bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — De lokalainvesteringsprogrammen bör avskaffas ochräntebidragen minskas.Sammantaget innebär det att jagförordar att godkännerFolkpartiets förslag till fördelning avutgifterna på utgiftsområden förbudgetåret 2002.Sammanfattningsvis anser jag således attriksdagen bör bifalla motionerna Fi294(fp) yrkandena 2, 3 och 5-7, Fi285 (fp)yrkandena 1-16, 18, 22, 23 och 26, Sk487(fp) yrkandena 1 och 4 samt Bo324 (fp)yrkande 10. Även motion Fi281 (m, kd, c,fp) tillstyrks.Jag avstyrker regeringens förslag iberörda delar liksom de övriga motionersom är aktuella i detta sammanhang.Folkpartiets förslag till utgiftsramarm.m. för budgetåret 2002Belopp i miljoner kronorFörändring i förhållande till regeringensförslag(bild eller grafiskt element borttaget)16. Preliminär fördelning avutgifterna på utgiftsområden åren 2003och 2004 - avsnitt 4.2, punkt 8 (m)av (), LennartHedquist (m), () ochCarl-Axel ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 8 borde ha följande lydelse:8. godkänner den i reservation16 föreslagna preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden förbudgetåren 2003 och 2004 som riktlinjeför regeringens budgetarbete. Därmedbifaller motion 2001/02:Fi291av m.fl. (m) yrkande 5 ochavslår proposition 2001/02:1 punkt 9 samtmotionerna2001/02:Fi292 av m.fl. (kd)yrkande 10,2001/02:Fi293 av m.fl. (c)yrkande 4 och2001/02:Fi294 av m.fl.(fp) yrkande 8.StällningstagandeVi biträder Moderata samlingspartietsförslag till preliminär fördelning avutgifterna på utgiftsområden för åren2003 och 2004.Med vårt budgetförslag vill vi uppnå depolitiska mål som finns redovisade i vårmotion Fi291 (m). Den offentliga sektornsutgifter och inkomster måste begränsasför att de offentliga finanserna skallbli mindre konjunkturkänsliga.Inom ramen för minskade offentligautgifter omvandlar vi sammansättningen avden offentliga sektorns inkomster ochutgifter. Vi föreslår förstärkningar inomområden där det offentliga skall ståstarkt och kunna vara en trygghet för densom mest behöver stöd. Därför stärker vistödet till handikappade, änkor och desämst ställda pensionärerna somvi också satsar på ökade resurser som gårdirekt till skolor och sjukvård i ställetför att slussas via de storavälfärdssystemens byråkratier.Regeringens stora satsningar på ökadepengar till kommuner och landsting harinte gett de resultat som man harpåstått. Vi väljer därför att prioriteraverksamheterna och den enskildes val istället för de gamla offentligastrukturerna.Vi ser till att staten kan uppfyllasitt ansvar för trygghet på gator ochtorg, vi slår vakt om en moderninfrastruktur, en god högre utbildningoch forskning. Genom lägre skatter,bättre sjukvård och rehabilitering samten offensiv arbetsmarknadspolitik kan viminska på bidragsbehov och uppnå lägrekostnader för bl.a. sjukförsäkringen.Våra utgiftsminskningar berör friskaoch arbetsföra som genom lägre skatteroch sitt eget arbete kan utveckla sintrygghet som vi slår vakt om deenskilda som är i störst behov av stöd.Vi sparar i de stora utgiftssystemen ochkan genom detta genomföra betydandeskattesänkningar till förmån för att flerfår ökad makt över välfärden.Utgiftstaket för den offentliga sektornbör minskas med netto 110 miljarderkronor och med 133 miljarder kronor2004 jämfört med regeringens förslag.Till detta kommer våra omfattandeskattesänkningar på i första hand arbeteoch företagande som netto uppgårtill och för 2004till för denkonsoliderade offentliga sektorn.Vi anser således att börbifalla vårt förslag i motion Fi291 (m)yrkande 5 och hänvisar till de närmarepreciseringar som görs där. Regeringensförslag i denna del liksom övrigamotionsyrkanden bör avslås.17. Preliminär fördelning avutgifterna på utgiftsområden åren 2003och 2004 - avsnitt 4.2, punkt 8 (kd)av () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 8 borde ha följande lydelse:8. godkänner den i motion2001/02:Fi292 (kd) föreslagna preliminärafördelningen av utgifterna påutgiftsområden för budgetåren 2003 och2004 som riktlinje för regeringensbudgetarbete. Därmed bifaller riksdagenmotion2001/02:Fi292 av m.fl. (kd)yrkande 10 ochavslår proposition 2001/02:1 punkt 9 samtmotionerna2001/02:Fi291 av m.fl. (m)yrkande 5,2001/02:Fi293 av m.fl. (c)yrkande 4 och2001/02:Fi294 av m.fl.(fp) yrkande 8.StällningstagandeVi anser att den preliminära fördelningenav utgifterna på utgiftsområden för åren2003 och 2004 skall göras i enlighet medKristdemokraternas motion Fi292. Detinnebär att anslagen på statsbudgeten börvara ca lägre änregeringens förslag och ca 32miljarder kronor lägre 2004. Genom denkristdemokratiska politiken, som vi anseratt bör ställa sig bakom, kanbetydande utgiftsminskningar åstadkommasoch omprioriteringar göras i enlighet medvad som i sin helhet redovisas i motionFi292.Satsningar kan göras dekommande åren inom flera områden.Garantinivån i föräldraförsäkringen höjs,vägnätet rustas upp. Pensionerna och u-landsbiståndet höjs och rättsväsendettilldelas mer resurser. Denkristdemokratiska politiken innebär ocksåökade resurser till kommunsektorn för attinte minst trygga kommuninvånarnasframtida behov av vård och omsorg.Med det anförda föreslår vi att motionFi292 (kd) yrkande 10 bör bifallas avriksdagen. Vi hänvisar till denärmare preciseringar som görs imotionen. Propositionens förslag ochövriga motioners förslag i motsvarandedelar bör avslås.18. Preliminär fördelning avutgifterna på utgiftsområden åren 2003och 2004 - avsnitt 4.2, punkt 8 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 8 borde ha följande lydelse:8. godkänner den i motion2001/02:Fi293 (c) föreslagna preliminärafördelningen av utgifter påutgiftsområden somriktlinje för regeringens budgetarbete.Därmed bifaller motion2001/02:Fi293 av m.fl. (c)yrkande 4 ochavslår proposition 2001/02:1 punkt 9 samtmotionerna2001/02:Fi291 av m.fl. (m)yrkande 5,2001/02:Fi292 av m.fl. (kd)yrkande 10 och2001/02:Fi294 av m.fl.(fp) yrkande 8.StällningstagandeJag anser att den preliminärafördelningen av utgifterna påutgiftsområden skallgöras på det sätt som föreslås iCenterpartiets motion Fi293. Det innebäratt regeringens förslag angående anslagenpå statsbudgeten inklusiveålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten bör minskas med ca 44respektive åren 2003och 2004.Genom politik kommerutgifterna för arbetslösheten att sjunka.Vårt förslag om ett rehabiliteringspaketkommer att kraftigt minska kostnadernaför sjukpenning och förtidspensioner. Vivill genomföra eninkomstskattereform som är avsedd attminska dagens höga marginaleffekter förlåg- och medelinkomsttagare.Jag föreslår alltså att riksdagenbifaller motion Fi293 (c) yrkande 4 ochavslår regeringens förslag i denna del(punkt 9) samt motionerna Fi291 (m)yrkande 5, Fi292 (kd) yrkande 10 ochFi294 (fp) yrkande 8.19. Preliminär fördelning av utgifternapå utgiftsområden för åren 2003 och2004 - avsnitt 4.2, punkt 8 (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget tillriksdagsbeslut under punkt 8 bör haföljande lydelse:8. godkänner att den i motionFi294 (fp) redovisade preliminärafördelningen av utgifterna påutgiftsområden för och2004 utgör riktlinje för regeringensbudgetarbete. Därmed bifaller riksdagenmotion2001/02:Fi294 av m.fl.(fp) yrkande 8 ochavslår proposition 2001/02:1 punkt 9 samtmotionerna2001/02:Fi291 av m.fl. (m)yrkande 5,2001/02:Fi292 av m.fl. (kd)yrkande 10 och2001/02:Fi293 av m.fl. (c)yrkande 4.StällningstagandeJag anser att utgifterna preliminärt börfördelas på utgiftsområden för åren 2003och 2004 på det sätt som föreslås iFolkpartiets partimotion Fi294.Regeringens förslag angående anslagen påstatsbudgeten inklusiveålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten bör ökas med ca 5respektive åren 2003och 2004. De prioriterade områdena ärframför allt vård och omsorg,barnfamiljer och bistånd. Viktiga delarav besparingarna under åren 2003 och 2004är en reform av arbetsmarknadspolitikenmed större självfinansieringsgrad iarbetslöshetsförsäkringen samt enomläggning av sjukförsäkringssystemet såatt fler långtidssjukskrivna kan återgåtill jobbet. Dessutom föreslår viinförande av en trafikförsäkring samtslopade lokala investeringsprogram.Med det anförda tillstyrker jagförslagen i motion Fi294 (fp) yrkande 8och hänvisar till de närmarepreciseringar som görs i motionen.Regeringens förslag i denna del avstyrks(punkt 9) liksom motionerna Fi291 (m)yrkande 5, Fi292 (kd) yrkande 10 ochFi293 (c) yrkande 4.20. revisorers förslagangående sänkta socialavgifter -avsnitt 5.1 och punkt 15 (kd)av och (bådakd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 15 borde ha följande lydelse:15. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 20. Därmed bifaller riksdagenmotion2001/02:Fi3 av m.fl. (kd) samtdelvis skrivelse 2001/02:RR2 yrkande 1och avstyrker 2001/02:RR2 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att /01:8 Sänkta socialavgifter -har de någon effekt? är behäftad medstora brister och att rapportensslutsatser att nedsättningen är enineffektiv åtgärd har begränsad relevansför utformningen av den ekonomiskapolitiken. Rapporten har storametodologiska brister. Vid utvärderingarav skattesänkningar bör man anlägga ettbetydligt vidare synsätt än det somkommer till uttryck i revisorernasrapport. Utvärderingar av denna typ avåtgärder bör inte bara inriktas påsysselsättningseffekterna utan ocksåinnefatta andra effekter påsamhällsekonomin t.ex. företagande,skattekilar, investeringar löner m.m..Vår slutsats är attnedsättningen av socialavgifterna börutökas. Vi förespråkar att görett tillkännagivande till regeringen omatt denna typ av skattesänkning inteenbart kan utvärderas på det sättrevisorerna gjort utan kräver en bredareansats. Detta bör också ges till kännaför revisorerna.Med det anförda tillstyrker vi motionFi3 (kd) samt tillstyrker revisorernasyrkande 1 delvis och avstyrkerrevisorernas yrkande 2.21. Revision av EU-medel - avsnitt 5.2,punkt 16 (m, fp)av (), LennartHedquist (m), (),() och Carl-AxelJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 16 borde ha följande lydelse:16. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 21. Därmed bifaller riksdagendelvis motion2001/02:U303 av m.fl. (m)yrkande 13.StällningstagandeVi vill erinra om att det har förekommitfusk och bedrägeri med pengar somkanaliseras via EU:s budget. Detta ärallvarligt av ekonomiska skäl men ocksåför att det uppluckrar samhällsmoralen.Vi anser att EU kraftfullt måsteförbättra kontrollen och möjligheten attbeivra fusk och bedrägerier. Det är avstor vikt att regeringen driver dessafrågor inom EU.Vi anser att skall som sinmening tillkännage detta för regeringen.Därmed tillstyrks delvis motion U303 (m)yrkande 13.22. Barnbilaga i budgetpropositionen -avsnitt 5.3, punkt 17 (kd)av () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget tillriksdagsbeslut under punkt 17 bör haföljande lydelse:17. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 22. bifaller därmedmotion2001/02:Fi214 av m.fl.(kd, v, c, fp, mp) ochavstyrker motionerna2001/02:So304 m.fl. (c)yrkande 1 samt2001/02:So495 m.fl. (mp)yrkande 26.StällningstagandeEnligt vår mening innehållerstatsbudgeten för inte någotsamlat grepp kring ekonomiskaprioriteringar till barn och unga.Samtidigt som befintlig statistik visaratt barn i i jämförelse med barni andra har det materielltbra, kan man konstatera att 1990-taletsekonomiska politik har slagit hårt motflera grupper av barn i redan utsattasituationer. Vi anser att det krävssamordning mellan olika departement föratt tydliggöra de ekonomiska beslutenskonsekvenser för barn för att FN:sbarnkonvention skall genomföras.Frågan om barnbilagan väcktes redan1992 i . Regeringen har vidflera tillfällen markerat attbarnkonventionen skall efterlevas och attalla relevanta beslut skall analyserasutifrån hur de påverkar barnenssituation. Vi anser att regeringenspågående arbete kring barnfrågornainnebär i sig ett stort steg framåt förutvecklingen av barnperspektivet, men vivill ta ett steg till. Vi vill attregeringen återkommande beaktarkonsekvenserna av tidigare utfästelseroch tar ett större samlat grepp kring denekonomiska politiken vad gäller barn.Vi anser därmed att varjebudgetproposition skall kompletteras meden barnbilaga där samtliga departementtydligt markerar vilka utgifter som ärriktade till barn och unga, och därregeringens barnpolitiska ambitioner ochprioriteringar tydligt framgår. Enbarnbilaga skulle underlätta regeringensredovisning av sin politik och dessutomunderlätta för medborgarna att följa uppoch värdera politiken ur ettbarnrättsperspektiv. Enligt vår meningbör en barnbilaga i statsbudgeten följanedanstående riktlinjer:- Den bör tydligt visa hur barnpolitiskaambitioner och prioriteringaröverensstämmer med reformer/besparingar.- Den skall tydligt markera vilkareformer/besparingar som är riktade tillbarn och unga.- Den skall tydligt markera vad planeradereformer/besparingar förväntas innebäraför barns levnadsvillkor.- Utöver de områden som direkt berörbarn, som familjepolitik, utbildning ochhälsa, skall den även analysera effektenav makroekonomiska politikområden. Detär områden som normalt inte nämns irelation till barnfrågor men som kan haen betydande effekt för barnslivsvillkor.- Den skall följa upp och utvärderaeffekterna för barn av genomfördaekonomiska beslut.Vi föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad vi harframfört om barnbilagan ibudgetpropositionen. Detta innebär attriksdagen bifaller motion Fi214 (kd, v,c, fp, mp) och avstyrker motionerna So304(c) yrkande 1 och So495 (mp) yrkande 26.23. Barnbilaga i budgetpropositionen -avsnitt 5.3, punkt 17 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget tillriksdagsbeslut under punkt 17 bör haföljande lydelse:17. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 23. bifaller därmedmotion 2001/02:So304 av . (c) yrkande 1 och avstyrkermotionerna2001/02:Fi214 av m.fl.(kd, v, c, fp, mp) och2001/02:So495 av m.fl.(mp) yrkande 26.StällningstagandeEnligt min mening innehållerstatsbudgeten för inte någotsamlat grepp kring ekonomiskaprioriteringar till barn och unga. Fråganom barnbilagan väcktes . har vid degranskningar som genomförts avsvenska rapporter haft stark kritik bl.a.mot barns utsatta sociala ställning ochasylsökande barns situation. En hel delav den kritiken grundar sig i följder avövergripande ekonomiska beslut på olikautgiftsområden i statsbudgeten. Detskulle underlätta att implementerabarnkonventionen om en genomlysning avbudgeten gjordes i en barnbilaga, ettförfarande som för övrigt ocksårekommenderas av Barnkommittén.Regeringens pågående arbete kringredovisningen av barnfrågorna samtstrategierna för utformning, uppföljningoch utvärdering av barnpolitiken innebäri sig ett stort steg framåt förutvecklingen av barnperspektivet istatsbudgeten, men jag vill ta ett stegtill. Jag vill att regeringenåterkommande beaktar konsekvenserna avtidigare utfästelser och tar ett störresamlat grepp kring den ekonomiskapolitiken vad gäller barn.Jag anser därmed att varjebudgetproposition skall kompletteras meden barnbilaga där samtliga departementtydligt markerar vilka utgifter som ärriktade till barn och unga och därregeringens barnpolitiska ambitioner ochprioriteringar tydligt framgår. Enbarnbilaga skulle underlätta regeringensredovisning av sin politik och dessutomunderlätta för medborgarna att följa uppoch värdera politiken ur ettbarnrättsperspektiv.Jag föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad jag harframfört om barnbilagan ibudgetpropositionen. Detta innebär attriksdagen bifaller motion So304 (c)yrkande 1 och avstyrker motionerna Fi214(kd, v, c, fp, mp) och So495 (mp) yrkande26.24. Barnbilaga i budgetpropositionen -avsnitt 5.3, punkt 17 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget tillriksdagsbeslut under punkt 17 bör haföljande lydelse:17. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 24. bifaller därmedmotion 2001/02:So495 av . (mp) yrkande 26 och avstyrkermotionerna 2001/02:Fi214 av IngerDavidson m.fl. (kd, v, c, fp, mp) och2001/02:So304 av m.fl. (c)yrkande 1.StällningstagandeEnligt min mening innehållerstatsbudgeten för inte någotsamlat grepp kring ekonomiskaprioriteringar till barn och unga. Barnsrätt till trygghet och utveckling skallligga till grund för alla politiskabeslut. Det är beslutat i attbeslut som rör barn skall underställas enbarnkonsekvensanalys innan beslut fattas.Metoder för detta är nu underutarbetande. Barnperspektivet skallanvändas bl.a. i alla förslag som läggsfram till , detta enkla förslaggenomsyrar fortfarande utredningsarbetet.Barnkonsekvensanalyser bör också gälla debeslut som berör prioriteringar inom denoffentliga sektorn.Jag anser därmed att barnperspektivetär av så stor betydelse att det tillstatsbudgeten bör lämnas ensärskild barnbilaga. Detta trots attRegeringskansliet anser att det bör varaen allmän strävan att undvika bilagortill budgetpropositionen. I barnbilaganskall det tydligt redovisas vilka områdeni statsbudgeten som avser barnen, hurstor del av samhällets resurser som gårtill barnen samt hur de föreslagnaförändringarna i budgeten förväntaspåverka barnen.Jag föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad jag harframfört om barnbilagan ibarnpropositionen. Detta innebär attriksdagen bifaller motion So495 (mp)yrkande 26 och avstyrker motionerna Fi214(kd, v, c, fp, mp) och So304 (c) yrkande1.25. Försäljning av ochVasakronan - avsnitt 5.4, punkt 18 (m,kd, c, fp)av (), (), (), AnnaÅkerhielm (m), Per (), LenaEk (c), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 18 borde ha följande lydelse:18. godkänner vad som anförs ireservation 25 och begär att regeringenskyndsamt privatiserar ochSBAB. Därmed bifaller delvismotionerna2001/02:Fi222 av m.fl. (m)och2001/02:Fi293 av m.fl. (c)yrkande 8 i denna del.StällningstagandeVi anser att statens främstanäringspolitiska uppgift är att angeramar och regelsystem för näringslivetsverksamhet och att bidra till att skapaförutsättningar för långsiktig tillväxt.Om staten uppträder som ägareoch som utformare av de regler som gällerför näringslivets verksamhet, finnsbetydande risker för bl.a.konkurrenssnedvridning och icke optimalainvesteringsbeslut. Staten bör därför istället ägna sig åt verksamhet som ingenannan kan sköta lika bra eller bättre,eller där det finns särskild anledningför statligt ägande.Enligt vår mening måste grundprincipenvara den att konkurrensutsatt verksamhetskall bedrivas i privat regi. Enprivatisering av statliga företag skaparen tydligare ägarroll, mer kommersielltkompetenta företag och en ökadaktiespridning. Vi anser därmed attVasakronan AB och skyndsamt börprivatiseras. Genom en försäljning avstatliga bolag skulle dessutominkomsterna användas för en amortering avstatsskulden.Vi föreslår att delvisbifaller motionerna Fi222 (m) och Fi293(c) yrkande 8 i denna del.26. Indelning i politikområden -avsnitt 5.5, punkt 19 (v, mp)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 19 borde ha följande lydelse:19. tillkännager för regeringensom sin mening behovet av ett nyttpolitikområde för att bekämpamänniskohandel för sexuella ändamål.Därmed bifaller motion2001/02:Fi219 av m.fl. (v)yrkande 2.StällningstagandeVi anser att prostitution ochmänniskohandel för sexuella ändamål måstebekämpas. För att kampen skall bliframgångsrik krävs att man tar ett samlatgrepp på problemen. Samtliga aktörer inomrättsväsendet måste få kunskap för atthantera dessa frågor, det behövs flerspecialutbildade poliser och ettinternationellt polissamarbete. Detbehövs också en kraftig satsning på dekvinnor som vill sluta med prostitutionoch de som utsatts för sexuellaövergrepp. Sammantaget krävs enligt vårmening en ordentlig, områdesöverskridandesatsning i form av ett nyttpolitikområde. Detta bör ges regeringentill känna.Därmed tillstyrker vi motion Fi219 (v)yrkande 2.Särskilda yttranden1. Formerna för ställningstagande tilleuro - avsnitt 1.5.1, punkt 2 (v)av () och ().Vi i anser att Sverigeinte bör delta i EMU:s s.k. tredje steg.Ett medlemskap får omfattandekonsekvenser på många områden isamhällsekonomin. Eftersom ett medlemskapi EMU:s tredje steg är av större dignitetän valet att gå med i EU bör beslutet omett svenskt deltagande föregås av enfolkomröstning.Vi anser också att regeringen börtillsätta en parlamentarisk kommitté meduppgift att förbereda folkomröstningen omEMU för att väljarna skall få en allsidigbild av de olika alternativen. Kommitténbör bl.a. hantera och förberedamyndigheternas information samt garanteradess saklighet. Vidare bör den övervakaatt bidragsgivare redovisar de bidrag sombetalats ut till olikakampanjorganisationer samt fördela medlenpå ett rättvist sätt mellan ja- och nej-sidan.Sverige är medlem i EMU:s andrasteg, som är ett förberedande stadium fören övergång till det tredje steget ochden gemensamma valutan. Efter ett nej ien folkomröstning om det tredje stegetavser vi i att drivanfrågan om svenska undantag från viktigadelar i de första och andra stegen. Dethandlar bl.a. om att åter föra Riksbankenunder demokratisk kontroll och ledningsamt att begära undantag från debudgetnormer och budgetregler somfastslås i Maastrichtfördraget.2.Miljökonsekvensbeskrivningar ibudgetpropositionen - avsnitt 1.6,punkt 4 (c)av ().Det är viktigt att kunna mäta i hur storutsträckning som företag arbetar medmiljöfrågor. På så sätt kan man se omutvecklingen verkligen går i riktning moten ekonomi som är socialt, ekologiskt ochekonomiskt hållbar. Att mäta antaletföretag som certifierat sig respektiveregistrerat sig enligt ISO 14 001 ellerEMAS ger inte hela bilden av miljöarbeteti företagen, men nyckeltalet är tydligt ivad det står för. Om man däremoturvattnar de gröna nyckeltalen genom attexempelvis försöka mäta alla företag somjobbar med miljöfrågor blir nyckeltaletotydligt. I stället bör man minskakostnaderna och byråkratin kringcertifiering respektive registreringenligt ISO 14001 och EMAS så att flerföretag har möjlighet att arbeta medmiljöfrågor på ett systematiskt sätt.Jag anser inte att det räcker medenbart gröna nyckeltal. Det fordras ocksåen politik som stimulerar företag attarbeta förebyggande med miljöfrågor,exempelvis genom att stat, kommun ochlandsting ställer miljökrav vid offentligupphandling.3.Mål för budgetpolitiken - avsnitt 2.3,punkt 5 (v)av och (bådav):Enligt vår mening finns det mycket somtalar för att man i budgetarbetet böranvända sig av ett inkomstgolv.Statsbudgetens utgifter och inkomster börbehandlas mer symmetriskt och ettinkomstgolv skulle exempelvis kunnaanvändas som en restriktion mot atttillfälliga inkomster används för attfinansiera långsiktiga inkomstminskningaroch skattesänkningar. Denna och andrafrågor med anknytning till budgetarbetethar aktualiserats av som imotion K332 föreslagit att den nyabudgetprocessen skall utvärderas och i det sammanhanget bör pröva olikaförslag till förändringar. Motionenbereds avkonstitutionsutskottet.Enligt vår mening bör frågan om ettinkomstgolv prövas insatt i ett sådantstörre sammanhang. Även om vi har storsympati för förslaget i den i dettasammanhang aktuella motion Fi266 (s) ärvi därför inte beredda att utan närmareprövning stödja detta förslag.4. Mål för budgetpolitiken -avsnitt 2.3, punkt 5 (c)av ():har satt som mål att deoffentliga finanserna på lång sikt skalluppvisa ett överskott på i genomsnitt 2 %av BNP över en konjunkturcykel. Riksdagenhar tidigare beslutat att som delmålsätta överskottsmålen för vart och ett avåren 2002--2004 till av BNP.Centerpartiet står bakom detta beslut.Mot bakgrund av de stora osäkerheter somfinns i de prognoser som budgeten byggerpå anser att det är viktigtatt dels genomföra ett antalstabiliserande strukturreformer, delsklara ett överskott i de offentligafinanserna på av BNP för vartoch ett av åren 2002 till 2004.Centerpartiets budgetförslag innebärmarkant lägre utgifter än regeringensbudget.