bet · GO01FiU29 · 2001-05-31 00:00:00 — Vi har vidare motsatt ossnedläggningen av bl.a. specialskolor förmultihandikappade barn.En viktig utgångspunkt för handikappolitiken börenligt vår uppfattning vara att staten bör ta detgrundläggande ansvaret för att allafunktionshindrade oavsett i vilken kommun de borskall ha samma rätt till den frihet och detoberoende som rätten till personlig assistansinnebär.Det delade ansvaret för stöd tillfunktionshindrade och arbetshandikappade medför attsatsningarna inte alltid är samordnade. För mångamänniskor som är i behov av stöd leder splittringendessutom till att man måste ha kontakt med mångatjänstemän på många olika myndigheter.Regeringen har tillsatt en kommitté som skallutreda frågan om en utjämning för kostnaderavseende LSS i ett längre tidsperspektiv. Vi ärtveksamma till ett sådant utjämningssystem. Det är ioch för sig angeläget att målet medassistansersättningen att underlätta förfunktionshindrade att inte-greras i samhället inteställs mot andra behov i kommunernas budget. Detbästa sättet att uppnå detta är emellertid att detekonomiska ansvaret för assistansersättningenåtergår till staten. Vi anser vidare attschabloniseringen av ersättningen skall slopas ochreglerna kring ersättningen i princip skall återgåtill vad som gällde före , samtatt rätten till personlig assistans under skoltidoch vid vistelse på dagcenter etc. skallåterinföras. Vi anser vidare att frågan om en merflexibel utformning av rätten till personligassistans skall utredas.Vi föreslår också att en hjälpmedelsgarantiinförs. En hjälpmedelsgaranti skulle öka valfrihetenför den enskilde och därutöver främja utbudet avolika former av hjälpmedel. finns inteen marknad för hjälpmedel, eftersom oftaär den enda köparen. En avmonopolisering avhjälpmedelsverksamheten och införandet av enhjälpmedelsgaranti skulle stimulera utvecklingen avfler, bättre och billigare hjälpmedel, somdet skulle påskynda introduktionen av dessa påmarknaden. Inledningsvis bör en hjälpmedelsgarantiomfatta de resurser som finns anvisade underbilstödet till handikappade och texttelefoner.Riksdagen bör tillkännage för regeringen som sinmening vad vi här har anfört. Vi tillstyrker därmedmotion Fi36 (m) yrkande 9 och avstyrker motion Fi37(fp) yrkande 8.24. Handikappomsorg (punkt 18) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 18borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 24. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Fi37 (fp) yrkande 8 ochavslår motion 2000/01:Fi36 (m) yrkande 9.StällningstagandeI budgetalternativ föreslås enengångssatsning på under denärmaste åren, för att kunna genomföra en omfattandetillgänglighetsreform.Boverket har gjort beräkningar som visar attFolkpartiets uppskattning av kostnaden till 5miljarder kronor för en genomgripandetillgänglighetsreform är korrekt. Boverketkonstaterar också att kostnaderna kan minskas omsamtliga aktörer tar fram en systematisk ochlångsiktig plan för åtgärderna.Jag anser att ansvaret för att ökatillgängligheten i första hand skall ligga lokalt,på kommuner och andra lokala aktörer som tillexempel privata fastighetsägare. Plan- och bygglagenmåste kompletteras med riktlinjer som tvingar framrimliga anpassningsåtgärder för funktionshindrade.Riksdagen bör tillkännage för regeringen som sinmening vad vi här har anfört. Vi tillstyrker därmedmotion Fi37 (fp) yrkande 8 och avstyrker motion Fi36(m) yrkande 9.25. upphandling (punkt 19) (m, kd)av (), (), LennartHedquist (m), (), Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 25. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2000/01:Fi35 (kd) yrkandena8 och 10.StällningstagandeFör oss är det viktigaste perspektivet på kommunalupphandling och kundval hur den enskilde i så höggrad som möjligt skall kunna påverka sin situationoch välja det alternativ av gemensamt finansieradservice som passar honom eller henne bäst. bör vara sådan att myndighetsutövningskiljs från övrig verksamhet. När det gällerindividuella servicetjänster som barnomsorg ochskola bör kommuninvånarna ges möjlighet att frittvälja utförare genom olika typer avkundvalsmodeller. Ackrediteringssystem bör användasför att auktorisera företag som vill ingå i ettkundvalssystem. En fortlöpande kvalitetsuppföljningoch granskning av verksamheterna är betydelsefull,inte minst ur ett trygghetsperspektiv för denenskilde.För att stödja en utveckling av mångfald anser viatt förändringar av regelverk och lagstiftning måstegenomföras. Vi anser att lagen (1992:1528) omoffentlig upphandling, , är dåligt anpassad förupphandling av hälso- och sjukvårdstjänster.Direktupphandling kan endast ske i utomordentligtbegränsad omfattning, vilket kan försvåra för kommunoch landsting/region att inledningsvis stödjaavknoppade verksamheter. Trots att lagen inte sägernågot om avtalstider, rekommenderartillsynsmyndigheten (ofta alltför korta avtal med privatavårdgivare, vilket försvårar för patienter att få enlångvarig relation till sin vårdgivare eller att gevårdgivaren rimliga avskrivningstider för de storainvesteringar som behövs för en vårdinrättning.Vi anser också att det är märkligt att , ifråga om upphandling av så kallade B-tjänster enligtEG-direktiven, dit hälso- och sjukvårdstjänsterräknas, valt att gå betydligt längre än direktivenkräver. Lagen försvårar också patienternas val avvård i andra landsting, eftersom är tillämpligpå ett landstings köp av tjänster från andralandsting.Det vi här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening. Därmed tillstyrker videlvis motion Fi35 (kd) yrkandena 8 och 10.26. (punkt 20) (m, kd,c, fp)av (), (), LennartHedquist (m), (), Per (), (), () och KarinPilsäter (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 26. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2000/01:Fi35 (kd) yrkande 5.StällningstagandeI reservationen till betänkande 2000/01:BoU10 gavvi uttryck för vår syn på lagstiftningen sommotverkar försäljningar av kommunala bostadsföretag.Vi vidhåller vår uppfattning och tillstyrker därmeddelvis motion Fi35 (kd) yrkande 5.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttrande. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Försörjningsstöd (punkt 9) (m)av , , (alla m).Kostnaderna för socialbidrag utgör den klart störstaandelen av kommunernas kostnader för individ- ochfamiljeomsorg. har antalet hushållmed långvarigt socialbidrag (mer än tio månaderunder ) mer än fördubblats. Trots att detotala kostnaderna för socialbidrag har minskatnågot , har andelen hushåll medlångvarigt socialbidrag fortsatt att öka.Att så många är långvarigt beroende avsocialbidrag är bl.a. ett tecken på att vi har enarbetsmarknad som inte fungerar utan utestängermänniskor. absolut största samhällsproblemi dag är därför den klyfta som går mellan dem sommed eget arbete kan försörja sig och sin familj, ochde som för en marginaliserad bidragsberoendetillvaro. Och klyftan fortsätter att vidgas, trotsflera år av högkonjunktur.Vi anser att det krävs en ny politik som samordnarde direkta sociala insatserna med åtgärder för attöka rörligheten på arbetsmarknaden, stimulera ochstödja kompetensutveckling och utbildning m.m., ochsom kombinerar olika ersättnings-, stöd- ochbidragssystem med en skattepolitik som gör att detlönar sig att arbeta. Vi hänvisar till vad vi anförti motioner i anledning av proposition 2000/01:80 Nysocialtjänstlag samt i reservationer till betänkande2000/01:SoU18 med samma namn.bilaga 1Förteckning över behandlade förslagRegeringens skrivelseI skrivelsen lämnar regeringen en översiktligredovisning av hur ekonomin och verksamheten ikommuner och landsting har utvecklats de senasteåren.Redovisningen av den ekonomiska utvecklingeninnefattar i huvudsak utvecklingen av kommunsektornsandel i samhällsekonomin och av sektorns finansiellasparande, resultatutvecklingen för kommuner ochlandsting samt kommunala koncerner,sysselsättningsutvecklingen, kommunala entreprenaderoch köp av verksamhet samt effekter av detutjämningssystem som infördes . Vidarepresenteras hur kostnaderna fördelades mellan olikaverksamheter inom kommunsektorn 1999.Redovisningen av utvecklingen i den kommunalaverksamheten omfattar främst obligatoriskaverksamheter i kommuner och landsting och syftartill att beskriva hur dessa utvecklas i förhållandetill de nationella mål som riksdag och regering harformulerat för respektive verksamhet.Redovisningen av den kommunalaverksamheten avser i huvudsakförhållandena t.o.m. verksamhetsåret1999. De årtal som redovisas kanvariera mellan olika verksamheter,bl.a. beroende på hur den offentligastatistiken samlas in. Detförekommer även skilda möjligheterför olika verksamheter att redovisagraden av måluppfyllelse.