen attsamarbetets huvudområden skall vara: gemensam säkerhet, demokratins fördjupning, ekonomisk omvandling, social trygghet, miljö, utbildning och forskning.Regeringen föreslår därmed att två nya huvudområdeninförs i utvecklingssamarbetet, nämligen socialtrygghet samt utbildning och forskning.Regeringen föreslår vidare i propositionens avsnitt5 att utvecklingssamarbetet med Central- ochÖsteuropa skall styras av tre riktlinjer: att främja EU-anpassningen i kandidatländernasamt, vad avser , ochVitryssland, att främja systemförändringar ochintegration i europeiska samarbetsstrukturer, att främja relationerna med , att låta ett jämställdhetsperspektiv präglasamarbetet.I motion U18 (fp) framhålls i yrkande bör formulera om de mål för östsamarbetetsom regeringen beskriver i propositionen så att dettydligt framgår att målet om att skapa endemokratisk kultur är avgörande för möjligheternaatt uppnå de övriga målen.I motion U19 (kd) framhålls att mänskligarättigheter och demokrati är såväl mål som medel förhållbar social utveckling. Motionärerna menar attdetta ständigt bör lyftas fram i olika bi- ochmultilaterala utvecklingssamarbeten och anför iyrkande 1 att respekten för de mänskligarättigheterna förs till ett övergripande mål ochantas som riktlinjer för samarbetet.Utskottet menar att demokratiska samhällssystem ären förutsättning för stabilitet och säkerhet.Demokrati skall ses som en process på såvälnationell, regional som lokal nivå, vilken bärs uppav stabila demokratiska och rättsliga institutioneroch respekt för de grundläggande fri- ochrättigheterna samt ges ett innehåll med hjälp av ettfungerande civilt samhälle med aktivt folkligtdeltagande.Utskottet kan vidare konstatera att dendemokratiska utvecklingen i iallt väsentligt fortsätter i positiv riktning. Iflera länder är demokratin på väg att konsoliderasmed flera genomförda demokratiska val och ettrelativt stabilt partisystem. Det finns dockfortfarande mycket att göra för att stärkaförtroendet för demokratin och för att bidra tillatt ett aktivt folkligt deltagande blir isamarbetsländerna. Det civila samhället ärfortfarande i vissa länder outvecklat.Motionärerna bakom motion U18 yrkande 2 menar attskapandet av en demokratisk kultur är avgörande förmöjligheterna att uppnå de andra målen.Utskottet kan konstatera att ett av samarbetetshuvudområden är demokratins fördjupning. Utskottetnoterar att regeringen inte har gjort någonprioriteringsordning mellan huvudområdena och menarsåledes att de alla kan bidra till att uppfylla detövergripande målet för samarbetet: att främja enhållbar utveckling, fördjupad integration ochpartnerskap i och dess omgivningar,utifrån behoven i samarbetsländerna och medutnyttjande av den svenska resursbasen. Utskottetdelar denna uppfattning.Utskottet vill framhålla att ett fördjupande avdemokratin, liksom att säkerställa en hållbarekonomisk omvandling, utgör de ursprungligahörnstenarna i samarbetet. Utskottet menar attinsatserna bör fokusera på att bidra till att stärkademokratiska strukturer, främja en demokratiskkultur och ett aktivt medborgerligt deltagande genomstöd till utveckling av ett väl fungeranderättssamhälle, ett starkt civilt samhälle ochsamarbete på lokal och regional nivå. Utskottetfinner att biståndet är utformat med deninriktningen.Vidare vill utskottet framhålla att samarbetetshuvudområden - vilka redovisats ovan - förutsättervarandra och är ömsesidigt samverkande. Demokratiskasamhällssystem är en förutsättning för ekonomisk ochsocial stabilitet samt för både inre och yttresäkerhet i samarbetsländerna. bidrar enekonomiskt, social och miljömässigt hållbarutveckling i länderna till att de demokratiskastrukturerna förstärks och konsolideras. Utskottetmenar således att förstärkt demokrati på samma gångär mål och medel i samarbetet med länderna iCentral- och . Det bör emellertid enligtutskottets uppfattning inte överordnas övrigacentrala samarbetsområden.Utskottet konstaterar att utvecklingssamarbetet medCentral- och i stor utsträckninggenomsyras av en strävan att främja respekten för demänskliga rättigheterna. Detta är särskilt tydligt iföreliggande proposition vad gäller de huvudområdensom rör demokratins fördjupning och social trygghetliksom riktlinjen att allt samarbete skall präglasav ett jämställdhets-perspektiv.Som exempel på samarbetsområden där etträttighetsperspektiv spelar en avgörande roll kannämnas det språk- och integrationsfrämjande stödettill och vars syfte är attunderlätta för de rysktalande icke-medborgarna attfå lettiskt respektive estniskt medborgarskap samtpåskynda deras integrering. Vidare lyfts det civilasamhällets betydelse för en verklig demokratiseringoch människors möjlighet att uttrycka sig fritt frami propositionen. Slutligen ges särskilduppmärksamhet i utvecklingssamarbetet åt grupper isamhället vars förmåga att utnyttja sina rättigheterär försvagade, såsom institutionaliserade barn,misshandlade kvinnor, funktionshindrade samt offerför sexuell exploatering genom exempelvismänniskohandel.Utskottet vill framhålla att en ökad respekt för demänskliga rättigheterna utgör ett grundläggandemotiv för samarbetet. Utskottet finner att biståndetär utformat med den inriktningen.Utskottet vill vidare framhålla att samarbetetshuvudområden - vilka redovisats ovan - förutsättervarandra och är ömsesidigt samverkande. Respekt förde mänskliga rättihgeterna och de demokratiska fri-och rättigheterna är förutsättningar för ekonomiskoch social stabilitet och för både inre och yttresäkerhet i samarbetsländerna. bidrar enekonomiskt, social och miljömässigt hållbarutveckling i länderna till att respekten för demänskliga rättigheterna förstärks och konsolideras.Utskottet menar således att ökad respekt för demänskliga rättigheterna på samma gång är både måloch medel i samarbetet med länderna i Central- ochÖsteuropa. Det bör emellertid enligt utskottetsuppfattning inte överordnas övriga centralasamarbetsområden.Utskottet finner att regeringens framställning vadgäller det övergripande målet för samarbetet,samarbetets huvudområden samt riktlinjerna församarbetet är välbalanserad och relevant.Därmed tillstyrker utskottet propositionens yrkande2 och avstyrker motionerna U18 (fp) yrkande 2 ochU19 (kd) yrkande 1.I propositionens yrkande 3 föreslår regeringen attriksdagen godkänner att samarbetet huvudsakligenskall vara inriktat på , , ,, och Vitryssland.Utvecklingssamarbetet med bör alltjämt hahög prioritet, ambitionsnivån bör vara fortsatt högvad gäller och insatserna kan breddas iVitryssland framhåller regeringen. Regeringen menaräven att geografisk koncentration bör eftersträvasvad gäller och . Kom-plexiteten isamarbetet med dessa länder ökar också i takt medatt en ökad andel av samarbetet riktar in sig pådessa länder.Utskottet stöder regeringens förslag och tillstyrkerdärmed propositionens yrkande 3.Utskottet menar att en mycket oroande utvecklingunder senare år är handel med kvinnor och barn(människohandel eller trafficking). Denna harutvecklats till att bli en av världens snabbastväxande kriminella verksamheter, där inte minstländer i är hårt drabbade.Enligt de uppskattningar som har gjorts försårligen hundratusentals människor in i EU mot sinvilja för att utnyttjas inom bl.a. sexindustrin ochsom gratis arbetskraft. Bakom denna handel liggerofta välorganiserade kriminella ligor. hardet tyvärr noterats få framgångar i försöken attstävja ligornas handel med kvinnor och barn. FleraEU-länder har påbörjat bilateralt samarbete för attmed gemensamma insatser försöka hindramänniskosmugglarnas aktiviteter. En diskussion pågårom att ge den gemensamma europeiska kriminalpolisen,, en större roll i kampen mot människohandel.Även på det globala planet inom FN har problemetfått nödvändig uppmärksamhet. Utskottet kankonstatera att antogs, med aktivsvensk medverkan, flera viktiga instrument för attförhindra handel med människor. I FN antogs etttillägg till konventionen om organiseradbrottslighet, ett protokoll för att förhindra,förbjuda och straffa handel med människor, isynnerhet vad gäller kvinnor och barn.Eftersom kvinnor och barn från länderna i Central-och är särskilt drabbade av dennamänniskoovärdiga och kriminella verksamhet menarutskottet att kampen mot människohandel bör lyftasfram och ges en framskjuten plats iutvecklingssamarbetet med länderna i Central- ochÖsteuropa. Utskottet utgår från att så sker ochmenar att regeringen i en kommande redovisning tillriksdagen bör redogöra för de aktiviteter på områdetsom genomförs eller planeras för att minskamänniskohandeln och för att hjälpa dess offer. Avredovisningen bör även framgå under vilket avsamarbetets huvudområden denna verksamhet bedrivssamt huruvida den ingår i någon av riktlinjerna församarbetet.Biståndets långsiktiga omfattning och inriktningI motion U18 (fp) yrkande 3 anförs att regeringenbör återkomma med klarare och mer utförliga motivtill varför östbiståndet kommer att skäras nerkraftigt från och med år 2004.I motion U17 (m) framhåller motionärerna i yrkande16 att handel, investeringar, politisk samverkan ochutbyte på alla områden är det långsiktigt naturliga,precis som med västliga grannländer.Regeringen föreslår i propositionen att samarbetetmed de länder som kommer att bli medlemmar i fasas ut. Regeringen anför att parallellt medutvecklingssamarbetet har handel,direktinvesteringar och kontakter expanderat mycketkraftigt utan statens tillskyndan eller finansieringoch grannlandssamarbetet är redan livligt. Vidaremenar regeringen att finansiering i ökadutsträckning bör länkas över EU för de länder somblir medlemmar. Regeringen framhåller att takten iutfasningen bör bestämmas av beräknad tidpunkt förmedlemskap, ländernas behov, efterfrågan ochabsorptionsförmåga samt svensk kompetens och svensktintresse.Utskottet vill framhålla att det bilateralautvecklingssamarbetet med de baltiska länderna skallstödja dessa länders EU-integration. Det bilateralastödet samordnas med stödet från EU och skall utgöraett komplement till detta. Kunskapsöverföring utgörhuvuddelen av det svenska stödet. Detta kan i vissafall kompletteras med andra instrument för att uppnåså goda resultat som möjligt.Utskottet noterar att den långsiktiga nivå förutvecklingssamarbetet för somregeringen anger 2001 för år2004 () ligger under dennuvarande nivån och den nivå som kommer att gällaunder den kommande (sammanlagt ).Utskottet menar att regeringens argument i förstahand kan ha relevans för de länder som kommer attbli medlemmar i på medellång sikt. Vidare villutskottet anföra att för dessa länder kommertonvikten i förbindelserna att allt mindre läggas påstatsstött utvecklingssamarbete och alltmer övergå ireguljärt grannlandssamarbete, dvs. samarbete utansärskilt statligt stöd. Det ligger i sakens naturatt biståndet är en hjälp till självhjälp och attdet kan avvecklas för de länder som uppnår engodtagbar samhällelig utvecklingsnivå och som blirmedlemmar i vill dock framhålla att flera av deländer som ingår i samarbetet inte är aktuella förmedlemskap inom EU. Det gäller , Vitrysslandoch där utskottet kan konstatera att behovenär stora och kommer att så förbli under överskådligframtid. Det finns en ökande medvetenhet om de storabehoven i , och Vitryssland.Utskottet har förståelse för att regeringen i sinlångsiktsplanering måste ange nivåer förutvecklingssamarbetet.