bet · GP01KU3 · 2001-11-01 00:00:00 — Ökat informationsutbyte mellanarbetslöshetsförsäkringen, socialförsäkringen ochstudiestödet SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens proposition2000/01:129 Ökat informationsutbyte mellanarbetslöshetsförsäkringen, socialförsäkringen ochstudiestödet. Propositionen innehåller förslag tillvissa lagändringar i syfte att möjliggöra ett ökatinformationsutbyte mellan de allmännaförsäkringskassorna, , , länsarbetsnämnderna ocharbetslöshetskassorna. Tre motioner har avlämnatsmed anledning av propositionen.Konstitutionsutskottet, som har berettarbetsmarknadsutskottet tillfälle att avge yttrandeöver propositionen jämte följdmotioner, tillstyrkerregeringens förslag att reglerna omhandlingsoffentlighet och sekretess blir tillämpligai ärenden om arbetslöshetsersättning genom attarbetslöshetskassorna anges i bilagan tillsekretesslagen. I detta sammanhang avstyrkerutskottet en motion enligt vilken det bör utredas omen ordning med handlingsoffentlighet hosarbetslöshetskassorna är i överensstämmelse medILO:s konventioner om förenings- ochförhandlingsrätt.Vidare tillstyrker utskottet regeringenslagförslag om uppgiftsskyldighet, anpassning tillpersonuppgiftslagen, överföring av information påADB-medium samt direktåtkomst till elektronisktlagrad information. I anslutning till dettaavstyrker utskottet en motion med yrkande om avslagpå förslag om bemyndiganden för regeringen attmeddela föreskrifter om vilka uppgifterdirektåtkomst skall få omfatta. Utskottet avstyrkerockså en motion om att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag på precisering i lag avförutsättningarna för elektronisktinformationsutbyte.Avslutningsvis anser utskottet, och tillstyrkerdärmed en motion, att föreslagna lagändringar börträda i kraft senare än vad regeringenföreslagit. Utskottet föreslår därmed attändringarna träder i kraft den 1 juli 2002.Utskottets ställningstaganden har föranlett trereservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Informations- ochkommunikationsskyldighetRiksdagen avslår motion 2000/01:K17 yrkande 1.2. Handlingsoffentlighet hosarbetslöshetskassorna och konventionerom förenings- och förhandlingsrättRiksdagen avslår motion 2000/01:K17 yrkande 2.Reservation 1 (m)3. Bemyndiganden i fråga om direktåtkomsttill elektroniskt lagrad informationRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1994:459) omarbetsförmedlingsregister såvitt avser 16 a §§och förslaget till lag om ändring isocialförsäkringsregisterlagen (1997:934) såvittavser 14 a §. Därmed bifaller riksdagenproposition 2000/01:129 i denna del och avslårmotion 2000/01:K17 yrkande 3.Reservation 2 (m)4. Regeringens lagförslag i övrigtRiksdagen antar, i den mån förslagen inteomfattas av vad utskottet föreslagit ovan underpunkt 3, regeringens förslag tilla) lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),b) lag om ändring i lagen (1997:238) omarbetslöshetsförsäkring,c) lag om ändring i lagen (1994:459) omarbetsförmedlingsregister,d) lag om ändring isocialförsäkringsregisterlagen (1997:934),e) lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,f) lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängtbarnbidrag,g) lag om ändring i lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension,dock med den ändringen att samtliga lagförslagskall träda i kraft . Därmedbifaller delvis proposition 2000/01:129i denna del och bifaller motion 2000/01:K18.5. Precisering genom lagregler avförutsättningar för elektronisktinformationsutbyteRiksdagen avslår motion 2000/01:K19.Reservation 3 (c, fp)den 1 november 2001På vägnarGöran MagnussonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: GöranMagnusson (s), (), (), (), (), (), (), LarsHjertén (m), (),(), (), vonder Esch (kd), (), Per (), (), () ochMargareta Nachmanson (m)2001/02KU3Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRegeringen beslutade att tillkallaen särskild utredare med uppgift att se överförutsättningarna för ett ökat utbyte av informationi elektronisk form mellan (), (), () och arbetslöshetskassorna.Enligt direktiven skulle syftet med ett sådantinformationsutbyte vara att öka servicen för denenskilde, säkerställa ett korrekt beslutsunderlagsamt förebygga felaktiga utbetalningar (dir.1999:53). Utredaren skulle vidare undersöka ombehovet av ett ökat utbyte av information går attförena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång iden personliga integriteten. Om dessa intressen kanförenas, skulle utredaren lämna deförfattningsförslag som är nödvändiga.Utredningen, som antog namnetInformationsutbytesutredningen, överlämnade ioktober 2000 betänkandet Rätt underlag - rättbeslut, Ökat informationsutbyte mellan de allmännaförsäkringskassorna, , , länsarbetsnämnderna ocharbetslöshetskassorna (SOU 2000:97). Betänkandet harremissbehandlats.BakgrundArbetslöshetsförsäkrings-, socialförsäkrings-och studiestödssystemenArbetslöshetsförsäkringenArbetslöshetsförsäkringen administreras avarbetslöshetskassorna. Arbetslöshetskassorna ärenligt regeringen inga myndigheter utan privataorgan, åt vilka förvaltningsuppgifter överlämnatsenligt 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen(prop. s. 17). De utgör från staten friståendeoffentligrättsliga subjekt. I den svenskaförvaltningsrättsliga litteraturen har man vid sidanav staten och kommunerna brukat räkna medoffentligrättsliga juridiska personer av tre olikatyper: korporationer, anstalter och stiftelser(, Förvaltningsrättslig tidskrift, 1985, s.51). Arbetslöshetskassorna har ansetts tillhöragruppen offentligrättsliga korporationer (,Offentlig förvaltning utanför myndighetsområdet,1989, s. 321). Arbetslöshetskassorna har ävenansetts utgöra ett slags ekonomiska föreningar(Mallmén, Lagen om ekonomiska föreningar, 2 uppl.,1995, s. 25, jfr Lagrådets yttrande i prop.1996/97:107 s. 221).Verksamheten vid arbetslöshetskassorna regleras ilagen (1997:239) om arbetslöshetskassor och iförordningen (1997:836) om arbetslöshetskassor.Rätten till arbetslöshetsersättning regleras i lagen(1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och iförordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring.Lagen kompletteras av ()verkställighets- och tillämpningsföreskrifter.Arbetslöshetskassorna omfattas varken avtryckfrihetsförordningen (TF), förvaltningslagen(1986:223) eller sekretesslagen (1980:100). I lagenom arbetslöshetskassor och lagen omarbetslöshetsförsäkring finns dock åtskilligabestämmelser om överklagande, omprövning och ändringav beslut som på många sätt påminner om reglerna iförvaltningslagen.Handläggningen, dvs. förberedande åtgärder ochbeslut i enskilda ärenden omarbetslöshetsersättning, är att betrakta sommyndighetsutövning (jfr JO ärende nr 780-2000).Besluten kan därför överklagas till allmänförvaltningsdomstol. När det gäller handläggningenav ärenden står arbetslöshetskassorna under tillsynav JO och Justitiekanslern ().Enligt 41 § lagen (1997:239) omarbetslöshetskassor skall en arbetslöshetskassa taut medlemsavgifter som i förening med andrainkomster får antas täcka kassansförvaltningskostnader, betalningen avfinansieringsavgift och utjämningsavgift samt övrigautgifter. Vidare framgår av 48 § samma lag attarbetslöshetskassorna för varje medlem som fanns ikassan det senast förflutnaverksamhetsåret till staten skall betala delsfinansieringsavgift, dels utjämningsavgift. I 93 §föreskrivs att en arbetslöshetskassa har rätt tillstatsbidrag för kostnader för ersättning som betalasut enligt bestämmelser i lagen (1997:238) omarbetslöshetsförsäkring. Detta statsbidrag betalasut till arbetslöshetskassan av AMS i omedelbaranslutning till kassans utbetalning av ersättning (8§ förordningen [1997:836] omarbetslöshetsförsäkring). Statsbidraget tillarbetslöshetskassorna finansieras med anslag överstatsbudgeten. Genom finansieringsavgifterna bidrararbetslöshetskassorna till finansieringen avarbetslöshetsförsäkringen med ca 9 %av kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen.Arbetslöshetsersättning till dem som inte ärmedlemmar i eller anslutna till någonarbetslöshetskassa finansieras helt med statsmedel iform av grundbelopp.SocialförsäkringenSocialförsäkringen och anslutande bidragsssystemadministreras av RFV och de allmännaförsäkringskassorna. Administrationen avsocialförsäkringen regleras i lagen (1962:381) omallmän försäkring, förordningen (1998:739) medinstruktion för RFV samt i förordningen (1998:562)med vissa bemyndiganden för RFV att meddelaföreskrifter.Försäkringskassornas verksamhet regleras i lagenom allmän försäkring och finansieras helt medstatliga medel. Försäkringskassorna har inte någramedlemmar. Styrelsen och direktören för enförsäkringskassa utses av regeringen.Vid myndighetsutövning kan försäkringskassorna,som anses utgöra från staten friståendeoffentligrättsliga organ, betraktas somförvaltningsmyndigheter (SOU 1996:64, prop.1996/97:63, bet. 1996/97:SfU12. 1996/97:273och prop. 1997/98:41, bet. 1997/98:SfU8, rskr.1997/98:153).Försäkringskassornas handläggning och beslut äratt betrakta som myndighetsutövning. I praxis harkassorna i vissa sammanhang betraktats sommyndigheter (RÅ 1965 ref. 1, RÅ 1968 ref. 42, RÅ1974 ref. 98 och RÅ 1981 2:23) och i andra inte (RÅ1984 2:80). Till skillnad från vad som gäller förarbetslöshetskassorna anses såväl förvaltningslagensom tryckfrihetsförordningen (jfr RÅ 1968 ref. 42)och sekretesslagen (jfr RÅ 1981 2:23) tillämpligaför de allmänna försäkringskassornas handläggning avärenden.Socialförsäkringen är en obligatorisk och allmänförsäkring.StudiestödetCentrala () är centralförvaltningsmyndighet för studiefinansiella ochstudiesociala frågor. Dess verksamhet regleras avförordningen (1996:502) med instruktion för Centralastudiestödsnämnden.Den 1 juli 2001 trädde ett nytt studiestödssystemi kraft. Studiestödet regleras numera i den nyastudiestödslagen (1999:1395) och omfattar i principalla som studerar i reguljär utbildning. I det nyasystemet har studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd(svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa(svuxa) ersatts med ett nytt och sammanhålletstudiestöd. Reglerna bygger till stor del på detnuvarande studiemedelssystemet och stödet kallasstudiemedel.När det gäller studiemedel för vissa vuxna harregeringen i propositionen 2000/01:72 Vuxnas lärandeoch utvecklingen av vuxenutbildningen angett attsärskilt utbildningsbidrag, s.k. UBS, skall ersättasmed ett nytt och förbättrat studiemedel för dessapersoner inom ramen för det samordnadestudiestödssystemet (s. 81 f.). Regeringen skallåterkomma med nödvändiga lagförslag i denna del.Enligt övergångsreglerna till den nyastudiestödslagen skall i vissa fall äldrebestämmelser gälla t.o.m. den 30 juni 2003.SekretessSekretess i det allmännas verksamhetEnligt 1 kap. 1 § sekretesslagen innehåller lagenbestämmelser om tystnadsplikt i det allmännasverksamhet och om förbud att lämna ut allmännahandlingar. I sistnämnda hänseende innefattarbestämmelserna begränsning i den itryckfrihetsförordningen stadgade rätten att ta delav allmänna handlingar.Bestämmelserna avser förbud att röja uppgift, varesig det sker muntligen eller genom att allmänhandling lämnas ut eller det sker på annat sätt(sekretess).Vidare föreskrivs i 1 kap. 8 § att vid tillämpningenav denna lag skall med myndighet jämställasriksdagen och beslutande församling.Därutöver anges att vad som föreskrivs itryckfrihetsförordningen om rätt att ta del avhandlingar hos en myndighet i tillämpliga delarskall gälla också handlingar hos de organ som angesi bilagan till denna lag, i den mån handlingarna hörtill den verksamhet som nämns där. De i bilaganangivna organen skall vid tillämpningen av denna lagjämställas med myndighet.Vidare gäller att ett enskilt organ som med stödav lagen (1994:1383) om överlämnande av allmännahandlingar till andra organ än myndigheter förförvaring förvarar sådana handlingar vidtillämpningen av denna lag skall jämställas medmyndighet såvitt avser befattningen med dessahandlingar. Detsamma gäller och dessorganisatoriska delar såvitt avser befattningen medallmänna handlingar som förvaras med stöd av lagen(1999:288) om överlämnande av allmänna handlingartill eller någon av dessorganisatoriska delar för förvaring, m.m.I 1 kap. 9 § finns därutöver bestämmelser om att vadsom föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rättatt ta del av handlingar hos myndighet i tillämpligadelar också skall gälla hos vissa juridiska personerdär kommuner eller landsting utövar ett rättsligtbestämmande inflytande. Sådana juridiska personerskall också vid tillämpningen av sekretesslagenjämställas med myndighet.Sekretess mellan myndigheterSekretess gäller enligt 1 kap. 3 § sekretesslagenäven mellan myndigheter och mellan olikaverksamhetsgrenar inom en myndighet. Syftet är iförsta hand att värna om den enskildes integritet(prop. 1979/80:2 del A s. 90, bet. 1979/80:KU37 s.12).Mellan myndigheter gäller dock en allmänsamarbetsskyldighet som kommit till uttryck i bl.a.6 § förvaltningslagen. Enligt 15 kap. 5 §sekretesslagen skall vidare en myndighet på begäranav en annan myndighet lämna uppgift som den förfogaröver i den mån hinder inte möter på grund avbestämmelse om sekretess eller av hänsyn tillarbetets behöriga gång.I 14 kap. 1-3 §§ sekretesslagen finns det fleraundantag från den sekretess som annars gäller mellanmyndigheter. Reglerna gäller också för sådanaenskilda organ som jämställs med myndigheter enligt1 kap. 8 § sekretesslagen.Enligt 14 kap. 1 § hindrar inte sekretess att enuppgift lämnas till en annan myndighet, omuppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning.För att bestämmelsen skall beaktas krävs attföreskriften i fråga uppfyller vissa krav påkonkretion (jfr G m.fl. Sekretesslagen, Enkommentar, suppl. 6, jan. 2001, 14:6). Det ärsåledes inte tillräckligt med allmänt hållnaföreskrifter om samarbete mellan myndigheter för atteventuell sekretess skall brytas.I 14 kap. 2 § föreskrivs att sekretess intehindrar att uppgift i annat fall än som avses i 1 §lämnas till myndighet, om uppgifter behövs där ivissa fall för förundersökning, rättegång, m.m.Enligt 14 kap. 3 §, den s.k. generalklausulen, fårutöver vad som följer av 1 och 2 §§ sekretessbelagduppgift lämnas till myndighet, om det är uppenbartatt intresset av att uppgiften lämnas har företrädeframför det intresse som sekretessen skall skydda.Det förhållandet att det i en lag eller förordningföreskrivits att uppgifter "får" eller "bör" lämnasut till en myndighet torde innebära attgeneralklausulen är tillämplig (jfr , m.fl.,a.a., suppl. 5, sept. 2000, 14:27). Rutinmässigtinformationsutbyte kan ske med stöd av enbartgeneralklausulen. Bestämmelserna i 3 § byggeremellertid på att rutinmässigt uppgiftsutbyte iregel skall vara författningsreglerat. I de fall detinte finns en författningsregleraduppgiftsskyldighet måste emellertid ensekretessprövning ske. Denna prövning måste vidrutinmässiga överföringar göras på förhand. Denbehöver således inte göras i individuella fall. Istället skall den utlämnande myndigheten vidprövningen av om ett rutinmässigt utlämnande avuppgifter skall ske väga den mottagande myndighetensbehov av uppgifterna mot det intresse somsekretesskyddet typiskt sett tillgodoser.Sekretess i ärenden om arbetsförmedlingSekretess i ärenden hos AMS och hoslänsarbetsnämnderna regleras på två olika ställen isekretesslagen.Enligt 7 kap. 10 § gäller sekretess för enskildspersonliga förhållanden i ärenden omarbetsförmedling och andra anställningsfrämjandeåtgärder, bl.a. i ärenden avseende stöd och hjälpvid arbetslöshet. Sekretess gäller med ett s.k.omvänt skaderekvisit, dvs. om det inte står klartatt uppgiften kan röjas utan att den enskilde ellernågon honom närstående lider men.För att tillgodose intresset av allmän insyn i defall av myndighetsutövning som förekommer föreskrivsvidare i 7 kap. 10 § första stycket att sekretessdock inte gäller i beslut i ärende som avses i dettastycke.Uppgiftsskyldighet som bryter sekretessen enligt 7kap. 10 § finns föreskriven i 20 kap. 9 § lagen omallmän försäkring. Det finns även enuppgiftsskyldighet i förhållande till CSN enligt 6kap. 7 § andra stycket nya studiestödslagen.Gentemot arbetslöshetskassorna finns endast enuppgiftsskyldighet föreskriven. Det är i 16 §förordningen (2000:628) om denarbetsmarknadspolitiska verksamheten.Uppgiftsskyldigheten omfattar endast uppgifter omatt den sökande avvisat lämpligt arbete eller ettarbetsmarknadspolitiskt program som erbjuds elleratt den sökande på vissa särskilt angivna sättagerar så att anställningen eller deltagandet iprogrammet inte påbörjas eller kan fortsätta.SocialförsäkringssekretessEnligt 7 kap. 7 § sekretesslagen gäller sekretesshos bl.a. allmän försäkringskassa och RFV föruppgifter om enskilds hälsotillstånd eller andrapersonliga förhållanden i ärenden enligtlagstiftningen om allmän försäkring, inkomstgrundadålderspension och arbetsskadeförsäkring eller annanjämförbar ekonomisk förmån för enskild.Vid tillämpning av bestämmelsen gäller ett s.k.rakt skaderekvisit, dvs. sekretess gäller endast omden enskilde eller någon honom närstående lider menom uppgiften röjs.Av 7 kap. 7 § fjärde stycket framgår attsekretessen kan brytas enligt vad som föreskrivs ibl.a. lagstiftningen om allmän försäkring och ominkomstgrundad ålderspension. Exempel på sådanabestämmelser är 20 kap. 9 a § lagen om allmänförsäkring och 15 kap. 5 § lagen om inkomstgrundadålderspension, där det föreskrivs att uppgifter fårlämnas av RFV och allmänna försäkringskassor tillbl.a. arbetslöshetskassor för samordning aversättning därifrån.Till skillnad från vad som gäller iarbetsförmedlingsärenden m.m. gäller sekretess ävenför uppgifter i beslut i socialförsäkringsärenden.StudiestödssekretessI 9 kap. 5 § andra stycket sekretesslagen föreskrivssekretess i ärende om bl.a. studiestöd för uppgiftom enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden, om det kan antas att den enskildelider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretessgäller således med ett rakt skaderekvisit ochinnebär att det stora flertalet uppgifter somförekommer i ärendena och som avser ekonomiskaförhållanden får lämnas ut (prop. 1979/80:2 del A s.267). Med undantag för studiestöd under sjukdomgäller inte sekretess för beslut i ärendet.I 20 kap. 9 § lagen om allmän försäkring och i 15kap. 13 § lagen om inkomstgrundad ålderspensionföreskrivs en uppgiftsskyldighet för myndighetergentemot de allmänna försäkringskassorna. Dessabestämmelser medför således att uppgifter får lämnasut med stöd av 14 kap. 1 § sekretesslagen utanhinder av sekretess.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås vissa ändringar i syfte attmöjliggöra ett ökat informationsutbyte mellan deallmänna försäkringskassorna, RFV, CSN,länsarbetsnämnderna och arbetslöshetskassorna.Regeringen föreslår att arbetslöshetskassornaanges i bilagan till sekretesslagen. Därmed blirreglerna om handlingsoffentlighet och sekretesstillämpliga i arbetslöshetskassornas hantering avarbetslöshetsersättning. En särskildsekretessbestämmelse föreslås till skydd förenskildas personliga förhållanden. Sekretessföreslås gälla med ett rakt skaderekvisit, dvs. medpresumtion för offentlighet.Vidare föreslår regeringen en uppgiftsskyldighetför länsarbetsnämnderna, de allmännaförsäkringskassorna, RFV och CSN gentemotarbetslöshetskassorna och en uppgiftsskyldighet förarbetslöshetskassorna gentemot de nämndamyndigheterna och de allmänna försäkringskassorna.Förslaget innebär att de uppgifter som omfattas avuppgiftsskyldigheten skall lämnas ut utan hinder avsekretess.Slutligen föreslår regeringen ändringar i densärskilda lagstiftning som reglerar behandling avpersonuppgifter i länsarbetsnämndernas, de allmännaförsäkringskassornas och RFV:s verksamhet.Ändringarna innebär att det blir möjligt förlänsarbetsnämnderna, de allmänna försäkringskassornaoch RFV att lämna ut uppgifter till övriga aktörer iinformationsutbytet på elektronisk väg och att dessaövriga aktörer har direktåtkomst till informationen.Regeringen föreslår att de nya bestämmelsernaskall träda i kraft den 1 januari 2002.Utskottets övervägandenInformations- ochkommunikationsskyldighetUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning att ettinformationsutbyte mellan de allmännaförsäkringskassorna, RFV, CSN,länsarbetsnämnderna och arbetslöshetskassornaskall föregås av tydlig information till deregistrerade om att uppgifter kommer attutbytas mellan systemen och syftet med detta.I likhet med regeringen anser utskottet attdet finns anledning att överväga om inte eninformationsskyldighet, vid sidan avpersonuppgiftslagens bestämmelser, börpreciseras i den särskilda reglering som tarsikte på det nu aktuella informationsutbytet.Utskottet konstaterar vidare att regeringenhar påbörjat en översyn av möjligheten attför arbetslöshetskassornas handläggning aversättningsärenden införa regler omkommunikationsskyldighet med motsvarandeinnehåll som förvaltningslagens regler. Motdenna bakgrund anser utskottet att vad somframförs i motion 2000/01:K17 ärtillgodosett, varför motionen i denna del böravslås.Gällande bestämmelserFörvaltningslagenEnligt 16 § förvaltningslagen (1986:223) gäller somhuvudregel att en sökande, klagande eller annan parthar rätt att ta del av det som har tillförtsärendet, om detta avser myndighetsutövning mot någonenskild.I 17 § samma lag föreskrivs att ett ärende inte fåravgöras utan att den som är sökande, klagande ellerannan part har underrättats om en uppgift somtillförts ärendet genom någon annan än honom självoch att han har fått tillfälle att yttra sig överden, om ärendet avser myndighetsutövning mot någonenskild. Myndigheten får dock avgöra ärendet utanatt så har skett i vissa särskilda fall, vilkaräknas upp i bestämmelsen.Enligt 20 § skall som huvudregel ett beslutvarigenom en myndighet avgör ett ärende innehålla deskäl som har bestämt utgången, om ärendet avsermyndighetsutövning mot någon enskild.PersonuppgiftslagenEnligt 23 § personuppgiftslagen (1998:204) skall denpersonuppgiftsansvarige, om uppgifter om en personsamlas in från personen själv, i samband därmedsjälvmant lämna den registrerade information ombehandlingen av uppgifterna.I 24 § föreskrivs att om personuppgifterna samlas infrån någon annan källa än den registrerade, skallden personuppgiftsansvarige självmant lämna denregistrerade information om behandlingen avuppgifterna när de registreras. Är uppgifternaavsedda att lämnas ut till tredje land, behöverinformationen dock inte ges förrän uppgifternalämnas ut för första gången.Enligt andra stycket behöver information enligtförsta stycket inte lämnas, om det finnsbestämmelser om registrerandet eller utlämnandet avpersonuppgifterna i en lag eller någon annanförfattning.Vidare sägs i tredje stycket att informationenligt första stycket inte heller behöver lämnas, omdetta visar sig omöjligt eller skulle innebära enoproportionerligt stor arbetsinsats. Om uppgifternaanvänds för att vidta åtgärder som rör denregistrerade, skall dock information lämnas senast isamband med att så sker.I 25 § anges vad information enligt 23 och 24 §§skall omfatta.Därutöver finns i 26 § bestämmelser om skyldighetför den personuppgiftsansvarige att lämnainformation efter ansökan.PropositionenRegeringen anför att ett informationsutbyte mellande allmänna försäkringskassorna, RFV, CSN,länsarbetsnämnderna och arbetslöshetskassornagivetvis skall föregås av tydlig information till deregistrerade om att uppgifter kommer att utbytasmellan systemen och syftet med detta (prop. 41f.). Härvid påpekar regeringen att en sådaninformationsskyldighet kan anses följa redan avpersonuppgiftslagen, men bör även preciseras iregisterlagstiftningen. Bestämmelser om detta kanenligt regeringen utformas på ett sådant sätt attexempelvis den som ansöker om ensocialförsäkringsförmån i samband därmed fårinformation om att de uppgifter som denne lämnar kankomma att kontrolleras mot uppgifter som finnselektroniskt lagrade hos andra myndigheter ochorgan.