bet · GP01KRU1 · 2001-11-15 00:00:00 — Genom dispens kan grundbidrag beviljasvissa organisationer som annars enligt förordningeninte skulle kunna få sådant bidrag.Särskilt bidrag får lämnas till en organisation omdess ungdomsverksamhet eller en viss tillfälligverksamhet bland ungdomar är av sådan karaktär att densärskilt bör främjas eller om det finns annat särskiltskäl för sådant bidrag.Regeringen föreslår att skall godkänna attdet nuvarande grundbidraget skall ersättas med ettnytt. Regeringen anser att målen för statsbidraget tillungdomsorganisationerna inte skall förändras.Det nya grundbidraget skall bestå av tre olika nivåerpå kraven för bidrag. Syftet skall vara att en stor delav de ungdomsorganisationer som får statsbidrag iform av särskilt bidrag för sin reguljära verksamhet istället skall kunna få statsbidrag för denna verksamhetinom grundbidragssystemet. Nybildadeungdomsorganisationer kommer då att kunna komma in isystemet. Vidare kommer ungdomsorganisationerssituation att kunna beaktas.Det nuvarande särskilda bidraget skall behållas.Därigenom kommer det att alltjämt finnas enkompletterande stödform.Regeringen anger att även det nyagrundbidragssystemet kommer att innebära begränsningarnär det gäller bidragsmöjlighet för vuxenstyrdaorganisationer som helt eller delvis bedriververksamhet för ungdomar. De generationsövergripandeorganisationer som genom dispens fått statsbidrag skalläven fortsättningsvis kunna söka dispens.De nya statsbidragsreglerna skall tillämpas från ochmed och därmed ligga till grund förUngdomsstyrelsens beslut om sådana bidragför år 2004.MotionernaI motion 2001/02:Kr340 (m) yrkande anvisa ett med minskatanslag. Motionärerna anser att en omprövning avbidraget är nödvändig då de flestaungdomsorganisationer har fått minskat medlemsantal,medan ungdomsaktiviteter som inte får bidrag drar tillsig nya grupper av ungdomar.Frågan om komplettering av statsbidragssystemetbehandlas i ett antal motioner.Enligt fyra motioner väckta , nämligen2000/01:Kr293 (v) yrkande 4, 2000/01:Kr345 (kd) yrkande43, 2000/01:Kr516 (s) och 2000/01:Kr701 (mp) yrkande12, och tre motioner väckta under allmänna motionstiden2001, nämligen 2001/02:Kr247 (mp) yrkande 3,2001/02:Kr256 (v) och 2001/02:Kr422 (mp) yrkande 25,bör som sin mening tillkännage för regeringenatt bidragsreglerna för statligt bidrag tillungdomsorganisationer bör tillåtagenerationsövergripande verksamhet av olika slag.I två motioner, 2001/02:Kr203 (kd) och 2001/02:K407(fp), hemställs om ändrade bidragsregler för depolitiska ungdomsförbunden. Bidragen bör avse dels ettfast bidrag som är lika för alla organisationerna, delsett rörligt bidrag baserat på partiernas mandat iriksdagen. I motion 2001/02:K407 (fp) anförs att ettbidrag fördelat enligt medlemsantal strider motregeringsformens anonymitetsskydd för människorspolitiska åsikt.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det av regeringen föreslagna nyagrundbidragssystemet för statligt bidrag tillungdomsorganisationer bör införas, då det bl.a.underlättar för nybildade organisationer att kunnakomma in i systemet. Det är viktigt att förändrastatsbidragssystemet så att det inte hämmarföreningslivets utveckling och förnyelse.Utskottet anser vidare att de övergripande målen frånår 1994 för statsbidragssystemet skall varaoförändrade. Det betyder att målen ävenfortsättningsvis skall vara att främja demokratiskfostran, jämlikhet och jämställdhet, att medverka meningsfull fritid för barn och ungdomar samt attengagera fler ungdomar i föreningslivet. Det skallsåledes även fortsättningsvis aktivt prövas ombeviljade statsbidrag till en ungdomssorganisationsverksamhet bidrar till att uppfylla målen för bidraget.Utskottet föreslår att godkänner detföreslagna nya grundbidragssystemet, som skall börjatillämpas vid bidragsgivningen för år 2004.Utskottet har vid sin prövning av frågan om enkomplettering av statsbidragssystemet med regler, somgör bidrag till generationsövergripande verksamhetmöjligt mera generellt, funnit att ett sådant systembl.a. skulle innebära många praktiskaavgränsningsproblem och även kräva ett ökat anslag. Imotionerna har inte några konkreta lösningar på dessaproblem förts fram. Inte heller har någrakostnadsuppskattningar gjorts.Utskottet anser att det är ett mycket viktigt inslagi ungdomsorganisationernas verksamhet att ungdomarnasjälva har ett ansvar och att organisationerna inte ärvuxenstyrda. Det skall vara ungdomarnas egna intressenoch behov som styr verksamheten. Ungdomarna skall inteerbjudas verksamhet som valts för dem av vuxna.Utskottet anser dock - liksom regeringen - att degenerationsövergripande organisationer som genomdispens fått bidrag även fortsättningsvis skall kunnasöka dispens.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt avslår motionerna 2000/01:Kr293 (v)yrkande 4, 2000/01:Kr345 (kd) yrkande 43, 2000/01:Kr516(s) och 2000/01:Kr701 (mp) yrkande 12 samt2001/02:Kr247 (mp) yrkande 3, 2001/02:Kr256 (v) och2001/02:Kr422 (mp) yrkande 25.Vid /2000 behandlade utskottet motionerom statsbidraget till de politiskaungdomsorganisationerna (bet. 1999/2000:KrU4 s. 42-43).Både , som yttrade sig tillkulturutskottet över förslagen, och kulturutskottetansåg att om storleken på bidraget skulle görasberoende av ett partis riksdagsmandat skulle dettainnebära att huvudtankarna i gällande system frångicks.Det är nämligen omfattningen av organisationens egenverksamhet som skall avgöra bidragets storlek. Medhänvisning till de båda utskottens tidigare uttalandeavstyrker utskottet de nu aktuella motionerna2001/02:Kr203 (kd) och 2001/02:K407 (fp).Utskottet anser att bidraget tillungdomsorganisationerna är en viktig del avungdomspolitiken då det är ett stöd till ungdomars egetengagemang och möjligheter till inflytande. Utskottettillstyrker därför regeringens förslag tillmedelstilldelning under anslaget och avstyrker motion2001/02:Kr340 (m) yrkande 23 om en minskning avanslaget med 72 miljoner kronor.4.2 Övrigt inom ungdomspolitiken4.2.1 KUL-bidragMotionenI motion 2001/02:Kr279 (c) yrkande 4 återkommerCenterpartiet med ett förslag om att ett särskiltanslag benämnt KUL-bidrag skall inrättas för stöd tillungdomars kultur. Motionärerna föreslår att anslagetskall föras upp med 100 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade ett motsvarande yrkande ominförande av ett nytt anslag, KUL-bidrag, vidföregående (bet. 2000/01:KrU1 s. 112). Medhänvisning till vad utskottet där anförde, bl.a. om attbarn och ungdomar självfallet omfattas av detkulturpolitiska målet om allas delaktighet i kulturenoch att de allt är prioriterade inomkulturpolitiken och bör få del av de bidrag som lämnasunder kulturanslagen, avstyrker utskottet motion2001/02:Kr279 (c) yrkande 4.5 Folkrörelsepolitik (politikområde30)5.1 Anslagen inom folkrörelsepolitiken (30:1-30:4)5.1.1 Stöd till idrotten (30:1)InledningFrån anslaget utgår bidrag till () för den verksamhet som bedrivsav förbundet och till förbundet anslutnaorganisationer.De övergripande syftena med statsbidraget är attstödja verksamhet sombidrar till att utveckla barns och ungdomars intresse och benägenhet förmotion och idrott samt derasmöjligheter att utöva inflytande över och ta ansvar för sitt idrottande,gör det möjligt för alla människor att utöva idrott och motion,syftar till att ge kvinnor och män lika förutsättningar att delta iidrottsverksamhet,främjar integration och god etik,bidrar till att väcka ett livslångt intresse för motion och därmed främjaen god hälsa hos alla människor(prop. 1998/99:107, bet. 1999/2000:KrU3, rskr. 1999/2000:52).I propositionen anges att det hargenererats ett överskott från det värdeautomatspel somAB har koncession på att bedriva. Avöverskottet har tillförtsidrottsrörelsen . Denna siffra kanjämföras med det överskott på somgenererades från överskottet från värdeautomaterna ochsom tillfördes idrottsrörelsen år 2000.PropositionenFör att tillmötesgå behovet av förstärkta insatser ochresurser inom idrottsforskningen avser regeringen attäven tillföra ökade medel till detta ändamålinom ramen för anslaget Stöd till idrotten.Mot bakgrund av den positiva utvecklingen avöverskottet från värdeautomatspelet och av att detlokala aktivitetsstödet inte omfattarungdomar , bedömer regeringen att utrymme kanskapas inom anslaget, i den del som disponeras förlokalt aktivitetsstöd, för att stärka stödet tillspecialidrottsförbunden.En överföring på föreslås avregeringen från anslaget 30:1 Stöd till idrotten tillanslaget 30:4 Stöd till friluftsorganisationer.Anslaget för föreslås av regeringen anvisas455 240 000 kronor.Regeringen föreslår vidare att godkänner attregeringen på AB Svenska år 2002verkar för att bolagsstämman beslutar om ett stöd tillidrotten i form av ett bidrag på 60 miljoner kronor.MotionernaI motion 2001/02:Kr343 (c) i denna del föreslårmotionärerna att anslaget skall ökas med 7 miljonerkronor i förhållande till regeringens förslag.Motionärerna påpekar att många barn inte äraktiva i någon idrottsförening. Ökningen av medlen börenligt motionärerna användas till att bekostaskolgårdar och allmänna grönområden så att dessa kanlocka barnen till spontanidrott.I motionerna 2001/02:Kr419 (fp) yrkande 34 i denna del,2001/02:Kr427 (fp) yrkande 9 och 2001/02:Fi294 (fp)yrkande 18 i denna del föreslår motionärerna en höjningav anslaget med i förhållande tillregeringens förslag. De extra medlen skall enligtmotionärerna gå till idrottsforskning,dopningsbekämpning samt till integrations- ochjämställdhetsfrämjande insatser.Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett att förorda en medelsanvisningsom överstiger den som regeringen har föreslagit.Utskottet föreslår därför att avslårmotionerna 2001/02:Kr343 (c) i denna del, 2001/02:Kr419(fp) yrkande 34 i denna del, 2001/02:Kr427 (fp) yrkande9 och 2001/02:Fi294 (fp) yrkande 18 i denna del samtbeslutar att anvisa medel under anslaget i enlighet medregeringens förslag. Utskottet vill i sammanhangetpåminna om att det är viktigt att kommunerna bl.a.genom sin planering ser till att det finns grönområden,skolgårdar och lekplatser som stimulerar barnen tillrörelselekar och spontanidrott.Utskottet anser i likhet med regeringen att en del avöverskottet från AB Svenska Spels verksamhet skalllämnas som ett samlat bidrag till idrotten även . bör därför enligt utskottetsmening godkänna att regeringen på AB Svenska Spelsbolagsstämma verkar för att bolagsstämmanbeslutar om ett stöd till idrotten i form av ett bidragpå 60 miljoner kronor.5.1.2 Bidrag till allmänna samlingslokaler (30:2)InledningBidrag till allmänna samlingslokaler lämnas för köp,ny- eller ombyggnad, standardhöjande reparationer ellerför handikappanpassning som utförs utan samband medandra bidragsberättigande åtgärder.Inom anslaget avsätts dessutom medel tillUngdomsstyrelsen för fördelning av bidrag förinformationsinsatser och utredningsarbete avseendeungdomars nyttjande av samlingslokaler.I propositionen uppges att regeringen avser att seöver stödformen bl.a. vad gäller stödets effekter ochlokalernas betydelse för medborgarnas möjligheter tilldeltagande och inflytande i samhällslivet och i depolitiska processerna. Utskottet har inhämtat attregeringen avser att besluta omdirektiv för en utredning.PropositionenRegeringen föreslår att under anslagetanvisar 19 miljoner kronor.MotionernaMotionärerna bakom motion 2001/02:Kr216 (s, v, mp)föreslår att anslaget skall ökas med 10 miljoner kronori förhållande till regeringens förslag och att underanslaget således skall anvisas 29 miljoner kronor.Motionärerna påpekar bl.a. att samlingslokalerna är enav de viktiga grundpelarna i vårt demokratiska samhälleoch att samhället måste erbjuda en infrastruktur avallmänna samlingslokaler för det engagemang som denideella sektorn genererar (yrkande 1).Även motionärerna bakom motionerna 2001/02:Kr283 (kd),2001/02:Kr414 (kd) yrkande 7, 2001/02:Kr416 (kd)yrkande 5 i denna del och 2001/02:N265 (kd) yrkande 8föreslår en ökning av anslaget med iförhållande till regeringens förslag. Motionärernaframhåller att bidragen är väsentliga inte minst ur ettlokalt och regionalt utvecklingsperspektiv samt attsamlingslokalerna ofta är den enda samlingspunkten förbarn- och ungdomsarbete samt för kulturverksamhet.Motionärerna bakom motionerna 2001/02:Kr288 (c) och2001/02:Kr343 (c) i denna del föreslår att samhälletbör stödja upprustning och standardhöjningar avallmänna samlingslokaler med ytterligare 21 miljonerkronor i förhållande till regeringens förslag, dvs. 40miljoner kronor till anslaget sammanlagt. Motionärernaframhåller att statsbidraget till de allmännasamlingslokalerna skall ses som del av satsningarna påatt hela skall leva och utvecklas.I motion 2001/02:Kr411 (c) vill motionären att anslagetskall räknas , dvs. 31miljoner kronor mer än vad regeringen föreslagit.Motionären understryker att tillgången tillsamlingslokaler är grundläggande förlandsbygdsutvecklingen.Enligt motionärerna bakom motion 2001/02:Kr412 (s) börstödet utökas och utvecklas.Motionärerna bakom motion 2001/02:So616 (s, v, kd, c,fp, mp) anser att frivilligorganisationerna bör stöttasoch att detta bör ske genom en förstärkning av anslagettill allmänna samlingslokaler (yrkande 7).I motion 2001/02:Kr281 (s) framhålls vikten av attstatliga medel även i fortsättningen finns för byggandeav allmänna samlingslokaler.Enligt motionärerna bakom motion 2001/02:Kr340 (m) böranslaget avskaffas. Motionärerna anser det vara enkommunal uppgift att tillgodose behovet avsamlingslokaler. Bidraget till handikappanpassning avlokalerna bör enligt motionärerna anslås från ett annatutgiftsområde (yrkande 24).I motion 2001/02:Kr209 (c) föreslås att medel underanslaget skall avsättas för att de hörselskadadesproblem skall uppmärksammas och åtgärdas (yrkande 2).Motionärerna bakom motion 2001/02:So240 (c) hemställeratt en översyn av bidraget görs ur handikappsynpunkt(yrkande 18).Enligt motionärerna bakom motion 2001/02:Kr280 (c) börden översyn som skall ske göras i en parlamentarisktsammansatt kommitté och utföras i former som gör attföreträdare för förenings- och kulturliv kan följaarbetet.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med flertalet motionärer attde allmänna samlingslokalerna är av stor betydelse fören rad olika organisationer och är en viktiggrundpelare i det demokratiska samhället.Samlingslokaler i hela landet bidrar till att stärkaden lokala identiteten, gemenskapen och demokratin. Omdessa viktiga värden skall kunna vidmakthållas ochutvecklas krävs det enligt utskottet goda mötesplatser.För att göra detta möjligt anser utskottet att anslagetbör tillföras utöver regeringensförslag. bör därför med bifall till motion2001/02:Kr216 (s, v, mp) yrkande 1 och delvis bifalltill regeringens förslag och till motionerna2001/02:Kr281 (s), 2001/02:Kr283 (kd), 2001/02:Kr412(s), 2001/02:Kr414 (kd) yrkande 7, 2001/02:Kr416 (kd)yrkande 5 i denna del, 2001/02:N265 (kd) yrkande 8 och2001/02:So616 (s, v, kd, c, fp, mp) yrkande 7 samt medavslag på motionerna 2001/02:Kr288 (c), 2001/02:Kr340(m) yrkande 24, 2001/02:Kr343 (c) i denna del och2001/02:Kr411 (c) anvisa 29 miljoner kronor.Beträffande yrkandet i motion 2001/02:Kr209 (c) omhjälpmedel för hörselskadade i allmänna samlingslokaleranser utskottet att det får ankomma på attpröva och mot varandra väga ansökningar om bidrag tillde olika ändamål som kan finansieras inom anslaget.Utskottet avstyrker därmed motion 2001/02:Kr209 (c)yrkande 2.Beträffande den översyn av bidraget urhandikappsynpunkt som efterlyses i motion 2001/02:So240(c) utgår utskottet från att en sådan översyn kommeratt ske när regeringen nu ser över stödformen.Utskottet avstyrker därmed motion 2001/02:So240 (c)yrkande 18.Som angetts ovan har regeringen för avsikt atttillkalla en särskild utredare för att undersöka ochanalysera frågor rörande allmänna samlingslokaler.Utskottet finner inte skäl för att hasynpunkter på sammansättningen och utredningensbedrivande i enlighet med motionärernas hemställan imotion 2001/02:Kr280 (c). Utskottet förutsätter dockatt utredningsarbetet kommer att ske i sådana formeratt företrädare för förenings- och kulturliv kan följaarbetet. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 2001/02:Kr280 (c).5.1.3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centralaverksamhet (30:3)InledningBidraget skall användas till kostnader förkvinnoorganisationernas centrala verksamhet samt förförnyelse och utveckling av verksamheten.Målet för statsbidraget är att stärka kvinnornasställning i samhället i syfte att uppnå jämställdhetmellan kvinnor och män.En särskild utredare som har sett över statsbidragettill kvinnoorganisationer överlämnade år 2000betänkandet Statligt stöd till kvinnoorganisationer ochjämställdhet (SOU 2000:18). Betänkandet bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.PropositionenÅr 2002 förs ett engångsbelopp om 1,5 miljoner kronoröver från utgiftsområde 14, anslaget 24:2 Särskildajämställdhetsåtgärder. Under utgiftsområde 14 anförsatt beloppet avses användas för stöd till s.k.paraplyorganisationer.Regeringen föreslår att under anslagetanvisar 4 932 000 kronor.MotionenMotionärerna bakom motion 2001/02:Kr340 (m) anser attden största delen av stödet till kvinnoorganisationernabör flyttas till utgiftsområde 14. Anslaget bör därmedminska med i förhållande tillregeringens förslag (yrkande 25).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att stödet till kvinnoorganisationernafyller en viktig funktion för att upprätthålla ochvidareutveckla kvinnors position i det svenskasamhället. I avvaktan på regeringens ställningstagandetill betänkandet Statligt stöd tillkvinnoorganisationer och jämställdhet (SOU 2000:18)anser utskottet i likhet med regeringen att anslagetengångsvis bör ökas med . Utskottettillstyrker därmed regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker motion 2001/02:Kr340 (m)yrkande 25.5.1.4 Stöd till friluftsorganisationer (30:4)InledningUnder anslaget anvisas medel för att ge bidrag tillfriluftsorganisationer.Stödet till friluftsorganisationerna ingick till ochmed som en del av anslaget Stöd till idrotten.Från och med år 2000 utgör statens stöd ett eget anslagriktat direkt till främjandeverksamheten.Under år 1999 genomförde en arbetsgrupp inomRegeringskansliet en översyn av statens stöd tillfriluftsorganisationer (Ds 1999:78). Arbetsgruppenföreslog bland annat att det dåvarande statligafriluftsstödet som anvisats via idrottsanslaget ifortsättningen skulle kunna utgå under ett särskiltanslag till ideella organisationer som bedriver ellerfrämjar friluftsliv och i övrigt fyller de villkor somställs. Det statliga stödet borde enligt arbetsgruppeni första hand ges i form av organisationsbidrag.Organisationerna skall själva lägga fast målet för sinverksamhet. I de fall staten och organisationerna äröverens om att viss verksamhet är särskilt angelägenatt driva bör staten enligt arbetsgruppen även kunna geverksamhetsbidrag.PropositionenFör att stärka friluftslivet och dess organisationerföreslår regeringen att anslaget 30:4 Stöd tillfriluftsorganisationer ökar med frånoch med . Finansieringen sker genom överföringfrån anslaget 30:1 Stöd till idrotten.Regeringen föreslår att anslaget för anvisas15 miljoner kronor.MotionenMotionärerna bakom motion 2001/02:Kr340 (m) anser attstödet till friluftsorganisationer skall minskas med 4miljoner kronor i förhållande till regeringens förslag(yrkande 26).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning beträffandestödets storlek och tillstyrker i enlighet härmedregeringens förslag till medelsanvisning och avstyrkermotion 2001/02:Kr340 (m) yrkande 26.5.2 Övrigt inom folkrörelsepolitiken5.2.1 Utveckling av den ideella sektornTidigare riksdagsbehandlingStöd till ideell verksamhet infördes fr.o.m. budgetåret1993. Stödet skulle stimulera organisationer som bedrevbarn- och ungdomsverksamhet att starta eller ta öververksamheter som bedrevs i offentlig regi. Syftet varatt utveckla generationsövergripande verksamheter i nyaformer. Anslaget uppgick till (prop.1992/93:100 bil. 14 s. 113-114, bet. 1992/93:KrU12,rskr. 1992/93:196). Året därpå tillsatte regeringenBeredningen för främjande av den ideella sektornsutveckling (C 1993:A). Syftet var att initiera olikautrednings- och forskningsprojekt för att utveckla denideella sektorn och att se över rollfördelningen mellanideell, offentlig och privat sektor (prop. 1993/94:100bil. 14 s. 23-25).Riksdagen beslutade med anledning av förslag ibudgetpropositionen att stödet fr.o.m. år1997 skulle riktas i större utsträckning och främst gestill sådana projekt som bedömdes som strategisktintressanta för en demokratisk utveckling. Regeringenbetonade i propositionen särskilt intresset av att fåtill stånd projekt i storstädernas förortsområden. Medhänsyn till att anslaget fick en förändrad inriktningbytte anslaget namn till Stöd till demokratiutveckling.Anslaget uppgick till (prop. 1996/97:1utg.omr. 17, bet. 1996/97:KrU1 s. 206, rskr.1996/97:132).I 1998 års budgetproposition föreslogs av regeringenoch beslutades av att anslaget Stöd tilldemokratiutveckling skulle föras över frånutgiftsområde 17 till utgiftsområde 8 Invandrare ochflyktingar. Stödet skulle ingå i ett nytt anslagbenämnt Integrationsåtgärder. Anslaget skulle enligtregeringen disponeras för åtgärder för att stimuleraintegrationsprocessen i samhället samt för åtgärder somförebygger och motverkar diskriminering,främlingsfientlighet och rasism. Anslaget tilldelades68 097 000 kronor.MotionernaMotionärerna bakom motionerna 2001/02:Kr414 (kd)yrkande 1 och 2001/02:Kr416 (kd) yrkande 5 i denna delframhåller bl.a. att den ideella sektorn är en kraftoch en tillgång i det kulturella nätverket som inte kandirigeras uppifrån, men som kan stödjas på ett positivtsätt av statsmakterna. Motionärerna vill se en nystartpå det nationella stödet för utveckling av den ideellasektorn och anser därför att ett nytt anslag börinrättas som bör tillföras 5 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill i likhet med motionärerna framhållavikten av den verksamhet som sker inom den socialaekonomin eller den s.k. tredje sektorn, dit bl.a.ideella föreningar, vissa stiftelser, kooperativ ochliknande sammanslutningar brukar hänföras. Utskottet ärdock inte berett att som motionärerna föreslårtillstyrka att medel omfördelas från andra anslag inomgivna ramar för utgiftsområde 17 i syfte att införa ett nytt anslag för de ändamålsom tas upp i motionen. Utskottet avstyrker därförmotionerna 2001/02:Kr414 (kd) yrkande 1 och2001/02:Kr416 (kd) yrkande 5 i denna del.6 Utbildningspolitik underutgiftsområde 17 (politikområde 25)6.1 Anslagen inom folkbildningspolitiken(25:1-25:3)6.1.1 Bidrag till folkbildningen (25:1)InledningRegeringen redovisar under utgiftsområde 16 Utbildningoch universitetsforskning sina insatser, sinresultatbedömning samt analys och slutsatserbeträffande folkbildningen (prop. 2001/02:1, volym 8,s. Förslaget om medelsanvisning under anslagetåterfinns emellertid under utgiftsområde 17 Kultur,medier, trossamfund och fritid.Den redan i föregående års budgetpropositionaviserade utredningen för att genomföra en statligutvärdering av folkbildningen har tillsatts avregeringen (dir. 2001:74). Uppdraget skall redovisassenast den 15 mars 2004.PropositionenDen särskilda satsningen på vuxenutbildning,, avslutas som projekt den 1 juli 2002.Riksdagen har godkänt att ett nytt riktat statsbidraginförs , vilket inordnasi det generella folkbildningsanslaget (prop.2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). beräknas medel för ca 8 700 platservid folkhögskolor inom den särskilda satsningen påvuxenutbildning.Till utvecklings- och försöksverksamhet inomfolkhögskolor och studieförbund beräknar regeringen . Till föreningen folkhögskola iGenève föreslås medel motsvarande föregående årstilldelning. För utveckling av läromedel som riktar sigtill studerande som har teckenspråk som första språkhar ca beräknats underutgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning,anslaget 25:14 Nationellt centrum för flexibeltlärande.