bet · GO01SkU17 · 2001-03-20 00:00:00 — Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:MJ841 yrkande 5 och avslårmotionerna 2000/01:Sk620 yrkandena 1-3,2000/01:Sk636, 2000/01:Sk656 yrkande 1, 2000/01:Sk711, 2000/01:Sk724, 2000/01:Sk731, 2000/01:Sk1008och 2000/01: Sk1029 yrkande 1.StällningstagandeInledningsvis vill vi slå fast att en effektiv ochmiljövänlig åkerinäring är viktig för landet.Vi har också förståelse för att transportföretagsom använder dieselolja som drivmedel ärnegativt inställda till ökat skatteuttag på diesel.Transportnäringen har precis som alla övriganäringsgrenar i vårt land fått känna påinternationell konkurrens från våra grannländer. Dethar förts fram synpunkter om att svenska åkare inteklarar konkurrensen från seriösa utländska samtoseriösa inhemska och utländska åkare. Till dettaskall läggas lägre skatter och avgifter, tummande påregelboken och dumpade priser som ytterligarepressar åkerinäringen.Även om en prisjämförelse med våra viktigastekonkurrentländer visar att dieselpriset inte pånågot sätt efter en höjning blir alltför avvikande,finns all anledning att ta svensk transportnäringsproblem på allvar.Vi anser att regeringen inom EU bör arbeta för attinföra en miljörelaterad, rättvis och neutralgemensam kilometerskatt på lastbilstrafik. Detta ären miljöåtgärd som, enligt vår mening, rimmar bramed strävan efter en enhetlig inre marknad medkonkurrens på lika villkor.16. Biobränslen (punkt 6) - mav (), (),de () och CatharinaHagen (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om en strategi förs.k. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:Sk1027 yrkande 5 och2000/01:Sk684 samt avslår motionerna 2000/01:Sk619,2000/01:Sk671 yrkandena 1 och 2, 2000/01:Sk700,2000/01:Sk701, 2000/01:Sk776 yrkandena 1 och 4,2000/01:Sk1014, 2000/01:Sk1027 yrkandena 1 och 4,2000/01:T212 yrkande 15, 2000/01:MJ711 yrkande 32,2000/01:MJ839 yrkande 2 och 2000/01:MJ845 yrkandena4-6.StällningstagandeEnligt art. 8.2 i mineraloljedirektivet (92/81/EEG)samt enligt 2 kap. 12 § lagen om skatt på energi kanregeringen lämna hel eller delvis nedsättning avenergi- och koldioxidskatt för pilotprojekt somsyftar till att utveckla mer miljöanpassadeprodukter. Fram beviljades iprincip samtliga ansökningar om s.k.pilotprojektsdispens. Det rörde sig främst ometanol, rapsmetylester och biogas för användning somdrivmedel. Regeringen avslog ett flertalansökningar med bl.a. motiveringen att det blevuppenbart att ett genomförande avpilotprojektsprogrammet i dess dåvarande form skullefå allvarliga statsfinansiella konsekvenser. Mångaav de ansökningar som då avslogs hade legat påregeringens bord under mer än ett och ett halvt år.I likhet med vad som anförs i motion Sk1027 (yrkande5) anser vi att denna ryckiga hantering avpilotprojektsdispenser är bekymmersam förutvecklingen av alternativa drivmedel, och särskiltför små företag.Vi menar att regeringen nu måste tillkännage enstrategi för hur pilotprojektsdispenser skallhanteras (nuvarande dispenser gäller somlängst till och med utgången av 2003), liksomtydliga kriterier för bedömningen av sådanaansökningar. Enligt vår mening bör regeringen ocksåange vilka departement och myndigheter som skallmedverka i bedömningen av ansökningarna samt se tillatt handläggningstiderna begränsas.17. Biobränslen (punkt 6) - vav Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs omskattebefrielsen för biogas och behovet av enutredning i syfte att gynna utvecklingen avförnybara drivmedel. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:Sk776 yrkandena 1 och 4, bifallerdelvis motionerna 2000/01:Sk1027 yrkande 4 och2000/01:Sk700 samt avslår motionerna 2000/01:Sk619,2000/01:Sk671 yrkandena 1 och 2, 2000/01:Sk684,2000/01:Sk701, 2000/01:Sk1014, 2000/01:Sk1027yrkandena 1 och 5, 2000/01:T212 yrkande 15,2000/01:MJ711 yrkande 32, 2000/01:MJ839 yrkande 2och 2000/01:MJ845 yrkandena 4-6.StällningstagandeÖkad växthuseffekt är ett av de allvarligastemiljöhoten . Förändringar av atmosfärens haltav koldioxid och andra växthusgaser påverkar jordensklimat, och vi upplever stigande temperatureroch extrema väderfenomen vilka kan vara koppladetill klimatförändringarna. Om inte utvecklingenvänds är risken stor att konsekvenserna blirförödande. Den fossilbränslebaserade vägtrafiken ärett av de största problemen att åtgärda. Koldioxid-utsläppen från transportsektorn fortsätter att öka imotsats till andra sektorer. Därför är det angelägetatt göra något åt trafikens koldioxidutsläpp.Sverige har inlett en skatteväxling som bl.a.innebär höjningar av dieselskatten. Det är en viktigdel i att skapa ett hållbart transportsystem genomökad bränsleeffektivitet och minskade transporter påväg. Skatteväxlingen behöver enligt vår mening trotsdetta kompletteras med andra åtgärder, bl.a. för attförbättra möjligheterna för en utveckling avförnybara drivmedel.I dag utgår lagen om skatt på energi ifrån attäven förnybara drivmedel skall omfattas av EU:smineraloljedirektiv. Detta är en tolkning avdirektivet som vi menar att det finns anledning attifrågasätta. Mineraloljedirektivet är utformatutifrån att drivmedel är fossila och gäller såledesegentligen endast fossila bränslen. Sverigesgenomförande av direktivet, genom lagen om skatt påenergi, är därför i onödan starkt begränsande för deförnybara alternativen. En tillämpning avmineraloljedirektivet som generellt undantarförnybara drivmedel från koldioxidskatt ochenergiskatt skulle gynna en utveckling av förnybaradrivmedel. Regeringen bör därför utredaförutsättningarna för att ändra energiskattelagen såatt mineraloljedirektivets krav uppfylls utan attförnybara drivmedel missgynnas.Vidare anser vi att regeringen skall återkommatill med förslag om att nuvarande undantagfrån energi- och koldioxidskatt för biogas skallvidgas till att gälla all biogas, dvs. omfatta allmetan som framställs ur biologisk råvara. Nuvarandekrav om att biogasen skall framställas genom biolo-giska processer är begränsande förteknikutvecklingen. finns möjlighet attframställa biogas ur biologisk råvara med andrametoder än biologisk rötning. Enligt vår uppfattningfinns det inte något egentligt skäl att i lagstift-ningen avgöra vilken metod som skall användas föratt framställa metan ur biologisk råvara. En sådanlagändring får sannolikt inte några omedelbarabudgetmässiga konsekvenser, och även för de närmasteåren torde budgetkonsekvenserna vara begränsade.18. Biobränslen (punkt 6) - kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om åtgärder föratt förbättra utvecklingen av alternativa bränslenoch fortsatt skattebefrielse för inhemsk produktionav etanol. Därmed bifaller motionerna2000/01:T212 yrkande 15, 2000/01:MJ845 yrkandena 4-6och 2000/01:Sk671 yrkande 1 samt avslår motionerna2000/01:Sk619, 2000/01:Sk671 yrkande 2,2000/01:Sk684, 2000/01:Sk700, 2000/01:Sk701,2000/01:Sk776 yrkandena 1 och 4, 2000/01:Sk1014,2000/01:Sk1027 yrkandena 1, 4 och 5, 2000/01:MJ711yrkande 32 och 2000/01:MJ839 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att har mycket goda förutsättningaratt framställa förnybara drivmedel. Biodrivmedel haren gynnsam effekt på mängden koldioxidutsläpp ochminskar beroendet av import från oljeproducerandeländer. Biodrivmedlens goda effekt på miljön och påatt skapa arbetstillfällen och en konkurrenskraftiggröda för svenskt jordbruk gör det angeläget attfasa ut fossila bränslen till förmån för förnybarabiodrivmedel. Vi anser att det är angeläget atttekniken för alternativa drivmedel till motorerstimuleras. Ett viktig steg i denna strävan är attinom EU verka för harmoniserade skatter för de olikaenergislagen. Därigenom kan konkurrensen bibehållassamtidigt som drivmedlen och transporterna blir mermiljöanpassade.En fortsatt introduktion av biobränsle bör skebåde genom låginblandning och genom att utveckla nyamotorer som kan drivas med ren alkohol. Låginbland-ning av största möjliga halt, som kan utanmodifieringar i befintliga motorer, ger omedelbarten marknad för inhemsk produktion i stor skala.Därigenom skapas också förutsättningar för enintroduktion av fordon med ren alkoholdrift.Mot denna bakgrund anser vi att det är viktigt attskatter och andra pålagor inte hindrar utvecklingenav alternativa bränslen, utan staten måste medverkatill att stimulera marknaden på detta område. Ettrimligt mål bör vara att minst hälften av alla bilardrivs med annat än fossilt bränsle år 2010.Vidare anser vi att den inhemska produktionen avetanol skall skattebefrias även efter 2003, dånuvarande pilotprojektsdispenser löper ut. Antaletprojekt bör inte begränsas på sätt som hittillsskett eftersom det bl.a. hindrar utvecklingen av nyaprodukter och utbyggnaden av servicenät föralternativa bränslen.I detta sammanhang vill vi också påtala behovet avatt skapa en större differens i skatteuttaget mellanmiljövänliga och miljöförstörande bränslealternativ.Vår uppfattning är att fossila bränslen successivtskall beläggas med högre koldioxidskatt efterhandsom miljövänliga alternativ kan erbjudas.19. Biobränslen (punkt 6) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om åtgärder föratt främja utvecklingen och en fortsatt introduktionav miljövänliga drivmedel. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:MJ711 yrkande 32 och 2000/01:Sk619samt avslår motionerna 2000/01:Sk671 yrkandena 1 och2, 2000/01:Sk684, 2000/01:Sk700, 2000/01:Sk701,2000/01:Sk776 yrkandena 1 och 4, 2000/01:Sk1014,2000/01:Sk1027 yrkandena 1, 4 och 5, 2000/01:T212yrkande 15, 2000/01:MJ839 yrkande 2 och2000/01:MJ845 yrkandena 4-6.StällningstagandeNya miljövänliga drivmedel är en avförutsättningarna för att skapa ett grönaretransportsystem. Fossilbränslen måste fasas ut. Attblanda in främst etanol i bensin och diesel är ettbra sätt att minska miljöpåverkan från vägtrafiken.I fanns innan Auto/Oil-direktivet trädde ikraft en mycket positiv utveckling och utbyggnad avE10-pumpar. Detta skedde på helt frivillig väg. Attregeringen inte vill främja denna utveckling ärolyckligt.Riksdagen har tidigare i ett tillkännagivandeuppmanat regeringen att lämna in en svenskdispensansökan för att även fortsättningsvis kunnablanda in ersättningsbränslekomponenter(främst etanol) i bensin och diesel. Det äranmärkningsvärt att regeringen ännu inte tagit dettasteg för att kunna minska utsläppen av miljöskadligaämnen från transportsektorn. Jag anser det därförbefogat att återigen ger regeringen iuppdrag att lämna in en dispensansökan.Regeringens brist på strategi och tydligariktlinjer för en fortsatt introduktion avbiobränslen är mycket tydlig när det gällerbeskattningen av biodrivmedel. Om vi på allvar skallkunna minska koldioxidutsläppen från vägtrafikenmåste fler företag få möjlighet att producera ochsälja biodrivmedel som är skattebefriade. Trots attflera företag står på kö, beviljar regeringen sedanfebruari 1998 inga fler pilotprojekt. Regeringensagerande leder till en industristruktur med inhemskamonopol. Dessutom är reglerna ryckiga på ett områdesom behöver långsiktighet. Denna industristrukturgynnar knappast den långsiktiga utvecklingen avbranschen.Centerpartiet vill släppa fram biodrivmedel somexempelvis etanol och rapsmetylester () genom attgynna dem skattemässigt även efter 2003. Det minskarSveriges oljeberoende, är miljömässigt bättre änfossilbränslen och ger arbetstillfällenoch inkomster på landsbygden. Att låsa fast Sverigei ett fortsatt oljeberoende med motivet att det gerstaten skatteinkomster är ett osolidariskt agerandemot kommande generationer. finns det fogatt tro att skattebefrielsen inte alls skulle ledatill minskade totala skatteinkomster för staten.Inhemsk produktion av biobränslen ger ett ökatskatteunderlag som med stor sannolikhet skulleuppväga det direkta bortfallet av energi- ochkoldioxidskatterna.20. Fordonsskatt (punkt 8) - mav (), (),de () och CatharinaHagen (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om attveterantraktorer skall befrias från fordonskatt.Därmed bifaller motion 2000/01:Sk1009 samtavslår motionerna 2000/01:Sk324 yrkande 16,2000/01:Sk645, 2000/01:Sk664, 2000/01:Sk720,2000/01:Sk722 yrkandena 1 och 2, 2000/01:Sk1011 och2000/01:T212 yrkandena 16 och 17.StällningstagandeBefrielsen från fordonsskatt för personbilar, bussaroch motorcyklar som är eller äldre gör detmöjligt att ha hobbyfordon på rimliga villkor.Motivet till skattebefrielsen är att dessa äldrefordon används som hobbyfordon och därför körs kortasträckor och att de i huvudsak används föruppvisningsändamål. Någon anledning att undantatraktorer från denna skattebefrielse finns inteenligt vår mening. Veterantraktorer lockar mångamänniskors intresse. Gamla traktorer renoveras ochvisas upp på samma sätt som äldre bilar ochmotorcyklar. Liksom dessa körs även äldre traktorerendast korta sträckor, och de används inte heller idagligt bruk.Det är därför, menar vi, rimligt att äldretraktorer befrias från fordonsskatt i likhet med vadsom gäller för personbilar, bussar och motorcyklar.21. Fordonsskatt (punkt 8) - fpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om fordonsskattenoch en ökad miljörelatering av vägtrafikbeskatt-ningen. Därmed bifaller motion2000/01:Sk324 yrkande 16 och avslår motionerna2000/01:Sk645, 2000/01:Sk664, 2000/01:Sk720,2000/01:Sk722 yrkandena 1 och 2, 2000/01:Sk1009,2000/01:Sk1011 och 2000/01:T212 yrkandena 16 och 17.StällningstagandeEnligt vad som uttalades i budgetpropositionen harregeringen för avsikt att tillsätta en utredning meduppgift att öka miljörelateringen av vägtrafik-beskattningen. Någon utredning har ännu intetillsatts och inte heller har några direktivutfärdats. påtaladeatt beskattningen av drivmedel är i det närmaste ettperfekt styrmedel vad gäller begränsning avkoldioxidutsläpp och andra förbränningsutsläpp. Istället bör då den fasta beskattningen,fordonsskatten, sänkas i motsvarande grad.Regeringen bör återkomma till med ettförslag om hur fordonsskatterna kan användas för attunderlätta ett mer miljövänligt transportväsende.22. Miljöskatt på flyg (punkt 9) - vav Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om miljöskatt påflygbränsle som används i kommersiell lufttrafik.Därmed bifaller motion 2000/01:T641yrkandena 3, 5 och 6, bifaller delvis motion2000/01:Sk641 yrkandena 1 och 2 och avslår motion2000/01:T641 yrkandena 4 och 8.StällningstagandeFlyget är det mest energislukande ochmiljöbelastande transportsättet per personkilometeroch bidrar signifikant till globala, regionala ochlokala miljöproblem. Flygets största miljöeffekterär klimatförändringar, försurning och påverkan påozonskiktet. Flygets snabba expansion motverkaruppfyllandet av flera av de nationella miljömålensamt flera internationella miljööverenskommelser.Flygets största miljöproblem är, liksom för deflesta transportslag, utsläppen av koldioxid ochandra klimatpåverkande gaser. Flyget är också dettrafikslag som snabbast ökar utsläppen av koldioxid.Riksdagens mål att utsläppen av koldioxid frånfossila källor i skulle stabiliserats på1990 års nivå har inte att uppnåtts.I stället har koldioxidutsläppen ökat . Huvudorsaken är den ökande väg- ochflygtrafiken.Vi anser att en viktig princip för att styra motmiljömålen är att samtliga transportslag så långtsom möjligt bär sina samhällsekonomiska kostnader.Detta gäller inte för flyget. Flyget följervarken principen om att förorenaren skall betala,som bland annat finns fastlagd i ,eller riksdagsbeslutet om att varjetrafikslag skall stå för sina samhällsekonomiskakostnader.Principen att inte beskatta flygbränsle gäller istort sett i hela världen och manifesteras blandannat genom Chicagokonvention (artikel 24)samt ett mycket stort antal bilateralaluftfartsavtal. Principen är föråldrad och avspeglarvarken dagens miljösituation eller de åtgärder somkrävs för att nå de globala målen om hållbarutveckling, som antagits av alla vidRiokonferensen. För att möjliggöra miljöbeskattningav flygbränsle måste Chicagokonventionen och debilaterala luftfartsavtalen omförhandlas. Vi menaratt som enskild stat och via EU bör drivafrågan om beskattning av flygtrafiken i . Vianser även att regeringen skall återkommamed rapporter till om händelseutvecklingenvid dessa internationella förhandlingar.Artikel 8.1b i mineraloljedirektivet (92/81/EEG)förbjuder beskattning av mineraloljor som användssom flygbränsle för kommersiell flygtrafik. Sommedlem i den europeiska unionen bör initieraoch driva förslag om gemensamma miljöskatter påflyget inom EU, så att det blir möjligt för enskildamedlemsländer att miljöbeskatta detta transportslag.Den gemensamma miljöskatten skall ligga på enminiminivå som ger enskilda medlemsstater möjlighetatt gå längre och införa högre skatter. börutnyttja sin tid som orförandeland i EU till attverka för att driva igenom dessa förändringar i nugällande gemenskapslagstiftning. Därutöver börregeringen i samband med den årliga skrivelsen omEU-arbetet redovisa hur frågan drivs.23. Miljöskatt på flyg (punkt 9) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om miljöskatt påflygbränsle och/eller flygresor. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:Sk641 yrkandena 1 och 2och 2000/01:T641 yrkandena 3 och 5 samt avslårmotion 2000/01:T641 yrkandena 4, 6 och 8.StällningstagandeUtifrån åtaganden i internationellasammanhang, bl.a. i Kyoto , angående åtgärdermot växthuseffekten, måste varje utsläpp avväxthusgaser vägas in i möjligheten att minimerapåverkan på det framtida klimatet. För att minskautsläppen och driva över inriktningen avutvecklingen till förnybara alternativ har samhälletframför allt skatteinstrumentet till sittförfogande, vid sidan av annan lagstiftning, stödoch bidrag. Med hjälp av styrande miljöskatter,uppbyggda för att ge ett någorlunda rättvistkostnadsansvar för miljöförstöringen, kan man gemarknadskrafterna signaler om att det som är lång-siktigt hållbart skall göras kortsiktigtlönsamt, och att det som är ohållbart skall görasdyrare. Den koldioxidskattehöjning som inleddes 2001träffar alla fossilbränslebaserade transporter utomflyget. Enligt min mening är det inte rimligt attden värsta miljöboven går fri från beskattning. Entidigare miljöskatt på inrikesflyget ficktas bort sedan EU funnit att deninte var förenlig med mineraloljedirektivet(92/81/EEG). Utifrån detta direktiv är det alltsåinte möjligt att miljöbeskatta luftfarten. Dessutomär flygbränsle, genom avtal slutna inom deninternationella luftfartsorganisationen, , heltskattebefriat.Det är orimligt att flyget som enda transportslaggår fritt från beskattning, inte minst med tanke påatt flyget är det transportslag som har högstkoldioxidutsäpp per personkilometer och somförväntas öka sina utsläpp av koldioxid snabbast.Med sin skattebefrielse på bränslet och ingasärskilda miljöskatter på flygresor betalar flygetinte sina externa samhällskostnader. Flyget måste tasitt miljöansvar och det är hög tid, anser jag, attutsläppen från flygtrafiken beskattas. Det ärnödvändigt att regeringen, i EU och iinternationella organ som , aktivt driver fråganom att införa en miljörelaterad skatt på flygbränsleoch/eller flygresor.Ett bestämt agerande i linje med överenskomnamiljömål i och måste till, liksom kravetpå att ett enskilt land skall kunna gå före.24. Alkohol- och tobaksbeskattning (punkt 10) -mav (), (),de () och CatharinaHagen (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om sänkta skatterpå alkoholdrycker. Därmed bifaller motion2000/01:So300 yrkande 18, 2000/01:Sk674 och2000/01:Sk732 yrkande 6 samt avslår motionerna2000/01:Sk774, 2000/01:Sk1015 yrkandena 1 och 2 och2000/01:So335 yrkande 2.StällningstagandeFörslag om sänkningar på alkoholskatteområdetstoppades under uppmärksammade former avden socialdemokratiska riksdagsgruppen. Vidare harförevarit ett offentligt meningsutbyte i mediernadär socialministern gick emot de skattesänkningarsom finansministern förespråkat. Den senaste tidensmeningsutbyte i medierna har visat påmeningsmotsättningar mellan regeringen och desssamarbetspartier i . Slutsatsen står klar,regeringen saknar förmåga att forma en modernalkoholpolitik.Högskattepolitiken inom alkoholområdet medför attden illegala och den legala införseln avalkoholdrycker fortsätter att öka liksom denillegala alkoholhanteringen inom landet.Skattebelastningen har också inneburit att mångaäven annars laglydiga medborgare tycker att det ärhelt i sin ordning att köpa s.k. svartsprit ellersmuggla för husbehov. Den restriktivaalkoholpolitiken, kriminaliseringen av innehav ochköp av illegal sprit eller polisiära åtgärder harinte kunnat stoppa den svarta marknadens tillväxt. Iett läge där de svenska priserna på alkoholdryckerkraftigt skiljer sig från övriga EU-länders servälorganiserade brottssyndikat möjlighet att tjänastora pengar på smuggling av dessa varor med en alltgrövre brottslighet som följd.De höga skatterna har därutöver inneburit att densvenska bryggerinäringens konkurrenssituationallvarligt har försämrats. Den svenska brygge-rinäringen sysselsätter ca 3 700 personer direkt ochpåverkar sysselsättningen för mångdubbelt fler.Bryggerinäringen måste ses som en förädlingsindustriinom livsmedelsbranschen och bör åtnjuta medutländska konkurrenter likvärdiga villkor för sinverksamhet. På så sätt kan en industrigren gesmöjlighet till naturlig utveckling och svenskaarbetstillfällen behållas. Medlemskapet i EU och dennu fasta förbindelsen över har drastiskttillspetsat branschens konkurrenssituation då densvenska ölskatten påtagligt avvikit från omvärldensoch fortfarande gör det. Vi kan konstatera attden skattesänkning som genomfördes för attmotverka den ökande gränshandeln var otillräcklig.Även med den nya skatten kvarstår en betydandeskillnad jämfört med t.ex. . Gränshandeln ochsmugglingen fortgår. Detta påverkar allvarligt densvenska bryggerinäringens överlevnadsmöjligheter påsikt.För är införseln över gränsen från våragrannländer av störst betydelse, dels för att denredan har en stark tradition, dels därför attreglerna tillåter en införsel av starkölper person från annat EU-land. Denna kvot kommersuccessivt att ökas fram till utgången av dådet blir möjligt att föra in öl perperson. Det tycks också vara en tidsfråga innanDanmark, för att klara konkurrensen med tyskt öl,sänker sina skatter. Situationen kommer då att blihelt omöjlig för svenska bryggerier. Gränshandelnhar enligt vår mening redan nu antagit sådanaproportioner att det är nödvändigt att vidtamotverkande åtgärder. Erfarenheterna frångränshandeln mellan och och Englandoch bestyrker att en gränshandel av dennastorleksordning uppkommer om skatteskillnaden är merän försumbar.Mot denna bakgrund anser vi att det finns mycketstarka skäl att närma de svenska alkoholskatternamed omvärldens. Det går heller inte att vänta längremed en sådan åtgärd. Enligt vår mening måsteskattesänkningar vidtas för att komma åt deskisserade missförhållandena. Det måste finnasutrymme för en stegvis sänkning av punktskatten påstarköl, vin och spritdrycker till en nivå somöverensstämmer med, i vart fall, den som råder iDanmark och .