bet · GO01SfU11 · 2001-03-27 00:00:00 — Endecentralisering av antidiskrimineringspolitiken ärnödvändig. Arenor för egen makt och generösfinansiering av underifrån kommande initiativ ochaktioner bör ge bättre resultat än kostsammacentraliserade och hierarkiskt anordnade satsningar.Vidare har regeringen gettIntegrationsverket flera uppdrag med syfte attintensifiera verkets förebyggande arbete motintolerans.De bästa aktörerna i kampen mot alla former avdiskriminering är de berörda människorna själva.Integrationsverket kan antagligen vinna en heltberättigad position i en "Empowerment"-process förstnär denna myndighet skapar arenor på vilka dediskriminerade kan spela en huvudroll. Ett sådantverk skulle snarare vara en katalysator, en medlareoch förmedlare av kunskap och kontakter än enmyndighet som uppifrån verkställer färdigtformulerade planer och program. För att kunna speladenna roll behöver verket en helt annan ekonomi ändet har . Hela beloppet som Integrationsverketårligen kan dela till landets allainvandrarorganisationer ligger på en mycket lågnivå, ca 20 miljoner kronor.18. Organisationernas roll (punkt 12)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:12. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 18. Därmedbifaller motion 2000/01:Sf24 yrkande 3 ochavslår motionerna 2000/01:Sf19 och 2000/01:Sf23yrkandena 1 och 5.StällningstagandeNGO:er som arbetar med diskrimineringsfrågor bör fåen rimlig chans att delta i motrasism i (WCAR). Vi anser attresurser bör tilldelas specifikt till dessaorganisationer så att deras deltagande kan blimöjligt.19. Kommunernas roll (punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:13. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 19. Därmedbifaller motion 2000/01:Sf23 yrkande 4 idenna del och avslår motionerna 2000/01:Sf24 yrkande18 och 2000/01:Sf635.StällningstagandeNär det gäller stöd för lokalt arbete, stöd tillbrottsoffer, rådgivning och stöd till kommuner ochlokalt brottsförebyggande arbete är dialogen medminoriteterna oerhört värdefull. Att köpakunskapstjänster om antidiskriminering direkt frånde berörda gruppernas experter och konsulter är ettsätt att i praktiken försvåra diskrimineringen.Detta är ett sätt att bryta den roll av passivmottagare av åtgärder som minoriteterna ofta får.Här får i stället personer från minoritetsgruppernaen aktiv roll som lärare och kunskapsförmedlare.20. Kommunernas roll (punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:13. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 20. Därmedbifaller motion 2000/01:Sf24 yrkande 18och avslår motionerna 2000/01:Sf23 yrkande 4 i dennadel och 2000/01:Sf635.StällningstagandeVi delar regeringens positiva syn pådiskrimineringsbyråernas verksamhet. Men vi villdessutom föreslå lokala diskrimineringsombudsmän,som kan cementera de olika ombudsmännens roll ochverkan.21. Antidiskrimineringsklausul (punkt 14)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:14. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 21. Därmedbifaller motion 2000/01:Sf21 yrkande 2 ochavslår motion 2000/01:Sf24 yrkandena 2 och 16.StällningstagandeI skrivelsen redovisar regeringen t.ex.antidiskrimineringsklausuler vid offentligupphandling som instrument som mer aktivt bör kunnaanvändas i arbetet för att motverka diskriminering.Det är enligt vår uppfattning inte acceptabeltatt man i bygger upp system som innehållerdubbla eller tredubbla påföljder ellersanktionsmöjligheter. Det är framför allt inteacceptabelt om detta leder till att man skapar etteget rättsväsende vid sidan av det domstolsväsendesom finns för att tillämpa av riksdagantagna lagar. Detta vore ett brott motgrundläggande demokratiska principer och skulle iförlängningen kunna leda till att politiker ochpolitiska organ i ökande utsträckning fårrättsvårdande uppgifter. Detta vore synnerligenallvarligt.Det är av avgörande betydelse att alla typer avsanktionsåtgärder eller andra ingripande åtgärderfrån samhällets sida har ett otvetydigt stöd ilagstiftningen och att de kan bli föremål förrättslig prövning genom t.ex. överklagande.22. Antidiskrimineringsklausul (punkt 14)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 14borde ha följande lydelse:14. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 22. Därmedbifaller motion 2000/01:Sf24 yrkandena 2och 16 och avslår motion 2000/01:Sf21 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att regeringen bör, inför mot rasism i (WCAR), uttala att antidiskrimineringsklausuler inteutgör handelshinder och verka för att det skrivs ini konferensens slutdokument. har ratificeratFN:s konventioner mot diskriminering. Det blirdärmed fel att i efterhand påstå att ett aktivtarbete mot diskriminering utgör handelshinder.Vidare anser vi att antidiskrimineringsklausulervid offentlig upphandling kan och bör användas. Detär ett viktigt verktyg för att motverkadiskriminering. Sådana klausuler har prövats i tillexempel , och . Enligt meddelande (KOM [98] 143) är en sådanklausul förenlig med gällande EG-rätt. Statens allaupphandlingar bör innehålla en klausul därleverantören åtar sig att inte bryta mot någon av degällande diskrimineringslagarna. Därutöver börklausulen klarlägga att staten förbehåller sigrätten att häva avtalet med en leverantör somöverträder förbuden.23. Värdegrunden (punkt 15)av (), (),(), (), CeciliaMagnusson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:15. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 23. Därmedbifaller motionerna 2000/01:Sf25 yrkandena1-3 och 2000/01:Sf645 yrkande 1 och avslårmotionerna 2000/01:Sf24 yrkande 13 och 2000/01:Sf611yrkande 1.StällningstagandeVår politik tar sin utgångspunkt i en helhetssyn påmänniskan som innebär att alla människor har sammaabsoluta och okränkbara värde oavsett kön, ålder,social position, etnisk tillhörighet eller sexuellidentitet. Vi vill solidarisera oss med de svaga ochförtryckta samt ansvarigt värna och förvalta djur,växter och jordens resurser. Vi vill byggademokratin på denna människosyn och värdegrund.Denna värdegrund bör även prägla beteendetmedborgare emellan. Människosynen och värdegrundenär grunden för tolerans. En människosyn ochvärdegrund ger skäl för respekt för olika åsikter,empati och solidaritet, för ett engagemang ochansvar som sträcker sig utöver egenintresse,familjeband, kön, etnicitet, religion, osv.Samtidigt måste samhället vara vaksamt mottendenser till intolerans och ta dessa på allvar. rättsstat får aldrig hot, hets, psykiskt ochfysiskt våld eller förföljelse accepteras, inte motnågon av något som helst skäl. Extremistiskagruppers hat och trakasserier exempelvis motinvandrare är tyvärr verklighet i . Samhälletär vaksamt mot grupper med rasistiskaoch främlingsfientliga drag genom lagen om hets motfolkgrupp. har i detta fall gjort enavvägning mellan yttrandefrihetsintresset och olikagruppers behov av skydd.Vidare är det så att ett rättssamhälles uppbyggnadär en långsiktig process som förutsätterallmänhetens delaktighet och deltagande. Varjebärande värdesystem i ett rättssamhälle bygger på enprocess av införlivande av värden, värderingar ochnormer. Familjens centrala roll innebär att en i sinhelhet god familjepolitik är en grundläggandeförutsättning för detta viktiga arbete. Detta skerbäst genom att barn får växa upp i trygga familjersom kan föra över normer och hjälpa barnen att byggaupp en inre kontroll som gör det lättare att ståemot frestelsen att bryta mot de regler som byggerupp samhället.24. Värdegrunden (punkt 15)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:15. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 24. Därmedbifaller motion 2000/01:Sf611 yrkande 1och avslår motionerna 2000/01:Sf24 yrkande 13,2000/01:Sf25 yrkandena 1-3 och 2000/01:Sf645 yrkande1.StällningstagandeSegregationen mellan familjer i skilda stadsmiljöer,mellan rika och fattiga, mellan högutbildade ochlågutbildade och mellan människor boende i stad ochpå landsbygd är ett stort samhällsproblem oavsett omden har etnisk eller kulturell grund.Delade städer och segregerade bostadsområden ärett demokratiskt, ekonomiskt och socialt stortproblem. Det är en form av diskriminering omsegregation uppkommer därför attmajoritetsbefolkningen valt bort människor med lägreinkomster, annan etnisk eller kulturell bakgrund ochom det fått till följd att minoriteten ofrivilligtmåste bosätta sig i ett visst område.För att motverka segregation krävs att människorär medvetna om sina rättigheter och skyldigheter.Alla enskilda människor har ett ansvar, och detkrävs statliga, kommunala och lokala insatser föratt klara detta. Skolan har ett ansvar somförmedlare av vad humanistiska värden innebär. Dengrundläggande åtgärden för att komma till rätta medsegregeringen är att på alla plan och i allasammanhang motverka diskriminering.25. Värdegrunden (punkt 15)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:15. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 25. Därmedbifaller motion 2000/01:Sf24 yrkande 13och avslår motionerna 2000/01:Sf25 yrkandena 1-3,2000/01:Sf611 yrkande 1 och 2000/01:Sf645 yrkande 1.StällningstagandeEtt av de viktigaste målen i skolan är att förankragrundläggande demokratiska värderingar sommänniskors lika värde. Men skolan fokuserar ofta merpå läroplanens konkreta mål, som till exempelämneskunskaperna, än på de övergripande målen.Anledningen är att det är svårt att konkret arbetamed demokratifrågor. Projektet om värdegrunden somUtbildningsdepartementet drivit har just visat pådenna svårighet. Diskussionerna blir väldigtabstrakta, och värdeförankringen hos elevernamisslyckas. Det är därför nödvändigt att införa ettnytt kärnämne i skolan, som kan kallas till exempelLivsviktigt. Syftet är att skapa ett forum däreleverna kan ställa svåra existentiella frågor.Demokrati är ett värde som måsteförsvaras och utvecklas. För att lyckas med dettamåste vi återkomma till frågan: Varför är demokratidet bästa styrelsesättet? Man måste skapa ett foruminom skolan för detta. Dessutom skulle ett särskiltämne möjliggöra den välbehövliga utvecklingen avvärdegrunden.26. Museernas roll (punkt 16)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:16. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 26. Därmedbifaller motion 2000/01:Sf25 yrkande 7.StällningstagandeAtt ha god kännedom om sitt eget kulturarv är bådeen förutsättning för att bygga upp sin egenidentitet och för att kunna respektera andras kulturoch värden. I mötet mellan kulturer krävsförståelsen för att kulturarvet inte är givet engång för alla, utan ständigt berikas av nyaupplevelser, erfarenheter och kontakter med ochinflytande från andra länder och kulturer. Att värnaoch värdera sin egen kultur och bejakamångfald och värdesätta andra kulturer ärförutsättningen för en positiv integration.Museerna är en naturlig plats för diskussion ommänniskans förutsättningar, livsfrågor ochvärderingar under olika tidsepoker både i Sverigeoch i andra delar av världen. Museernas arbete föratt motverka främlingsfientlighet och rasism kandärför inte nog poängteras. De skulle i ännu högreutsträckning än kunna bidra till att skapafördjupad respekt för de värden som är enförutsättning för demokratin. Detta arbete är i höggrad förknippat med historia och känsla förkulturarvet i vid mening.27. Nollvision vid arbetet mot mobbning(punkt 17)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:17. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 27. Därmedbifaller motionerna 2000/01:Sf18 yrkande 5och 2000/01:Sf25 yrkande 4.StällningstagandeVi anser att samhället har ett ovillkorligt ansvarför att barn och unga skyddas från övergrepp och föratt de får växa upp i en trygg, utvecklande ochvärdig miljö. Målet kan därför inte bara vara attminska mobbningen, utan måste vara att inte någotbarn eller någon ung människa skall utsättas förmobbning.Vad som helst kan utlösa mobbning: utseende,religion eller fel intressen. Poängen är att detinte är den som är mobbad som är avvikande det ärden som mobbar. Skulden får aldrig läggas på den sommobbas och vuxenvärlden måste här ta sitt ansvar.Detta ansvar innebär att vi måste lyssna, haögonen öppna och reagera om vi ser att något är fel.Det kraftfullaste sättet att komma åt mobbning ochvåld är att införa nolltolerans iskolorna. Att slippa mobbning är en rättighet förvarje ung människa.28. Övriga frågor om mobbning (punkt 18)av (), (), (), (), GöranLindblad (m), (), BirgittaCarlsson (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:18. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 28. Därmedbifaller motionerna 2000/01:Sf23 yrkande 3och 2000/01:Sf25 yrkandena 5 och 6.StällningstagandeRasförtryck, förföljelser av minoriteter,trakasserier och misshandel av homosexuella harmycket svårt att uppkomma om barn och ungdomarvistas i miljöer fria från våld och nedlåtande sättatt tala.Vi tycker att skrivelsens uttalanden om skolansroll i bekämpning av intolerans och omvärdegrundsfrågor vilket är ett onödigt kompliceratsätt att tala om uppförande, etik och moral ärlångt ifrån tillfredsställande. Om skolan ska kunnastoppa hatpropagandans spridning bland ungdomarbehöver skolan agera, dvs. göra mycket mer än atttala om värdegrunden utan att ange vilken värdegrundman avser.Mobbning, våld och sexuella trakasserier skallinte tillåtas i skolans arbetsmiljö. Flera åtgärderbör vidtas. Bland annat några av de viktigasteåtgärderna är att varje skola skall ha enåtgärdsplan mot mobbning och att föräldrar till barnsom mobbar eller mobbas informeras. Vi anser vidareatt elever som gjort sig skyldiga till grovaförseelser som mobbning och våld måste kunna skiljasfrån skolan under en längre tid.I nationella kvalitetsgranskning från1999 av skolors arbete mot mobbning och annankränkande behandling ifrågasätts om bestämmelserna iskolformsförordningarna ger skolor rätt stöd försina myndighetsbeslut. Vi anser att denna fråga börses över så att skolor får det lagstöd de behöverför att arbeta mot mobbning på ett effektivt sätt.Vi anser även att en nationell kampanj motmobbning är behövlig, och skolministern har utlovaten sådan. I regeringens skrivelse nämns dock aldrigdenna kampanj. Vi upprepar således tidigare ställdakrav på en rikskampanj och nationell samling motmobbning.Vi vill i detta sammanhang också påminna om att deutländska lärarnas frånvaro eller i bästa fallsällsynta närvaro i den svenska skolan inte främjarförståelsen för andra kulturer. Skolan kan inte påett trovärdigt sätt tala mot intolerans så längelärarkåren innehåller mycket få av minoriteternasakademiker.Vidare har , enligt skrivelsen,"fått i uppdrag att vidta åtgärder och göra riktadeinsatser för att komma till rätta med eventuellamissförhållanden i skolan när det gällerfrämlingsfientlighet, rasism och homofobi samtetniskt och sexuellt relaterad mobbning". Vi anseratt man i detta sammanhang även bör lägga till"mobbning på grund av trosbekännelser".29. Kopplingar till migrationspolitiken(punkt 19)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:19. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 29. Därmedbifaller motionerna 2000/01:Sf22 yrkande 2och 2000/01:Sf24 yrkande 5.StällningstagandeVi har förståelse för att flyktingpolitiken intebehandlas i sak i den för framlagdaskrivelsen. Vi tycker dock att det är viktigt attdet klart framgår att t.ex. flyktingpolitiken gerviktiga signaler vad gäller människors lika värde.Det är viktigt att påpeka att om alla människorslika värde skall kunna hävdas och diskrimineringkunna motarbetas och orsakerna till rasism,främlingsfientlighet och homofobi skall kunnabekämpas måste en generös flyktingpolitik bedrivas.Den solidaritet som medborgarna förväntas känna medvarandra måste motsvaras av en liknande solidariteti synen på dem som flyr från sitt land och söker entillflykt i . Den förda migrationspolitikenförs , i såväl som inom EU, i en heltannan anda en anda av intolerans, inhumanitet ochbristande solidaritet. Detta har vi vid ett flertaltillfällen påpekat.Denna situation innebär att det blir ett rentdubbelspel att tala om kampen för allamänniskors lika värde på hemmaplan och det gerrasistiska organisationer argument och grogrund försin propaganda. Vi menar därför att det är på sinplats att än en gång uttalar det somangavs vid inträdet i EU: "skall i EUkraftfullt verka för en solidarisk och humanflyktingpolitik. "Vidare vill vi understryka att Schengensamarbetetkommer att kräva stora förändringar. Ett exempel ärplanerna på att förstärka transportörernas ansvar.Det innebär att transportbolagen får betala högaböter om deras resenärer har falska pass ellervisum, och eftersom av alla asylsökande iSverige saknar identitetshandlingar eller har falskasådana kommer asylansökningarna att minska imotsvarande omfattning. Människor som har rätt attsöka asyl kommer på så vis att förhindras attanvända sin rätt och därmed att diskrimineras.Dessutom innebär rörelsefriheten för EU-medborgareen strängare kontroll av dem som kommer från länderutanför EU. När restriktionerna för asylsökande attta sig in i EU på legal väg hårdnar ökar denillegala och inhumana människosmugglingen.Vi anser att det finns risk för kränkning av demänskliga rättigheterna i och med Schengenavtalet.Sverige måste på ett konsekvent sätt följa deinternationella konventionerna som harundertecknats.30. Utskänkningstillstånd (punkt 21)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 21borde ha följande lydelse:21. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 30. Därmedbifaller motion 2000/01:Sf24 yrkande 17.StällningstagandeRegeringen antar att ett utskänkningstillstånd kandras in när en restaurangägare har gjort sig skyldigtill olaga diskriminering. Men detta har ännu inteprövats lagmässigt. Vi tror att en lagprövningskulle kunna leda till att utskänkningstillståndetdras in. Men betydligt större verkan gör ettvillkorat avtal. Ingen kommun har, ännu, ställt etttillståndsvillkor om att näringsidkare inomrestaurangbranschen skall följa antidiskriminerings-lagarna. Dessutom kan man leva upp tilldiskrimineringslagarna på ett bättre sätt när manskriver in i tillståndet att restaurangägarna måsterespektera dessa lagar. Varje restaurangägare kännertill det som står i vederbörandes ut-skänkningstillstånd.31. Utbildning och granskning av polis ochväktare (punkt 22)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22borde ha följande lydelse:22. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 31. Därmedbifaller motion 2000/01:Sf24 yrkandena 8-10.StällningstagandeDet måste finnas fler kreativa förslag för attmotverka diskriminering på polisområdet än attrekrytera personer med invandrarbakgrund tillpolisutbildningen. Alla människor, även personer medinvandrarbakgrund, bär på fördomar.Polisen borde därför satsa ordentligt påutbildning för att öka medvetenheten om fördomar ochdiskriminering och för att motverka mobbning somförekommer inom polisen. Polisen bör även haåterkommande diskussionsmöten samt fortbildning därteman som människors lika värde tas upp.Rekryteringen av poliser måste utgå från ett säkertsystem där personer med bakgrund ifrämlingsfientliga sammanhang och organisationerinte tas in. Det har i praktiken funnits ettointresse från polisens sida att prioriterahatbrott. Orsaken är förmodligen att förståelsen försådana brott är för liten i proportion till brottetsbetydelse. I har polisen i ett projektsamarbetat med invandrarföreningar ochantidiskrimineringsorganisationer. Projektet harlyckats väldigt bra. skulle kunna lära sigav liknande projekt som det danska.Vidare anser vi att alltför många ordningsvakteroch väktare har misstänkts för att ha varitinblandade i brott med rasistiska förtecken. Det ärviktigt att man tar itu med utbildningen av väktareoch ordningsvakter så att ett fördomsfullt agerandemotverkas. Konflikthantering borde ingå som ensjälvklar del. Dessutom måste anmälningar motordningsvakter med polisiära befogenheter granskasav en oberoende instans.Särskilda yttranden1. Gemenskapsinitiativet EqualUlla och (båda v) anför:I den nationella handlingsplanen mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskrimineringframhåller regeringen att Europeiska socialfondenkommer att satsa inom ramenför gemenskapsinitiativet Equal under perioden2001-2006. Pengarna skall användas till projekt somsyftar till att utveckla metoder för hur manförändrar diskriminerande attityder ochuppfattningar. Verksamheten skall bedrivas iutvecklingspartnerskap och omfatta aktörer somkommun, företagare, fackliga organisationer,ungdomsorganisationer m.fl. Equal kräver nationellmedfinansiering till motsvarande belopp.I det operativa programmet för Equal betonas attdet är viktigt att små föreningar och organisationerkan vara partner i utvecklingspartnerskapen somskall driva Equal. anges att partnernasjälva skall ordna medfinansieringen. Det går säkertbra om stora företag och länsarbetsnämnden gårsamman i ett mångfaldsprojekt, men det blir svårareför invandrarföreningen i , homosexuellakulturarbetare och Momsteatern i medförståndshandikappade skådespelare. Vem ställer dåupp med svensk nationell medfinansiering?Vänsterpartiet anser därför att det är nödvändigtatt svenska får förfoga över medel förnationell medfinansiering för dem som har braprojekt men svårt att hitta finansiärer.2. VärdegrundenBo Könberg () anför:Folkpartiet liberalerna befinner sig i en politiskfilosofisk tradition som förenar motstånd motförtryck med tolerans. Målet är en jämlik behandlingav alla människor. Som liberaler försvarar vi enetik som utgår från den enskilde människansmöjligheter att ta självständiga beslut över sinegen vardag och sitt eget liv. Den målsättningenuppnås bäst i en demokratisk kultur med respekt förgrundläggande mänskliga fri - och rättigheter och enstat som tilltror människor grundläggande socialaresurser som möjliggör frihet för den enskilde.Människors samverkan med varandra frodas bäst i enkultur av grundläggande respekt för varandrasolikhet och där valet att samverka inte grundar sigpå tvång eller förtryckande traditioner ellerkönsroller. Liberalismens etiska värden är de somutmärker det öppna samhället. Mänskliga rättigheteroch respekten för varandras olikhet. Det är denliberala värdegrunden.Hoten mot det öppna samhället måste ständigtbekämpas. Individualismen måste ständigt värnas.Skolan såväl som många andra samhällssektorer harhär en avgörande roll att fylla.I detta sammanhang vill vi understryka betydelsenav våra ställningstaganden om mobbning i skolan.Mobbning, aggressivitet och muntliga förolämpningarkan direkt kopplas till intoleransens socialaklimat. Rasism, förföljelser av minoriteter ochtrakasserier och misshandel av homosexuella frodasinte i miljöer där ungdomar lever befriade från våldoch kränkande sätt att tala. Om skolan skall kunnastoppa hatpropagandans spridning bland ungdomarmåste skolan inte bara tala om "värdegrunder", utanhandla för att stoppa våldets alla yttringar.Det är även viktigt att uppmärksamma de rörelseroch totalitära traditioner som hotar det öppnasamhället och människors frihet och välfärd.