bet · GO01JuU18 · 2001-06-13 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01JuU18Redogörelse för ärendetVåren 1998 gav regeringen en särskild utredare iuppdrag att utvärdera hur de nya regler förhandläggning av ungdomsmål som trädde i kraft den 1mars 1995 har tillämpats, om syftet med reglerna haruppnåtts och vilka effekter i övrigt som de nyareglerna har haft hos polis, åklagare och domstolsamt inom socialtjänsten.Uppdraget genomfördes i huvudsak genomenkätundersökningar hos berörda myndigheter.Utredningen överlämnade i september 1999betänkandet Handläggning av ungdomsmål - enutvärdering av ungdomsmålsreform (SOU1999:108). Betänkandet har remissbehandlats.Regeringens förslag i detta ärende bygger på detnämnda utredningsbetänkandet och remissbehandlingenav det.Regeringens lagförslag har granskats av Lagrådet.Förslagen har i huvudsak godtagits men Lagrådet harframfört kritik i den del som handlar omspecialisering i domstolarna. Regeringen har tillskillnad från Lagrådet ansett att specialiseringen idetta avseende bör finnas kvar men följt Lagrådetssynpunkter på hur regeln bör utformas.Regeringens lagförslag finns i bilaga 2.Med anledning av propositionen har det väckts enmotion. I detta ärende behandlar utskottet härutövernågra motionsyrkanden som väckts . I detta ärende behandlar utskottet ettregeringsförslag om ändringar av de särskilda reglersom gäller för handläggning av ungdomsmål.Regeringens förslag tar bl.a. upp reglerna om vilkadomare som skall handlägga ungdomsmål, rätten tilloffentlig försvarare, medverkan vidhuvudförhandlingen och utredningar rörandebrottsmisstänkta barn . Lagändringarnaföreslås träda i kraft den 1 juli 2001.Förutom en motion som väckts med anledning avpropositionen tar utskottet också upp någramotionsyrkanden som väckts . Motionerna handlar i huvudsakom föräldrars medverkan i förfarandet när unga begårbrott.Utskottet föreslår att antar regeringensförslag och avslår motionerna.I ärendet finns två reservationer från (m) och ettsärskilt yttrande från (kd). I proposition 2000/01:56 har regeringen() föreslagit att riksdagenantar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1964:167) med särskildabestämmelser om unga lagöverträdare,2. lag om ändring i telelagen (1993:597),3. lag om ändring i lagen (1976:371) ombehandlingen av häktade och anhållna m.fl. 2000/01:Ju3 av m.fl. (m) vari yrkas:1. slopar vårdnadshavares rätt tillersättning enligt 26 § tredje stycket lagen(1964:167) med särskilda bestämmelser om ungalagöverträdare i enlighet med vad som anförs imotionen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om föräldrars medverkani mål med brottsmisstänkta barn.3. begär att regeringen lägger framförslag till registrering av minderårigalagöverträdare i enlighet med vad som anförs imotionen.Motioner från allmänna motionstiden2000/01:Ju907 av () vari yrkas:4. begär att regeringen lägger framförslag vad gäller polisens rätt att registrerabrottsmisstänkta ungdomar , i enlighetmed vad som anförs i motionen.2000/01:Ju929 av m.fl. (m) vari yrkas:9. beslutar ändra lagen om ungalagöverträdare så att föräldrars roll underutredning och domstolsprocess stärks i enlighet medvad som anförs i motionen.10. beslutar ändra lagen om ungalagöverträdare så att rätten till ersättning förinställelse vid domstol slopas för föräldrar ienlighet med vad som anförs i motionen.11. begär att regeringen lägger framförslag till registrering av minderårigalagöverträdare i enlighet med vad som anförs imotionen. Handläggningen av ungdomsmålUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att antarregeringens förslag i dess helhet. I huvudsakrör förslaget rätten till offentligförsvarare, vilka domare som skall handläggaungdomsmål, medverkan ochhandläggningen av ärenden som gäller brottbegångna av barn . Utskottetföreslår också att avslår motionersom går ut på att föräldrar skall varaskyldiga att närvara vid polisförhör när barnunder misstänks för brott och videventuellt därpå följande rättegång.Slutligen föreslår utskottet att riksdagenavslår motioner om att slopa vårdnadshavaresrätt till ersättning för inställelse vidhuvudförhandling. Jämför reservation 1 (m).AllmäntHandläggningen av ungdomsmål regleras i huvudsak avbestämmelserna i lagen (1964:167) med särskildabestämmelser om unga lagöverträdare (LUL). Ipropositionen föreslår regeringen att kravet på attde lagfarna domare och nämndemän som prövar målenligt lagen om unga lagöverträdare skall varasärskilt lämpade för uppgiften tas bort. För attbibehålla specialiseringen föreslås i stället att delagfarna domare och nämndemän som prövar sådana målskall vara särskilt utsedda av domstolen föruppgiften. I syfte att möjliggöra för företrädareför att i ökad utsträckning delta vidlagföringen av unga lagöverträdare föreslås attdomstolarna skall underrätta omtidpunkt för huvudförhandling i de fallsocialtjänstens yttrande har inhämtats av åklagareeller domstol. Tillämpningsområdet för den särskildabestämmelsen om offentlig försvarare vidgas också.Vidare föreslås åtgärder för att förbättrahandläggningen av ärenden som gäller brott begångnaav barn som inte har fyllt . I den delenföreslås att ett särskilt skyndsamhetskrav skallinföras, att utredningen skall ledas av en särskiltlämpad polisman eller åklagare och att den unge vidåterfall i brott om möjligt skall ställas införsamma polisman eller åklagare. Det föreslås ocksåatt polisens möjligheter att vidta inledandeutredningsåtgärder skall vidgas. I syfte atttydliggöra vikten av vårdnadshavarnas eller andrafostrares medverkan föreslås att dessa skall kallastill förhör med den unge. Slutligen föreslås attäven de lagfarna domare och nämndemän som prövar enbevistalan skall vara särskilt utsedda föruppgiften. Lagändringarna föreslås träda i kraft den1 juli 2001.Utskottet konstaterar att den utvärdering somgenomförts pekat på en del brister i regelverketkring handläggningen av ungdomsmål. De nuföreliggande lagförslagen innebär att åtgärdervidtas för att rätta till dessa. Utskottet ställersig alltså i princip bakom regeringens förslag. Tillfrågan om föräldrars medverkan återkommer utskottetnedan.Närvaroplikt och ersättning för inställelseI motionerna Ju3 och Ju929 (båda m) hävdas attregeringens förslag borde ha gått längre och attreglerna om kallelse till polisförhör och rättegångbör ändras så att det generellt sett blir enskyldighet för den som är förälder att närvara viddessa tillfällen. I motionerna yrkas vidare atträtten till ersättning för inställelse tas bort i defall där vårdnadshavare hörs i en rättegång mot denunge.Bestämmelserna i innebär såvitt nu är aktuelltsammanfattningsvis följande. När någon som är under18 år misstänks för brott skall vårdnadshavareneller annan som svarar för den unges vård ochfostran kallas till förhör med den unge hos polisen,om det inte är till men för utredningen ellersärskilda skäl talar däremot. Företrädare försocialtjänsten skall också närvara, om det ärmöjligt och det kan ske utan men för utredningen. Ifråga om barn som misstänks ha begått brott före 15års ålder skall både vårdnadshavaren ochsocialtjänsten underrättas om att en utredning harinletts. Vårdnadshavaren behöver dock inteunderrättas, om det finns särskilda skäl mot det.Vid utredning i dessa fall skall socialtjänstennärvara, om inte hinder möter.Om det väcks åtal, skall vårdnadshavaren ellerannan fostrare underrättas om tidpunkten förförhandlingen. Avser åtalet ett brott på vilket detkan följa fängelse skall vårdnadshavaren höras, omdet kan ske och det inte finns särskilda skäl motdet.Om vårdnadshavaren eller en annan fostrare hörs ien huvudförhandling mot barnet, har han rätt tillersättning enligt samma regler som gäller förvittnen.Av motiven till nämnda regler (prop. 1994/95:12 s.97 f) framgår att med annan fostrare avsesfosterföräldrar och andra, t.ex. far- ellermorföräldrar, som den unge bor hos. Det får avgörasfrån fall till fall vem som skall underrättas ochkallas, om det inte är klart att de legalavårdnadshavarna också har det faktiska ansvaret förden unge.Regeringen lägger inte fram något förslag omändring av dessa regler.Den enkätundersökning som ligger till grund förregeringens förslag tyder på att den ungesvårdnadshavare i stor utsträckning medverkar vidpolisförhör. Enligt utredningens mening är dennamedverkan tillräcklig. Utredningen har inte funnitskäl att förena vårdnadshavarens kallelse med viteeller någon annan sanktion.När det gäller närvaron vid huvudförhandling idomstol anför utredningen att enkätresultatet visaratt vårdnadshavare medverkar i stor omfattning ävenvid huvudförhandlingen. Av underrättelsen ochkallelsen till vårdnadshavaren bör dock enligtutredningen framgå att det vid behov finns möjlighetatt anlita tolk om behovet anmäls innanförhandlingen. En liknande upplysning bör enligtutredningen också finnas i polisens och åklagarnasunderrättelser och kallelser till vårdnadshavare.Utskottet har tidigare avstyrkt liknande yrkandenom föräldrars närvaroplikt m.m. med hänvisning tillden pågående beredningen av det nu föreligganderegeringsförslaget (se senast bet. 1999/2000:JuU16s. 21 f).Utskottet har inhämtat att det inomRegeringskansliet pågår ett arbete med att se överreglerna om kallelse till sammanträde i vissa fall.Inom ramen för det arbetet kommer frågan om kallelsetill huvudförhandling av föräldrar som inte ärvårdnadshavare att tas upp.Utskottet har naturligtvis ingenting emot att ävenföräldrar som inte är vårdnadshavare engagerar sig isina barns utveckling. Det bör emellertid påpekasatt det inte bara är vårdnadshavaren som kan kallas.Även andra fostrare kan komma i fråga.Utskottet konstaterar vidare att den utvärderingsom gjorts av gällande regler tyder på en godnärvaro vid polisförhör och huvudförhandling.Utvärderingen motiverar alltså inte någon förändringi den riktning som motionärerna efterfrågar. Etttvång att närvara skulle för övrigt vara mycketsvårt att upprätthålla i praktiken utan storakostnader. I sammanhanget vill utskottet anmärka attutskottet ser positivt på utredningens förslag attmöjligheten till tolk skall framgå av kallelsen.Avslutningsvis vill utskottet påpeka att det ivissa fall rent av kan vara olämpligt att kalla densom inte är vårdnadshavare. Här tänker utskottet påsituationer där den andra föräldern av domstolbedömts olämplig som vårdnadshavare på grund avmissbruk eller brottslighet. Vilka dessa fall är kaninte avgöras på förhand och det kan inte gärnakrävas att polisen eller tingsrätten efterforskarskälet till att inte den andra föräldern också ärvårdnadshavare.Utskottet är således inte berett att ställa sigbakom önskemålet om att ålägga föräldrar enskyldighet att närvara. Att föräldranärvaro normaltär önskvärd är en annan sak. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motionerna Ju3 och Ju929 i häraktuella delar.Såvitt gäller frågan om ersättning för inställelsekonstaterar utskottet att utredningen har funnit attvårdnadshavarnas medverkan är stor. Utskottet seringen anledning att ifrågasätta denna bedömning. Enomfattande medverkan från vårdnadshavare och andrafostrare har ett stort värde. Om rätten tillersättning för inställelse skulle slopas kan det ivart fall inte uteslutas att denna medverkan skulleäventyras. Detta är utskottet inte berett attmedverka till. Utskottet föreslår att riksdagenavslår motionerna Ju3 och Ju929 i här aktuelladelar.Registrering av brottsmisstänktabarn under 15 årUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotioner om att barn skall kunnaregistreras också i det centralamisstankeregistret och inte bara - som ärfallet - i de lokala register som förslänsvis. Jämför reservation 2 (m).I motionerna Ju3, Ju907 och Ju929 (alla m)efterfrågas en möjlighet att centralt registrerabarn som begått brott. Motionärernaanser att det skulle ha stor betydelse för polisensbrottsbekämpande och brottsförebyggande arbete ommisstankeregistret omfattade barn som ärskäligen misstänkta för brott. Dessutom skullemöjligheten till tidigt ingripande mot barn sombegår brott öka.Frågan tas inte upp i propositionen.Misstankeregistret innehåller uppgifter om den somfyllt och som enligt förundersökningsledarensbedömning är skäligen misstänkt för bl.a. brott motbrottsbalken eller andra brott för vilket svårarestraff än böter är föreskrivet [se 3 § lagen(1998:621) om misstankeregister].Brottsmisstänkta barn registreras dock i polisensRAR-system. RAR står för Rationell Anmälnings Rutinoch är ett datasystem för brottsanmälningar på lokalnivå. Detta innebär att det är möjligt att på varjepolismyndighet, dvs. i varje län, registrera barnunder som misstänks för brott. I vilkenutsträckning detta sker är dock inte känt.I anslutning till en diskussion om innehållet ibelastningsregistret anförde regeringen (prop.1997/98:97 s. 80), efter att ha redogjort fördittills gällande regler som på denna punktöverensstämmer med den nya regleringen, att detdäremot inte finns hinder mot att registrera barn ide arbetsregister som kan finnas hos polisen medanen utredning pågår. Det finns, anförde regeringenvidare, inte heller något som hindrar att i sökbarform spara de sista utredningshandlingarna ombarnet. Regeringen tog vidare uppintegritetsaspekten som, enligt regeringen, vägertungt särskilt i fråga om barn ochhänvisade härutöver till skyldigheten för polisenatt anmäla brott av barn till socialnämnden (6 §LUL). Regeringens slutsats var att det i vart fallvid det tillfället inte borde införas någonmöjlighet att registrera minderåriga.Utskottet fann inte skäl till annan inställningoch avstyrkte såväl i sitt betänkande ompolisregisterlagstiftningen som om påföljdssystemet(bet. 1997/98:JuU20 och JuU21) yrkanden som gick utpå att införa en möjlighet att registrera barn under15 år.När utskottet senast (bet. 1999/2000:JuU16 s. 14f) behandlade denna fråga ansåg utskottet att detinte framkommit något som motiverade en annanbedömning än den utskottet gjort tidigare.Utskottet vidhåller den redovisadeuppfattningen, och utskottet föreslår att riksdagenavslår motionerna Ju3, Ju907 och Ju929 i häraktuella delar. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Föräldrars närvaro vid förhör ochrättegångRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju3yrkande 2 och 2000/01:Ju929 yrkande 9.2. Föräldrars ersättning för inställelseRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1964:167) med särskildabestämmelser om unga lagöverträdare såvitt avser26 § och avslår därmed motionerna 2000/01:Ju3yrkande 1 och 2000/01:Ju929 yrkande 10.Reservation 1 (m)3. Handläggningen av ungdomsmålRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1964:167) med särskildabestämmelser om unga lagöverträdare såvitt detinte omfattas av utskottets förslag ovan.4. Lagförslagen i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag till1. lag om ändring i telelagen (1993:597),2. lag om ändring i lagen (1976:371) ombehandlingen av häktade och anhållna m.fl.5. Registrering av brottsmisstänkta barnunder 15 årRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju3 yrkande3, 2000/01:Ju907 yrkande 4 och 2000/01:Ju929yrkande 11.Reservation 2 (m)den 13 mars 2001På justitieutskottets vägnarFredrik ReinfeldtFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: FredrikReinfeldt (m), (), (), (), (),(), (),(), (), YvonneOscarsson (v), (), (), (c), (), AnitaSidén (m) och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Föräldrars ersättning för inställelse(punkt 2)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1964:167) med särskildabestämmelser om unga lagöverträdare såvitt avser 26§, dock att fjärde stycket utgår. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:Ju3 yrkande 1 och2000/01:Ju929 yrkande 10.StällningstagandeEftersom vi anser att det bör vara en plikt för allaföräldrar, oavsett om de är vårdnadshavare ellerinte, att närvara vid rättegång mot sina barn börnågon ersättning för inställelsen inte betalas. 26 §i LUL bör ändras i enlighet härmed.2. Registrering av brottsmisstänkta barn under15 år (punkt 5)av (), () ochJeppe () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motionerna2000/01:Ju3 yrkande 3, 2000/01:Ju907 yrkande 4 och2000/01:Ju929 yrkande 11 som sin mening förregeringen vad som anförts i denna reservation.StällningstagandeDet är inte tillfredsställande att en fjortonåringsom grips av polisen kan synas ha ett fläckfrittförflutet trots att han gjort sig skyldig tillomfattande brottslighet. Den möjlighet polisen hartill registrering är otillräcklig bl.a. då denendast omfattar händelser inom den enskildapolismyndigheten. Det handlar inte heller omregistrering av brottsmisstanke i egentligbemärkelse utan om en brottsanmälan där en misstänktgärningsman kan anges. Enligt vår mening börminderåriga som misstänks för brott registreras imisstankeregistret så snart de övrigaförutsättningarna för registrering i detta registerär uppfyllda. Det ankommer på regeringen att läggafram ett lagförslag i saken.Särskilt yttrandeSärskilda ungdomsmålsdomareIngemar Vänerlöv (kd) och ()anför:När den nuvarande specialiseringen i fråga omhandläggningen av ungdomsmål infördes yrkadevi avslag på förslaget i den delen. Skälen för detvar bl.a. att en sådan ordning hotar domarnassjälvständighet och integritet eftersom domarenslämplighet att handlägga den aktuella typen av målprövas av hans chef. Vi påpekade att lagen intenärmare anger hur denna lämplighet skallmanifesteras.Utnämning till ordinarie domare föregås av ettnoggrant förfarande och sådana domare skyddas ocksåav särskilda regler i regeringsformen som innebäratt de i princip inte kan avsättas. Den som betrottsmed ett sådant ämbete måste rimligen anses lämpligatt handlägga ungdomsmål utan ytterligare engranskning av vederbörande domstolschef.Den utvärdering som gjorts visar på desvårigheter vi befarade redan i samband med attlagstiftningen infördes. Med det förslag somregeringen nu lägger fram om ändring i regelverkethar vårt synsätt vunnit gehör.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslag