bet · GP01UU2 · 2001-11-22 00:00:00 — Det svenskautvecklingssamarbetet skall bidra till- resurstillväxt,- ekonomisk och social utjämning,- ekonomisk och politisk självständighet,- demokratisk samhällsutveckling,- framsynt hushållning med naturresurser och omsorg ommiljön och- jämställdhet mellan kvinnor och män.Avräkningar från biståndsramenFrån biståndsramen avräknas vidare kostnader för detsvenska bidraget till den del av EU:s gemensammabistånd som finansieras över Europeiska kommissionensreguljära budget. uppgår avräkningen till 757miljoner kronor, vilket beräknats som biståndets andelav den totala EG-budgeten multiplicerad med Sverigesmedlemsavgift.Avräkningen för administrativa kostnader m.m. bestårfrämst av administration avutvecklingssamarbetet samt den del av FN-bidragen sombetalas ut under andra utgiftsområden och somklassificeras som bistånd. Avräkningsbeloppet har år2002 ökat till , vilket förklaras avatt FN-bidragen ökat till följd av att ändrat regler för hur stor andel avbidragen som kan hänföras till bistånd.Fördelningen inom utgiftsområdetPropositionen (avsnitt 1 )Biståndsramen beräknas till 16 487 miljonerkronor, vilket motsvarar av prognostiseradbruttonationalinkomst (BNI) för . Det föreslagnabeloppet för politikområde 8 (se nedan) är iförhållande till biståndsramen minskat med avräkningar.I förhållande till regeringens ekonomiskavårproposition 2000/01:100 är anslagen nedjusterade medtotalt , varav 111 miljoner kronorpå grund av en förändrad BNI-prognos och 370 miljonerkronor på grund av en ökad avräkning för mottagandet avasylsökande.För föreslår regeringen ibudgetpropositionen yrkande 6 att anslagen underutgiftsområde 7 Internationellt bistånd fördelas enligtföljande uppställning:AnslagsbeloppTusental kronor-----------------------------------------------------Anslag Anslagstyp Anslags-belopp-----------------------------------------------------8:1 Biståndsverksamhet reservationsanslag13 796 752-----------------------------------------------------8:2 Styrelsen för ramanslag 485 814internationelltutvecklingssamarbete(Sida)-----------------------------------------------------8:3 Nordiska ramanslag 11 256Afrikainstitutet-----------------------------------------------------9:1 Samarbete med Central- reservationsanslag749 000och -----------------------------------------------------9:2 Avsättning för reservationsanslag1 000förlustrisker vad avsergarantier förfinansiellt stöd ochexportkreditgarantier-----------------------------------------------------Summa 15 043 822-----------------------------------------------------Utskottets övervägandenBehandling av motionerI motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 28 konstateras att denglobala kampen mot fattigdomen via utvecklingssamarbete även ifortsättningen måste inta en central och självklar plats i densvenska statsbudgeten. Genom ett generöst bistånd kan Sverigevara ett föredöme för andra länder och därigenom geförutsättningar för att resurser skapas som innebär att antaletfattiga minskar. Motionärerna förutsätter att regeringenfortsätter sin tillväxttakt för biståndet så att kan nå1 % av BNI . föreslås en nivå på av BNI,för att sedan de två följande åren uppnå respektive 0,av BNI.I motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 29 föreslås att anslagetBiståndsverksamheten för skall vara 500 miljoner kronorhögre än regeringens förslag. Detta innebär en högreökningstakt, med och med , jämfört med regeringens förslag.I motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 30 föreslår motionärernaförändringar i förhållande till regeringens förslag med 500miljoner kronor jämfört med regeringens förslag för anslagenunder utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (enligt tabell 1. )I partimotion 2001/02:U244 (v) framhålls att tanken medenprocentsmålet är att biståndet inte skall drabbas avkonjunkturnedgångar i . De ekonomiska problem som följerav en något avmattad ekonomisk tillväxt är trots allt väsentligtmindre än de problem som råder i länder med utbredd svält ochfattigdom. Motionärerna menar att det måste vara en absolutambition för det svenska biståndet att enprocentsmålet skallåterställas . Detta bör ske genom att riksdagenupprepar sitt beslut från betänkande 2000/01:UU2: utgiftsområde7 Internationellt bistånd.I kommittémotion 2001/02:U311 (m) yrkande 22 (delvis) föreslårmotionärerna budgetförändringar avseende utgiftsområde 7Internationellt bistånd enligt vad som anförs i motionen (enligttabell 5).I kommittémotion 2001/02:U321 (c) föreslåsförändringar i förhållande till regeringens förslag avseendeanslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, vilkaredovisas i bilaga 1 (tabellerna 1, 2 och 5).I kommittémotion 2001/02:U328 (fp) yrkande 15 krävs attbiståndet skall öka till 0,82, 0,86 respektive av BNI föråren 2002, 2003 och 2004. Vidare bör regeringen fastslå enkonkret tidsplan för hur enprocentsmålet skall kunna uppnåssenast (yrkande 16). Enligt yrkande 17 bör den totalabiståndsramen uppgå till för år 2002,20 2003 och år 2004.Sverige bör verka för att EU:s medlemsländer i sina nationellabudgetar fullföljer FN:s rekommendation om att avBNI skall avsättas till bistånd, föreslås i motion 2001/02:U328(fp) yrkande 36. I yrkande 38 föreslår motionärerna enbudgetändring med ytterligare utöverregeringens förslag avseende det multilaterala biståndet inomutgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt vad som anförs imotionen (tabell 1. )Anslaget för det bilaterala utvecklingssamarbetet bör, enligtmotionärerna bakom motion 2001/02:U328 (fp) yrkande 39 liksommotion 2001/02:Fi294 (fp) yrkande 13, uppgå till 1 728 miljonerkronor utöver vad som föreslagits i budgetpropositionen. Imotion 2001/02:U328 (fp) yrkande 40 föreslås att riksdagengodkänner förslag till ändringar i regeringensbudget för multi- och bilateralt utvecklingssamarbete, och iyrkande 41 föreslås ändringar i jämförelse med regeringensförslag gällande anslagen under utgiftsområde 7. Internationelltbistånd (enligt tabellerna 2, 4 och 5).Fredsfrämjande verksamhet bör vara en integrerad del i Sverigesutvecklingssamarbete framhålls det i kommittémotion 2001/02:U342(m). I yrkande 1 föreslås att en samlad anslagspost för Sverigesfredsfrämjande verksamhet läggs in under utgiftsområde 7Politikområde Internationellt utvecklingssamarbete. Vidareföreslås i yrkande 2 att under denna anslagspostanvisar 1 för fredsfrämjande verksamhet för år2002 (tabell 5).I kommittémotion 2001/02:U345 (fp) yrkande 17 framhålls att FN:sutvecklingsfond för kvinnor, Unifem, bör erhålla 5 miljonerkronor mer i anslag än vad regeringen föreslagit. Folkpartietföreslår i kommittémotion 2001/02:U345 (fp) yrkande 24 attSverige bör stödja arbetet med att förbättra barnslevnadsförhållanden och framtidsmöjligheter på ett merkraftfullt sätt. , , föreslås få ytterligare10 utöver vad som föreslagits ibudgetpropositionen.Utskottet konstaterar att ramarna i procent av BNI för åren2002, 2003 och 2004 fastställdes i samband medriksdagsbehandlingen av regeringens ekonomiska vårproposition2001. ökar biståndsramen till av BNI, år 2003till av BNI och till av BNI plus 200miljoner kronor. Utskottet ser ökningarna för åren 2003 och 2004som väsentliga steg på väg mot enprocentsmålet. Utskottet menaratt det svenska biståndet skall nå av BNI helst år 2005.Någon ytterligare detaljerad tidsplan anser dock utskottet intenödvändig att slå fast.Utskottet konstaterar att till grund för regeringens förslagligger politiska prioriteringar kombinerade med hänsyn tilltidigare gjorda åtaganden samt befintliga reservationer på deolika delposterna. Motiven till regeringens förslag redovisas ibudgetpropositionen. Regeringen kan, om behov uppstår underåret, omfördela mellan posterna. Likaså kan Sida i mindreutsträckning omfördela mellan de bilaterala delposterna.Biståndets framtida inriktning kan komma att förändras som ettresultat av det betänkande som den nu pågående parlamentariskautredningen om politik för global utveckling, Globkom,lägger fram . Detta kan t.ex. påverka indelningen idelposter.Utskottet konstaterar att , ochCenterpartiet föreslår höjda anslag till , Unifem ochUnicef. Utskottet delar regeringens syn på fördelningen avanslagen som de presenteras i budgetpropositionen.Kristdemokraterna och betonar vikten av insatser fördemokrati och mänskliga rättigheter. Vidare föreslår samtligapartier utom , som har en alternativ anslagsstrukturför skuldavskrivningar och fattigdomsutrotning, höjda anslag förskuldlättnader och ekonomiska reformer. Regeringen anser ocksåatt dessa områden är mycket viktiga, vilket även framgår ibudgetpropositionens avsnitt om politikens inriktning. för ekonomiska reformer kommer förutom anslagna medeläven en reservation finnas att tillgå. framhålleratt den fredsfrämjande verksamheten bör vara en integrerad delav utvecklingssamarbete och föreslår en samladanslagspost för denna verksamhet. Utskottet menar emellertid attdenna verksamhet inte bör ingå som en del av Sverigesutvecklingssamarbete.Utskottet vill framhålla det nära samband som råder mellan biståndsramen ochde medel som anvisas inom utgiftsområde 7. Den återgång tillenprocentsnivån som inletts och som utskottet välkomnat i detföregående förutsätter ökningar inom utgiftsområdet, främst avanslaget 8:1, på sätt som föreslås i propositionen. Eftersom deti motion U311 yrkande 22 (m) (delvis) framförda förslaget skullefå en motsatt effekt, med innebörden att det av FNrekommenderade 0,7-procentsmålet skulle underskridas, måstemotionen i konsekvens härmed avstyrkas. Vad gäller övriga häraktuella motionsyrkanden förutsätter de en återgång tillenprocentsnivån i en takt som det statsfinansiella läget förnärvarande inte tillåter.Utskottet anser att förslagen i propositionen är lämpliga ochväl avvägda och tillstyrker därför regeringens förslag att fastställa biståndsramen till av vidbudgeteringstillfället beräknad BNI (proposition 2001/02:1,volym 4, yrkande 1).Utskottet har , senast i betänkande2000/01:UU2, framhållit att kunskapen om och stödet förenprocentsmålet är väl befäst i och i den allmännaopinionen. är återgången till enprocentsnivån också enviktig symbolfråga, varför utskottet, även av det skälet, ansettatt det bör prioriteras. Utskottet har vid flera tillfällen,bl.a. i ovan nämnda betänkande, välkomnat att en återgång nuinletts. Utskottet konstaterar också att vid om de minst utvecklade länderna (MUL), som ägderum i , enades EU-länderna om att arbeta föratt uppnå om att av BNI skallavsättas till bistånd. EU:s medlemsländer underströk dettaställningstagande ytterligare vid allmänna rådets möte i börjanav november.Utskottet finner mot bakgrund av dessa överväganden att den avregeringen föreslagna fördelningen mellan anslagen inomutgiftsområde 7 synes vara väl avvägd, varför regeringensyrkande 6 tillstyrks.I kommittémotion 2001/02:U345 (fp) yrkande 20 framhålls attSverige bör agera mer och tydligare till stöd förfunktionshindrade i fattiga länder. Större anslag bör ges tillSvenska handikapporganisationers internationellabiståndsförening (SHIA).Utskottet har tidigare konstaterat att rätten till delaktighet,inflytande och jämlika villkor för personer med funktionshindersedan länge är en viktig del av det svenskautvecklingssamarbetet, och regeringen verkar aktivt för attdessa frågor skall ges en central plats. Sida har mångaaktiviteter som syftar till att förbättra livsvillkoren förpersoner med funktionshinder och SHIA är en aktiv partner idetta arbete.Sida har ett s.k. ramavtal med SHIA, och stödet tillorganisationen från Sida uppgick till 32,4 miljonerkronor. Över anslaget för internationellt bistånd finansierarSida också en särskild rapportör för handikappfrågor varsuppgift är att övervaka genomförandet av påhandikappområdet. Utskottet delar dock regeringens syn påförslaget till anslagsfördelning.I konsekvens med vad som ovan anförts avstyrker utskottetmotionerna /02:U231 (kd) yrkandena 28-30, 2001/02:U311 (m)yrkande 22, 2001/02:U321 (c), 2001/02:U328 (fp) yrkandena 15 och17 samt yrkandena 38-41, 2001/02:U342 (m) yrkandena 1 och 2,2001/02:U345 (fp) yrkandena 17, 20 och 24 samt 2001/02:Fi294(fp) yrkande 13. Motionerna 2001/02:U244 (v) samt 2001/02:U328(fp) yrkandena 16 och 36 anser utskottet besvarade med vad ovananförts.Uppföljning av tidigare beslutSom led i utrikesutskottets uppföljande och utvärderandeverksamhet har det genomfört en granskning av hurriksdagens beslut om anslag överensstämmer med de regleringsbrevsom regeringen utfärdat för utgiftsområde 5 Utrikesförvaltningoch internationell samverkan och utgiftsområde 7 Internationelltbistånd. Vidare har granskats om vilja, som den tagitsig uttryck i bland annat betänkandetexter, har tagits ibeaktande vid utformningen av regeringens regleringsbrev tillunderlydande myndigheter. Inga betydande avvikelser från vadutskottet angivit har därvid konstaterats.Politikens inriktningPropositionen (avsnitt 3.4)Att utrota fattigdomen är en global utmaning och främst en frågaom en människosyn som betonar alla människors lika värde. I allavärldens länder är kvinnor generellt sett fattigare än män.Ansvaret för att skapa rättvisa och gynnsamma förutsättningarför att höja levnadsnivån för de fattiga vilar främst påregeringarna i de fattiga länderna. Utvecklingssamarbetets rollär att stödja länderna i detta arbete. I en värld avglobalisering och allt starkare ömsesidiga beroenden måste allastrygghet och välfärd främjas om konflikter präglade av våldskall kunna undvikas. För att respekten för de mänskligarättigheterna skall kunna bli verklighet fordras att staternatar sina internationella åtaganden på allvar. Det kräver att dennationella politikens olika delområden samverkar för att bidratill minskad fattigdom, hållbar utveckling, fred och rättvisa.I propositionen konstateras vidare att det råder internationellsamsyn att försöka omvandla politisk retorik till konkrethandling. Den stora uppslutningen kring de internationellautvecklingsmålen, som har bekräftats i FN:sMillenniedeklaration, antagen , ger en styrkaoch färdriktning för vårt gemensamma åtagande att minskafattigdomen i världen. I de internationella utvecklingsmålenkonkretiseras sju åtaganden som skall uppnås under perioden1990-2015, nämligen att halvera den andel människor som lever iextrem fattigdom (mätt som inkomst under en US-dollar per dag),alla barn skall gå i grundskola, öka jämställdheten, förbättrakvinnans möjligheter genom att lika många flickor som pojkar fårutbildning , minska spädbarns- och barnadödlighetenmed två tredjedelar, minska mödradödligheten med trefjärdedelar, erbjuda tillgång till reproduktiv hälsovård föralla samt vända den negativa miljöutvecklingen genom attgenomföra strategier för hållbar utveckling.Ett arbete pågår med att sammanjämka Millenniedeklarationen ochde internationella utvecklingsmålen. kommer att öka sinaansträngningar i det internationella utvecklingssamarbetet ochöka koncentrationen på det övergripande målet att höja defattiga folkens levnadsnivå. Fattigdomen skall förstås ur denfattiges perspektiv och skall ses i termer av att ge kvinnor,män och barn möjlighet att leva ett värdigt liv.Fattigdomsminskning skall vara ledstjärnan för allt arbete inombiståndets område och även beaktas inom angränsandepolitikområden.I propositionen konstateras att den svenska biståndsbudgetenökar. uppgick utbetalningarna till motsvarande avBNI. Ambitionen är att biståndet skall uppgå till av BNI såsnart det statsfinansiella läget så medger. harbeslutat att biståndsramen skall uppgå till avBNI samt till av BNI plus 200 miljoner kronor.Detta är viktiga steg mot enprocentsmålet. En ambition ärdessutom att en andel motsvarande av BNI skall nå deminst utvecklade länderna . måstesamarbetslandets möjlighet att använda dessa medel på etteffektivt sätt beaktas.I propositionen framhålls att resursöverföringarna från i-ländertill minskat . Det totala nettoflödet avresurser sjönk eller från 368 till193 miljarder US-dollar. De ökningar i biståndsflödena somkunnat noteras har emellertid vänts i ennedgång . Sammantaget uppgick utbetalningarna frånOECD-länderna till av BNI . Positivt är dock att15 (varav 12 från EU) av de 22 medlemsländerna i () redovisade en ökning avbiståndsutbetalningarna , som ytterligareett land, , uppnådde FN-målet om att av BNI skallgå till bistånd.Utvecklingssamarbete måste bygga på en grundlig analys av deförutsättningar som gäller i samarbetslandet, liksom på enförståelse för både de möjligheter och de problem som denregionala och globala omgivningen skapar. Ilandstrategiprocessen ges tillfälle att utifrån regeringenspolitiska prioriteringar och baserat på analys avutvecklingssituation och tidigare resultat i det enskildalandet, utforma biståndet på ett sätt som bidrar tilluppfyllandet av det övergripande fattigdomsmålet.Huvuddelen av det bilaterala samarbetet kommer ävenfortsättningsvis att bedrivas i ett stat-till-stat-samarbete ochkompletteras med bistånd som bedrivs genom enskildaorganisationer och andra privata aktörer.Utvecklingssamarbetet bedrivs dels bilateralt genom Sida, delsmultilateralt genom EG, utvecklingsbankerna, FN:s fonder ochprogram samt andra organisationer. Genom att byggautvecklingssamarbetet på samarbetsländernas nationellafattigdomsstrategier kommer bilaterala och multilaterala givaresroll i det enskilda landet att bli tydligare.Genom medlemskapet i EU bidrar till EG:sutvecklingssamarbete och har därmed också möjlighet att påverkadetta i enlighet med övergripande svensk politik. Ett konkretresultat av detta arbete är den nya utvecklingspolitik som rådetoch kommissionen enades om . Denna har, blandannat efter svenskt förslag, sin bas i de internationellautvecklingsmålen och har fattigdomsminskning som sittövergripande mål. agerande inom EG:sutvecklingssamarbete inriktas nu på att genomföra denna politik.Målet för och för EU som helhet är att inleda en ny ochbred förhandlingsrunda i samband medvärldshandelsorganisationens (WTO) möte i ,där intressen sätts i fokus på ett tydligare sätt äntidigare. Ett tillfälle att ta ett helhetsgrepp omutvecklingsfinansiering är konferensen i . Avsikten är att analyseravilka medel som finns tillgängliga för utvecklingsfinansiering ibred mening, där grunden är inhemsk resursmobilisering.FN:s beredskap att ingripa snabbt, förutsägbart och med tydligamål måste stärkas. stöder detta arbete både centralt ochi fält. spelar också en ledande roll i arbetet för attutveckla EU:s engagemang på området. Samarbete mellan olikainternationella organisationer börjar nu alltmer formaliseras.Exempelvis har samarbetet mellan EU och FN liksom EU och OSSEfått ny kraft.Globaliseringen, liksom fattigdomsbekämpningen, kräver åtgärderför att integrera de tre dimensionerna av hållbar utveckling -ekonomiska, sociala och miljömässiga. Detta kommer bl.a. attbehandlas på nästa världstoppmöte om hållbar utveckling somhålls i . Då bör ocksåratificeringen av det s.k. Kyotoprotokollet om klimatförändringha genomförts.Flera fattiga och skuldtyngda länder dras fortfarande med enohanterlig skuldbörda. Ytterligare stöd behövs förskuldlättnader, dels i enlighet med det internationellainitiativet för de fattigaste och mest skuldtyngda länderna dets.k. HIPC-initiativet (Heavily Indebted Poor Countries), delsbilateralt gentemot enskilda länder. För vissa av de allra mestskuldsatta länderna kommer emellertid de resurser som frigörsunder HIPC-initiativet inte att vara tillräckliga för attgenomföra de stora satsningar som krävs för en märkbart positivutveckling.Ökat stöd krävs för att stärka de inhemska handelsrelateradeinstitutionerna, för att öka förmågan att leva upp tillexportmarknadernas krav på bl.a. standarder samt för att breddaden industriella basen. För att kunna hävda de egnahandelsintressena i det multilaterala handelssystemet krävs fleroch effektivare insatser till stöd för de fattigare u-ländernaskapacitet att analysera, delta och förhandla i WTO-arbetet. Stödför genomförandet av är en prioritet ur svensktperspektiv och efterfrågas i allt högre grad av u-länderna.Ett barn av tre i utvecklingsländerna fullföljer inte fem årsutbildning. Framför allt flickor tas ur skolan då fattigafamiljer inte har råd med ofta höga avgifter och övrigakostnader för t.ex. skoluniformer och böcker. Det är väl belagtatt en särskild betoning på kvinnors och flickors utbildning haren betydande hävstångseffekt för hela familjens välmående ochför ekonomins utveckling.Nya möjligheter har skapats för människor att inhämta deninformation de behöver för att förbättra sin situation.Tillgången till IT i fattiga länder är dock mycket dålig, ochden digitala klyftan är en realitet. kommer att ökaintegreringen av IT som ett instrument inom biståndets alladelar. En viktig uppgift är att hjälpa fattiga länder att skapaIT-strategier som en del av deras övergripande strategier författigdomsbekämpning.Hiv/aids har förödande konsekvenser för enskilda människor, förtillväxten och för hela samhällsutvecklingen i många fattigaländer och är således långt mer än en fråga om hälsa. Krafttagkrävs därför på ett brett plan för att förebygga och lindraeffekterna av hiv och aids.Handel med kvinnor och barn för bl.a. sexuellt utnyttjande ökari många delar av världen. Det är en modern form av slavhandelsom utgör en grov kränkning av människors värde och av mänskligarättigheter.Utskottets övervägandenBehandling av motionerUtskottet konstaterar inledningsvis att många av de frågor somväcks i motionerna kommer att behandlas i den pågåendeparlamentariska utredningen, , om politik förglobal utveckling (dir. 1999:80). Utredningens uppdrag är bl.a.att se över de befintliga utvecklingspolitiska målen i ljuset avden policyutveckling som skett och att föreslååtgärder som bättre harmonierar med behoven i en förändradvärld. Översynen är också motiverad av faktiskapolicyförändringar i svensk utvecklingspolitik, liksomförändringar av arbetssätt och organisation. Utredningen skalldels skapa en "syntes" av regeringsskrivelser och andrapolicydokument , dels analysera hur Sverigespolitik på området kan vidareutvecklas. Det är bl.a.utredningens uppgift att analysera huruvida erfarenheterna frånCentral- och äger giltighet för övrigutvecklingspolitik. Direktiven anger åtta - ej inbördesrangordnade - "strategiska uppgifter" för kommitténs arbete. Deprioriterade sakområdena är 1) ökad samstämmighet mellan olikapolitikområden, 2) utvecklingssamarbetets roll för att förebyggaoch hantera konflikter, 3) mänskliga, inklusive barnens,rättigheter och respekten för internationell humanitär rätt, 4)partnerskapets konsekvenser för bi- och multilateralt samarbete,5) konsekvenserna av de åtaganden som gjort i strategi, såsom uttryckt i dokumentet Shapingthe 21st Century, 6) möjligheterna att förena kunskaps-,kapacitets- och institutionsutveckling med kraven på reformerför ekonomisk modernisering och "levande" demokrati, 7) hurSverige kan främja EU:s politik vad gäller global utveckling och8) hur svensk politik kan öka förutsättningar föratt delta i världshandeln.Utskottet menar att den breda ansats och noggranna genomlysningav bistånds- och utvecklingspolitiken som biståndsutredningenkommer att genomföra gör att de frågor som väckts i motionernakommer att behandlas av utredningen, och att det vore fel attföregripa de slutsatser som utredningen kommer att presenteraeller att föreslå några större policyförändringar i detta skede.I motion 2001/02:U229 (c) yrkande 24 anses att informations- ochkommunikationsteknikens roll bör stärkas i det officiellautvecklingssamarbetet. Vidare framhålls i motion 2001/02:U229(c) yrkande 25 att informations- och kommunikationstekniken samtbioteknologin kan bidra stort till att minska fattigdomen ivärlden. Att ignorera teknologisk utveckling inom medicin,jordbruk och informationsbehandling betyder minskade möjligheteratt genomföra ett bra utvecklingssamarbete och därmed förändralivet för de fattiga.