bet · GP01KU12 · 2001-11-13 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas 40 motionsyrkanden frånden allmänna motionstiden i frågor som gällerriksdagens arbetsformer. Motionerna tar upp en radfrågor, bl.a. ledamöternas placering i plenisalen,arbetsår, riksdagsdebatterna,budgetprocessen, den allmänna motionstiden,utskottsindelningen, utskottens arbetsformer,riksdagsledamöternas arbetssituation, debattreglervid frågestund, registrering av lobbare, regionaltriksdagskontor i samt vissainformationsfrågor.Vidare behandlas i betänkandet riksdagsstyrelsensförslag 2001/02:RS1 Ändringar av vissa ekonomiskavillkor för ledamöter och Sverigesföreträdare i . Riksdagsstyrelsenföreslår att ersättningar som betalas tillledamöterna för deras sjukvårdskostnader, dvs. läkarbesök och läkemedel, i huvudsak tas bort.Ersättning för kostnader för insatser irehabiliterande syfte skall dock kunna utgå isärskilda fall. Riksdagsstyrelsen föreslår vidare enförstärkning av efterlevandeskyddet efter den som ärriksdagsledamot eller företrädare iEuropaparlamentet efter fyllda . Slutligenföreslås två följdändringar till tidigare ändringar.Utskottet har tillstyrkt lagförslagen och avstyrktsamtliga motionsyrkanden. Flera motioner haravstyrkts med hänvisning till att de faller undertalmannens och riksdagsstyrelsens ansvarsområden. Degäller frågor kring planeringen av riksdagsarbetetoch ledningen av riksdagsförvaltningen som enligtriksdagsordningen och instruktionen förriksdagsförvaltningen skall hanteras av dessa organ.Sju reservationer och ett särskilt yttrande haravgetts.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar somframförs under Utskottets övervägandenföreslår utskottet att fattarföljande beslut:1. Riksdagsstyrelsens förslag 2001/02:RS1Riksdagen antar i bilaga 2 intagna förslag tilllag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiskavillkor för ledamöter och förslag tilllag om ändring i lagen (1996:304) om arvode m.m.till företrädare i Europaparlamentet.Därmed bifaller riksdagsstyrelsensförslag 2001/02:RS1.2. Arvoden till ledamöter i vissa organRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K209 och2000/01:K376.3. Ersättningen till ersättareRiksdagen avslår motion 2001/02:K364.4. arbetsårRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K211 och2001/02:K363.5. Ledamöternas placering i plenisalenRiksdagen avslår motion 2001/02:K227.Reservation 1 (m, kd)6. Ideologiska debatter i riksdagenRiksdagen avslår motion 2001/02:U347 yrkande 4.7. Statsrådens deltagande i riksdagsarbetetRiksdagen avslår motion 2001/02:K402 yrkandena1 och 2.8. Europaparlamentarikers deltagande iriksdagsdebatterRiksdagen avslår motion 2001/02:U301 yrkande 2.Reservation 2 (fp)9. Den allmänna motionstiden m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:K225,2001/02:K252, 2001/02: K343, 2001/02:K375 och2001/02:K423.10. BudgetprocessenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K277 och2001/02:K332.Reservation 3 (v)11. Utformningen av motionerRiksdagen avslår motion 2001/02:K275.12. UtskottsorganisationenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K254,2001/02:K298 yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:K315yrkande 1.Reservation 4 (fp)13. Försvarsberedningens rollRiksdagen avslår motion 2001/02:K315 yrkande 2.Reservation 5 (m) - motiv.14. iUtskottens arbetsformerRiksdagen avslår motion 2001/02:K255.15. Utskottens arbete med EU-frågorRiksdagen avslår motion 2001/02:K426 yrkande 7.16. Edgång vid utfrågningar ikonstitutionsutskottetRiksdagen avslår motion 2001/02:K316.17. Debattordningen vid frågestunderRiksdagen avslår motion 2001/02:K212.18. Registrering av lobbareRiksdagen avslår motion 2001/02:K380.19. Teknisk utrustningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K214yrkandena 1 och 2 och 2001/02:K379.20. IT-policyRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K231yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:Ub533 yrkande 6.21. Registrering av ledamöters ekonomiskaintressenRiksdagen avslår motion 2001/02:K329.Reservation 6 (v, mp)22. Regionalt riksdagskontor i avslår motion 2001/02:K256.Reservation 7 (fp)23. Högvakt vid och ,m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:K296 yrkandena1 och 2.24. Samordning av informations-och dokumentationsverksamhetRiksdagen avslår motion 2001/02:K274.25. Skolelevers besök i riksdagenRiksdagen avslår motion 2001/02:K202.Stockholm den 13 november 2001På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), LarsHjertén (m), (),(), (), vonder Esch (kd), (), Per (), (), () ochBritt-Marie ().2001/02KU12Utskottets övervägandenLagen (1994:1065) om ekonomiskavillkor för ledamöter,m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker riksdagsstyrelsensförslag till lag om ändring i lagen(1994:1065) om ekonomiska villkor förriksdagens ledamöter och lag om ändring ilagen (1996:304) om arvode m.m. till Sverigesföreträdare i Europaparlamentet.Riksdagsstyrelsens förslagRiksdagen beslutade (bet.1999/2000:KU1 s. 25, prot. 37) att geriksdagsstyrelsen i uppdrag att skyndsamt utredaförslag om ändrat ersättningssystem förriksdagsledamöternas sjukvårdsförmåner.Riksdagsstyrelsen lägger nu fram överväganden ifrågan. Förslaget innebär att ersättningar sombetalas till ledamöterna för derassjukvårdskostnader, dvs. för bl.a. läkarbesök ochläkemedel, i huvudsak tas bort. Vid särskilda skälföreslås att en riksdagsledamot efter prövning avriksdagsförvaltningen skall kunna få ersättning förkostnader för insatser i rehabiliterande syfte.Förslaget innebär vidare att efterlevandeskyddetefter den som är riksdagsledamot eller företrädare iEuropaparlamentet efter fyllda förstärks.Förslaget innehåller även två ändringar som iprincip utgör följdändringar till tidigare gjordaändringar i ersättningslagen och företrädarlagen.Den ena ändringen avser att säkerställa att enriksdagsledamot eller företrädare som fårsjukpension inte kommer i ett sämre läge på grund avsamordning än vad som gäller enligt reglerna omsjukpension i pensionsavtalet för statstjänstemän(PA-91). Den andra ändringen innebär att arvode tillordförande och vice ordförande i skallingå vid beräkning av underlag för såvälegenpensionsförmåner som inkomstgaranti, både enligtersättningslagen och enligt företrädarlagen.Förslaget innehåller dessutom förtydligande avbegreppet tid i ersättnings-lagen i riksdagen.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens lagförslag.Arvodet till ledamöter i vissa organUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden omminskat arvode för vissa uppdrag med hänsyntill det merarbete de aktuella uppdrageninnebär.MotionenRolf () begär i motion K209 attförtroendeuppdraget att sitta i riksdagsstyrelseninte skall ge ett extra arvode. Riksdagsstyrelsensarbete genomförs då alla riksdagsledamöterarbetar. Motionären anser inte att ledamotskapet iriksdagsstyrelsen skulle vara ett mer betungandearbete än hårt arbete med debatter, interpellationeroch motioner m.m., vilket ingår i det ordinarieriksdagsarbetet. Det saknas därför enligt motionenanledning att belöna riksdagsstyrelseuppdraget medett extra arvode.I motion K376 av () begärs attriksdagen beslutar att avskaffa rätten tillsammanträdesarvode för revisorer.Motionären hänvisar till att ledamöter i Riksdagensrevisorer, som inte är ordförande, vice ordförandeeller ledamot av arbetsutskottet, får ettsammanträdesarvode utöver det månatligatilläggsarvodet som är av . Detta är enligt motionären inte sakligtmotiverat.Gällande reglerEnligt 1 § lagen (1989:185) om arvoden m.m. föruppdrag inom , dess myndigheter och organbetalas månadsarvode för ledamot m.m. avriksdagsstyrelsen av arvodet somriksdagsledamot. För revisorer betalasmånadsarvode , , och 10,5 %beroende på uppgift. Därutöver betalas tillriksdagens revisorer liksom till Riksbankensfullmäktige och suppleanter, ordförande och ledamotav arbetsutskottet i svenskadelegation, ordförande och ledamöter i , ordförande och ersättare förordförande i samt ordförande,vice ordförande, ledamöter och suppleanter iStiftelsen särskilt arvodeför sammanträdesdag (sammanträdesarvode).Sammanträdesarvode betalas inte till vald ledamoteller särskild företrädare för partigrupp iriksdagsstyrelsen eller till ordförande och viceordförande i sammanträdesarvode betalas till ledamot ochsuppleant i , ledamot i förledamotsnära frågor, tjänstgörande suppleant ochtjänstgörande ersättare för företrädare förpartigrupp utan vald ledamot i riksdagsstyrelsen,ledamot och suppleant i ,suppleant i svenska delegationsarbetsutskott, suppleant i ,ledamot och suppleant i (underplenifri tid) samt till riksdagsledamot viddeltagande i respektive Europarådetsverksamhet på uppdrag. Arvodesbeloppenfastställs av riksdagsstyrelsen.Tidigare behandlingVåren 2000 avstyrkte utskottet ett motionsyrkande isyfte att inskränka möjligheterna till arvode (bet.1999/2000:KU22). Utskottet framhöll att de uppdragsom ersätts enligt arvodeslagen är sådana somtillkommer utöver det ordinarie riksdagsuppdraget.Dessa uppdrag medför ofta ett betydande merarbete ifråga om ansvar, inläsningsarbete och tidsåtgång.Det var därför enligt utskottet motiverat att detbetalas särskild ersättning för dessa uppdrag utöverdet ordinarie ledamotsarvodet.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser fortfarande att det, mot bakgrund avdet merarbete som de aktuella uppdragen innebär, ärmotiverat med de särskilda arvoden som anges iarvodeslagen. När det gäller frågan omsammanträdesarvode till revisorer villutskottet dessutom hänvisa till att Riksdagensrevisorer kommer att upphöra i samband medinrättandet av den nya (bet. 2001/02:KU8, rskr. 116-119).Frågan om ersättning till den nya styrelsen iRiksrevisionen kan senare bli föremål föröverväganden i . Motionerna K209 (m) ochK376 (v) avstyrks.Ersättningen till ersättareUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande omförändrade villkor för ersättare förriksdagsledamöter.MotionenI motion K364 av och ()begärs förbättrade villkor för ersättare förriksdagsledamöter. Det är enligt motionärerna intehelt ovanligt att en ordinarie ledamot ärtjänstledig under den del av året som riksdagensammanträder, dvs. tillmitten av juni. När då ''''''''''''''''''''''''''''''''stänger'''''''''''''''''''''''''''''''' skall ersättaren återgå till sitt ordinariearbete och förhoppningsvis en välförtjänt semester.Problemet är då att ersättaren varit borta från sittordinarie arbete och inte tjänat in någonsemesterlön. Då återstår alternativen att arbetastörre delen av semestern eller vara ledig utan lön.För lärare finns inte heller möjligheten att arbetai yrket . En lösning på detta problemvore enligt motionärerna att tillersättare som slutat sin tjänstgöring betalar ut densemesterersättning som ersättaren skulle ha varitberättigad till om han eller hon haft sitt ordinariearbete han eller hon tjänstgjort somersättare, maximalt tolv månader.Gällande reglerEnligt 4 § semesterlagen (1977:480) har arbetstagarei princip rätt varjesemesterår. Under semesterledighet skallarbetstagare ha semesterlön i den mån han har tjänatin sådan under intjänandeåret. Semesterlönen utgör12 % av arbetstagarens under intjänandeåretförfallna lön i anställningen (16 §). Upphörarbetstagare att vara anställd hos arbetsgivareninnan han har erhållit den semesterlön som han hartjänat in, skall arbetstagaren enligt 28 § i ställeterhålla semesterersättning,Enligt 1 kap. 2 § lagen (1994:1065) om ekonomiskavillkor för ledamöter tillämpasbestämmelserna om arvode, reskostnadsersättning,traktamente m.m., kostnadsersättning och tekniskutrustning samt försäkrings- och sjukvårdsförmånerfr.o.m. den dag då ledamoten tar plats i riksdagent.o.m. efter det att uppdraget att varaledamot upphör. För den som ersätter annan ledamotän talmannen eller ett statsråd eller enstatssekreterare tillämpas bestämmelserna dockendast för den tid som ersättaren enligt bevis frånriksdagen skall fullgöra uppdraget. Om uppdragetupphör tidigare än , tillämpasbestämmelserna t.o.m. efter den daguppdraget upphör, dock längst till den dag som angesi beviset.I betänkande 1997/98:KU6 anförde utskottet i frågaom ersättning efter kortare uppdrag som ersättareför riksdagsledamot att det vore rimligt attersättaren tillförsäkrades en viss minsta ersättningvid avgångstillfället. Med anledning därav föreslogförvaltningsstyrelsen (förs. 1998/99:RFK2) när detgäller uppdrag som blivit kortare än som framgår avbeviset från att bestämmelserna i 3-6 kap.och 15 kap. lagen (1994:1065) om ekonomiska villkorför ledamöter skulle tillämpas fr.o.m.den dag då ledamoten tar plats i t.o.m. 30dagar efter det att uppdraget att vara ledamotupphör. Till grund för förslaget låg bl.a.bedömningen att en tidsperiod ärerforderlig för att förbereda återgången tilltidigare arbete eller nya arbetsuppgifter. Utskottettillstyrkte förslaget (bet. 1998/99:KU1).Utskottets ställningstagandeDet förhållandet att ersättningen till ersättare inormalfallet upphör med att uppdraget tarslut, alltså utan den 30-dagarsperiod som annarstillkommer, skulle som motionärerna framhållersjälvfallet kunna vålla svårigheter i vissa fall.Det kan således ibland vara ett problem att återgåtill en anställning vid slut i början avsommaren även om ersättaren haft kännedom omersättningsreglerna och därigenom kunnatplanera för sin verksamhet efter uppdragets slut.Bortsett från statsrådsersättarna är emellertidflertalet ersättaruppdrag av kortvarig natur och harnär det gäller något längre uppdrag endast i ett parfall upphört i samband medsommaruppehållet. Utskottet är mot denna bakgrundinte berett att nu förorda en ändring av reglerna.Motion K364 (s) avstyrks därför.Riksdagens arbetsårUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden omatt öppnande skall förläggas tillaugusti, m.m.MotionenI motion K363 av () begärs attriksdagens öppnande förläggs till mitten av augusti.En sådan förändring skulle framför allt innebära ettflertal förbättringar för ledamötersarbetssituation. Höstens arbete kan utföras under enlängre och mindre stressad tid. Genom atttidigarelägga tidpunkten för öppnandeförlängs därmed riksdagsåret.Rolf () begär i motion K211 en ändradordning för arbetet i . Det vore enligtmotionären en fördel om öppnades kring20-25 augusti efter sommaruppehållet. Vidare kanjuluppehållet förkortas med en vecka.Tidigare riksdagsbehandlingHösten 2000 behandlade utskottet ett parmotionsyrkanden om arbetsåret i (bet.2001/02:KU4). Utskottet delade motionärernasuppfattning om vikten av en någorlunda jämnarbetsbelastning äroftast mycket intensiva medan sommaruppehållet ärförhållandevis långvarigt. Det var emellertid enligtutskottet talmannens ansvar att efter överläggning iriksdagsstyrelsen och i samråd med de särskildaföreträdarna för partigrupperna planerariksdagsarbetet med den begränsningen i huvudsak attnytt i enlighet med 1 kap. 2 §riksdagsordningen skall inledas . Tilldetta kommer uttalande bl.a. omatt riksdagsarbetet bör avslutas . mening saknades anledning att förutsättaannat än att talmannen, riksdagsstyrelsen eller desärskilda företrädarna för partigrupperna tarinitiativ till de förändringar som behövs för attåstadkomma en så jämn arbetsrytm som möjligt.Utskottet var inte berett att då föreslå ändringar ide regler och riktlinjer som styr utrymmet förarbetsplaneringen. Motionsyrkandet avstyrktes.Utskottets ställningstagandeUtskottet är fortfarande inte berett att föreslå ensådan ändring av riksdagsordningen att riksmötemellan valår kan inledas . Också när detgäller frågan om juluppehållets längd vill utskottethänvisa till sitt ställningstagande hösten 2000.Frågan om en jämnare arbetsrytm är således en fråganärmast för talmannen, riksdagsstyrelsen och desärskilda företrädarna för partigrupperna. Isammanhanget kan vidare nämnas att inget hindrar attutskotten sammanträder före öppnande iseptember. Detta är emellertid en fråga förutskotten att själva ta ställning till. Utskottetavstyrker följaktligen motionerna K363 (s) och K211(m).Ledamöternas placering i plenisalenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare ställningstaganden ettmotionsyrkande om att ledamöterna skall haplats i kammaren efter partitillhörighet.Jämför reservation 1 (m och kd).MotionenMargareta () begär i motion K227 attstolarna i kammare skall fördelas efterpartitillhörighet. Den nuvarande placeringen ärenligt motionen ålderdomlig och motverkar en livligoch aktiv debatt.Tidigare riksdagsbehandlingHösten 2000 behandlade utskottet ett parmotionsyrkanden liknande det nu aktuella (bet.2001/02:KU4). Utskottet avstyrkte motionsyrkandenamed hänvisning till att liknande motionsförslagavstyrkts . I ett tidigarebetänkande (bet. 1987/88:KU43) anförde utskottetbl.a. att en partivis placering av ledamöternaskulle vara en markering av den framträdande rollsom de politiska partierna numera spelar iriksdagen. Det skulle enligt utskottet troligenockså ha vissa andra fördelar från kontakt- ochdebattsynpunkt. Emellertid fanns det enligtutskottets bedömning inte någon tillräckligt starkopinion bland ledamöterna för att bryta traditionen.I ett betänkande (bet. 1992/93:KU9) ansågutskottet att effekterna från debatt- ochkontaktsynpunkt inte skulle bli de som avsågs i dendå aktuella motionen. Utskottet ansåg att enomdisponering av plenisalen måste ske om man villskapa en tätare atmosfär vid debatterna ochavstyrkte motionen. Utskottet vidhöll vid frågansbehandling /97 och 1997/riksmötensin tidigare uppfattning (bet.1996/97:KU13, 1997/98:KU27).Utskottets ställningstagandeUtskottet gör inte nu någon annan bedömning.Motion K227 (m) avstyrks.Ideologiska debatter i riksdagenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande omåterkommande ideologiska debatter medhänvisning till att detta är en fråga förtalmannen i samråd med de särskildaföreträdarna för partigrupperna.MotionenI motion U347 (yrkande 4) av m.fl.(fp) begärs upprepade ideologiska debatter iriksdagen. Motionärerna vänder sig motvåldsromantiken i det politiska livet. De som äraktiva i politiken och alla engagerade människor hari dag en plikt att stå upp mot våldet och fördömaallt tal och alla handlingsplaner som bygger på hat.Tidigare behandlingHösten 2000 behandlade utskottet ett motionsyrkandeom en återkommande debatt inom ett särskiltområde (bet. 2001/02:KU4). Utskottet redovisade attsärskilt anordnade debatter, dvs. debatter som intehar samband med handläggning av ärenden ellermeddelanden från regeringen, finns av olika typer:partiledardebatter, allmänpolitiska debatter,aktuella debatter, information från regeringen ochdebatter med fastställda regler. Utskottet avstyrktedet då aktuella motionsyrkandet med hänvisning tillatt riksdagsstyrelsen regelbundet skall överlägga omplaneringen av riksdagsarbetet och att talmannenskall samråda med de särskilda företrädarna förpartigrupperna om uppläggningen av kammarensöverläggningar.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill också nu hänvisa till att frågan omsärskilda, bl.a. aktuella, debatter är en fråga förtalmannen i samråd med de särskilda företrädarna förpartigrupperna. Utskottet vill vidare hänvisa tillatt inget hindrar en riksdagsledamot från att begäraandra särskilt anordnade debatter än aktuelladebatter. Motion U347 yrkande 4 (fp) avstyrksföljaktligen.Statsrådens deltagande iriksdagsarbetetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden somgäller tillkännagivanden till regeringen omstatrådens deltagande i riksdagsdebatter ochom som den viktigaste politiskaarenan. Utskottet, som förutsätter attstatsråden söker prioritera närvaro iriksdagen under viktigare debatter, anserinte att tillkännagivanden till regeringen ärnödvändiga.MotionenRoy () begär i motion K402 etttillkännagivande till regeringen om statsrådensdeltagande i riksdagsarbetet (yrkande 1) och om attriksdagen är den viktigaste politiska arenan(yrkande 2). Motionären vänder sig mot attpropositioner presenteras på skilda håll utanförriksdagen, när det i stället borde vara naturligtatt det ansvariga statsrådet gör presentationen iriksdagen. Statsrådens frånvaro innebär att viktigadebatter förs utan att ansvarig regeringsmedlemfinns i kammaren för att argumentera och försvararegeringens förslag. Om statsrådet närvarar skerdetta i stort sett bara vid debattens inledning framtill det egna anförandet, vilket innebär att detbara är en ledamot från varje parti som kan föradebatt med statsrådet. Att statsrådsbänkar stårtomma när viktiga debatter pågår visar enligtmotionären närmast på ett förakt för somSveriges högsta politiska organ. Det är enligtmotionen bara att beklaga att det äralltför många statsråd som inte är folkvalda ochdenna ordning synes inte motiverad.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärens mening om riksdagensbetydelse i den politiska debatten och det angelägnai att statsråden medverkar i debatter i kammaren.Intresset av statsråds medverkan i debatternaframhålls från sida i samband med deåterkommande mötena mellan företrädare förkammarkansliet och Statsrådsberedningen. Utskottet,som förutsätter att statsråden söker prioriteranärvaro i under budgetdebatter och andraviktigare debatter inom sina ansvarsområde, anseratt tillkännagivanden till regeringen i denna frågainte är nödvändiga. Motion K402 yrkandena 1 och 2avstyrks följaktligen.Europaparlamentarikers deltagande iriksdagsdebatterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare ställningstagande ett motionsyrkandeom Europaparlamentarikers medverkan iriksdagsdebatter.Jämför reservation 2 (fp).MotionenI motion U301 (yrkande 2) av m.fl.(fp) begärs att de svenska Europaparlamentarikernages möjlighet att delta i särskilda debatter iSveriges riksdag. Ett steg i att öka kopplingenmellan den svenska och europeiska politiken vore attge EU-parlamentarikerna ett eget och öppet forum föråterrapportering. Därigenom skulle EU-parlamentarikernas roll bli mer tydlig och EU förasnärmare medborgarna.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om kontakterna med de svenskaEuropaparlamentarikerna togs upp iriksdagsstyrelsens förslag 2000/01:RS1. Detframhölls att och är tvåskilda parlament. Det är värdefullt med godakontakter mellan de svenska Europaparlamentarikernaoch ledamöter men deras olika mandatskall inte sammanblandas. Kontakterna borde enligtförslaget även fortsättningsvis gå genom partierna,men det finns anledning att utveckla kontakternamellan Europaparlamentarikerna och andra delar avriksdagen. Till exempel borde utskotten och överväga att bjuda in Europaparlamentarikertill utfrågningar, öppna eller slutna, ochmöjligheten att i ordna ett öppetseminarium där Europaparlamentarikerna deltar bordeutnyttjas. gjorde inte någonannan bedömning (bet. 2000/01:KU23).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande.Motion U301 yrkande 2 (fp) avstyrks därmed.Den allmänna motionstiden m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående arbete i femmotionsyrkanden om den allmänna motionstiden.MotionernaI flera motioner begärs att den allmännamotionstiden avskaffas. ()begär i motion K225 ett förslag till utökadmotionsrätt under riksdagsåret. I syfte attunderlätta för riksdagsledamöterna att beaktaaktuella frågor i samhället och föra en levandedialog med medborgarna i den egna valkretsen är detenligt motionen värdefullt om möjligheten attmotionera utvecklas.Ett liknande yrkande finns i motion K343 av MagnusJacobsson (kd). Motionären anser att om motioner fårläggas fram kommer en del"okynnesmotioner" att försvinna somenskilda motioner kan läggas fram vid tillfällen dåde är både mer politiskt och medborgarmässigtintressanta. Motionerna kan sedan behandlas antingenenbart i samband med lämpliga propositioner eller iseparata uppsamlingsbetänkanden.Också i motion K252 av () begärsatt den allmänna motionstiden avskaffas. Ledamöternabör medges att avlämna motion vid vilken tidpunktsom helst . Som medborgarnas ombud är detviktigt att kunna agera vid de tillfällen en frågaupplevs som angelägen.Eva Flyborg (fp) begär i motion K375 att reglernaom motionstiden reformeras. Den allmännamotionstiden återspeglar en helt förlegad syn påriksdagsarbetet.