bet · GO01UbU13 · 2001-04-05 00:00:00 — I skrivelsenkonstateras att samverkan mellan skolor och mellanolika personalgrupper inom skolorna är för liten,vilket leder till att likvärdigheten blir svag. Deträttvisande i betygen urholkas av att provuppmättkunskap får stark dominans och av att oklarheterråder om vilka kvaliteter som skall beaktas vidbetygssättning. Nämnden påpekar att dagensbetygssystem tjänar dubbla syften; dels skallbetygen utgöra ett stöd i det pedagogiska arbetet,dels skall de användas för urval till högre studier.Nämnden föreslår regeringen att skilja dessa bådafunktioner åt inom . Eleverna ochföräldrarna får enligt nämnden mer nyanserademeddelanden om hur kunskapsbildningen lyckas genomutvecklingssamtalen. Nämnden föreslår att regeringenförelägger ett förslag om ett nyttintagningssystem till gymnasieskolan och ettförändrat betygssystem för . Enligtuppgift från har regeringeninte tagit ställning tillkvalitetsgranskningsnämndens förslag.Någon skyldighet för skolan att skriftligtinformera föräldrar i fall av elevs ogiltigafrånvaro har inte föreskrivits i skollag ellerskolformsförordningar. Dock anges i läroplanen fördet obligatoriska skolväsendet m.m. (Lpo 94) attläraren skall samverka med och fortlöpande informeraföräldrarna om elevens skolsituation, trivsel ochkunskapsutveckling. Information om elevens socialautveckling skall också ges vid utvecklingssamtalen.Utskottet noterar att enligtsina direktiv skall utreda behovet av en skyldighetför skolan att i vissa sammanhang informera myndigaelevers föräldrar, utan att lämna utsekretesskyddade uppgifter, t.ex. då eleven utangiltig orsak är frånvarande i sådan omfattning attdetta kan komma att påverka rätten till studiebidrag(dir. 1999:15). Enligt uppgift frånSkollagskommittén skall kommittén inom ramen föröversynen av skollagen också i fråga om andra eleverbehandla frågor som rör kontakter mellan skolan ochfamiljen.Kristdemokraterna tar i motion 2000/01:Ub316 yrkande14 upp betydelsen av utvecklingssamtalen igrundskolan. De förespråkar att eleven, föräldrarnaoch lärarna tillsammans skall utforma en individuellstudieplan som omfattar både elevenskunskapsutveckling och personliga utveckling. Planenskall följas upp regelbundet. Det är vidare viktigt,framhåller , att utvecklingsplanenoch utvecklingssamtalen dokumenteras skriftligt. Demenar att detta är en förutsättning för attuppföljningen skall kunna fungera bra.Också föreslår i motion2000/01:Ub239 yrkande 7 att individuellastudieplaner skall införas för alla elever igrundskolan. Den individuella studieplanen börupprättas tillsammans med elev och föräldrar ochföljas upp vid varje utvecklingssamtal.I motion 2000/01:Ub225 yrkande 7 betonarFolkpartiet likaså att utvecklingssamtalen ärviktiga för elever, föräldrar och lärare. Sådanasamtal bör föras redan i förskolan och genom helagrundskoletiden. vill att regler införsi grundskoleförordningen om att utvecklingssamtalenalltid skall dokumenteras skriftligt.U t s k o t t e t delar motionärernas uppfattningatt det är angeläget att alla elever får enindividuellt anpassad undervisning och attstudieutvecklingen för alla barn och ungdomarplaneras noga och följs genom hela skoltiden.Skolministern har i svar på eninterpellation uttalat att ansvaret för alla eleversindividuella studieplanering behöver görastydligare. Statsrådet avser därför att återkomma idenna fråga.Regeringen har givit i uppdrag att tafram ett kommentarmaterial kring utvecklingssamtaloch skriftlig information till föräldrar och elever.Verket har i skriftenUtvecklingssamtal och skriftlig information (dnr2000:3087) presenterat och kommenterat degrundläggande bestämmelserna. Verket avser att undervåren 2001 redovisa goda exempel på hurutvecklingssamtal och skriftlig information kananvändas för att ge en nyanserad och framåtsyftandebild av elevens studieutveckling.Motionsyrkandena bör avslås med det anförda.Enligt i motion 2000/01:Ub225 yrkande 6ger nationella prov, liksom betyg, möjlighet attupptäcka elever som är i behov av stöd. De ger ocksåen samlad bild av skolans resultat. Motionärernaanser att obligatoriska nationella prov skallgenomföras regelbundet och att det 3 igrundskolan skall vara obligatoriskt att genomföranationella ämnesprov i svenska, engelska ochmatematik.I motion 2000/01:Ub322 (m, kd) hävdas attkemiämnet har den största andelen icke godkändaelever av alla enskilda ämnen i grundskolan.Motionärerna anser det därför önskvärt attnationella prov införs i ämnet kemi för år 5, elleratt det åtminstone finns tillgång till nationellaprovbanker för att skolan skall kunna stämma av atteleverna uppnått målen enligt kursplanen.Reglerna för nationella prov i börenligt motion 2000/01:Ub222 (m) ses över så att de anpassas tillundervisningen i skolor för elever med olika slagshandikapp. Motionären anger som exempel att vissahörselskadade elever börjar läsa engelska förstunder det fjärde skolåret. De borde i konsekvenshärmed få göra ämnesprovet 6.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena.Utskottet erinrar om att under senare årvid flera tillfällen på utskottets förslag avslagitmotionsyrkanden om fler obligatoriska nationellaprov i (jfr bet. 1999/2000:UbU15).Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga.Skolverket har enligt regeringsbeslut, senast iseptember 1999, i uppdrag att utveckla en provbankmed prov för kunskapsbedömning i bl.a. grundskolan.Provbanken skall i första hand omfatta ämnen ivilka det inte finns nationella prov, dvs. andraämnen än svenska, svenska som andraspråk, engelskaoch matematik. Detta för att stärka möjligheternaatt kvalitetssäkra såväl betyg somresultatredovisning. Utskottet har inhämtat frånSkolverket att provbanken är under stark utvecklingsåväl innehållsmässigt som tekniskt. prov för ämnena biologi och fysik tagits fram,dock inte i kemi.Ämnesproven i svenska, svenska som andraspråk,engelska och matematik för årskurs 5 är inteobligatoriska. Det står alltså skolorna fritt attanvända proven, också i andra årskurser om skolornafinner detta befogat.Kost och hälsaHälsaKristdemokraternas motion 2000/01:Ub316 yrkande 20handlar om en väl fungerande elevvård. Bland annatsägs att elevvården måste stärkas och resurseranslås till kommunerna i syfte att förstärka detförvaltnings-övergripande arbetet för barnets bästa.I motion 2000/01:Ub234 (kd) förordas förstärktskolhälsovård.Motion 2000/01:So453 (m, v, kd, c, fp, mp) yrkande 2framhåller att harsjälvmorden minskat bland vuxna men inte bland barnoch ungdomar. Motionärerna föreslår att det avVärldshälsoorganisationen (WHO) utarbetadedokumentet, "Preventing Suicide: a resource forteachers and other school staff, 2000" medriktlinjer kring självmordsprevention i skolorna,omsätts till svenska förhållanden. Motionärernaanser att dokumentet skall införas i kursplaner vadgäller elevens utbildning såväl som lärarens.Dokumentet som innehåller såväl information om hursuicidrisk tidigt kan upptäckas bland ungdomar somkonkreta handlingsplaner för lärare ochelevvårdspersonal ger struktur för hur vuxna kanhandskas med dessa frågor. Den svenskaorganisationen centrum försuicidforskning och prevention av fysisk ohälsa har varitsamordnande och ansvarig för detta arbete. Enligtförslaget bör denna organisation få fortsattförtroende att införliva riktlinjerna i skolväsendetsamt att följa upp och utvärdera denna process.Vikten av att tydliggöra skolans ansvar för attförebygga psykisk ohälsa framhålls i motion2000/01:Ub240 (mp) yrkande 1. I yrkande 2 föreslåsatt en hänvisning till 71 § socialtjänstlagen införsi skollagen. Syftet skulle enligt motionärerna varaatt ytterligare stärka det utsatta barnets positionoch att tydliggöra ansvaret att genast anmälamisstankar om att ett barn kan behöva skydd.Omfattningen och innehållet i ANT-, sex- ochsamlevnadsundervisning tas upp i motion2000/01:So549 (fp) yrkande 11. Motionärerna anföratt utbildningens roll i folkhälsoarbetet varieraröver landet och att motivationen för lärare attprioritera folkhälsofrågor i utbildningen bör ökasgenom att det i lärarutbildningen tillförs avsnittom folkhälsofrågor. Vidare sägs att det är viktigtatt gymnasieskolan fortsätter den undervisning ihälsofrågor som påbörjats i . I motion2000/01:Kr539 (fp) yrkande 4 framhålls skolansbetydelse för att grundlägga en hälsosam livsstil iunga år.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Utskottet delar motionärernas åsikt att det är avstor vikt att samhället gör sitt yttersta i arbetetmed självmordsprevention. I detta arbete har skolanen stor uppgift i att tidigt upptäcka suicidrisk ochtillse att adekvata åtgärder vidtas. Skolanspersonal är givetvis central i detta sammanhang. Detankommer också på lokala skolorgan,myndighetsorganisationer m.fl. att på bästa sättmedverka i arbetet. Utskottet anser dock inte attdet finns behov av särskilda föreskrifter i dennafråga.I betänkande Från dubblaspår till Elevhälsa (SOU 2000:19), gör utredaren denbedömningen att det ligger i kommunens ansvar attregelmässigt informera all skolpersonal om dessskyldighet att till kommunens socialtjänst anmälanär det finns misstankar om att en elev far illaeller löper risk för att fara illa. Betänkandetkommer att behandlas i den proposition om elevhälsasom aviserats till maj . Behandlingen avdenna proposition bör inte föregripas.KostI motion 2000/01:Sf274 yrkande 31förordas att det skall vara en skyldighetatt servera gratis skollunch även förgymnasieelever. Motionärerna framhåller att måltiderpåverkar elevernas prestationsförmåga ochinkomstskillnader hos föräldrar skall inte habetydelse för elevernas prestationer i skolan. Iyrkande 32 samma motion framhålls att skoleleverskall kunna få specialkost utan krav på särskildaintyg och att alla elever skall garanterasnäringsriktig kost oavsett religion,sjukdomar/allergier eller etiska ställningstaganden.I motion 1999/2000:Ub281(s) framhålls attskolmaten skall ha god kvalitet. Motionärerna anseratt bör utarbeta riktlinjer för attstimulera skolorna att servera mat av god kvalitet.Kommuners ovilja att servera icke animalisk mattas upp i motion 2000/01:Ub248 (v). Motionären anseratt kommunerna bör åläggas att erbjuda veganskskolmat till veganer, då vissa elever annarsriskerar att inte få i sig fullvärdig skolmat.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.I skollagen (4 kap. 4 a §) föreskrivs att elevernai skall erbjudas kostnadsfriaskolmåltider. Motsvarande reglering finns förfristående skolor i skollagen (9 kap. 7 §).Gymnasieskolan omfattas inte av någon liknandereglering. Trots att gymnasieskolan inte omfattas avnågon reglering gällande skolmåltider så erbjuder deflesta gymnasieskolor kostnadsfria måltider. Ettstort antal kommuner serverar alternativarätter för de elever som är vegetarianer respektiveveganer. Utskottet är inte berett att förorda ennationell reglering enligt motionärernas begäran.Alkohol, narkotika och tobak ()I motion 2000/01:Ub236 yrkande 22 förordarFolkpartiet att en handlingsplan mot ungas missbrukav alkohol, narkotika och tobak skall utarbetas.Motionärerna uttalar att då den negativa attitydentill narkotika tycks ha luckrats upp hos en delungdomar är det nödvändigt att kampen mot alkohol,narkotika och tobak intensifieras.Miljöpartiet förordar i motion 2000/01:Sf274yrkande 37 att ANT-undervisningen skrivs in iläroplanen.I motion 2000/01:Ju929 (m) yrkande 5 och2000/01:Ju931(m) yrkande 4 framhålls skolansskyldighet att informera föräldrar. Motionärernaanser att skolan bör åläggas att informeraföräldrarna om barnets beteende förändras på ettoroande sätt. Vidare sägs att skolpersonalenkontinuerligt måste fortbildas om narkotikanssymptom och verkningar.Behovet av spridning av nya metoder i ANT-undervisningen tas upp i motion 2000/01:So362 (kd,m, v, c, fp, mp) yrkande 1.I motion 2000/01:Ub332 (c, fp) yrkande 3 förordasen rikskampanj i skolan om farorna med bruk avalkohol, narkotika och tobak.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Skolan har en betydelsefull roll när det gällerinformation i ANT-frågor. I läroplanen för detobligatoriska skolväsendet m.m. (Lpo 94) anges attrektor har ett särskilt ansvar för attämnesövergripande kunskapsområden integreras iundervisningen. Sådana kunskapsområden är, enligtförfattningstexten, exempelvis riskerna med tobak,alkohol och andra droger. Enligt läroplanen för defrivilliga skolformerna (Lpf 94) har rektor ettsärskilt ansvar för att eleverna får kunskaper omriskerna med tobak, alkohol och andra droger.Utskottet anordnade en öppen utfrågningom skolan och elevernas hälsa och välbefinnande.Utfrågningen ägnades bl.a. åt ANT-undervisningen.Utskottet finner inte skäl att förorda en närmarereglering av ANT-undervisningen. Utskottet hartidigare noterat att harinrättat en särskild arbetsgrupp med uppgift attgöra en översyn av läroplanerna som styrinstrument.Detta arbete skall redovisas senast den 31 maj 2001.Skolverket har gjort en nationellkvalitetsgranskning av ANT-under-visningen, i vilken framhölls vikten avskolpersonalens kompetensutveckling inom ANT- ochhälsoundervisningen. Det är skolhuvudmannen som isamråd med skolans personal har att avgöra vilkabehov av kompetensutveckling som finns och börprioriteras. kommer attge ut ett material i vilket de slutsatser som kunnatdras och de konsekvenser som följde avkvalitetsgranskningen av undervisningen om tobak,alkohol och andra droger skall behandlas.Utskottet utgår från att skolan informerarföräldrarna om bl.a. elevens sociala utveckling,t.ex. vid utvecklingssamtal eller på annat sätt.Utskottet är inte berett att ta initiativ tilllagreglering rörande skyldighet för skolan attinformera föräldrar om förändringar i elevensbeteende.Mobbning och annan kränkandebehandlingMotionerFörekomsten av mobbning och annan kränkandebehandling i skolan uppmärksammas i ett stort antalmotioner. I dessa förordas olika åtgärder för attkomma till rätta med problemen.Såväl i motion 2000/01:Ub320yrkande 1 som i motion 2000/01:So450yrkande 4 vill sätta upp en nollvision som mål iarbetet för att motverka mobbning. I båda motionernauttalas att det är en rättighet för varje ungmänniska att slippa mobbning, särskilt somskolplikten innebär att barnen i princip är tvingadeatt infinna sig i skolan oavsett hur de självauppfattar miljön.Också i motion 2000/01:Ub239 yrkande10 förespråkar noll-tolerans för våld och mobbning iskolan och föreslår att det i skollagen införs enskyldighet för lärare och övrig personal somupptäcker mobbning att rapportera detta till rektorför åtgärder.Moderata samlingspartiet förordar i motion2000/01:Ub284 yrkande 1 att en översyn görs avreglerna i skolformsförordningarna om disciplinäraåtgärder mot elever. Bland annat bör övervägas omelever i respektive gymnasieskolan skallkunna avstängas från undervisning, och hur dessaelever som inte uppfyller elementära krav påuppförande i så fall skall tillförsäkras utbildning.Skolans uppgift att fostra eleverna måstekonkretiseras. I översynen måste givetvis ocksåfrågor som rör mobbning i skolan prövas, menarModeraterna. De påpekar att det är uppenbart attmånga skolor fortfarande inte lever upp till de kravsom finns på förebyggande och aktiva insatser motmobbning.Folkpartiet begär i motion 2000/01:Ub236 yrkande34 likaså en översyn av skolformsförordningarna isyfte att ge skolor det författningsstöd som debehöver för att kunna arbeta mot mobbning på etteffektivt sätt. I motion 2000/01:Ub225 yrkande 8framför åsikten att elever bör kunnastängas av från undervisningen i underen om de gör sig skyldiga till allvarligaförseelser som mobbning och våld. föravstängningen bör skolan i samarbete med eleven ochelevens föräldrar, eventuellt med professionellhjälp utifrån, arbeta för en långsiktig lösning påproblemen och förbereda elevens återinträde iskolan. Enligt yrkande 9 i den senarefolkpartimotionen bör göra ett uttalandeom att brott som begåtts i skolan alltid skallpolisanmälas.Kristdemokraterna betonar i motion 2000/01:Ub320den fysiska skolmiljöns betydelse för bekämpningenav mobbning (yrk. En ren och snygg skolmiljö göreleverna medvetna om deras eget och andra människorsvärde. Enligt är nyckelprincipen iarbetet mot mobbning att skapa en skolmiljö somkännetecknas både av positivt intresse ochengagemang från de vuxnas sida och av fasta ochklara gränser mot oacceptabelt beteende. De menaratt detta förutsätter en organiserad tillsyn överelevernas aktiviteter inte bara när undervisningenpågår utan även under raster (yrk. I motionenlyfts också fram betydelsen av att information ges iskolan om våldets konsekvenser (yrk. Barnpåverkas starkt av våldsinslag i bl.a. filmer ochdataspel och har ibland svårt att skilja påverklighet och fantasi, påpekar motionärerna. Deanser att uppgift att informeraoch sprida kunskap bland lärare ochbarnomsorgspersonal om hur medievåldet påverkar barnbehöver förtydligas. En översyn bör göras av rådetsverksamhet.I motion 2000/01:Ub217 (m) hävdar motionären attskolledningarna inte sällan har bristande kännedomom de lagar som gäller för arbetet mot mobbning.Innebörden av aktuella bestämmelser i skollagenrespektive arbetsmiljölagen måste göras tydlig förskolan, och det är viktigt att tillse att skolanföljer dessa bestämmelser (yrk. 1 och 2). Motionärenanser vidare att det behövs en nationellhandlingsplan mot mobbning för att höja skolornasläg-stanivå i arbetet med att förebygga, upptäckaoch stoppa mobbning (yrk. På nivå börskolplanerna förbättras kvalitativt och kvantitativtnär det gäller skolans arbete mot mobbning (yrk. 4).De bör innehålla mål för fortbildning av personal idessa frågor, direktiv för kontakter med polis ochandra myndigheter samt krav på uppföljning avarbetet. Skolorna bör i de lokala skolplanernarekommenderas att polisanmäla rena våldshandlingar(yrk. Beträffande innehållet i skolornasarbetsprogram mot mobbning menar motionären attvarje skola i förväg bör ha tänkt igenom hur manskall agera när mobbning förekommer och också vetahur man agerar för att förhindra mobbning (yrk. 5).Enligt motion 2000/01:Ub218 (m) av samme motionärbör kunna "vitesbelägga" skolor somunderlåter att ta fram arbetsplaner mot mobbning ochkränkande särbehandling (yrk. Därtill bör detskapas ekonomiska incitament för landets skolor atthöja lägstanivån i arbetet mot mobbning genomresurstillskott för ambitiösa skolor (yrk. 10).Motionären anser vidare att skolan skall kunnastänga av våldsbenägna elever som sprider skräck ochoro (yrk. Skollagens och arbetsmiljölagensregler måste förtydligas i detta avseende.Motionären vill också att särskilda elevskyddsombudinrättas (yrk. Dessa ombud skall kunna kräva attåtgärder vidtas mot mobbning och, iytterlighetsfall, att skolan stängs. I motion2000/01:Ju907 (m) yrkande 12 framhåller motionärendet olämpliga i att skolan hanterar begångnavåldsbrott internt, i stället för att polisanmälabrotten. Det får inte finnas skilda rättssystem isamhället, betonas det i motionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill göra klart att varje form avkränkande behandling mellan elever, mellan vuxnasamt mellan elever och vuxna i skolan är heltotillåten och helt i strid med de grundläggandevärden som gäller för skolan.Enligt utskottets bedömning bör emellertidsamtliga motionsyrkanden om åtgärder mot mobbning iskolan avslås av av följande skäl.Tydliga föreskrifter mot mobbning och annankränkande behandling finns i skolansstyrdokument. Dessa föreskrifter är i korthetföljande.Enligt 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100) är den somverkar inom skolan skyldig att aktivt motverka allaformer av kränkande behandling, såsom mobbning ochrasistiska beteenden.Arbetsgivaren har enligt arbetsmiljölagen(1977:1160) ansvar för att verksamheten bedrivs påett sådant sätt att en tillfredsställandearbetsmiljö säkerställs. Däri ligger att kränkandebehandling inte får förekomma. Ansvaret för attarbetsmiljöaspekterna beaktas ligger påskolhuvudmannen eller, efter delegation, på rektor.I läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) och förde frivilliga skolformerna (Lpf 94) framhålls attskolan skall främja förståelse för andra människoroch förmåga till inlevelse. Ingen skall i skolanutsättas för mobbning. Tendenser till trakasserierskall aktivt bekämpas. Främlingsfientlighet ochintolerans måste bemötas med kunskap, öppendiskussion och aktiva insatser. Det betonas att allasom verkar i skolan skall hävda de grundläggandevärden som anges i skollagen och i läroplanerna ochklart ta avstånd från det som strider mot dem.Rektor har enligt såväl Lpo 94 som Lpf 94 ettsärskilt ansvar för att upprätta, genomföra, följaupp och utvärdera skolans handlingsprogram för attförebygga och motverka alla former av kränkandebehandling, såsom mobbning och rasistiska beteendenbland elever och anställda.Utskottet vill för sin del betona vikten av deförebyggande insatserna i arbetet mot mobbning. Ettöppet och förtroendefullt klimat mellan elever ochvuxna, där man anstränger sig att tidigt upptäckakränkningar, är en viktig förutsättning för att allaskall må bra och känna trygghet.Utskottet har under föregående riksmöten haft attbehandla motionsyrkanden som motsvarar de nuaktuella (senast i bet. 1999/2000:UbU15). Utskottethar då framfört som sin uppfattning att rutiner ochförhållningssätt för hur lärare och övrig personalskall förebygga mobbning och hantera problemen närde upptäcker mobbning samt hur kommunikationenmellan rektorn, personalen, eleverna och föräldrarnaskall skötas i dessa ärenden skall finnas i skolanshandlingsprogram för arbetet mot mobbning.Utskottet vidhåller att rutiner för t.ex.rapporteringsskyldighet till rektor om förekomst avmobbning bör beslutas lokalt på respektive skola isamband med utarbetandet av handlingsprogrammet motmobbning. Utskottet finner det vidare naturligt attskolan i sin uppgift att förmedla normer ochvärderingar samarbetar med andra samhällsorgan,bl.a. polisen, som kan informera om följderna avvåldsbrott.Våldsskildringsrådet har i en skrivelse tillregeringen på eget initiativ aktualiserat en översynav rådets direktiv och organisationsform. Enligt vadutskottet inhämtat från pågåröverväganden inom departementet med anledning avskrivelsen.Rektor skall enligt skollagen hålla sig förtrogenmed och svara för den dagliga ledningen avutbildningen i skolan (2 kap. 2 §). Av förarbetenatill lagparagrafen framgår att ansvaret förutbildningen omfattar ansvar inte endast för dendirekta undervisningen utan även för skolansfostrande roll, också under sådana moment som rasteroch skolmåltider (prop. 1990/91:18 s. 35). Rektorhar således ansvar för att vuxna finns tillhands på raster för att ge eleverna trygghet ochhindra mobbning.Utskottet erinrar om att den fysiska skolmiljön ärett kommunalt ansvar, liksom fortbildning av skolanspersonal.I fråga om skyldigheten att polisanmäla våldsbrotti skolan vill utskottet framhålla att de lagar somgäller i samhället i övrigt gäller även i skolan.Därav följer att våldsbrott som sker i skolan skallpolisanmälas. Något särskilt riksdagsuttalande omdetta behöver inte göras.Regler om disciplinära åtgärder och åtgärder förelevers tillrättaförande finns igrundskoleförordningen (6 kap. 9 och 10 §§)respektive gymnasieförordningen (6 kap. 21-25 §§).Bestämmelser om avstängning av elev frånundervisningen finns endast vad gällergymnasieskolans elever. För en elev i grundskolanskall i sista hand, efter flera kontakter mellanskolan och elevens vårdnadshavare,elevvårdskonferensen anmäla ett disciplinärende tillstyrelsen för överväganden om lämplig åtgärd.Enligt direktiven till i uppgift att utreda och föreslå hur enökad rättssäkerhet för eleverna kan åstadkommas(dir. 1999:15). Kommittén skall vid behov föreslåförändringar för att stärka barns och ungdomarsskydd och trygghet i barnomsorgs- ochskolverksamheten. Kränkande behandling pekassärskilt ut i direktiven. Vidare skall utredas omstatens sanktionsmöjligheter behöver stärkas.