bet · GP01TU2 · 2001-11-27 00:00:00 — tabeller över beräknadnettoupplåning, total låneskuld,anslagsbehov för räntor och återbetalningav lån, investeringsplan m.m. hänvisastill s. 85-86 i propositionen.Järnvägar åren 2002-2004I nedanstående tabell redovisasregeringens bedömningar när det gälleranslagsmedel för järnvägar under åren2002-2004. Det ankommer på regeringen attbesluta om hur anslaget 36:4 Banverket:Banhållning och sektorsuppgifter börfördelas på de olika anslagsposterna.Utöver dessa anslagsmedel tillkommer deytterligare resurser som finansierasgenom lån i Riksgäldskontoret.Regeringens bedömning av fördelningmellan anslagsposter för anslaget 36:4Banhållning och sektorsuppgifter.Miljoner kronorAnslag¹FörslagBeräknatBeräknat2001 2002 2003 20041. Myndighetsutövning 49 54 55562.Bidrag till Inlandsbananoch Öresundsbrokonsortiet290 304 3103153. Sektorsuppgifter 109 114 1161184.Investeringar i nationellplan 2 390 2 907 2 115 3 4375.Investeringar i regionalplan 350 306 312 3176.Drift och underhåll 2 180 2 171 2 2042 5007. Tågtrafikledning 393 394 3933928.Räntor och återbetalningav lån för järnväg850 796 1 500 1 284Summa 6 611 7 046 7 005 8 419¹Inklusive beslut till följd av förslagtill tilläggsbudget i samband med 2001årsekonomiska vårproposition ochbudgetproposition för 2002.I budgetpropositionen för år 2002föreslår regeringen att 7 047 miljonerkronor anvisas till anslaget Banhållningoch sektorsuppgifter. bedömerregeringen att en satsning på drift ochunderhåll av järnvägsnätet är särskiltangelägen. är det enligtregeringen mycket angeläget att deinvesteringar i järnvägsnätet somregering och riksdag beslutat om igällande planer eller på annat sätt ochsom inte har kunnat genomföras på grundav de senaste årens prioriteringar, kanpåbörjas i närtid. Enligt regeringenkommer, för att möjliggöra sådanainvesteringsinsatser, lån om 865 miljonerkronor att tas upp i Riksgäldskontoretför järnvägsinvesteringar. Regeringen hari budgetpropositionen föreslagit attBanverkets anslag för banhållning höjsmed 1 400 miljoner kronor.Anslagsposten Myndighetsutövning avsertidtabellsläggning, banupplåtelse samtden verksamhet som drivs avJärnvägsinspektionen. Regeringen bedömeratt anslagsposten bör ligga på samma nivåsom 2001, men hänsyn bör tas till denallmänna prisutvecklingen. Det innebäratt avsätts för dettaändamål.Anslagsposten Bidrag till Inlandsbananoch Öresundsbrokonsortiet bör enligtregeringen ligga på samma nivå som 2001,men att hänsyn bör tas till den allmännaprisutvecklingen.Anslagsposten Sektorsuppgifter bör ocksåligga på samma nivå som 2001, men hänsynbör tas till den allmännaprisutvecklingen.När det gäller investeringar ochförbättringsåtgärder på stomjärnvägarbedömer regeringen att medlen bör uppgåtill 2 907 miljoner kronor.Mot bakgrund av att hade ettanslagssparande om ca 120 miljoner kronorpå posten för investeringar i regionalaplaner anser regeringen att en vissreduktion av anslagsnivån skall ske för2002. Det innebär att anslagspostentilldelas 306 miljoner kronor.Anslagsposten för drift och underhåll börtilldelas . Ibudgetpropositionen redovisaderegeringen en bedömning av hur anslagetför banhållning och sektorsuppgifterborde fördelas på anslagsposter.Regeringen gjorde senare en ny bedömningsom innebar att anslagsposten för driftoch underhåll höjdes. Denna bedömninggjordes bl.a. mot bakgrund av attkostnaderna för det felavhjälpandeunderhållet ökade. Regeringen anser attdenna nya nivå på anslaget för drift ochunderhåll bör behållas även under 2002.Från 2004 bedömer regeringen att enkraftig nivåhöjning av drift ochunderhåll kan göras. Då beräknasanslagsposten öka med ca 300 miljonerkronor.Anslagsposten Tågtrafikledning börbibehållas på en i stort sett oförändradnivå. Regeringen bedömer därför attmedlen bör uppgå till 394 miljonerkronor.De räntor och återbetalningar av lånsom finansieras med anslaget avser delskapitalkostnader för de lånefinansieradeinvesteringsprojekt som riksdagenbeslutat om, dels lån för eldrift- ochteleanläggningar, telenätsutrustning,projekteringslager, rörelsekapital ochstatens andel av lån avseende vissainvesteringar i Stockholmsområdet.Regeringen beräknar att anslagsposten böruppgå till 796 miljoner kronor.4.2 Regeringens förslag omlånefinansiering m.m.Låneram för genomförande av väg- ochjärnvägsprojektRegeringen föreslår i proposition2001/02:1 att godkänner attregeringen får besluta om enlåneram i om högst2 för genomförande avprioriterade väg- och järnvägsprojekt medstart 2002.Regeringen framhåller att såvälgodstrafiken som persontrafiken har ökatkraftigt som en följd avden positiva ekonomiska utvecklingen.Utvecklingen innebär enligt regeringen enbelastning på transportsystemet och gördet svårare att uppfylla vissa delar avde transportpolitiska delmålen. Det ärregeringens bedömning att enambitionshöjning inom väghållning ochbanhållning är nödvändig för att mötadenna utveckling. Regeringen föreslårdärför att en tidigareläggning av väg-och banåtgärder möjliggörs genomlånefinansiering till ett belopp av ca 2miljarder kronor . Regeringenföreslår även att politikområdet tillförs2,i ytterligare anslagår 2004 och genom lån på 3 miljarderkronor och 3 miljarder kronor2004.I budgetpropositionen utlovaderegeringen bl.a. att redovisa hur medlenför vägar och järnvägar närmare skallanvändas. har också begärt enredovisning av hur lånefinansieradeinvesteringar i vägar och järnvägarlångsiktigt påverkar framtida anslag. Iavsnitt 4.1 ovan finns en sammanfattningav regeringens redovisningar.Förskjutning av amorteringar avseendevissa lånefinansierade vägprojektI budgetpropositionen (prop. 2001/02:1)föreslår regeringen också att riksdagenbemyndigar regeringen att låta Vägverketbetala de återstående amorteringarnaavseende de lånefinansierade vägprojektenväg E 18/20 delen , väg E 4delen , väg E 22 delenSöderåkra-Hossmo samt väg E 4 trafikplatsHallunda, åren 2004 och 2005.Riksdagen beslutade att dessafyra vägobjekt fick tidigareläggas genomatt fick ta upp lån iRiksgäldskontoret och sedan återbetaladessa när anslagsmedel fanns tillgängligai ordinarie väghållningsplan. Avpropositionen framgår att vid utgången av2000 var skulden för dessa projekt drygt1,. Regeringen föreslåratt de planerade amorteringarna gällandedessa lån förskjuts till 2004-2005 för att därigenomskapa ett större anslagsutrymme åren 2002och 2003 för en satsning på bärighet,tjälsäkring och rekonstruktion. Enligtregeringen beräknas lånen att slutligtamorteras 2005.Vidare framgår det av regeringensinfrastrukturproposition att det är frågaom ca som frigörs genomatt senarelägga vissa amorteringar från2002 och 2003 till 2004 och 2005.MotionsförslagI motion 2001/02:T450 av . (kd) föreslås att avslårregeringens hemställan om att få beslutaom en låneram i omhögst för genomförandeav prioriterade väg- och järnvägsprojektmed start . Motionärerna framhålleratt regeringens förslag tillmedelsanvisning innebärnedskärningar i väg- ochjärnvägsanslagen, särskilt anslag 36:2Väghållning och statsbidrag, som minskasmed i förhållandetill anslag. Vidare framhållermotionärerna att regeringen, för attkompensera sänkningen av anslagen,anhåller om att få besluta om en lånerami om högst 2miljarder kronor till ett antalospecificerade väg- och järnvägsprojektmed start . Dessa investeringarförmår regeringen inte inrymma underutgiftstaket. avslårdärför regeringens önskemål om en lånerami och anser att dennainfrastruktursatsning skall finansierasinom utgiftstaket.I motion 2001/02:T15 av . (c) betonas att eftersläpningarna idriften och underhållet av det statligavägnätet enligt uppgår till13,. Motionärernaframhåller vidare att regeringen, trotsdetta, inte föreslår någon nämnvärdökning av anslaget till drift ochunderhåll . För år2002 innebär regeringens förslag enligtmotionärerna t.o.m. en sänkning avambitionsnivån. Eftersläpningarna iunderhållet kommer enligt motionärernainte att kunna tas igen utan riskerar attväxa ytterligare. anserockså att fördelningen mellan lån ochanslag är otillfredsställande. Under dekommande tre åren vill Centerpartietavsätta totalt merän regeringen till utgiftsområdetKommunikationer. Enligt motionärerna bliranslagen till vägar då högre eftersomomfördelningar från administration tilldrift och underhåll inom utgiftsområdetgenomförs. I samma motion (yrkande 3)framhålls också att målet om attgenomförandet av länsplanerna skall hakommit lika långt bör ses exklusivesatsningarna på bärighet, tjälsäkring ochrekonstruktion.Enligt motion 2001/02:T30 av MikaelJohansson m.fl. (mp) framhålls (yrkande5) att ytterligare 2 100 miljoner kronorbör avsättas till bärighet, tjälsäkringoch rekonstruktion av vägar under åren2002-2004. Landsbygdssatsningarna ärenligt motionärerna inte tillräckliga. Isamma motion (yrkande 6) framhålls vidareatt ytterligare 2 220 miljoner kronorunder bör avsättas tillinvesteringar i järnvägar. Vidareframförs i motionen (yrkande 7) attinvesteringarna i vägar bör minska med under dennatreårsperiod.Utskottets ställningstagandeUnder den långsiktiga planeringsperioden,dvs. , behövs enligtutskottet en ökad satsning på landetsinfrastruktur. Det behandlar utskottet iavsnitt 5 Planeringsram för perioden2004-2015. I likhet med regeringen anserutskottet att ökade insatser påinfrastrukturen redan behövs . Utskottet finnerockså att regeringens bedömning att ca 12miljarder kronor i ökade resurser böravsättas under denna närliggande periodär rimlig.I enlighet med regeringen anserutskottet att utgångspunkten för hurmedlen under anslaget 36:4 Banhållningoch sektorsuppgifter respektive anslaget36:2 Väghållning och statsbidrag skallanvändas i första hand bör varariksdagens beslut ominfrastrukturinriktning för framtidatransporter (prop. 1996/97:53, bet.1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) samtriksdagens beslut om det trafiksäkrasamhället (prop. 1996/97:137, bet.1997/98:TU4, rskr. 1997/98:11). Dessutombör det som utskottet anför underavsnittet Utgångspunkter och mål förtransportpolitiken (avsnitt 1 i dettabetänkande) utgöra grund för hur medlenanvänds.Utskottet konstaterar att det ankommerpå regeringen att besluta om hur anslaget36:2 Väghållning och statsbidrag samtanslaget 36:4 : Banhållning ochsektorsuppgifter bör fördelas på de olikaanslagsposterna. Utskottet har dockingenting att erinra mot regeringensbedömning av fördelningen mellananslagsposterna utan finner den välavvägd.När det gäller vägnätet bedömerutskottet det som särskilt angeläget attunder säkerställa ochbevara det befintliga vägnätet. Detkräver bl.a. insatser på drift ochunderhåll samt insatser för ökadtjälsäkring, bärighet och rekonstruktion.Av infrastrukturpropositionen framgår attav de extra kommer ca 2,2miljarder kronor () att avsättas tilltjälsäkring, bärighet och rekonstruktion.Det innebär således en kraftigförstärkning i närtid för rekonstruktionav eftersatt vägnät, för tjälsäkring ochför att förbättra bärigheten. mening innebär detta attverksamhetsmålet för genomförandet avlänsplanerna för regionaltransportinfrastruktur är att lika stordel av respektive länsplan, förutom dendel som avser tjälsäkring, bärighet ochrekonstruktion, skall vara genomförd vidutgången av . Äventrafiksäkerhetsinsatserna är enligtutskottet särskilt angelägna. Ävenfullföljande av investeringsinsatsernainom gällande planer bör prioriterasunder . När det gällerjärnvägarna anser utskottet att det ärviktigt med insatser för drift ochunderhåll av järnvägsnätet samt att redanbeslutade investeringar i järnvägsnätetkan prioriteras och påbörjas underperioden 2002-2004.För att dessa insatser skall kunnagenomföras anser utskottet i likhet medregeringen att viss lånefinansieringbehövs. Utskottet ställer sig därförbakom förslaget i budgetpropositionen attriksdagen godkänner att regeringen år2002 får besluta om en låneram iRiksgäldskontoret om högst 2 miljarderkronor för genomförande av prioriteradeväg- och järnvägsprojekt med start 2002.Utskottet ställer sig också bakomförslaget i budgetpropositionen attriksdagen bemyndigar regeringen att låtaVägverket betala de återståendeamorteringarna avseende delånefinansierade vägprojekten väg E 18/20delen , väg E 4 delen , väg E 22 delenSöderåkra-Hossmo samt väg E 4 trafikplatsHallunda, . Av detanförda följer att motionerna 2001/02:T15yrkandena 1 och 3, 2001/02:T30 yrkandena5-7 och 2001/02:T450 yrkande 1 avstyrks.5 Planeringsram för perioden 2004-2015Utskottets förslag i korthetUtskottet anser att regeringens förslagtill långsiktig planeringsram möjliggör enkraftfull och efterlängtad upprustningav de svenska järnvägs- och vägnäten.Förslaget innebär ett viktigt steg motett nytt transportsystem som möterSveriges växande behov av snabba,effektiva och säkra samt miljövänligatransporter. Utskottet föreslår attriksdagen godkänner att den ekonomiskaplaneringsramen förtransportinfrastruktur för perioden2004-2015 skall uppgå till 364miljarder kronor och att den skallanvändas enligt följande:· för driftoch underhåll av statliga vägar,·· för driftoch underhåll av statliga järnvägar,·· försektorsuppgifter,·· förtjälsäkring, bärighet och rekonstruktionav vägar,·· förinvesteringar i järnvägar,·· förnationella väginvesteringar,·· för regionaltransportinfrastruktur,·· förkapitalkostnader i form av räntor ochamorteringar för investeringar somfinansieras med lån.·Utskottet tillstyrker att planeringsramenför järnvägsinvesteringar skall omfattainvesteringar på hela det statligajärnvägsnätet, miljöförbättrande åtgärderlängs samma nät samt statsbidrag tillinvesteringar i järnvägar,spåranläggningar, rullande materiel förregional kollektivtrafik och terminalersom staten inte är huvudman för. Vidaretillstyrker utskottet att planeringsramenför nationella väginvesteringar skallomfatta investeringar på stamvägnätet,åtgärder för förbättrad miljö på hela detstatliga vägnätet samt åtgärder förförbättrad trafiksäkerhet påstamvägnätet. Utskottet avstyrkersamtliga motionsyrkanden. Jämförreservationerna 12 (m), 13 (kd), 14 (c),15 (fp) och 16 (mp).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet treförslag i infrastrukturpropositionen iavsnittet Transportpolitiska satsningarpå (prop. 2001/02:20punkterna 2, 4 och 8). Regeringenföreslår att riksdagen2. godkänner att den ekonomiskaplaneringsramen förtransportinfrastruktur för perioden2004-2015 skall uppgå till 364 miljarderkronor och skall användas enligtföljande:- för drift ochunderhåll av statliga vägar,- för drift ochunderhåll av statliga järnvägar,- försektorsuppgifter,- för tjälsäkring,bärighet och rekonstruktion av vägar,- för investeringari järnvägar,- för vägar, varav 39miljarder kronor för nationella väg-investeringar och 30 miljarder kronorför regional transportinfrastruktur,- förkapitalkostnader i form av räntor ochamorteringarför investeringar som finansieras medlån,4. godkänner att planeringsramen förjärnvägsinvesteringar skall omfattainvesteringar på hela det statligajärnvägsnätet, miljöförbättrande åtgärderlängs samma nät samt statsbidrag tillinvesteringar i järnvägar,spåranläggningar, rullande materiel förregional kollektivtrafik och terminalersom staten inte är huvudman för,8. godkänner att planeringsramen förnationella väginvesteringar skall omfattainvesteringar på stamvägnätet, åtgärderför förbättrad miljö på hela det statligavägnätet samt åtgärder för förbättradtrafiksäkerhet på stamvägnätet.Vidare behandlar utskottet följandemotioner:- 1999/2000:T205 yrkande 5 av StigEriksson (v),- 1999/2000:T213 yrkandena 1 och 3-7 avBo Lundgren m.fl. (m),- 1999/2000:T236 av ochInge (båda s),- 1999/2000:T243 yrkandena 4-8 av CarinLundberg m.fl. (s),- 1999/2000:T320 yrkande 1 av OlleLindström (m),- 1999/2000:T325 yrkande 1 av EskilErlandsson och (båda c),- 1999/2000:T354 av m.fl.(s),- 1999/2000:T357 av (),- 1999/2000:T534 av m.fl.(mp),- 1999/2000:N214 yrkande 24 av LennartDaléus m.fl. (c),- 1999/2000:Sk637 yrkande 2 av IngegerdSaarinen m.fl. (mp),- 2000/01:T201 yrkandena 2-5, 7, 9 och11-12 av m.fl. (m),- 2000/01:T211 yrkande 20 av KenthSkårvik m.fl. (fp),- 2000/01:T231 yrkandena 4 och 5 av SvenBergström m.fl. (c),- 2000/01:T232 yrkandena 4-8 av AgnetaLundberg m.fl. (s),- 2000/01:T337 yrkande 1 av OlleLindström (m),- 2000/01:T340 av och (båda m),- 2000/01:T344 yrkandena 1-3 och 5 av m.fl. (m),- 2000/01:T347 yrkandena 1 och 2 av IngaBerggren m.fl. (m, kd, c),- 2000/01:T372 yrkande 1 av (),- 2000/01:MJ840 yrkande 2 av RigmorStenmark (c),- 2000/01:N225 yrkande 3 av (båda fp),- 2000/01:N268 yrkandena 4 och 5 avYvonne m.fl. (fp),- 2000/01:N319 yrkande 3 av IngegerdSaarinen m.fl. (mp),- 2000/01:N325 yrkandena 4-6 av RunarPatriksson (fp),- 2001/02:T12 av ochJeppe (båda m),- 2001/02:T15 yrkandena 4, 6, 9, 15-16,18-19 och 21 av . (c),- 2001/02:T18 yrkandena 1-4 av BoLundgren m.fl. (m),- 2001/02:T30 yrkandena 4, 8 och 9 avMikael m.fl. (mp),- 2001/02:T41 yrkandena 1, 4, 8 och12-16 av m.fl. (kd),- 2001/02:T46 yrkandena 1, 7 och 10 avKenth Skårvik m.fl. (fp),- 2001/02:T419 yrkande 5 av Per-RichardMolén m.fl. (m),- 2001/02:T447 yrkande 1 av BirgittaCarlsson (c),- 2001/02:T450 yrkandena 4, 13 och 20 avJohnny m.fl. (kd),- 2001/02:T463 yrkande 18 av KenthSkårvik m.fl. (fp),- 2001/02:MJ338 yrkande 13 av AgneHansson m.fl. (c),- 2001/02:N224 yrkande 6 av Bo Lundgrenm.fl. (m),- 2001/02:N262 yrkandena 5 och 6 avYvonne m.fl. (fp),- 2001/02:N267 yrkande 28 av . (fp).BakgrundDen statliga planeringen av investeringari vägar och järnvägar har tidigareresulterat i tioåriga planer, som normaltreviderats . har planer tagits fram förperioderna 1991-2000, 1994-2003 och1998-2007. Planeringsarbetet för varjeperiod är uppdelat i två etapper. Förstgörs en inriktningsplanering som avslutasmed att regeringen lägger fram enproposition. På grundval av propositionenfattar beslut om investeringarnas omfattning och inriktning. Nästasteg är en åtgärdsplanering som innebäratt utarbetar en nationellväghållningsplan för vägnätet och framställer en stomnätsplan förjärnvägsnätet. Länsstyrelser och, iförekommande fall, regionalasjälvstyrelseorgan utarbetar länsplanerför den regionalatransportinfrastrukturen. Regeringenfastställer därefter de nationellaplanerna medan länsplanerna fastställs påregional nivå. Regeringen redovisar sittställningstagande i en skrivelse tillriksdagen. Investeringsplanerna genomförsi den takt som de årliga budgetbeslutentillåter.Planeringsperioden 1998-2007Den nu gällande planeringsperioden1998-2007 har sin grund i riksdagensbeslut (prop. 1993/94:100 bil.7, bet. 1993/94:TU16, rskr. 1993/94:154).Riksdagen begärde då att en kommissionskulle tillsättas för att utarbeta ennationell plan för kommunikationerna iSverige. Syftet var bl.a. att stärka detpolitiska inflytandet överinfrastrukturplaneringen. Riksdagenmenade att alla trafikslag, inte baravägar och järnvägar, måste integreras iplaneringsprocessen samt att avvägningarmellan olika trafikslag måste görasutifrån politiska överväganden.Regeringen tillkallade enparlamentarisk kommitté. Kommittén, somtog namnet , hadetvå huvuduppgifter. Den skulle dels läggafram ett förslag till inriktning avinfrastrukturinvesteringarna för perioden1998-2007, dels utarbeta underlag för ettnytt transportpolitiskt beslut.Kommitténs arbete låg bl.a. till grundför regeringens proposition Infrastrukturför framtida transporter (prop.1996/97:53). På grundval av propositionenfattade beslut ominriktningen av insatserna och ekonomiskaplaneringsramar (bet. 1996/97:TU7, rskr.1996/97:174).Inriktningen innebar att åtgärderna iinfrastrukturen under åren 1998-2007skulle· bidra till tillväxt ochsysselsättning i alla delar av landet,·· leda till förbättradtransportkvalitet genom förbättradbefintlig infrastruk-tur,·· öka infrastrukturensmiljöanpassning,·· minska störningar fråntrafikbuller,·· utformas med utgångspunkt ihögsta ambition för trafiksäkerheten.·Riksdagen beslutade om en planeringsrampå för attförverkliga inriktningen underplaneringsperioden. Ramen skulle i förstahand användas till investeringar inationell och regional transportinfrastruktur samt till drift och underhållav statliga vägar och järnvägar.PLANERINGSRAMAR FöR PERIODEN 1998-2007Ändamål Miljarder kronorInvesteringar i nationella 30,5stamvägarInvesteringar i stomjärnvägar 36,0Investeringar i regional 32,0transportinfrastrukturDrift och underhåll av 56,0statliga vägarDrift och underhåll av 27,0statliga järnvägarKompletterande åtgärder inom 8,5miljö- och trafiksäkerhetTotalt 190,0I gav regeringen ochBanverket direktiv för upprättande avplanerna för . Verkenredovisade sina planförslag i mars 1998.Regeringen fastställdeinvesteringsplanerna ochredovisade planerna för i enskrivelse (skr. 1998/99:8,bet. 1998/99:TU5, rskr. 1998/99:150).Vid sidan av den ordinarieplaneringsprocessen har ochregeringen beslutat om enskildainfrastrukturinvesteringar som intefinansierats med anslag på traditionelltsätt. Dit hör bl.a. Öresundsförbindelsenmed anslutningar, ,samt projekt inom ramen fördet s.k. Dennispaketet iStockholmsområdet samt Göteborgsöverenskommelsen.Kommande planeringsperiodFör den kommande planeringsperiodeninleddes arbetet medinriktningsplaneringen år 1998.Regeringen uppdrog då åt Statens institutför kommunikationsanalys () att isamråd med bl.a. trafikverk ochlänsstyrelser upprätta en lägesanalys.Regeringen har vidare gett länsstyrelseroch regionala självstyrelseorgan samtSIKA, , ,och iuppdrag att gemensamt utarbeta enstrategisk analys. Planeringen skulleutgå från ett transportslagsövergripandesynsätt. Myndigheterna satte samman ochbelyste konsekvenserna av olikainriktningsalternativ. Alternativenstuderades med utgångspunkt i modellersom beskriver hela transportmarknaden ochalla transportslag. I analysen utgickmyndigheterna från bedömningar av hurefterfrågan på och utbudet av transporterkommer att förändras fram till år 2010.Följande tre inriktningsalternativ sattessamman:· samhällsekonomi,·· regional utveckling,·· trafiksäkerhet och miljö.·Det samhällsekonomiska alternativetinnehåller de mest lönsamma väg- ochjärnvägsåtgärderna. Alternativet"regional utveckling" innehåller de väg-och järnvägsåtgärder som länen bedömerger störst tillväxt för näringslivet.Trafiksäkerhets- och miljöalternativetinnehåller de väg- och järnvägsåtgärdersom gör att etappmålen för trafiksäkerhetoch en god miljö nås mest kost-nadseffektivt. Inriktningarna visar hurplaneringsramen kan fördelas på olikakombinationer av åtgärder vid skildaförutsättningar.I enlighet med regeringens direktiv harinriktningsalternativen anpassats till enfinansiell ram på 210 miljarder kronor.Inom ramen har avsatts tillpåbörjade projekt samt räntor ochamorteringar för lånefinansieradeinvesteringar. Resultatet av dennationella strategiska analysenpresenterades i november 1999.Regeringens förslagRegeringen framhåller att det är dags attåterställa väg- och järnvägsnätet tillbra standard. Det är också angeläget attutveckla ett framtida transportsystem sommöter växande behov av snabba,effektiva, säkra och miljövänligatransporter. Utgångspunkten för detframtida transportsystemet bör vara envision om ett långsiktigt hållbarttransportsystem. En omställning motlångsiktigt hållbara transporter -socialt, kulturellt, ekonomiskt ochekologiskt - skall främja hela Sverigesutveckling samt länka samman den svenskamarknaden med övriga ochomvärlden.I propositionen anges att det ärväsentligt att skilja på åtgärder som iförsta hand säkerställer och bevararfunktionen hos befintlig infrastrukturoch åtgärder som utvecklar ochmoderniserar systemen. Åtgärder somsäkerställer och bevarar funktionen måsteständigt genomföras eftersom annarstillgänglighet och transportkvalitetförsämras i hela eller delar av väg- ochjärnvägsnäten. är detväsentligt att transportsystemetutvecklas och moderniseras för att klaraförändringar i efterfrågan på resor ochtransporter och för att klara miljö- ochsäkerhetskrav.Enligt propositionen börplaneringsramens omfattning utökasjämfört med tidigare planeringsomgångar.En utgångspunkt är att planeringsramenskall omfatta alla åtgärder som ärrelevanta att väga emot varandra inomVägverkets och respektiveansvarsområde. Planeringsperioden börvidare förlängas. har den , men regeringen föreslår att denutökas till , och .