bet · GO01LU13 · 2001-02-13 00:00:00 — Detta skapar frustration och försvårarplaneringen av den personliga ekonomin.Vad som tas upp i motionen synes, såvitt utskottetkan bedöma, till övervägande del vara att se som ettinformationsproblem. Utskottet erinrar om att ocksåSamboendekommittén ansett att informationen omsambolagen måste förbättras. En allsidig och brettupplagd information bör, enligt kommittén, finnastillgänglig för allmänheten. Innehållet iinformationen skall vara tydligt och lättförståeligtoch riktas till både sambor av motsatt kön och avsamma kön. Det skall eftersträvas att informationenlämnas på ett sådant sätt att den når ut till ett såstort antal berörda personer som möjligt.Utskottet förutsätter att sådanainformationsinsatser som Samboendekommitténföreslagit kommer till stånd och avstyrker därförbifall till motion L424.Lagstiftningen om sambor av samma könFör personer som lever tillsammans i etthomosexuellt förhållande men som inte harregistrerat sitt partnerskap gäller lagen (1987:813)om homosexuella sambor. Lagen innebär att sambolagenoch vissa andra bestämmelser om sambor ärtillämpliga också på homosexuella samboförhållanden.I motion L444 anför () att likheteninför lagen är en viktig princip som måste gällaoavsett sexuell läggning. Motionären anser därföratt reglerna i sambolagen också skall gällahomosexuella sambor. I motionen yrkas att riksdagenskall tillkännage för regeringen som sin mening vadi motionen sålunda anförts om lagen om samborsgemensamma hem (yrkande 1).Inger m.fl. (s) kritiserar i motion L450den nuvarande uppdelningen i två sambolagar - en förheterosexuella och en för homosexuella. Motionärernaförordar därför en ny sambolagstiftning som innebäratt alla samboförhållanden regleras i en och sammalag. I motionen yrkas att skalltillkännage för regeringen som sin mening vad imotionen anförts om att införa en ny och neutralsambolagstiftning.Också m.fl. (fp) anser i motionL459 att en gemensam sambolagstiftning bör införasför hetero- och homosexuella. Härigenom får, anförmotionärerna, alla sambopar lika rättigheter ochskyldigheter. I motionen yrkas att skalltillkännage för regeringen som sin mening vad imotionen anförts om en ny sambolagstiftning sombehandlar homosexuella och heterosexuella samborlika (yrkande 5).Inför ett ställningstagande till de aktuellamotionsyrkandena vill utskottet peka på attSamboendekommittén i sitt betänkande (SOU 1999:104)Nya samboregler framlagt lagförslag som innebär attlagen om homosexuella sambor skall upphävas och attalla samboförhållanden skall regleras i en och sammasambolag. Det föreligger således ett färdigtlagförslag med den inriktning som motionärernaförespråkar. Enligt utskottets mening bör resultatetav det fortsatta beredningsarbetet avvaktas.Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotionerna L444 yrkande 1, L450 och L459 yrkande 5.Värdekommission, m.m.I januari 1998 tillsatte den dåvarande norskaregeringen en kommission, den s.k. Verdikommisjonen,som bestod av dels en styrgrupp om 12 ledamöter,dels ett råd på 37 ledamöter. Styrgruppen och rådethar en bred sammansättning av människor från enmängd olika samhällssektorer. Kommissionenfinansieras med statliga medel, men är i övrigt heltfristående från den . Huvudmålet förkommissionen är att bidra till bred värdemässig ochsamhällsetisk mobilisering för att stärkagemenskapsvärderingar och ansvar för miljön ochsamhället. Kommissionen skall bl.a. bidra till attskapa en större medvetenhet om värdefrågor ochetiska problemställningar, bidra till analys ochkunskapsförmedling på området, identifiera aktuellavärdemässiga och samhällsetiska utmaningar ochuppmana till handling. Arbetet bedrivs bl.a. genomutfrågningar, seminarier, konferenser,massmedieutspel, institutionsbesök, folkmöten ochgenom publicering av rapporter och andrapublikationer.Verdikommisjonen har bedrivit projekt som gällerbl.a. användningen av oljetillgångar,folkhälsa, mediernas betydelse, miljö, krig ochfred, våld, minoriteter och religon. Vidare harkommissionen givit ut ett antal publikationer i vittskilda ämnen. Kommissionens arbete skall i sinhelhet redovisas i en slutrapport senast underhösten 2001.I motion L435 anför och (båda kd) att det är angeläget med en samlad ochsamordnad hantering av vår tids svåra etiska frågormed utgångspunkt i de etiska ståndpunkter vi harintagna i grundlagen och i internationellakonventioner och deklarationer om mänskliga fri- ochrättigheter. En svensk genomlysning av samhälletsfundament, dvs. den värdebas som håller ihopsamhället, är angelägen, menar motionärerna. Vadgäller bredden och planeringen kan den norskaVerdikommisjonen fungera som gott exempel. Ianslutning till tidigare motioner anser motionärernaatt en svensk värdekommission med mönster från vårtgrannland bör tillsättas. I motionen yrkas attriksdagen skall tillkännage för regeringen som sinmening vad i motionen anförts om en värdekommission.Gunilla Wahlén (v) anför i motion L458 att detmåste finnas en arena för etisk dialog. Kunskapenoch insikten om de etiska värderingarna som råder isamhället måste öka hos forskare och beslutsfattare.För att öka möjligheterna att göra rätt val ellerfatta riktiga avgöranden måste vi prata med varandraom dessa viktiga saker. Samtalet måste, anförmotionären, finnas hemma med familjen, i skolan,mellan arbetskamrater, mellan människor med olikabakgrund, kultur och religion, med personalen ivården, läkarna med forskarna, beslutsfattarna ochlagstiftarna. Motionären menar att det finns ettoändligt behov av en öppen dialog för attmedborgarna skall få kunskap och ha beredskap att taställning i etiska dilemman och skapa en gemensamvärdegrund. I motionen yrkas att skallbegära att regeringen tar initiativ till en öppendialog om etiska dilemman mellan allmänhet, forskareoch folkvalda.I motion L420 yrkar Skånberg (kd) attriksdagen skall tillkännage för regeringen som sinmening vad i motionen anförts om klarläggande av huroch i vilken utsträckning de tyska rasistiskaNürnberglagarna kom att tillämpas i . Enligtvad som anförs i motionen tillämpades i Sverigeunder nazistiska raslagar påfamiljerättens område på så sätt att tyskamedborgare som flytt till genom lagen(1904:26 s.1) om vissa internationellarättsförhållanden rörande äktenskap ochförmyndarskap hindrades att ingå äktenskap överrasbarriären. Motionären anser att det är angelägetatt uttalar behovet av att klarlägga huroch i vilken utsträckning så kom att ske.Motionsyrkanden om tillsättande av envärdekommission har avstyrkts av utskottet våren1999 i betänkande 1998/99:LU18 och ibetänkande 1999/2000:LU16. Utskottet har därviderinrat om att vissa åtgärder redan vidtagits föratt lyfta fram sådana spörsmål som tas upp avmotionärerna och därvid nämnt den s.k.Millenniekommittén, inomgrundskolan och . För en närmareredovisning av dessa arbeten hänvisas tilllagutskottets betänkande 1998/99:LU18.Utskottet har självfallet inte någon annanuppfattning än motionärerna vad gäller det angelägnai att det i så många sammanhang som möjligt förssamtal, diskussioner och debatter i sådana frågorsom tas upp i motionerna. Som utskottet fann våren1999 och är dock den föreslagnavärdekommissionen inte en framkomlig väg om man villkomma vidare med de tankegångar som utskottet givituttryck för. Det föreligger nämligen en risk för attbara tillsättandet av en statlig kommission av mångakan uppfattas som ett försök att lägga fast en föralla människor gemensam syn på de frågeställningarsom förts fram av motionärerna. Det kan inte helleruteslutas att samtal och diskussioner i andrasammanhang kring grundläggande mänskliga värdenavstannar och det synsätt som kommer till uttryck ikommissionen blir allenarådande. Vad envärdekommission kan lägga fast kan dessutom endastbli redovisningar av uppfattningar hos enskildaledamöter i en statlig kommitté. Därtill kommer attdet inte går att bortse från att kommissionensslutsatser kan bli så allmänt hållna att de framstårsom ointressanta och arbetet därmed utförts ionödan.Därtill kommer att ytterligare arbeten nu slutförtssom lyfter fram och har förslag rörande sådanaspörsmål som motionärerna önskar få belysta. Vad somdärvid tas upp har nära beröringspunkter med delarav den norska Verdikommisjonens arbete.Utskottet vill därvid först hänvisa tillBioteknikkommitténs slutbetänkande (SOU 2000:103)Att spränga gränser - Bioteknikens möjligheter ochrisker. I betänkandet anför kommittén att det ärangeläget att de enskilda medborgarnas möjligheteratt få insyn, vara delaktiga och utöva inflytandenär det gäller teknikutvecklingen i samhälletförbättras väsentligt. Behovet av en dialog mellandessa, experter och politiker måste tillgodoses.Kommittén menar att bör inrätta ettteknologiråd med ett brett arbetsområde omfattandeolika typer av teknologier. Rådet skall främjadebatten om teknologi, dvs. teknik och dessanvändning. Därutöver skall rådet värdera teknologin- alltså peka på teknologins problem ochmöjligheter, på behov av ställningstaganden och pålösningar - och ge råd till och regeringeni teknologiska frågor. anser attteknologirådet bör bestå av en styrelse, ettrepresentantskap och ett sekretariat. I styrelseningår lämpligen omkring tio ledamöter, som utses avregeringen på förslag av olika intressenter somforskningsråd och arbetsmarknadens parter.Representantskapet kan bestå av omkring 50 ledamöteroch fungera som ett forum för en öppen debatt omaktuella ämnen med anknytning tillteknologivärdering. Representantskapet bör ha enbetydligt bredare anknytning till samhället änstyrelsen, bl.a. genom företrädare för konsumenter,producenter och miljörörelsen och olikaungdomsorganisationer. Rådet bör självt bestämmavilka frågor som skall tas upp. Såväl regeringen ochdess organ som har möjlighet att geförslag på arbetsuppgifter. Även organisationer ochenskilda skall, enligt kommittén, ha dennamöjlighet. Rådet kan också självmant ta upp områdendär arbete bör utföras. Dess arbetssätt skall varasådant att det skapar en brygga mellan medborgare,forskare eller andra experter och politiker.Teknologirådet föreslås vara en myndighet underriksdagen och skall löpande lämna rapporter tillriksdagen, regeringen och allmänheten.Bioteknikkommittén anser att en särskildorganisationskommitté bör tillsättas för attförbereda och genomföra organisationen av rådet. -betänkande bereds för närvarandeinom Regeringskansliet.Ett annat betänkande som bör beaktas i förevarandesammanhang är (SOU 2001:5) Forum för Levandehistoria som överlämnats till chefen förKulturdepartementet från . I betänkandet föreslår kommittén att ettnytt , Forum för Levande historia,skall inrättas. Det övergripande målet för dettaforum skall vara att stärka viljan hos var och enatt aktivt verka för alla människors lika värde.Forumet skall behandla frågor som rör demokrati,tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkti Förintelsen. Förslaget skall ses mot bakgrund avde positiva erfarenheterna av informationssatsningenLevande historia och som en konkret åtgärd i linjemed många av de andra initiativ och utredningar somgenomförts mot rasism,antisemitism, antiziganism, främlingsfientlighet ochantidemokratiska krafter i syfte att stärkademokratin. Forumets unika syfte skall vara attfrämja arbete med, diskussion om och reflektion överdemokrati, tolerans och mänskliga rättigheter isamtiden utifrån historiska perspektiv, frånFörintelsen och från svensk 1900-talshistoria.Forumet skall bl.a. förmedla och ge tillgång tillfakta, föra offentliga debatter i aktuella frågor,stimulera till dialog genom att vara mötesplats förolika ämnesdiscipliner, yrkesgrupper, kulturer ochgenerationer samt utveckla ett samarbete medmyndigheter, organisationer och institutioner,liksom med internationella organisationer.Det redovisade leder utskottet fram till sammaslutsatser som och . Utskottetär således inte berett att ställa sig bakom kravetpå inrättandet av en svensk värdekommission, ochmotion L435 bör därför lämnas utan bifall.När det gäller motionerna L420 och L458 anserutskottet att nu i första hand bör avvaktaresultatet av de ovan redovisade förslagen frånBioteknikkommittén och , och utskottet avstyrker bifall också tilldessa motionsyrkanden. beträffande äktenskapets ställningatt avslår motionerna 2000/01:L411 och2000/01:L422 yrkande 1,res. 1 (m)res. 2 ( kd)2. beträffande äktenskap för personer avsamma könatt avslår motionerna 2000/01:L404 yrkande 2 ochres. 3 (v)3. beträffande åldersgränsen för äktenskapatt avslår motionerna2000/01:L432, 2000/01:L437 och 2000/01:L456,4. beträffande hindersprövningatt avslår motion 2000/01:L427,5. beträffande vigselatt avslår motion 2000/01:L404yrkandena 1 och 3,res. 4 (v)6. beträffande partnerskapsförrättare inomtrossamfundatt avslår motionerna 2000/01:L444 yrkande 2, 2000/01:res. 5 (v)7. beträffande partnerskapsförrättare ochvigselförrättareatt avslår motionerna 2000/01:L407 yrkandena 2 och 3,8. beträffande anknytningskravenatt avslår motionerna 2000/01:L454 yrkande 1,2000/01:Ju724 yrkande 7,res. 6 (v, c, fp)9. beträffande partnerskapsregistreringarutomlandsatt avslår motionerna 2000/01:L407 yrkande 4, 2000/01yrkande 3 och 2000/01:Ju724 yrkande 8,res. 7 (v, fp)10. beträffande terminologin i lagen omregistrerat partnerskapatt avslår motion 2000/01:Ju724 yrkande 10,res. 8 (v)11. beträffande betänketiden vidäktenskapsskillnadatt avslår motion 2000/01:Sf228 yrkande 3,12. beträffande överklagande av dom påäktenskapsskillnadatt avslår motion 2000/01:L423 yrkande 1,13. beträffande utländska medborgares rätttill äktenskapsskillnadatt avslår motion 2000/01:L423 yrkande 2,14. beträffande bodelningatt avslår motionerna 2000/01:L430 och2000/01:L455,15. beträffande gemensamma lån vidbodelningatt avslår motion 2000/01:L431,16. beträffande pensionsrättigheter vidbodelningatt avslår motionerna 2000/01:L425 och 2017. beträffande upphävande av sambolagenatt avslår motion 2000/01:L403 yrkande 1,res. 9 (m, kd)18. beträffande sambolagens tillämpningatt avslår motionerna 2000/01:L403 yrkande 2 och 2000/res. 10 (m)19. beträffande information om samboregleratt avslår motion 2000/01:L424,20. beträffande lagstiftningen om samborav samma könatt avslår motionerna 2000/01:L444 yrkande 1,2000/01: L450 och 2000/01:L459 yrkande 5,21. beträffande en svensk värdekommissionatt avslår motion 2000/01:L435,res. 11 (kd)22. beträffande etiska dilemman ochNürnberglagarnaatt avslår motionerna 2000/01:L420 och2000/01:L458.Stockholm den 13 februari 2001På lagutskottets vägnarTanja LinderborgI beslutet har deltagit: TanjaLinderborg (v), (), (), KarinOlsson (s), (m),(), ElizabethNyström (m), (),(), TassoStafilidis (v), (), (), AndersBerglöv (s), (),(), ChristinaPettersson (s) och (). Äktenskapets ställning (mom. 1), , (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande1" bort ha följande lydelse:I likhet med vad som anförts i motion L411 anserutskottet att lagstiftningsåtgärder är påkallade isyfte att stärka äktenskapets och partnerskapetsrättsliga ställning. har mångapar avstått från att ingå äktenskap eller registrerapartnerskap med hänsyn till rent ekonomiskaförhållanden. Det får, enligt utskottets mening,inte vara så att samhället behandlar par somformaliserat sitt samliv efter de normer somsamhället ställt upp mer ofördelaktigt än andra. Ilikhet med motionärerna anser utskottet att det intefinns någon anledning att straffa två individer somanvänder de av lagstiftningen tillhandahållnastandardreglerna för samlevnad. Som dagenslagstiftning ser ut missgynnas de par som väljer attgenom äktenskap eller partnerskap offentliggöra sinsamlevnad.Mot bakgrund av vad som sålunda anförts börregeringen lägga fram förslag till sådanalagändringar att staten inte missgynnar par somformaliserat sitt samliv genom att registrerapartnerskap eller ingå äktenskap i enligt med vadsom nu anförts.Med det anförda tillstyrker utskottet bifall tillmotion L411 och avstyrker bifall till motion L422yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande äktenskapets ställningatt med bifall till motion 2000/01:L411och med avslag på motion 2000/01:L422yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,2. Äktenskapets ställning (mom. 1)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande1" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att denneutrala synen på samlevnad som genomsyrat denfamiljerättsliga lagstiftningen under de senastedecennierna bör ersättas med en lagstiftning som göräktenskapet till en än mer attraktiv samlevnadsform.Fakta visar att äktenskapet , trots mångaskilsmässor, ändå är den stabilastesamlevnadsformen. I likhet med den danskautredningen om samlevnadsformer anser utskottet attäktenskapet är den bästa rättsliga ramen för attsäkra känslomässig och ekonomisk trygghet förfamiljen. För att minska antalet spruckna relationeroch för att flera skall välja äktenskapet somsamlevnadsform är det därför angeläget medopinionsbildning och en politisk viljeinriktning påfamiljerättens område som framhåller äktenskapet somden bästa samlevnadsformen. En sådan medveteninriktning markerar vikten av att uppnå ökadrättssäkerhet och jämställdhet mellan makar,som barnens trygghet förstärks.Erforderliga lagförslag i linje med vad utskottet nuanfört bör framläggas utan dröjsmål.Vad utskottet nu anfört om inriktningen avlagstiftningen på familjerättens område börriksdagen, med bifall till motion L422 yrkande 1 ochmed avslag på motion L411, som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande äktenskapets ställningatt med bifall till motion 2000/01:L422yrkande 1 och med avslag på motion2000/01:L411 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,3. Äktenskap för personer av samma kön(mom. 2)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Frågan om" och slutar med "yrkande 1"bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning om attmänniskors kärlek och önskan att leva med varandraskall erkännas och respekteras, oavsett om kärlekenär homosexuell eller heterosexuell. Några bärandeskäl för att särskilja homo- och heterosexuella ilagstiftningen föreligger sålunda inte.Genom införandet av partnerskapslagen har Sverigetillsammans med , , samt numeraäven påbörjat arbetet med att avskaffaden rättsliga särbehandlingen av homosexuellsamlevnad. Flera andra länder följer nu efter.Enligt utskottet är tiden mogen att ta ytterligareett steg i detta arbete och ge homosexuellamöjlighet att ingå äktenskap på samma villkor ochmed samma rättsverkningar som heterosexuella.Konsekvensen av detta blir att partnerskapslagen kanavskaffas och att de partner som redan registreratsitt partnerskap kan betraktas som makar enligt dennya lagstiftningen. Härigenom kommerfamiljebegreppet att utvidgas i överensstämmelse medvad som begärts i de aktuella motionerna. Som ettled i strävan att skapa en lagstiftning på detfamiljerättsliga området som inte diskriminerarmänniskor på grund av sexuell läggning, börregeringen återkomma till med förslag tilländringar i äktenskapslagstiftningen i enlighet medvad utskottet nu skisserat.Vad utskottet nu anfört bör , med bifalltill motionerna L404 yrkande 2 och L407 yrkande 1,som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande äktenskap för personer av sammakönatt med bifall till motionerna2000/01:L404 yrkande 2 och 2000/01:L407yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,4. Vigsel (mom. 5)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet erinrar" och på s. 15 slutarmed "och 3" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att denkyrkliga vigseln nu bör frånkännas rättsligbetydelse. Som anförs i motionen är nämligengällande ordning inte i överensstämmelse medprincipen om statens neutralitet i religiösa frågor,en princip som har accentuerats ytterligare i ochmed skiljandet av från staten den 1januari 2000. Endast äktenskap ingånget inför civilmyndighet, dvs. s.k. civiläktenskap, bör såledesvara juridiskt bindande och läggas till grund för derättigheter och skyldigheter som är förenade medäktenskapet. En sådan ordning skulle innebära ettför alla enhetligt sätt att ingå äktenskap där de ilag påbjudna kraven begränsas till vad som ärnödvändigt från praktisk synpunkt, som denenskilde ges möjlighet att utforma eventuellaceremonier efter eget gottfinnande. Förmotionärernas förslag talar även den omständighetenatt svensk rätt genom införandet av civiläktenskapskulle komma i bättre överensstämmelse med vad somsedan lång tid tillbaka gäller i många andra länder,exempelvis i Frankrike.Mot bakgrund av vad som anförts bör regeringenåterkomma med ett lagförslag som innebär införandeav civiläktenskap och att den kyrkliga vigselnfrånkänns sin rättsliga verkan. I avvaktan på ettsådant lagförslag bör regeringen ta initiativ tillde författningsändringar som krävs för att begreppenciviläktenskap och civil vigsel redan nu införs iäktenskapsbalken och därmed anslutandeförfattningar. Därmed skulle begreppsapparaten kommai bättre överensstämmelse med de begrepp som användsutomlands som risken för att den icke-kyrkliga vigseln förknippas med borgerlig politikundanröjs. De nya reglerna skall givetvis intepåverka redan ingångna äktenskap.Vad utskottet sålunda anfört bör , medbifall till motion L404 yrkandena 1 och 3, som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande vigselatt med bifall till motion 2000/01:L404yrkandena 1 och 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,5. Partnerskapsförrättare inom trossamfund(mom. 6)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Utskottet kan" och slutar med "yrkande9" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning attnuvarande lagstiftning inte är tillfredsställandenär det gäller möjligheten för homosexuella att ingåpartnerskap. En ordning som motsvarar den som finnsi lag om rätt att förrätta vigsel inomandra trossamfund än bör införasockså för partnerskap. Enligt utskottets mening börregeringen omgående lägga fram förslag som innebäratt partnerskap kan komma till stånd inomtrossamfund på samma sätt som äktenskap kan kommatill stånd inom sådana samfund.Vad utskottet sålunda anfört bör , medbifall till motionerna L444 yrkande 2, L454 yrkande2 och Ju724 yrkande 9, som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande partnerskapsförrättare inomtrossamfundatt med bifall till motionerna2000/01:L444 yrkande 2, 2000/01:L454yrkande 2 och 2000/01:Ju724 yrkande 9 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Anknytningskraven (mom. 8)(), (), ViviannGerdin (c) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Utskottet vill" och slutar med "utanbifall" bort ha följande lydelse:Partnerskapslagen har varit i kraft i mer än sexår, och enligt utskottets mening visar de gångnaårens erfarenheter att argumenten för nuvarandeanknytningskrav inte har den bärkraft som man antogvid lagens införande. Som framhålls i motionernamotverkar anknytningskravet inte problem med deninternationella rättstillämpningen, och vidare kanman nu säkert säga att någon partnerskapsturism inteär att befara om anknytningskravet avskaffas. Inteheller argumentet att andra länder skulle ställa sigtveksamma till att deras medborgare kan registrerasitt partnerskap här trots att de inte hartillräcklig anknytning till är bärkraftigt.Även om anknytningskravet nu har mjukats uppkvarstår, enligt utskottets mening, den principiellaproblematiken med ett sådant krav.