bet · GO01UU7 · 2001-02-22 00:00:00 — Barns situation i ett internationellt perspektiv har återkommande behandlat frågorrörande barns rättigheter. I detta betänkandebehandlas en rad motioner som rör barns situation iett internationellt perspektiv.Utskottet ställer sig bakom den av regeringen fördapolitiken på barnområdet i de fall som aktualiserasav motionerna. Arbetet för att främja respekten förbarn och arbetet för att uppfylla kraven ibarnkonventionen bör enligt utskottet ävenfortsättningsvis utgöra en viktig och integrerad deli svensk utrikes- och biståndspolitik.Utskottet konstaterar att ett tilläggsprotokolltill angående förbud motbarnsoldater har antagits. Protokollet, somförhandlades fram under svenskt ordförandeskap,förbjuder deltagande i väpnad konflikt ochtvångsrekrytering av personer . Utskottetkonstaterar att tilläggsprotokollet riktar sig bådetill regeringar och till gerillarörelser och andraväpnade grupper. Utskottet menar att Sverigesagerande i förhandlingarna om tilläggsprotokollet isig innebär en kraftfull uppmaning till FN:smedlemsstater att också ansluta sig till det. Vidareframhåller utskottet att det är angeläget att ensvensk ratificering äger rum utan onödigt dröjsmål.En viktig uppgift är också att invända motkonventionsstridiga reservationer. Ett aktivtagerande från svensk sida ligger helt i linje medvad utskottet tidigare uttalat.Ett nytt internationellt toppmöte om barn äger rumhösten i FN. Världens regeringar samlas föratt granska hur barntoppmötets mål haruppfyllts. Även om viktiga förbättringar haruppnåtts står det klart att förnyade åtaganden ärnödvändiga. Utskottet konstaterar att fokus vidbarntoppmötet låg på frågor som rörde bl.a.utbildning, hälsovård och sanitära frågor. I dagensproblemspektrum intar de mera renodlat socialafrågorna en mer framträdande plats. uppfattning vore det av värde om detinternationella samfundet kunde bidra till attstärka barnets ställning också i dessa avseenden.Utskottet besvarar samtliga motionsyrkanden. 1999/2000:U221 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att i WHOoch och i samarbete med berörda länder verkarför att barnen får den rätt till grundläggandehälso- och sjukvård som barnkonventionenförutsätter,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att i WHOoch verkar för att heltäckandevaccinationsprogram genomförs och följs upp,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att i EU ochWHO bör driva frågan om breda informationsinsatserriktade till barn och ungdomar i fornaSovjetunionen, Öst- och i samarbetemed de berörda länderna,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen i EU,WHO och skall verka för en handlingsplan föratt hejda den explosionsartade hiv/aids-spridningeni en del länder i området,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att i Unicefoch WHO bör verka för att de barn som drabbats avskador och sjukdom till följd av kärnvapenproven iKazakstan och kärnkraftsolyckan i Tjernobyl fåradekvat sjukvård och hjälp till ett så drägligt livsom möjligt,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen igrannlandssamarbetet, i EU och i verkar förbarnens rätt till grundskoleutbildning enligtbarnkonventionen,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att igrannlandssamarbetet, i EU och i verkar föratt barn med fysiskt eller psykiskt handikapp intediskrimineras,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att regeringeni samarbetsländerna och i bör verka för attbarnens rätt till sina föräldrar respekteras ibarnkonventionens anda,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att ,med utgångspunkt i , för en dialogom ländernas ansvar för att verka för barnetsrättigheter men också om och detinternationella samfundets skyldighet och vilja attbistå dem för att på alla sätt söka förverkligabarnets rättigheter,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att regeringeni tar med barnens behov i fokus,initiativ till en så konkret handlingsplan, att denleder till handling,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att regeringentillsammans med de länder som vi skall samarbeta medutarbetar en handlingsplan för hur barnensrättigheter enligt systematiskt kantillgodoses och hur vi kan bistå dem i detta arbete.1999/2000:U627 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om enöversyn för att ge bättre kunskap om bortförande avbarn och ungdomar i samband med väpnade aktiviteter.1999/2000:U637 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attintensifiera arbetet mot barnarbete.1999/2000:U642 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att brott motbarnkonventionens artikel 38 skall behandlas underden internationella brottmålsdomstolensjurisdiktion.1999/2000:A804 av m.fl. (kd) variyrkas27. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om handeln medkvinnor och barn i Östeuropa.1999/2000:So481 av och () vari yrkas2. att hos regeringen begär att enkonkret handlingsplan tas fram när det gällermålsättningen att motverka kommersiell sexuellexploatering av barn i andra länder,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om information tillpersonal vid utlandsmyndigheter.2000/01:U206 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:18. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att aktivt bidra iarbetet för att stötta barns och ungdomarsrättigheter.2000/01:U209 av och () vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening att vid bistånd tillGuatemala tillse att arbetet med att införliva FN:sbarnkonvention intensifieras från svensk sida isyfte att denna skall genomsyra landets lagar.2000/01:U404 av m.fl. (c) variföreslås att fattar följande beslut:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att i allainternationella sammanhang skall verka för attstoppa handeln med kvinnor och barn, stödja offrenoch införa hårdare sanktioner mot dem som handlarmed kvinnor och barn.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att börverka för ett totalförbud för barnsoldater.12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att skallverka mot barnarbete.2000/01:U509 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att barnperspektivetbör genomsyra såväl EU- som det svenska öststödet.2000/01:U630 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att öka EU:sengagemang för barnens rättigheter i världen.2000/01:U635 av andre vice talman . (v, kd, c, fp, mp) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:8. tillkännager för regeringen som sinmening att ratificerar tilläggsprotokollettill konventionen om barnets rättigheter som innebärförbud mot barnsoldater och barns inblandning iväpnade konflikter.9. tillkännager för regeringen som sinmening att i internationella forum agerarkraftfullt för att förmå andra medlemsstater i FNatt ansluta sig till tilläggsprotokollet tillkonventionen om barnets rättigheter.2000/01:U659 av m.fl. (s) vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att intensifiera arbetet motbarnarbete.2000/01:U801 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att regeringen under det svenskaordförandeskapet lyfter fram barnrättsfrågorna iEU:s kandidatländer.2000/01:U802 av m.fl. (s) vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av att beaktabarnperspektivet inom det fortsattaÖstersjösamarbetet.2000/01:Sf274 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:19. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att iinternationella sammanhang sätta press på arbetet iFN med att höja minimiåldern till förrekrytering av barn i krig. BarnkonventionenEtt nytt internationellt toppmöte om barn äger rumhösten i . Världensregeringar samlas för att granska hur barntoppmötetsmål har uppfyllts. Även om viktigaförbättringar har uppnåtts står det klart attförnyade åtaganden är nödvändiga. Hiv/aids ochväpnade konflikter har ökat kraftigt och har skoningslöst drabbat barn och unga. 15miljoner barn beräknas vara föräldralösa på grund avaids . 300 000 barn tvingas varabarnsoldater. Cirka 130 miljoner barn, mest flickor,går inte i skolan. Minst 250 miljoner barn mellan 5och är barnarbetare. En ny global agenda förbarn måste därför formuleras.Den första internationella överenskommelsen ombarnets rättigheter antogs av år1924 under namnet Genèvedeklarationen om barnetsrättigheter. Med Genèvedeklarationen som förebildpåbörjades efter FN:s arbete meden ny deklaration om barnets rättigheter.Deklarationen antogs av generalförsamlingen år 1959.I den erkändes barnets rätt till ett namn och ennationalitet. Detta var första gången medborgerligaoch politiska rättigheter nämndes i samband medbarn. FN:s deklaration om barnets rättigheter ärinte ett juridiskt bindande instrument och saknardärmed kontrollmekanismer för verkställighet.Arbetet med påbörjades dåett initiativ togs till att, med deklarationen somutgångspunkt, skapa ett juridiskt bindandeinstrument - en konvention för barnets rättigheter.Det fanns en önskan om att konventionen skulle antasi samband med FN:s internationella barnår 1979, mendet första utkastet visade sig vara alltförbristfälligt. Arbetet med konventionstexten pågickunder en tioårsperiod i en arbetsgrupp inom för de mänskliga rättigheterna. I dendeltog även representanter för enskildaorganisationer. trädde i kraft iseptember 1990 i och med att tjugo staterratificerat konventionstexten. Sverigesrepresentanter spelade en framträdande roll iutarbetandet av konventionen. har alla länder,utom och , anslutit sig till den.Konventionens budskap är att barn skall respekterasoch den bygger på fyra grundläggande principer:- förbud mot diskriminering,- barnets bästa i främsta rummet,- rätten till liv och utveckling,- rätten att få komma till tals - och bli lyssnadtill.Konventionens synsätt är att barn är unikaindivider, med egna rättigheter och behov och medkompetens och kunskap utifrån sina egnaförutsättningar, som måste tas till vara. Sverigehar inte, som en del andra länder, valt att gebarnkonventionen ställning som lag. I stället skallrelevant lagstiftning anpassas till konventionenskrav. En viktig anledning till detta är attbarnkonventionen har en dynamisk karaktär. Sverigeär det enda land som har antagit enstrategi för hur man nationellt skall arbeta för attförverkliga barnkonventionen.En kommitté med som sekretariat svarar förförberedelsearbetet inför barntoppmötet. I dennaegenskap har identifierat behov av framstegpå tre områden: att säkerställa välbefinnande för deyngsta barnen, att garantera att alla barn får engod grundutbildning samt att ge alla ungdomarmöjlighet att utvecklas till medkännande ochproduktiva medborgare. har vidare lanserat englobal rörelse för barn, Global Movement forChildren, för att mobilisera såväl det civilasamhället, inklusive enskilda organisationer, somden privata sektorn. ger hög prioritet åtdet särskilda mötet och bidrar aktivt tillförberedelsearbetet. avser vidare stödja ettaktivt deltagande av det samlade FN-systemet,inklusive Bretton Woods-institutionerna, iutarbetandet av förnyade åtaganden för barn ochbarnets rättigheter förstaårtionde. lägger vikt vid att även ungapersoner ingår i delegationerna vid barntoppmötet.Ett nytt internationellt partnerskap har bildats iform av det Globala Vaccininitiativet (GAVI), variWHO och ingår liksom bilaterala givare ochprivata intressen. Syftet är att genom stöd till vaccinera fler barn mot de vanligastebarnsjukdomarna och på det viset rädda livet påuppskattningsvis tre miljoner barn . Enligtvad utskottet inhämtat avser regeringen att stödjadetta initiativ.Det svenska arbetetUtskottet konstaterar att på statsministernsinitiativ har regerings- och statscheferna i de sexursprungliga initiativtagarländerna (,, , , och ) tillbarntoppmötet utsett personligarepresentanter, för att spela en aktiv roll iuppföljningen av barntoppmötet i FN:sgeneralförsamlings extra möte (UNGASS 2001)och i arbetet med en ny global agenda för barn.Syftet med mötet är att utvärdera det arbete somgjorts och att utarbeta en ny agenda för de kommandetio åren.Riksdagen antog enhälligt den 26 mars 1999regeringens proposition 1997/98:182 Strategi för attförverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter iSverige. har huvudansvaret förbarnkonventionens nationella uppföljning ochefterlevande i och i delar av det europeiskasamarbetet. rättigheter berör allasamhällssektorer, vilket gör att landsting, kommuneroch myndigheter skall genomföra isina verksamheter. Allt flera landsting och kommunerhar utbildning för politiker och personal kringbarnkonventionen.1996 genomfördes den s.k. Stockholmskongressen omsexuell exploatering av barn. Detta möte följs upp iYokohama . Justitiedepartementetarbetar aktivt med aktuella anpassningar ochutveckling av såväl nationella som internationellaregelverk och deltar i det internationella arbetet ifrågor om handel med barn och kvinnor.Utrikesdepartementet ansvarar för barnfrågor i ettbiståndspolitiskt perspektiv och för frågorna frånett mellanstatligt regel- och rättsperspektiv. I detoperativa arbetet, riktat framför allt motutvecklingsländer och central- och , harSida och enskilda organisationer som ensärskild roll.Alltsedan ratificerade FN:s konvention ombarnets rättigheter efter ett beslut i den21 juni har ett noggrant och systematiskt arbetebedrivits dels för att sprida och öka kunskapen omden, dels för att anpassa lagstiftningen till dekrav konventionen ställer. Bland annat harsocialtjänstlagen, , lagen om adoptionoch utlänningslagen tillförts ett uttalatbarnperspektiv. har i betänkandet2000/01:SoU:7 behandlat regeringens skrivelse1999/2000:137 Barn - här och - Redogörelse förbarnpolitiken i med utgångspunkt i FN:skonvention om barnets rättigheter.Utrikesutskottet har återkommande behandlat frågorsom rör barns och kvinnors rättigheter, både isamband med beredningen av yrkanden om MR-situationen i olika stater och i biståndssammanhang.Ett flertal av de synpunkter som utskottet därvidframfört kom också att ingå i det svenska bidragetvid utarbetandet av EU:s s.k. stadga rörandemänskliga rättigheter, som proklamerades vidtoppmötet i har ansvar för att ettbarnperspektiv finns med i utformningen,genomförandet och uppföljningen av det svenskabiståndet. Departementet har en central roll i detinternationella konventionsarbetet på området. Enviktig uppgift härvidlag är att invända motkonventionsstridiga reservationer. Detta aktivaagerande från svensk sida ligger helt i linje medvad utskottet tidigare uttalat. Utskottet menar attbarnets bästa och ett barnrättsperspektiv skallgenomsyra det svenska internationellautvecklingssamarbetet. Fattigdom, vanstyre ochkorruption är alltför ofta orsaker till barnslidande. I linje med uppdrag (bet.1996/97:UU15) har regeringen beslutat att ett barn-och barnrättsperspektiv skall tydliggöras i detinternationella utvecklingssamarbetet, såvälmultilateralt som bilateralt, och en översyn avbarnfrågorna skall genomföras.Inom pågår enöversyn av barnfrågor i det internationellautvecklingssamarbetet med målet att utforma ensammanhållen policy för barnfrågor och att utvecklaett systematiskt barnrättsperspektiv i detinternationella utvecklingssamarbetet utifrån FN:skonvention om barnets rättigheter, resultaten frånFN-konferenserna och de svenska biståndsmålen.Målet är bland annat att utforma en sammanhållenpolicy för barnfrågor och att utveckla ettsystematiskt barn- och barnrättsperspektiv i detinternationella utvecklingssamarbetet. Arbetetbedrivs på kort, medellång och lång sikt i tredelvis parallella faser fram dåFN:s generalförsamling håller en specialsessionkring uppföljningen av barntoppmötet. Översynenkommer att redovisas i en skrivelse till riksdagen.Inom ramen för den pågående översynen utarbetasstrategier inom särskilt angelägna områden sombarnarbete, kommersiell sexuell exploatering avbarn, barn på institutioner, barn och hiv/aids, barni väpnade konflikter samt barn med funktionshinder.Sedan skrivelserna Demokrati och mänskligarättigheter i internationellautvecklingssamarbete (skr. 1997/98:76) samtMänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik (skr.1997/98:89) presenterades har ettomfattande uppföljningsarbete bedrivits. Barnetsrättigheter har som ett särskilt prioriterat områdeaktivt integrerats i såväl utbildnings- sommetodsatsningar.Kvinnors och barns rättigheter är två viktigadimensioner av det rättighetsbaseradeutvecklingssamarbetet. Att stärka kvinnorsrättigheter och möjligheter är ett effektivt sättatt bekämpa fattigdom. Att främja kvinnorsrättigheter är också ett mycket viktig sätt attskapa goda möjligheter för barnen. Barnkonventionenär den enda konvention om mänskliga rättigheter somalla samarbetsländer har ratificerat. Denoch utgör viktiga plattformarför samarbete. Barns skolgång, försvar av barnetsrättigheter och deras möjlighet att aktivt påverkasin tillvaro kan skapa möjligheter för resten avfamiljen att resa sig ur fattigdom.Det svenska bilaterala undervisningsstödetfokuseras på att förbättra utbildningens kvalitet isamarbetsländerna, huvudsakligen inom basutbildningdär lärarfortbildnings- och läromedelsinsatser samtskolbyggnadsprogram ges fortsatt stöd. Målet är attskapa förutsättningar för utbildningsreformer somgaranterar alla barns rätt att gå i skola av godkvalitet - med fokus på lika möjligheter för flickoroch pojkar, fattiga och funktionshindrade barn,främjande av läskunnighet för såväl barn ochungdomar som vuxna och utvecklande av hållbarasystem för finansiering och skolförvaltning.MotionernaKristdemokraterna konstaterar att barns hälsadrastiskt har försämrats i många länder. I det fornaSovjetunionen och länderna i Öst- och Centraleuropabor en halv miljard människor. Omkring 150 miljonerav dessa är barn, som i stor utsträckning växer uppi en övergångsperiod präglad av politisk osäkerhetoch en social och ekonomisk kris. Bristandenäringstillförsel, ohälsosam livsstil, våld inomfamiljen, miljöföroreningar och smittsamma sjukdomarhar medverkat till detta. I motion 1999/2000:U221(kd) yrkande 1 krävs att , via WHO ochUnicef och i samarbete med de berörda länderna,verkar för att barnen får den rätt tillgrundläggande hälso- och sjukvård sombarnkonventionen förutsätter. I yrkande 2konstateras att gamla smittsamma sjukdomar somåteruppstår är en stor fara både för berörda länderoch för omvärlden. Risken för spridning medflyktingströmmar är stor. Vaccinationsprogrammen harbörjat fungera igen men är inte heltäckande. Sverigebör via WHO och verka för att heltäckandevaccinationsprogram genomförs och följs upp.Alkohol-, tobaks- och drogmissbruket ökar kraftigtoch i yrkande 3 krävs att i EU och WHO, isamarbete med de berörda länderna, stimulerar tillbreda informationsinsatser riktade till barn ochungdom i det forna och övriga Öst- ochCentraleuropa. Ett ökat drogmissbruk, bristandeblodkontroll och få förebyggande program gör ocksåatt hiv/aids snabbt sprider sig. Motionärerna kräveri yrkande 6 att i EU, WHO och skallverka för att utarbeta en handlingsplan i syfte atthejda den explosionsartade spridningen av hiv/aids.Miljöförstöringen i det forna och iÖst- och är omfattande och för med sigallvarliga konsekvenser speciellt för barns hälsa.De allvarligaste problemen är dels det radioaktivanedfallet från de kärnvapenprov, först ovan ochsedan under jord, som pågick iKazakstan, dels 1986 i . Iyrkande 7 krävs att , via och ,verkar för att de barn som drabbats av radioaktivtnedfall till följd av kärnvapenproven i Kazakstanoch får adekvat sjukvård och hjälptill ett så drägligt liv som möjligt.Motionärerna konstaterar vidare att även omutbildningssystemet var ensidigtoch läroböckerna med tiden blev omoderna så fickalla barn en grundläggande skolgång. kanföräldrar inte längre lita på att skolsystemet gerderas barn den utveckling de behöver och måstedärför ofta betala för den undervisning som tidigarevar gratis. I yrkande 9 krävs att den svenskaregeringen i grannlandssamarbetet och i EU ochUnicef bör föra en dialog om barnens rätt tillgratis grundskoleutbildning enligt barnkonventionenoch, i yrkande 10, att verkar för att barnmed fysiskt eller psykiskt handikapp intediskrimineras.Enligt motionärerna har beräknat att detfinns en miljon barn på institution i Öst- ochCentraleuropa och i det forna . IRyssland antas det finnas 120 000 barn på statligainstitutioner, i 43 000 och i 7500. Ett av problemen, förutom den undermåliga vårdbarnen får, är att de ofta förlorar all kontakt medsina föräldrar och får stora svårigheter att anpassasig till ett liv ute i samhället. I yrkande 11 krävsatt , via , verkar för att barnens rätttill sina föräldrar respekteras i barnkonventionensanda. menar att när många barn farilla så finns risk för självademokratins långsiktiga utveckling. Motionärernaföreslår i yrkande 15 att regeringen för en dialogmed berörda länder om hur och detinternationella samfundet skall kunna bistå berördaländer i arbetet med att förverkliga barnensrättigheter. Vidare krävs i yrkande 16 att svenskaregeringen i tar initiativ till atten handlingsplan utarbetas med barnens behov ifokus. Planen bör vara konkret utarbetad på ett sättsom leder till snar handling. I yrkande 17 krävs attregeringen tillsammans med de länder som vi skallsamarbeta med utarbetar en handlingsplan för hurbarnens rättigheter enligt barnkonventionensystematiskt skall kunna tillgodoses och hur vi kanbistå dem i detta arbete.I motion 1999/2000:U627 (s) framhålls att barn försbort som ett led i värvning för militäraaktiviteter. har aktivtdeltagit i det arbete som pågår inom FN och på andrahåll för att stärka barnens rättigheter i sambandmed väpnade konflikter. Emellertid riktar sig FN:skonvention om barns rättigheter till stater och ärdärför inte direkt tillämpliga på olika väpnadegrupper. Det är en uppgift för svensk polis ochåklagare att utreda om det har begåtts något brott isamband med bortförande av barn. saknas dockkunskap om omfattningen och om hur man kan förebyggaoch förhindra bortförande av barn från Sverige.Motionärerna kräver därför en översyn för att gebättre kunskap om omfattningen och omständigheternakring bortförande av barn och ungdomar i samband medväpnade konflikter.I motion 1999/2000:U637 (s) framhålls att det i uppskattningsvis 250 millionerheltidsarbetande barn mellan . Miljontalsbarn tvingas arbeta under oacceptabla förhållanden idirekt farliga yrken och av världens barn gårinte i skolan. Barnarbete är ett hot mot hållbarutveckling och strider mot barnkonventionen.Motionärerna menar att bör intensifierasitt arbete mot barnarbete och att särskilda medelbör avsättas inom biståndsramen för att verka motbarnarbete. I biståndssamarbetet bör krav ställas påmottagarländerna att försöka hindra förekomsten avbarnarbete.I motion 1999/2000:U642 (s) framhålls att underutarbetandet av barnkonvention fördesdiskussioner om att inga barn skulletillåtas att rekryteras till väpnade styrkor. Förövervakning av efterlevnad finnsen särskild granskningskommitté, Kommittén förbarnets rättigheter, som består av tio experter.