bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — Både antalet arbetslösaoch antalet konkurser ligger nu påhistoriskt höga nivåer somkurserna på aktiebörserna är nere på denlägsta nivån sedan början av 1980-talet.Konsumentpriserna faller och denoffentliga bruttoskulden är den högsta iOECD-området.I det korta perspektivet finns ingaavgörande tecken på en förbättring.Tvärtom riskerar de åtgärder somregeringen vidtar för att förbättra denjapanska ekonomins funktionssätt ochminska den offentliga skuldsättningen attpå kort sikt ytterligare försvaga denekonomiska aktiviteten. Avgörande för denjapanska konjunkturen är hur hushållenagerar. Regeringen räknar ibudgetpropositionen med att BNP iår faller och med ytterligare0,. medsjunkande produktion skall ses i ljusetav att den japanska ekonomin endast vuxitmed i genomsnitt under desenaste tio åren.De mindre exportberoende länderna iövriga , t.ex. , ,och , har drabbats hårtav den internationella avmattningen ochnedgången i IKT-sektorn. Däremot är denekonomiska aktiviteten fortfarande hög iKina och , eftersom en hög inhemskefterfrågan och en expansiv ekonomiskpolitik till stor del kompenserat för ensvag export. Regionen som helhet växermed och , enligtregeringens bedömning. Skillnaden iutveckling mellan de större och mindreländerna väntas bestå.1.2.5 Halvering av tillväxten i oljepriser och en låg kurs på denryska rubeln var de främsta orsakernatill att den ryska ekonomin växtemed . I takt med att dessa gynnsammaeffekter avtar räknar regeringen med atttillväxttakten i den ryska ekonominhalveras till både och undernästa år.Dämpningen av den ekonomiskaaktiviteten i den polska ekonomin underandra halvan av har fortsatt iår. Även den polska tillväxttaktenhalveras , enligt regeringensbedömning, från till 2 %.Nästa år stiger tillväxttakten till ,till följd av bl.a. en något bättre EU-konjunktur. ökade produktionen ide tre baltiska länderna, ,och , med i genomsnittdrygt . Avmattningen i EU gör atttillväxttakten sjunker under det närmasteåret.1.2.6 Stor osäkerhet i deninternationella bedömningenSammanfattningsvis räknar regeringen medatt den internationella tillväxttaktennästan halveras jämfört med i fjol.Konjunkturförsvagningen i Förentastaterna följs av sjunkande tillväxttakti så gott samtliga delar av världen. I EUgår tillväxttakten ned högst betydligt,och i sjunker den totalaproduktionen. I takt med att bl.a. redangenomförda och förväntade räntesänkningaroch en mer expansiv finanspolitik fåreffekt på konsumtionen ochinvesteringarna sker en viss återhämtningi världsekonomin ochunder nästa år.Det finns flera risker och osäkerheter ibedömningen av den internationellautvecklingen. En risk är att nedgången iFörenta staterna blir djupare än vadregeringen räknar med ibudgetpropositionen. De senaste årensexpansion i ekonomi harbl.a. skett på bekostnad av etthistoriskt lågt sparande ihushållssektorn och ett rekordstortunderskott i bytesbalansen. En kraftiguppgång i arbetslösheten och/ellerfortsatta prisfall på aktiebörserna kanleda till att de amerikanska hushållenökar sitt sparande betydligt mer änförväntat. Det skulle i sin tur betyda enmycket svagare utveckling av den privatakonsumtionen. I ett sådant läge skullenedgången i konjunkturen kunna blibetydligt mer dramatisk ochspridningseffekter till övriga delar avvärlden mer omfattande. Regeringensprognos över världsekonomins utvecklingbygger bl.a. på att hushållskonsumtioneni nära nog alla länder förblir relativthög . Skulleavmattningen på ett mer påtagligt sätt änvad som skett sprida sig tillhushållen är risken stor att det skapasen negativ spiral med fallandesysselsättning och ännu svagareefterfrågan.En annan osäkerhet gäller bedömningenav ITK-sektorn, dvs. den del av industrinsom svarat för en betydande del av detsenaste årets nedgång. Representerarnedgången en mer långsiktig nedvärderingav sektorns tillväxtpotential kankonjunkturavmattningen bli djupare, genomt.ex. en betydligt svagareinvesteringsutveckling än förväntat.1.3 Den ekonomiska utvecklingen i Sverige1.3.1 Den internationella nedgångenhalverar tillväxttaktenÄven avmattningen i den svenskakonjunkturen har fördjupats under vårenoch sommaren. Exporten har drabbats hårtav den svagare internationellaefterfrågan och nedgången i IKT-sektorn.Orderingången har minskat kraftigt, ochenligt Statistiska centralbyrånsnationalräkenskaper sjönk exporten avvaror med jämfört med första halvåreti fjol. Extra tydlig är nedgången iteleprodukt- och motorfordonsindustrin.Trots starkt växande inkomster har ävenhushållskonsumtionen dämpats högstbetydligt jämfört med denkraftiga uppgången . Precis som närdet gäller exporten kan en del avavmattningen av hushållens konsumtionförklaras av nedgången i IKT-sektorn.Hushållens förmögenhetsställningförbättrades kraftigt under 1999 och 2000bl.a. till följd av stigande aktiekurseri IKT-företagen. Under det senaste årethar kurserna i IKT-bolagen fallitmarkant, vilket försämrat hushållensförmögenhetsställning och sannoliktpåverkat deras konsumtionsvilja. En annanförklaring till den svagare konsumtionendr att hushållen nått en viss mättnad iinköpen av bilar och andra kapitalvaror.Den kraftiga konsumtionsuppgången underde har bl.a. berott på atthushållen haft ett stort behov av attersätta gamla och slitna kapitalvaror mednya. En del av detta behov har nutillgodosetts. Hushållens sparande väntasstiga kraftigt - sparkvotenfördubblas, från ett finansiellt sparandei fjol på av den disponibla inkomstentill 2001.Som framgår av diagram 2 har bådehushållens och företagens förväntningarom den ekonomiska framtiden sjunkitmarkant . Närdet gäller hushållen är det framför alltförväntningarna om den svenska ekonominsoch arbetslöshetens utveckling somskruvats ned. Förväntningarna om det egnahushållets ekonomi är fortfaranderelativt höga. Trots den svagarekonjunkturen har emellertidsysselsättningen fortsatt att stigasnabbt, även om ökningstakten minskatnågot de senaste månaderna.Diagram 2. Hushållens och företagensframtidsförväntningar 1(bild eller grafiskt element borttaget)1 Skillnaden mellan andelen positiva ochnegativa.Källa: Statistiska centralbyrånDen snabba och fördjupade internationellaavmattningen gör att regeringen ibudgetpropositionen bedömer att åretssvenska tillväxttakt mer än halveras,från till . Det ären nedjustering med 1 procentenhetjämfört med regeringens bedömning ivårpropositionen.Som redovisats under detinternationella avsnittet ovan räknarregeringen med en försiktig återhämtningi världsekonomin ochunder 2002 till följd av omfattanderäntesänkningar i bl.a. Förenta staternaoch en mer expansiv finanspolitik i flerastörre länder. Den stigandeinternationella efterfrågan och en ökadhushållskonsumtion betyder atttillväxttakten i den svenska ekonominstiger till 2002, enligtregeringens bedömning. Det är 0,2procentenheter lägre än bedömningen ivårpropositionen.TABELL 2. BIDRAG TILL BNP-TILLVäXTEN 1(bild eller grafiskt element borttaget)Som framgår av tabell 2 beror halveringenav tillväxttakten framför allt pålägre tillväxtbidrag frånhushållskonsumtionen och på en omfattandeförsäljning från lager. I slutet av förraåret byggde industrin och handeln uppstora lager av varor för att möta enstigande efterfrågan. Till följd av enmer dämpad efterfrågan har dessa lageravvecklats i en snabb takt under vårenoch sommaren, vilket påverkatproduktionen negativt.Den svagare konjunkturen, en minskadoptimism om den ekonomiska framtiden,fallande aktiepriser och en högreinflation gör att hushållen i högreomfattning än tidigare väljer att ökasitt finansiella sparande i stället föratt konsumera. Tillväxtbidraget frånhushållens konsumtion sjunker från 1,5 %i fjol till . Kraftigt stigandeinkomster och en godförmögenhetsställning hos hushållen,trots de sjunkande aktiekurserna, gör attkonsumtionen kan stiga nästa år.Hushållens reala disponibla inkomstväntas öka med , bl.a.på grund av reformerna inom barnomsorgensamt de skattesänkningar som aviseras ibudgetpropositionen. Senast inkomsternasteg med var . Regeringen räknar ibudgetpropositionen med atttillväxtbidraget från hushållenskonsumtion stiger till 2002.Samtidigt stiger hushållens sparandeytterligare , till en sparkvot på6,8 %.Trots den svaga internationellaefterfrågan väntas den totalautrikeshandeln ge ett tillväxtbidragpå , jämfört med 0,6procentenheter då exporten stegkraftigt. Anledningen är att importenminskar mer än exporten. Tittar manemellertid enbart på exportens bidragblir bilden en annan. bidrogexporten tilltillväxten, väntas den siffran bliminus 0,2 procentenheter.Investeringarna väntas ge ett fortsattpositivt bidrag till tillväxten under denärmaste åren, främst genom stigandebostadsinvesteringar och utbyggnaden avdet s.k. tredje generationensmobiltelefonnät. Investeringarna inomindustrin dämpas dock av den svagakonjunkturen och ett historiskt lågtkapacitetsutnyttjande. Om inte deninternationella konjunkturen stiger somväntat och ,är risken stor attindustriinvesteringarna blir betydligtsvagare än förväntat, enligt regeringensbedömning.Regeringens bedömning innebär att BNP-tillväxten kommer attligga på ungefär samma nivå som densvenska genomsnittstillväxten på runt 2 %under de senaste 30 åren. Det innebärsamtidigt att den risk för överhettning iekonomin som ansågs överhängande förnågot år sedan minskat avsevärt.Sysselsättningen kommer inte att öka likasnabbt som den gjorde under perioden 1998t.o.m. första halvan av 2001, och dets.k. produktionsgapet, dvs. skillnadenmellan faktisk och potentiell produktion,kommer enligt regeringens bedömning inteatt slutas . Ivårpropositionen räknade regeringen medatt BNP-gapet skulle slutas under 2002.Inflationen steg oväntat kraftigt undervåren, bl.a. på grund av prisökningar påvillaolja, el och kött. Regeringen görbedömningen att dessa prishöjningarendast är tillfälliga och attinflationstrycket dämpas tillföljd av bl.a. den lägre tillväxten, ettmindre stramt resursläge i ekonomin ochen antagen förstärkning av den svenskakronan. Inflationen mätt enligtkonsumentprisindex stiger med igenomsnitt , dvs. över Riksbankensinflationsmål på . sjunkerinflationen på nytt under inflationsmålet- till i genomsnitt.I det s.k. basalternativet, dvs.regeringens huvudscenario, kalkylerarregeringen med att BNP-tillväxten stiger2,respektive 2003 och 2004. Detär visserligen högre än den svenskaekonomins långsiktiga tillväxttrend, mentillväxten är inte tillräckligt hög föratt och regeringenssysselsättningsmål och ensysselsättningsgrad för personer i åldern20-64 år på 2004 utan vidare kommeratt uppnås. Med de antaganden som görs ibasalternativet skullesysselsättningsgraden för dessaeldersgrupper uppgå till 2004.Regeringen redovisar ibudgetpropositionen två alternativautvecklingsscenarier för perioden framtill 2004 - det s.k.högtillväxtalternativet som utgår frånatt de senaste årens höga svenskatillväxt fortsätter och attsysselsättningsmålet nås 2004 och dets.k. lågtillväxtalternativet i vilketantas att den nuvarandekonjunkturnedgången blir djupare och merutdragen än i basalternativet. Dessabägge alternativ redovisas mer utförligtnedan under avsnittet Alternativakalkyler för utvecklingen fram till 2004.1.3.2 Prognosförutsättningar ochnyckeltalSom tidigare redovisats byggerregeringens prognos på den informationsom fanns tillgänglig t.o.m. den 7september 2001. Bedömningarna baseras påunderlag från SCB, (). En viktigförutsättning som antas i prognosen äratt värdet på den svenska kronan stigerrelativt kraftigt under de närmaste åren.En annan förutsättning är att deavtalsmässiga löneökningarna ochlöneglidningen hålls tillbaka så att detotala lönekostnadsökningarna i ekonominbegränsas till per år.I tabellerna 3 och 4 redovisasförutsättningarna för och nyckeltalen iregeringens prognoser och kalkyler. Ipunkterna nedan sammanfattas deviktigaste förutsättningarna och deviktigaste skillnaderna mot debedömningar som regeringen gjorde ivårpropositionen 2001.Tabell 3. Prognosförutsättningar2001-2004(bild eller grafiskt element borttaget)· Den tilltagande avmattningenleder till att tillväxten ivärldsekonomin blir nästan 1procentenhet lägre än vad regeringenkalkylerade med i vårpropositionen. Trotsdet förväntar sig regeringen att deinternationella räntorna underprognosperioden kommer att ligga på ennågot högre nivå än vad som förutsågs ivårpropositionen. En anledning till detär uppgången i inflationstakterna undervåren i så gott som alla OECD-länder.·· harkronan försvagats ytterligare på deinternationella valutamarknaderna.Regeringen räknar visserligen med attkronans värde stiger framöver, menprognosen över kronans utveckling harreviderats relativt kraftigt jämfört medi våras. I budgetpropositionen väntar sigregeringen att kronans värde enligt dets.k. TCW-index i genomsnitt kommer attligga på 134,1 respektive 130,3 ochunder . Det är en väsentligtsvagare kursutveckling för kronan jämförtmed det genomsnitt på 2001 och123,2002 som regeringen förväntadesig i vårpropositionen.·Till följd av den ekonomiska avmattningendämpas de senaste årens kraftigasysselsättningstillväxt. När det gällersysselsättningen har regeringenjusterat upp sin prognos, från enförväntad ökning i vårpropositionen på1,till en förväntad ökning ibudgetpropositionen på . Orsaken äratt sysselsättningen ochsommaren ökat kraftigare än förväntat,trots den försvagade konjunkturen. Nästaår ökar sysselsättningen föratt stiga respektive under2003 och 2004.Tabell 4. Nyckeltal 2001-2004· (bild eller grafiskt elementborttaget)·· Det senaste årets dämpadehushållskonsumtion, en förväntat svagaresysselsättningstillväxt och en ökadosäkerhet om den ekonomiska framtiden göratt regeringen räknar med att hushållenökar sitt sparande relativt kraftigt.Sparkvoten förväntas stiga från avden disponibla inkomsten 2000 till 7 %2004.·1.3.3 FörsörjningsbalansenUnder förutsättning att den bredainternationella konjunkturnedgången inteytterligare fördjupas och att det sker engradvis återhämtning mot slutet av åretoch växer BNP med igenomsnitt . Det är drygt 1procentenhet lägre än vad svensk ekonomivuxit med , mennågot högre än genomsnittstillväxtenunder . Regeringensprognos innebär vidare att underde närmaste åren ligger på ungefär sammatillväxtnivå som genomsnittet bland EU-länderna. harSveriges BNP stigit med ungefär en halvprocentenhet mer än EU:sgenomsnitt.De olika delarna av försörjningsbalansenutvecklar sig enligt regeringensbedömning på följande sätt (se tabell 5nedan):Tabell 5. Försörjningsbalansen 2000-2004· (bild eller grafiskt elementborttaget)·· Tillväxten i hushållenskonsumtion avtar markant jämfört . Efter en tydligkonsumtionsdämpning stigertillväxttakten i konsumtionen nästa årtill följd av bl.a. kraftigt stigandedisponibla inkomster.·· Till följd av den tilltagandeförsvagningen av den internationellakonjunkturen har regeringen, iförhållande till vårpropositionen,kraftigt justerat ned prognoserna överden svenska exporten och importen. Nubedöms att exporten och importen fallermed respektive 2001. Ivårpropositionen väntades en tillväxt på6,respektive 6,7 %.·· byggde bl.a. industrinoch varuhandeln upp stora lager sombidrog till att öka BNP med 0,6procentenheter. En stor del avuppbyggnaden var ofrivillig i denmeningen att lagren steg i takt med attbåde den internationella och den inhemskaefterfrågan dämpades oväntat snabbt motslutet av . Företagen avvecklarnu sina lager, vilket bedöms dra ned BNP-tillväxten i åroch nästa år.·1.3.4 Nedgång i den svenska exportenDen svenska varuexporten steg kraftigtförra året, till följd av den högainternationella efterfrågan. Uppgångenvar bred i den meningen att exportenökade i så gott som alla delar avindustrin. , dvs.under 1998 och 1999, var det framför alltteleproduktindustrin som stod förmerparten av exporttillväxten.Som framgår av diagram 3 har exporten ochexportorderingången mattats högstbetydligt under loppet av 2001, på grundav den snabba avmattningen i deninternationella efterfrågan. sjönk varuexporten med jämfört med enligtStatistiska centralbyråns preliminärauppgifter. Nedgången är särskilt tydlig ide IKT-relaterade delarna av industrin,som t.ex. teleprodukt- ochmotorfordonsindustrin. Vid sidan avdämpningen av efterfrågan i Förentastaterna har den svenska exportendrabbats av den tilltagande försvagningeni EU, och då framförallt i -andra viktigaste exportland.Regeringen räknar i budgetpropositionenmed att varuexporten sjunker . gör regeringen bedömningenatt världsmarknaden för bearbetade varori år växer med historiskt låga ,jämfört med en uppgång på mer än12 %. Att den svenska exporten därmedutvecklas sämre än världsmarknaden berorbl.a. på att den svenska exporten, ilikhet med t.ex. den finländska, tillrelativt stor del består avteleprodukter.Diagram 3. Varuexporten och industrinsexportorderingång(bild eller grafiskt element borttaget)Källa: FinansdepartementetEn viss återhämtning i deninternationella ekonomin och en mycketgod konkurrenskraft, bl.a. till följd avden låga kronkursen, gör att den svenskaexporten på nytt börjar stiga mot slutetav året. Världsmarknadstillväxten förbearbetade varor beräknas stigatill . I uppgångsfasen ökarefterfrågan på insats- ochinvesteringsvaror extra mycket. Det är enutveckling som gynnar svensk export.Regeringen gör dessutom bedömningen attden kraftiga internationella nedgången iIKT-sektorn avtar framöver, och attexporten av svenska teleprodukteråterigen börjar stiga, dock ej i sammaomfattning som under rekordåren undersenare delen av 1990-talet.Sammanfattningsvis räknar regeringenmed att exporten stiger nästaår och . I den prognoseningår en relativt kraftig förstärkning avden svenska kronans värde på deninternationella valutamarknaden. Enligtregeringen är även exportprognosenosäker. Till exempel kan uppgången förexporten komma senare än beräknat om deninternationella återhämtningen dröjer.Vidare är det svårt att avgöra styrkanoch tillståndet i den svenskateleproduktindustrin efter det senasteårets stora motgångar.1.3.5 Fortsatt men avtagandesysselsättningstillväxtSom framgår av diagrammen 4, 5 och 6 svenska arbetsmarknaden förbättratsmarkant . Mellan1997 och 2000 steg sysselsättningen medomkring 236 000 personer somden öppna sysselsättningen sjönk från 8 %av arbetskraften till i genomsnitt 4,7 %under 2000. Mot slutet av förra åretsjönk den öppna arbetslösheten under 4 %.Till följd av den kraftigt stigandesjukfrånvaron har dock inte antaletarbetade timmar och antalet personer iarbete stigit lika mycket somsysselsättningen.Diagram 4. Sysselsättningen 1995-augusti2001(bild eller grafiskt element borttaget)Källa: Statistiska centralbyrånTrots den snabba internationellaavmattningen fortsatte sysselsättningenatt stiga kraftigt under första halvåreti år. Jämfört med samma period i fjolökade antalet sysselsatta med 103 000personer eller som denöppna arbetslösheten i genomsnitt legatpå (antalet arbetade timmar ökadeunder med i genomsnitt 1,, vilket bl.a. visar på en fortsatt ökadsjukfrånvaro). Takten isysselsättningsuppgången avtog dock undervåren och sommaren, och det finns ettantal faktorer som talar för att desenaste årens mycket starkasysselsättningstillväxt mattas avframöver.Till exempel har antalet lediga platservid landets arbetsförmedlingar sjunkitjämfört med tidigare. Framför allt harantalet lediga platser med kortvaraktighet minskat. Historiskt sett harantalet nyanmälda lediga platser varit entillförlitlig indikator påsysselsättningsutvecklingen under dekommande sex till tolv månaderna. Vidareframgår det av (KI:s) olika barometrar att företagenmärkbart justerat ned sinanyanställningsplaner. Mest tydligt ärdetta inom industrin, men även inombyggsektorn och vissa delar avtjänstesektorn har företagen revideratned sina anställningsplaner. Till dettaDiagram 5. Den öppna arbetslösheten1995-augusti 2001(bild eller grafiskt element borttaget)Källa: Statistiska centralbyrånkommer att antalet varsel om uppsägningarhittills nästan fördubblats jämförtmed . uppgick antalet varseltill mer än 30 000. Nivån på antaletvarsel är emellertid fortfarande lågjämfört med de nivåer som rådde i börjanav . Regeringen gör ibudgetpropositionen bedömningen attantalet sysselsatta minskar ,men att sysselsättningen i genomsnittunder året ökar . Attgenomsnittssiffran ändå blir så pass högberor bl.a. på den snabbasysselsättningsuppgången i slutet avförra året vilken fick till effekt attantalet sysselsatta redan då varbetydligt fler än årsgenomsnittet för2000. I takt med en återhämtning ikonjunkturen stiger sysselsättningenunder , i genomsnittunder året. Regeringen räknar vidare medatt utbudet av arbetskraft ökar med 0,9 %i år och 2002. Eftersom utbudetväntas öka långsammare änsysselsättningen sjunker den öppnaarbetslösheten från till 3,och igenomsnitt . En svagsysselsättningsutveckling nu under höstenkan dock innebära en temporär uppgång iden öppna arbetslösheten. Under perioden2003-2004 bedöms neddragningar av antaletpersoner i det s.k. och ide konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska programmen gemöjlighet att öka sysselsättningen med0,. Den öppna arbetslöshetenbedöms dock stiga något, eftersomarbetskraftsutbudet väntas öka mer änsysselsättningen.Diagram 6. Sysselsättningsgrad enligtdefinitionen i regeringenssysselsättningsmål 1995-augusti 2001(bild eller grafiskt element borttaget)Källa: Statistiska centralbyrånRiksdagens och regeringens mål försysselsättningen är attsysselsättningsgraden i ekonomin, dvs.antalet sysselsatta i åldrarna iprocent av befolkningen i sammaåldersgrupp, skall stiga till 2004.Som framgår av diagram 6 harsysselsättningsgraden stigit under desenaste åren till en nivå vid mitten av2001 på . Regeringens prognoser ibudgetpropositionen över sysselsättningoch arbetskraftsutbud innebär attsysselsättningsgraden stiger till 78,3 %2004. Det innebär i sin tur attsysselsättningsmålet inte skulleuppfyllas. Det fattas omkring 90 000 jobbför att målet skall infrias. I enalternativ kalkyl för den ekonomiskautvecklingen under de närmaste årenredovisar regeringen vad som krävs föratt målet skall nås. Kalkylen, som gårunder benämningenhögtillväxtalternativet, redovisas nedanunder avsnittet Alternativa kalkyler förutvecklingen . För attmålet skall uppfyllas krävs, vid sidan aven högre ekonomisk tillväxt, att utbudetav arbetskraft ökar.Regeringen anger i budgetpropositionenett antal osäkerheter i bedömningen avarbetsmarknadsutvecklingen de närmasteåren. En sådan osäkerhet ärefterfrågeläget. harkonjunkturnedgången nästan endastpåverkat sysselsättningen inom industrin,och regeringen antar att spridningen tillandra områden och branscher även framöverblir relativt begränsad. En djupare ochmer utdragen avmattning kommer att slåhårdare mot sysselsättningen i andrabranscher än industrin. Enligt regeringenär det också möjligt att bristsituationenoch matchningsproblemen påarbetsmarknaden underskattats.Tabell 6. Nyckeltal för arbetsmarknaden(bild eller grafiskt element borttaget)1.3.6 Alternativa kalkyler förutvecklingen fram till 2004På grund av den stora osäkerheten om deninternationella konjunkturen redovisarregeringen i budgetpropositionen tvåalternativa scenarier för den ekonomiskautvecklingen - det s.k.lågtillväxtalternativet och det s.k.högtillväxtalternativet. I det s.k.lågtillväxtalternativet antas attnedgången i konjunkturen blir meromfattande och mer utdragen än ibasalternativet, både internationellt ochi . I högtillväxtalternativetantas att den svenska ekonomins kraftigauppgång fortsätteroch att BNP under perioden 2002-2004stiger snabbare än i basalternativet.LågtillväxtalternativetI detta alternativ antas att deninternationella konjunkturnedgången blirmer omfattande och mer utdragen i tiden.Tillväxten i de flesta länder blir lägrebåde och jämfört medbasalternativet. De senaste årenskraftiga ökning av produktiviteten it.ex. bedöms delvis harvarit tillfällig, vilket innebär atttidigare bedömningar av den potentiellatillväxten i och andraregioner justerats ned. Aktiviteten inomIKT-sektorn sjunker ytterligare ochkurserna på börserna världen överfortsätter att falla.