bet · GO01NU7 · 2001-03-20 00:00:00 — Kvinnors företagandeRiksdagen avslår motionerna 2000/01:N267yrkande 12, 2000/01:N295 yrkandena 1 och 3,2000/01:N324 yrkande 8, 2000/01:N383 yrkandena11-13, 2000/01:N388 yrkandena 19-21 och2000/01:A806 yrkande 14.Reservation 7 (m, kd, c, fp)9 Kooperativa frågor och social ekonomiRiksdagen avslår motionerna 2000/01:N267yrkande 14, 2000/01:N348, 2000/01:N373,2000/01:N377, 2000/01:N380 yrkandena 1 och 6 och2000/01:N388 yrkandena 23 och 28.Reservation 8 (m, kd, fp) - motiv.Reservation 9 (c)10. TurismRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk732yrkande 1, 2000/01:N202, 2000/01:N211,2000/01:N232, 2000/01:N243 yrkandena 1, 2, 5-7och 10, 2000/01:N259, 2000/01:N267 yrkande 15,2000/01:N268 yrkande 20, 2000/01:N279,2000/01:N294, 2000/01:N336, 2000/01:N356,2000/01: N358 och 2000/01:N383 yrkande 20.Reservation 10 (m, kd, c, fp)11. Utländska investeringar i SverigeRiksdagen avslår motion 2000/01:N220.12. Östersjömiljarderna och jämställdhetenRiksdagen avslår motion 2000/01:N231.Reservation 11 (m, kd, fp)13 Regionala tillväxtavtalRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr701yrkande 5, 2000/01:N204, 2000/01:N268 yrkande 21,2000/01:N325 yrkande 24, 2000/01:N383 yrkande 9,2000/01:N388 yrkande 12 och 2000/01:N389yrkandena 7-10.Reservation 12 (m, kd, fp)14. Vidareförädling av skogsråvaraRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ308yrkande 1, 2000/01:N252, 2000/01:N253,2000/01:N273, 2000/01:N275 och 2000/01:N296.Reservation 13 (v)15. VarvsindustrinRiksdagen avslår motion 2000/01:N276.16. FörsvarsindustrinRiksdagen avslår motion 1999/2000:N334.17. NäringslicensRiksdagen avslår motion 2000/01:N354.18 Auktorisation av teckenspråkstolkarRiksdagen avslår motionerna 2000/01: So355yrkande 1 och 2000/01: So540 yrkande 3.19. Auktorisation av begravningsentreprenörerRiksdagen avslår motion 2000/01:N214.Stockholm den 20 mars 2001På näringsutskottets vägnarPer WesterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerWesterberg (m), (), ReynoldhFurustrand (s), (), (), (), (),(), (), (), (), (), EvaFlyborg (fp), (), (), () och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1 Näringspolitikens inriktning (punkt 1)2av Per (), (), IngerStrömbom (kd), (), (), (), () ochMikael ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2000/01:Kr230 yrkande3, 2000/01:N205, 2000/01:N208, 2000/01:N225 yrkande4, 2000/01:N247, 2000/01:N248, 2000/01:N266yrkandena 1-3, 2000/01:N267 yrkande 9, 2000/01:N268yrkande 18, 2000/01:N295 yrkandena 2 och 4,2000/01:N317 yrkandena 1 och 3, 2000/01:N323yrkandena 20 och 21, 2000/01:N324 yrkande 1,2000/01:N344, 2000/01:N355 och 2000/01:N381yrkandena 1 och 2 och avslår motionerna 2000/01:N383yrkandena 7 och 8, 2000/01:N388 yrkandena 10 och 11och 2000/01:N389 yrkande 1.StällningstagandeVår syn på näringspolitikens inriktningöverensstämmer med den som redovisas i de häraktuella motionerna från företrädare för Moderatasamlingspartiet, , . Ett framgångsrikt företagande ärden absolut viktigaste förutsättningen för välstånd.Globalisering, liberalisering ochinformationsteknikens snabba utveckling öppnarenorma möjligheter för dem som förstår att göra sigattraktiva genom att skapa ett internationelltkonkurrenskraftigt klimat för arbete ochföretagande. Inte bara de svenska företagen utan ihögsta grad som land befinner sig därmed ien knivskarp konkurrenssituation.Det nationella näringsklimatet måste formas så attSverige klarar av att tävla med de mestkonkurrenskraftiga delarna av världen i fråga omgoda villkor för företagande och investeringar.Omvärldsförståelse och förändringsbenägenhet ipolitiken är helt avgörande för framtidaposition. Det är i detta perspektiv förödande att -som regeringen gör - klamra sig fast vid stelamodeller, rigida arbetsmarknadsregler och världenshögsta skattetryck. Tillkomsten av jobb på lång siktbygger på en tillväxt bland de små och medelstoraföretagen.Negativa attityder till småföretagande har underlång tid påverkat företagsstrukturen. Villkoren förföretagande har helt anpassats till storföretagen,vilket i förlängningen lett till en bristandemångfald av medelstora, växande företag som finns imånga andra länder. Av cirka en halv miljonföretag är den överväldigande majoritetenenmansföretag, och har fler än 20anställda.Framväxt av nya företag inom tjänste- ochservicesektorerna har effektivt hindrats genom denoffentliga sektorns kraftiga utbyggnad och monopol.Världens största offentliga sektor har krävtvärldens högsta skatter, vilket ytterligare harbromsat tillkomst av företag och tillväxt. Denarbetsintensiva privata tjänstesektorn som fungeratsom sysselsättningsmotor i exempelvis Förentastaterna har utvecklats betydligt långsammare iSverige.Sverige behöver en god företagarpolitik, vilketomfattar en mängd förändringar inom områdenaskatter, arbetsmarknad, konkurrens, regelförenklingoch Europaengagemang. Framför allt är det viktigtatt förändra attityderna till företagande ochentreprenörskap. Det måste skapas ett gottföretagarklimat, så att fler kvinnor och män vill -och vågar - starta och driva företag och anställamedarbetare. För att skall få en växandeföretagsamhet måste entreprenörskap och företagandelöna sig bättre än det gör för närvarande.Det är glädjande att det har gåttbättre för den svenska ekonomin. noterarvi att bara har hämtatin av en eftersläpning på15-20 % i förhållande till . Enligt statistik låg Sverigeår 1998 på 22:a plats i världen vad gällerköpkraftskorrigerad BNP per capita, efter bl.a.Italien och . För att återerövra entopplats i välståndsligan krävs avöverlägsen tillväxt. Om skulle lyckas uppnåen tillväxt som varaktigt ligger övergenomsnittet bland de rika länderna dröjer det ändå17 år innan återtagit en plats bland de tiorikaste. har det dessutomkommit tecken på att det pågår en allmän avmattningi världsekonomin och därmed också i den svenskaekonomin. Enligt den senaste mätningen från SverigesVerkstadsindustrier avseendeorderingång uppger av företagen inomverkstadsindustrin att exportorderingången harminskat, och rapporterar en ökning.Exportorderingången visar därmed den sämstautvecklingen /99. Ävenorderingången för hemmamarknaden har försämratskraftigt, särskilt för bilindustrin ochmetallvaruföretagen.I en undersökning av Invest in ()avseende bland 150 utländska företag iSverige framhålls som svenska styrkor en högkompetens eller utbildningsnivå, lågföretagsbeskattning, en bra infrastruktur ochtillgång på kapital. Bland svagheter nämns särskiltskattetrycket, personbeskattningen, högaarbetsgivaravgifter och inflexibel arbetsrätt. Demest efterfrågade åtgärderna för ökad vilja attexpandera i är lägre skattetryck, merflexibel arbetsrätt och lägre arbetsgivaravgifter.Riksdagen bör ställa sig bakom vad som här haranförts beträffande den allmänna inriktningen avnäringspolitiken. Därmed tillstyrks de nämndamotionerna i berörda delar. Motionerna 2000/01:N383(mp), 2000/01:N388 (mp) och 2000/01:N389 (mp)avstyrks i motsvarande delar.3 Allmänt om statliga företag (punkt 2)4av Per (), (), IngerStrömbom (kd), (), (), (), () ochMikael ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 2. Därmedbifaller motionerna 2000/01:T718 yrkande8, 2000/01:N1, 2000/01:N2 i denna del, 2000/01:N3,2000/01:N207, 2000/01:N210 yrkandena 2 i denna del,3 och 4, 2000/01:N290, 2000/01:N323 yrkande 22,2000/01:N324 yrkande 15 och 2000/01:N381 yrkande 9och avslår motionerna 2000/01:N330 och 2000/01:N388yrkandena 26, 27 och 29.StällningstagandeNär det gäller frågan om statliga företagöverensstämmer vår syn med den som kommer tilluttryck i de här aktuella motionerna frånföreträdare för Moderata samlingspartiet,, främsta näringspolitiska uppgift är att angeramar och regelsystem för näringslivets verksamhetoch bidra till att skapa betingelser för långsiktigtillväxt. Om staten uppträder som ägareoch som utformare av de regler som gäller förnäringslivets verksamhet uppstår en rad problem,bland vilka följande kan nämnas: risk förkonkurrenssnedvridning, risk för inoptimalainvesteringsbeslut samt svårigheter att tillförakapital till företag som behöver kapital förexpansion. Grundprincipen måste, enligt vår mening,vara att konkurrensutsatt verksamhet skall bedrivasi privat regi. Dessutom har studier visat att detfinns mycket övrigt att önska av staten somföretagsledare. Exempelvis har Riksrevisionsverketsgranskningar av statliga bolag visat på behovet avbättre uppföljning och rapportering avverksamheterna.Det arbete som påbörjades under fyrpartiregeringeni med att minska statensföretagsägande bör, enligt vår uppfattning,återupptas. Med en privatisering av statliga företaguppnås en tydligare ägarroll, kommersiellt merkompetenta företag och en ökad aktiespridning.Sammanlagt inbringade de försäljningar som gjordesunder den borgerliga regeringen ett betydande belopptill statskassan, vilket minskade statensupplåningsbehov med motsvarande summa. Försäljningenledde också till en spridning av aktieägandet tillgrupper som inte tidigare innehaft aktier och därmedtill en breddning av riskkapitalmarknaden. Riksdagenbör således begära att regeringen lägger fram enplan för försäljning av statliga företag i enlighetmed vad som här har angetts.När det gäller det statliga ägandet av anservi - i likhet med vad som anförs i flera av denyssnämnda motionerna - att försäljningen av statensaktier borde ha inletts sedan.Näringsutskottet diskuterade också i början av år2000 möjligheten att då ge regeringen bemyndigandeatt sälja statens aktier i . Företrädarna förModerata samlingspartiet, ,väckte nämligen idecember 1999 frågan om ett initiativ av utskottet,med innebörd att skulle ge regeringenfullmakt att sälja . Företrädarna förSocialdemokraterna, dock detta förslag, varefter företrädarnaför de övriga fyra partierna reserverade sig motbeslutet och menade att utskottet borde ha tagit ettsådant initiativ. Om regeringen då hade getts denföreslagna fullmakten hade mycket tid vunnits. Teliaär en av de ledande aktörerna på marknaderna förtelekommunikationstjänster (såväl fasta som mobila),Internet och bredband. Telias framskjutna positionsammanhänger bl.a. med ett nära samarbete medTelefonaktiebolaget och andra . För att skall kunnafortsätta att utvecklas på ett positivt sätt är detnödvändigt att en fortsatt privatisering omedelbartsker. Statsmakterna bör klargöra att privatiseringeninte skall innebära ett fortsatt statligtmajoritetsägande, utan att det statliga ägandetskall minskas till så snartmarknadsförutsättningarna medger det. Vidare börklargöras att avsikten därefter är att snarastmöjligt sälja hela resterande aktieinnehav i Telia.Ett kvardröjande statligt ägande utgör en hämsko förTelia, och risken är stor att företagets värde påbörsen påverkas negativt av det statliga ägandet -en s.k. politikerrabatt uppstår. börsåledes ge regeringen ett bemyndigande att heltavveckla statens ägande i Telia.Vi vill i detta sammanhang erinra om det storamisslyckande som regeringens vilja att slå sammanTelia och innebar. Genom den sprucknaaffären har mångmiljardbelopp förspillts genomförlorade kunder, förlorade affärer och misslyckatfusionsarbete. Relationerna mellan och Norgehar lidit skada, förtroendekapital har förstörts ochsmittoeffekterna till andra områden är betydande.Sammantaget är Telia-Telenor-affären ettpraktexempel på varför statliga företag börprivatiseras. upphandling avkonsulttjänster i samband med denna affär ärytterligare ett belägg för att staten är olämpligsom ägare av företag.Frågan om mål med det statliga ägandet av bolagberörs i de nämnda motionerna, liksom i motion2000/01:N388 (mp). Det är uppenbart - bl.a. framgårdet i regeringens redogörelse för statliga företag -att regeringen inte har någon plan eller strategiför det statliga företagsägandet. Det bekräftasockså av att regeringen till inte haröverlämnat ett tidigare aviserat förslag omförändrade riktlinjer för förvaltningen av statligaföretag. I skrivelsen redovisas inte heller syftetmed det statliga ägandet av respektive företag.Enligt vår mening måste självfallet detta syftekunna anges för varje företag, och regeringen böranmodas att formulera syfte med det statliga ägandetför alla företag med statligt ägande.I flera av de här aktuella motionerna berörs -bl.a. utifrån en rapport från Statskontoret - fråganom konkurrens mellan offentlig och privat sektor. Vianser att i de fall det saknas klara och uttalademotiv för statliga aktörer att bedriva kommersiell,konkurrensutsatt verksamhet skall de statligaaktörerna inte tillåtas bedriva sådan verksamhet. Omdet finns motiv för staten att bedriva kommersiellverksamhet, måste åtgärder vidtas så att detta intesnedvrider konkurrensen.Med hänvisning till det anförda blir samtliga häraktuella motioner från företrädare för Moderatasamlingspartiet, , tillgodosedda och tillstyrks därmed.Övriga motioner avstyrks i motsvarande delar.5 Statligt ägande av (punkt 3)6av Per (), (), IngerStrömbom (kd), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 3. Riksdagenbifaller därmed motionerna 2000/01:N210 yrkande 2 idenna del och 2000/01:N307 yrkande 1 och bifallerdelvis motionerna 2000/01:So547 yrkande 7,2000/01:N2 i denna del och 2000/01:N307 yrkande 2.StällningstagandeEtt statligt företag som vi - i likhet med vad somanförs i motion 2000/01:N210 (m) - anser lämpa sigför försäljning är . Efter Sverigesinträde i EU har Vin & Sprits tidigare monopol påalkoholområdet upphört, och företaget arbetar nu påen kommersiell, konkurrensutsatt marknad. I detläget kan vi inte se något skäl för staten attfortsätta att äga Vin & Sprit. bör därförge regeringen i uppdrag att - med hänsyn tagen tillmarknadsförhållanden för en försäljning - vidtaåtgärder så att en försäljning kommer till stånd. Demedel som försäljningen ger upphov till bör påsedvanligt sätt användas för amortering avstatsskulden.7 Med det anförda tillstyrker vi den nämndamotionen i berörd del. I de tre motionerna2000/01:N2 (fp), 2000/01:N307 (fp) och2000/01:So547 (fp) förordas också enförsäljning av Vin & Sprit. I dessa delartillstyrker vi motionerna. I de sistnämndamotionerna föreslås dessutom att de medelsom försäljningen inbringar delvis skallanvändas för socialpolitiska insatser föratt minska alkohol- och narkotikabruket.Detta är ett område där, enligt vår mening,ytterligare insatser bör övervägas. Dockanser vi att intäkter från försäljning avstatliga bolag inte skall specialdestinerastill vissa ändamål utan användas föramortering av statsskulden.891011 Statligt ägande av (punkt 3)12av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 4. Därmedbifaller motionerna 2000/01:So547 yrkande7, 2000/01:N2 i denna del, 2000/01:N210 yrkande 2 idenna del och 2000/01:N307.StällningstagandeEtt statligt företag som jag - i likhet med vad somanförs i motionerna 2000/01:So547 (fp), 2000/01:N2(fp) och 2000/01:N307 (fp) - anser lämpa sig förförsäljning är . Efter Sverigesinträde i EU har Vin & Sprits tidigare monopol påalkoholområdet upphört, och företaget arbetar nu påen kommersiell, konkurrensutsatt marknad.Att sälja vodka kan rimligen inte vara enangelägen uppgift för staten. Vin & Sprit har intepå tagit något socialpolitiskt ansvar. Jagföreslår därför att staten säljer företaget vilketberäknas tillföra statskassan ca 30miljarder kronor. En del av pengarna bör användastill en stor satsning på att minska alkoholmissbrukoch narkotikaanvändning bland unga. hargjort en bedömning att ett samlat åtgärdsprogram motdet växande ungdomsfylleriet och narkotikamissbruketunder framöver kan behöva tillföras 200miljoner kronor , utöver de resurser somredan finns. En försäljning av kan gede resurser som krävs.Att sälja Vin & Sprit innebär ingenalkoholpolitisk nackdel. Statsmakterna förlorar itrovärdighet när man å ena sidan argumenterar för enrestriktiv alkoholpolitik och å andra sidan tjänaransenliga belopp på spritförsäljning. Vin & Spritvärderades till . Hösten2000 uppgavs bara varumärket vara värt 25-35miljarder kronor. har i sin budgetkalkylhösten 2000 beräknat hela företagets värde till 30miljarder kronor. Om den summan används till attbetala av på statsskulden uppstår en räntevinst. Medgällande ränta och med företagets inleveranser avvinstmedel fråndragna kan den årliga vinsten förstaten beräknas till ca . En del avden vinsten vill använda till en storsatsning på att minska alkohol- och narkotikabruket,i första hand bland unga.Riksdagen bör, mot bakgrund av det anförda, geregeringen i uppdrag att - med hänsyn tagen tillmarknadsförhållanden för en försäljning - vidtaåtgärder så att en försäljning kommer till stånd.Samtidigt bör regeringen anmodas att lämna förslagtill en satsning för att minska alkohol- ochnarkotikabruket i enlighet med vad som angetts.De nämnda motionerna blir därmed tillgodosedda ochtillstyrks. Även motion 2000/01:N210 (m), i vilkenförordas en försäljning av Vin & Sprit, blirtillgodosedd och tillstyrks.13 Kompetensutveckling och rådgivning tillföretagare (punkt 4)14av Per (), (), IngerStrömbom (kd), (), (), (), () ochMikael ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 5. Riksdagenbifaller därmed motion 2000/01:N324 yrkandena 13 och14 och avslår motionerna 2000/01:N286, 2000/01:N383yrkandena 10 och 14 och 2000/01:N388 yrkandena 15,17, 18 och 22.StällningstagandeDet är av avgörande betydelse för framtidatt det tillkommer flera nya småföretag och att debefintliga småföretagen växer. För att främja ensådan utveckling är ett generellt gottföretagsklimat det absolut viktigaste.En speciell aspekt av det företagsklimat som viförordar är de frågor som tas upp i den här aktuellamotionen 2000/01:N324 (kd) och som rör attuppfinningar och innovationer inte tas tillräckligtväl om hand i . Ytterligare åtgärder börsåledes vidtas för att främja kommersialiseringen avuppfinningar och innovationer. Det är vidare av storbetydelse att tillräckliga resurser satsas påforskning och utveckling och att åtgärder vidtas föratt underlätta för småföretag att ta del av dettaarbete. Vidare bör möjligheterna att i störreutsträckning tillämpa innovativ teknikupphandlingundersökas. Självfallet skall därvid de regler somställs enligt lagen om offentlig upphandlingiakttas. Även olika åtgärder på detimmaterialrättsliga området bör övervägas.Vidare bör större ansträngningar göras för attunderlätta för invandrare som vill starta företag.Andelen personer med invandrarbakgrund bör såledesöka i de organ som har hand om företagsfrågor, t.ex.hos och . Verksamheten bör också förläggasdit där människorna finns.Riksdagen bör anmoda regeringen att vidta åtgärderi enlighet med det anförda. Därmed blir den nämndamotionen tillgodosedd i berörda delar ochtillstyrks. Övriga här aktuella motioner avstyrks imotsvarande delar.15 Kapitalförsörjning (punkt 5)16av Per (), (), IngerStrömbom (kd), (), (), (), () ochMikael ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 6. Riksdagenbifaller därmed delvis motionerna 2000/01:Sf617yrkande 5, 2000/01:N236, 2000/01:N245, 2000/01:N267yrkandena 2, 3 och 6 och 2000/01:A217 yrkande 5 ochavslår motionerna 2000/01:N233, 2000/01:N383yrkandena 15 och 16 och 2000/01:N388 yrkandena 24och 25.StällningstagandeÖnskemålet om att komma till rätta med problemen förnya och befintliga småföretag - inte minsthögteknologiska - att få tillgång till riskkapitalligger bakom de här aktuella motionerna 2000/01:N245(m), 2000/01:N236 (kd), 2000/01:N267 (c),2000/01:Sf617 (fp) och 2000/01:A217 (fp). Vi anseratt bör anmoda regeringen att tillse attde olika frågor som tas upp i motionerna blirföremål för utredning och beredning, antingen inomramen för pågående arbete inom Närings- ochFinansdepartementen eller på annat sätt. Därmed blirde nämnda motionerna i sak tillgodosedda. Övriga häraktuella motioner, 2000/01:N233 (v), 2000/01:N383(mp) och 2000/01:N388 (mp), avstyrks i motsvarandedelar.17 Kvinnors företagande (punkt 8)18av Per (), (), IngerStrömbom (kd), (), (), (), () ochMikael ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 7. Därmedbifaller motionerna 2000/01:N267 yrkande12, 2000/01:N295 yrkandena 1 och 3, 2000/01:N324yrkande 8 och 2000/01: A806 yrkande 14 och avslårmotionerna 2000/01:N383 yrkandena 11-13 och2000/01:N388 yrkandena 19-21.StällningstagandeVi anser - i likhet med vad som anförs i motionerna2000/01:A806 (m), 2000/01:N324 (kd), 2000/01:N267(c) och 2000/01:N295 (fp) - att en viktig uppgiftinom näringspolitiken är att särskilt stödjakvinnors företagande. Det finns en storutvecklingspotential bland kvinnliga företagare.Enligt vår mening är det angeläget att fler kvinnorblir företagare. Att identifiera vilkaomständigheter som utgör hinder för kvinnor attstarta företag och vidta åtgärder för att elimineradessa är, enligt vår mening, en angelägen uppgiftinom näringspolitiken.Viktiga åtgärder för att främja kvinnorsföretagande är, som föreslås i några av de häraktuella motionerna, att stärka etableringsfriheteni den offentliga sektorn, att upphandling avkommunal verksamhet sker i konkurrens och attavknoppningar av offentlig verksamhet uppmuntras.Det är också angeläget att de stöd som lämnas avoffentligt finansierade aktörer är utformade medhänsyn till kvinnors förutsättningar och krav.Vi vill vidare erinra om vad som anfördes isärskilda yttranden (m; kd; c; fp) i utskottetsanslagsbetänkande rörande den verksamhetsom bedrivs av de regionala och lokalaresurscentrumen. Där framhölls betydelsen av att detviktiga arbete som dessa centrum bedriver inte skallges sämre förutsättningar än för närvarande.Riksdagen bör genom ett uttalande ställa sig bakomvad vi här har anfört rörande kvinnors företagande.Därmed blir de nämnda motionerna i sak tillgodoseddai berörda delar och tillstyrks. De två motionerna2000/01:N383 (mp) och 2000/01:N388 (mp) avstyrks imotsvarande delar.19 Kooperativa frågor och social ekonomi (punkt9, motiveringen)20av Per (), (), IngerStrömbom (kd), (), (),() och ().StällningstagandeVi anser att kooperativa företag bör behandlas påett likvärdigt sätt med andra företagsformer. Enligtvår mening bör över huvud taget en generelltverkande näringspolitik eftersträvas. Det finnsingen grund för att påstå att kooperativa företag ärmissgynnade. Några ytterligare åtgärder för attfrämja de kooperativa företagen och den socialaekonomin anser vi inte erfordras och avstyrkerdärmed de här aktuella motionerna i berörda delar.21 Kooperativa frågor och social ekonomi (punkt9)22av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 9. Riksdagenbifaller därmed motionerna 2000/01:N267 yrkande 14och 2000/01:N380 yrkandena 1 och 6, bifaller delvismotionerna 2000/01:N348, 2000/01:N377 och2000/01:N388 yrkandena 23 och 28 och avslår motion2000/01:N373.StällningstagandeRiksdagen bör - enligt min mening och i likhet medvad som anförs i motion 2000/01:N267 (c) - göra etttillkännagivande om att det behövs avregleringar somger utrymme och skapar förutsättningar för densociala ekonomin.