bet · GO01SfU10 · 2001-03-06 00:00:00 — Därför bör inte statendetaljreglera hur arbetstid skall disponeras på detsätt som föreslås. Bland annat därför börförslaget om lagfäst arbetstidsförkortning avslås(yrkande 2).Moderaterna anser också att eftersom regeringensförslag riskerar att påverka samhällsekonomin ochkvinnornas ställning på arbetsmarknaden börkonsekvenserna av bl.a. lagfäst arbetstid ochförläggning av delledighet utredas innan beslutfattas i dessa frågor (yrkande 4).Kristdemokraterna förespråkar i motion Sf12 att detbör införas en treårig rätt till tjänstledighet isamband med föräldraskap (yrkande 6). Ledighetenskall kunna disponeras av föräldrarna på det sätt desjälva väljer.Möjligheterna till flexibel arbetstid börunderlättas så att arbetstagaren tillsammans medarbetsgivaren kan välja hur arbetstiden skallförläggas (yrkande 8). Möjligheterna att arbeta frånhemmet bör tas till vara i högre grad än vad som ärfallet . Sådana möjligheter för arbetstagarenbör också kunna kombineras med ekonomiska insatserfrån stat och kommun. Den enskildes arbete bör ocksåkunna organiseras så att frivillig arbetsdelningoch/eller att tjänstledighet underlättas.Kristdemokraterna välkomnar förslaget omförtydligande av föräldraledighetslagen när detgäller arbetstagarens önskemål om förläggning av denförkortade arbetstiden liksom förslaget om attinföra en femte förmånsnivå i föräldraförsäkringen.Partiet anser dock att denna flexibilitet bör finnaskvar även när föräldraförsäkringen upphör. Ett sättatt uppnå detta är att införa ett barnomsorgskonto.Centerpartiet anser i motion Sf11 att det börinföras en redovisning i företags och förvaltningarsverksamhetsberättelser av vilka möjligheterarbetstagarna har till föräldraledighet och hur detfaktiska uttaget av föräldraledighet ser ut (yrkande1). Genom ett sådant förfarande skulle detsynliggöras hur många män resp. kvinnor som ipraktiken utnyttjar sin föräldraledighet, vilketskulle kunna underlätta för framför allt män att taut sin ledighet.Partiet anser vidare att den i propositionenföreslagna förändringen i fråga om förläggning avdelledighet bör avslås bl.a. då den slår olika motolika typer av företag som den iförlängningen kan misstänkas leda till attarbetsgivarna, ännu mer än vad som är fallet ,drar sig för att anställa arbetslösasmåbarnsföräldrar. Det är därför tveksamt om denföreslagna förändringens positiva effekter vad avservalfrihet för arbetstagaren uppväger deinskränkningar som den kan komma att medföra för detenskilda företaget. Förslaget bör därför avslås(yrkande 7). Frågan bör i stället utredas, vilketlämpligen kan göras inom ramen för den översyn avarbetstidslagen, semesterlagen och övrigledighetslagstiftning som regeringen har fattatbeslut om.Utskottets bedömningParallellt med detta yttrande behandlararbetsmarknadsutskottet ett antal motioner som berörfrågor om arbetstid och ledighet m.m. i ett egetbetänkande, AU9. Utskottet redovisar där sinanärmare överväganden vad avser dessa frågor.Rörande de nu aktuella motionerna vill utskottetanföra följande.Både och motsätter sigförslaget om delledighetens förläggning och anseratt frågan bör utredas ytterligare innan beslutfattas.Utskottet kan erinra om att det i en radbetänkanden har understrukit betydelsen avatt arbetstagare ges bättre möjligheter att förenaarbete och föräldraskap. Utskottet föreslog t.ex. ibetänkande 1994/95:AU16 Ny föräldraledighetslag m.m.ett tillkännagivande om sin syn på frågan omförläggning av föräldraledigheten när arbetstagarenvill minska sin dagliga arbetstid. Utskottet ansågatt, om överenskommelse inte träffats om hurledighet skall tas ut ,arbetstagaren själv bör få bestämma i fråga omledighetens närmare förläggning och därmedsammanhängade frågor. En förutsättning måste dockenligt vad utskottet anförde vara att förläggningeninte skapar allvarliga men för produktionensbehöriga gång. Utskottet ansåg att regeringennärmare borde överväga en sådan ordning och vidlämpligt tillfälle återkomma till medförslag om hur en sådan bestämmelse bör utformas.Riksdagen beslutade i enlighet medutskottets förslag (rskr. 1994/95:364).Arbetsmarknadsutskottet har därefter i sittyttrande till konstitutionsutskottetöver regeringens skrivelse 1998/99:75 Redogörelseför behandlingen av skrivelser tillregeringen (bil. 2 till protokoll 1999/2000:6)riktat kritik mot regeringens redogörelse iskrivelsen när det gäller orsakerna till att denaktuella frågan om förläggning av föräldraledigheteninte slutbehandlats. I sitt yttrande tillkonstitutionsutskottet året därefter överregeringens skrivelse 1999/2000:75 Redogörelse förbehandlingen av skrivelser tillregeringen (bil. 7 till protokoll 2000/01:5)förklarade sig utskottet, efter att ha tagit del avregeringens redovisning i den aktuella frågan, inteha någon erinran mot att ärendet kvarstod som ickeslutbehandlat. Utskottet förutsatte dock att de avregeringen aviserade åtgärderna skulle vidtas ochatt skrivelserna därmed skulle kunna slutbehandlasutan dröjsmål.Utskottet välkomnar därför det förslag somregeringen nu presenterar i proposition 44 om attvid förkortning av arbetstid ledigheten får spridasöver arbetsveckans samtliga dagar eller förläggastill en eller vissa av arbetsveckans dagar, liksomatt i de fall som arbetsgivaren och arbetstagareninte kommer överens om hur ledigheten skall tas utvid förkortad arbetstid, arbetsgivaren skallförlägga ledigheten på det sätt som arbetstagarenönskar, om en sådan förläggning inte medför påtagligstörning av arbetsgivarens verksamhet. Det är ocksåbra att lagen förtydligas så att det klarare framgåratt en förälder har rätt till förkortning av normalarbetstid med upp till en fjärdedel för vård avbarn.Med hänvisning till detta anser utskottet attmotionerna Sf10 yrkande 4 delvis och Sf11 yrkande 7bör avstyrkas.Vad avser förslag i motion Sf12om tjänstledighet har utskottet behandlatmotsvarande yrkande vid flera tidigare tillfällen.Senast ett sådant förslag behandlades var ibetänkande 1999/2000:AU5 där utskottet, medhänvisning till tidigare uttalanden, konstateradeatt det inte fanns någon utredning bl.a. om vilkaeffekter som en utvidgad föräldraledighet skullekunna komma att få t.ex. för de mindre företagen,hur vikariatsfrågan skulle lösas vid upprepade långaledigheter, vilken inverkan föräldraledighetenskulle ha på lön m.m.Utskottet kan notera att det alltjämt saknas ensådan analys (se även vad som anförs nedan om dennytillsatta arbetstidskommittén). Redan det är ettskäl att avstyrka förslaget om en så kraftigförlängning av föräldrars rätt till ledighet.Utskottet anser i stället att det är viktigare attföräldrarna i möjligaste mån delar på ledigheten. Ensådan utveckling är inte minst betydelsefull förbarnen, och den utgör dessutom en viktig del iarbetet mot större jämställdhet. De förändringar somnu föreslås i propositionen, och som utöver de ovanberörda möjligheterna till förläggning avdelledighet innebär en förlängning avföräldrapenningen , införandet avytterligare en pappa- resp. mammamånad och en femteförmånsnivå, motsvarande en åttondels förmån iföräldraförsäkringen, betyder att möjligheterna attkombinera förvärvsarbete med rollen som förälderförbättras ytterligare. Motion Sf12 yrkande 6avstyrks.Det anförda innebär också att utskottet inteheller ställer sig bakom avslagsyrkandei Sf10 avseende förslaget om att införa en femteförmånsnivå i föräldraförsäkringen. Även om det, somanförs i motionen, bl.a. inte finns någonmotsvarande ersättningsnivå i sjukförsäkringen anserutskottet i likhet med regeringen att de positivaeffekter som förslaget får för föräldrarnasmöjligheter att på ett mer flexibelt sätt kombineraarbete och familj överväger. Motion Sf10 yrkande 2avstyrks därför.I nämnda motion efterfrågar ocksåen mer allmän utredning av bl.a. konsekvenserna avlagfäst arbetstid. förespråkar imotion Sf12 ökad flexibilitet beträffande arbetstid.Det finns i detta sammanhang anledning att nämnaden parlamentariska utredning som regeringen, efterremissbehandlingen av rapporten arbetstid -för och emot, fattade beslut om den 21 december2000. Av direktiven till kommittén (dir. 2000:97)framgår att den skall göra en översyn avarbetstidslagen, semesterlagen och övrigledighetslagstiftning. Representanter förarbetsmarknadens parter skall knytas till kommittén.Regeringen konstaterar i direktiven attarbetstidsfrågan är mångfasetterad och rörarbetstidens längd och förläggning, flexibiliteten iuttaget av arbetstid , veckan, åreteller t.o.m. konjunkturcykeln och inflytandet överhur arbetstiden bestäms. Skillnaderna i uppfattningmellan olika aktörer avser inte enbart materiellafrågor utan också huruvida förändringar börgenomföras via ändrad lagstiftning eller om fråganhelt bör hanteras av arbetsmarknadens parter.Enligt direktiven skall kommittén lämna förslagtill en ny reglering av arbetstiden som ger denenskilde arbetstagaren ökade möjligheter att påverkaförläggningen av arbetet somflexibiliteten i produktionen är god. I uppdragetligger också en översyn av införandet av EG:sarbetstidsdirektiv (93/104/EG). Kommittén skallockså undersöka olika sätt att förkorta arbetstiden,se över dagens bestämmelser om övertidsarbete ochlämna förslag till förändringar i semesterlagen sombl.a. skall ge arbetstagare möjlighet att ta utsemester som överstiger som delav dag.Kommittén skall bedöma konsekvenserna av sinaförslag för de offentliga finanserna ochsamhällsekonomin, jämställdheten, arbetsmiljön,arbetsorganisationen och arbetstagarnas hälsa liksomtillgången på arbetskraft. Även deföretagsekonomiska konsekvenserna skall belysas,särskilt för små företag.I uppdraget ingår också att undersöka om detfinns möjligheter, särskilt vad avser små företag,att slå samman eller samordna strukturen iarbetstidslagen, semesterlagen och övrigledighetslagstiftning.Utskottet anser att arbetstidens längd ochförläggning har stor betydelse för arbetstagarna vadavser både arbetsliv och privatliv. I arbetslivetkan ett större inflytande skapa bättreförutsättningar för ett bättre och mer utvecklandearbete vilket i sin tur kan leda till minskad stressi arbetslivet som det också kan bidra tillatt öka jämställdheten i samhället. Utskottet ärdärför övertygat om att ett ökat inflytande för denenskilda arbetstagaren över arbetstiden inte barakan kombineras med en effektivare och flexiblareproduktion utan faktiskt är en förutsättning fördetta. Reformer i en sådan riktning skulle ocksåmedföra att individen skulle få mer inflytande översin vardag och skapa bättre förutsättningar för ettmer jämställt samhälle.Utgångspunkt för arbetet bör enligtarbetsmarknadsutskottet vara arbetstidslagenskaraktär av skyddslagstiftning. Förslaget bör ge denenskilda arbetstagaren ett större inflytande över arbetstidens förläggning men geen god flexibilitet i produktionen. Det är ocksåviktigt att en lagreglering av arbetstiden intehindrar parterna från att bygga vidare på deavtalslösningar på arbetstidsområdet som redanfinns. Som regeringen framhåller i direktiven finnsdet många olika exempel på goda arbetstidslösningarvia avtal.De motioner som behandlas i detta yttrande berörnågra av alla de olika aspekter som finns rörandearbetstider. Flera av de frågor som tas upp imotionerna ingår i uppdraget till den nytillsattaarbetstidsutredningen att belysa respektive läggafram förslag om.Utskottet anser inte att det finnsskäl att närmare ta ställning till hur en framtidaarbetstidsreglering bör utformas utan anser att detär angeläget att avvakta slutsatserna frånArbetstidsutredningen. Motionerna Sf10 yrkande 4delvis och Sf12 yrkande 8 bör därför avstyrkas.Utskottet ställer sig positivt till vad som anförsi direktiven om att en arbetstidsreglering, sominnebär ett stärkt inflytande över arbetstiden förindividen, kan bidra till minskad stress och bättreförutsättningar för jämställdhet. Utskottet kommeratt behandla frågorna i sitt eget betänkande.I motion Sf11 anser att det börinföras en skyldighet att i företags ochförvaltningars verksamhetsberättelser redovisa vilkamöjligheter arbetstagarna har till föräldraledighetoch hur det faktiska uttaget av föräldraledighet serut.Utskottet har vid upprepade tillfällen berörtföräldraförsäkringens betydelse bl.a. för en ökadjämställdhet mellan kvinnor och män. För att såvälmammor som pappor skall kunna kombinera arbete medfamilj och tidigt etablera en god kontakt ochrelation med barnet är det därför en viktig frågainom föräldraförsäkringen hur uttaget avföräldrapenningdagarna fördelar sig mellanföräldrarna. är pappornas uttag avföräldrapenningdagarna lågt i förhållande tillmammornas. Kunskapen om orsakerna bakom dennafördelning är bristfällig. Det är därför önskvärtatt finna anledningarna till den ojämna fördelningenav dagarna och att även uppnå en jämnarefördelning.Införandet av den s.k. pappa- respektivemammamånaden har tydligt påverkat pappornasnyttjande av föräldrapenningen. Uppgifter frånRiksförsäkringsverket visar att av pappornatill barn födda efter regeländringen 1995 harnyttjat föräldrapenning under barnets första fyraår. av papporna till barn födda åren 1993och 1994, dvs. före regeländringen, hade nyttjatförmånen . När barnen födda1995 fyllde hade deras pappor i genomsnitttagit ut med föräldrapenning och50 % av papporna hade tagit ut tid motsvarande dens.k. Som utskottet berört ovan är detpositivt att den s.k. pappamånaden nu föreslås bliutökad till två månader.Orsakerna till att så få pappor tar utföräldraledighet kan vara flera och någon klar bildfinns inte. En tänkbar orsak kan vara att många mänhar högre inkomster än kvinnor, vilket i kombinationmed takbegränsningen för ersättningsnivån iföräldraförsäkringen medför att familjeinkomstenblir lägre när pappan är ledig. I många fall kan detockså tänkas att inställningen hos arbetsgivarenliksom fördomar och attityder bland arbetskamrateretc. spelar en roll. Det finns emellertid flera godaexempel på arbetsgivare som uppmuntrar sinaanställda, både kvinnor och män, att ta ut sinföräldraledighet. Många av dessa arbetsgivare gerockså den anställde kompensation för mellanskillnadi inkomst som uppstår vid uttag avföräldraledigheten. Utskottet vill här ocksåframhålla att det av 5 § jämställdhetslagen(1991:433) följer att en arbetsgivare skallunderlätta för både kvinnliga och manligaarbetstagare att förena förvärvsarbete ochföräldraskap.Utskottet kan dela den uppfattning som förs fram imotionen att ett sätt att underlätta förarbetstagare, och då främst män, att ta ut sinföräldraledighet är att öppet redovisa hurbestämmelserna tillämpas i den enskildaverksamheten. Utskottet vill dock understryka attliknande behov av redovisning finns även inom andraområden såsom arbetsskador, sjukfrånvaro,utbildningsinsatser, personalomsättning m.m. redovisade i betänkandet 1999/2000:AU2anses det finnas hinder i redovisningslagstiftningenmot att ta in sådana uppgifter i årsredovisningar,eftersom syftet med lagstiftningen är att geintressenter i ett bolag upplysningar som är avbetydelse för bedömningar av bolagets ekonomiskaförhållanden och utvecklingsmöjligheter. Utskottetvill i detta sammanhang även påminna om demöjligheter som finns att använda sig av dejämställdhetsplaner som det åligger en arbetsgivareatt upprätta enligt jämställdhetslagen. I en sådanplan går det t.ex. att fastställa en policy föruttag av föräldraledighet m.m. Eftersomjämställdhetslagen även ställer krav på uppföljningav föregående års plan går det därigenom att bedömahur uttaget av föräldraledighet ser ut.Med hänsyn till det anförda anser utskottet attmotion Sf11 yrkande 1 bör avstyrkas.Stockholm den 15 februari 2001På arbetsmarknadsutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergI beslutet har deltagit (),(), (), MikaelOdenberg (m), (), (),(), (), SonjaFransson (s), (), MariaLarsson (kd), (), (), (), () ochMagnus ().Avvikande meningar1. , , ochChristel (alla m)anser att utskottets bedömning i fråga om en nyfemte förmånsnivå i föräldraförsäkringen och enallmän utredning om konsekvenserna av propositionensförslag borde ha följande lydelse:I propositionen föreslår regeringen att en nyförmånsnivå motsvarande en åttondels förmån skallinföras i föräldraförsäkringen. Detta medför att enarbetstagare får möjlighet att reducera sinarbetstid med per dag. Vi anser i ställetatt utgångspunkten skall vara att arbetstidens längdbör avgöras genom avtal som träffas mellanarbetsgivaren och arbetstagaren. Det ärarbetsgivaren och arbetstagaren som har de bästaförutsättningarna att själva avgöra arbetstidenslängd och komma överens om hur omfattande ledighetenskall vara och när den skall tas ut. Av denanledningen bör inte staten i detalj reglera hurarbetstiden skall disponeras på det sätt som skergenom de nu föreslagna förändringarna.Det finns även andra skäl för att inte genomföraden föreslagna lagändringen. En utvidgning avföräldraledigheten innebär att näringslivet, och dåfrämst de små företagen, ställs inför nya belastandeadministrativa rutiner. Den åttondels förmån som nuföreslås i föräldraförsäkringen saknar dessutom enmotsvarighet i sjukförsäkringen som är uppbyggd påen indelning i fjärdedelar. Vid en tillbakablickvisar det sig också att har denhär typen av tvingande åtgärder ofta förfelat sittsyfte.Trots att dessa uppenbara olägenheteruppmärksammades under beredningen har regeringenvalt att lägga fram förslaget om lagändring.Det bör också framhållas att den föreslagnaförmånen riskerar att motverkajämställdhetssträvandena på arbetsmarknaden genomatt kvinnor i egenskap av presumtiva mödrar riskeraratt få en relativt försvagad ställning påarbetsmarknaden i förhållande till andraarbetstagare.Med hänvisning till det anförda anser vi attförslaget om att införa ny förmånsnivå motsvarandeen åttondels förmån i föräldraförsäkringen böravslås. Motion Sf10 yrkande 2 bör såledestillstyrkas.Regeringen föreslår i propositionen att när en förälder önskarminska sin arbetstid med upp till en fjärdedel underbarnets åtta första år skall denne inte längrebehöva visa att detta inte medför en påtagligstörning, utan bevisbördan för att det medför enpåtaglig störning skall fortsättningsvis ligga påarbetsgivaren. När det gäller uttaget avdelledigheten är regeringens ambition attarbetstagarens behov skall få ökat genomslag genomatt arbetsgivares rätt att leda verksamheten ochförlägga ledigheten inskränks. Det är vår fastaövertygelse att förläggning av delledighet är enfråga som arbetstagare och arbetsgivare kan kommaöverens om. I den mån meningsskiljaktighet uppstårom förläggning av ledighet torde detta kunnaregleras genom avtal. Ur vårt perspektiv börarbetsgivare och arbetstagare ha lika stor möjlighetatt påverka anställningens utformning genom avtal.De ekonomiska konsekvenserna av förändringarnainom föräldraledighetslagen får främst bäras avenskilda människor och företag och i mindreutsträckning av staten. Regeringen konstaterar attförslaget om förläggning av delledighet enligtföräldraledighetslagen inte kommer att innebärabelastningar på samhällsekonomin ellerstatsfinanserna men leda till ökade kostnader förarbetsgivare, i de fall arbetsgivare ocharbetstagare inte kan komma överens. Vi finner attregeringen med detta rapsodiska avfärdande avinvändningen mot förslaget tar för lätt på deproblem som kan uppstå för näringslivet, och dåfrämst småföretagare. Därför bör inte dessa förslagantas innan de underkastats en utredning.Om de nu föreslagna ändringarna genomförs riskerarsmåbarnsföräldrar, och kvinnor i synnerhet, attdrabbas av ökade svårigheter i arbetslivet. Trotsatt regeringen uppmärksammar dessa problem ipropositionen, väljer den att lägga fram ett förslagsom underminerar småbarnsföräldrars förutsättningarpå arbetsmarknaden.Med hänvisning till vad som anförts om risken attvissa av regeringens förslag om föräldraförsäkringoch föräldraledighet kan komma att påverkasamhällsekonomin och kvinnors ställning påarbetsmarknaden negativt, bör konsekvenserna avförslagen om bl.a. lagfäst arbetstidsförkortning ochförläggning av delledighet utredas innan beslutfattas i dessa frågor. Motion Sf10 yrkande 4 börsåledes tillstyrkas. Motion Sf11 yrkande 7 och Sf12yrkande 8 bör avstyrkas i den mån de inte kan ansestillgodosedda med vad som anförs i denna avvikandemening.2. och (båda kd)anser att utskottets bedömning i fråga om föräldrarsrätt till tjänstledighet och flexibel arbetstidborde ha följande lydelse:En förutsättning för att både kvinnor och män skallha möjlighet att utvecklas i sin yrkesroll ochsamtidigt kunna fungera i den viktiga föräldrarollenär att vi kan skapa ett barnvänligt arbetsliv,alltså stora möjligheter för kvinnor och män attförena föräldraskap och arbetsliv på ett bra sätt.Att vara förälder, att vårda och fostra barn, börbetraktas som en kompetenshöjning och en viktigsamhällsuppgift. Mycket tyder på att en ökadförvärvsfrekvens och ett högre tempo i arbetslivetförsvårar kombinationen med föräldraskap. Det kan fåallvarliga konsekvenser om det inteskapas möjligheter för barn att födas och för vuxnaatt vara föräldrar. Vi välkomnar därför förslaget omett förtydligande av lagen när det gällerarbetstagarens önskemål om förläggningen av denförkortade arbetstiden. kan formuleringen"om en sådan förläggning inte medför påtagligstörning i arbetsgivarens verksamhet" också kunnatillgodose arbetsgivarens krav.Även förslaget om att införa en femte förmånsnivåi föräldraförsäkringen tillgodoser på ett bättresätt arbetstagarens möjlighet att välja på vilketsätt han eller hon skall kombinera arbetsliv ochföräldraskap. Vi anser dock att denna flexibilitetbör finnas kvar även när föräldraförsäkringenupphört. En lösning för att underlätta förföräldrarna att i mycket större utsträckning väljahur man vill disponera sin tid med barnen även efterdet första året vore att införa ettbarnomsorgskonto. Det bör också införas en rätt ilag till tjänstledighet (hel eller deltid)för nyblivna föräldrar. Föräldrarna skall hamöjlighet att dela upp ledigheten mellan sig, ombåda arbetar eller studerar. Den som varittjänstledig skall ha rätt att återvända till sittarbete.Med hänvisning till det anförda bör motion Sf12yrkande 6 tillstyrkas.Stressen ökar i hela samhället och alltflermänniskor upplever att de inte får tiden att räckatill vare sig i sitt privata liv eller i yrkeslivet.En grupp som är särskilt drabbad ärsmåbarnsföräldrar som förvärvsarbetar. Ett sätt attge dem bättre möjligheter att kombinera familj ocharbetsliv är att underlätta möjligheterna tillflexibla arbetstider.En undersökning som Hem och Skola har gjort visaratt föräldrar i första hand önskar flexiblare intekortare arbetstid för att kunna förena föräldraskapoch arbetsliv. Undersökningen visade att anseratt flexibel arbetstidsförläggning är bästabotemedlet mot "ansvarskrockar". Det ökarmöjligheten att också ha mer tid för sina barn närde nått skolåldern eller behöver föräldrastöd somtonåringar.Flexibel arbetstid innebär t.ex. att arbetstagarentillsammans med arbetsgivaren kan välja hurarbetstiden skall förläggas. Tack vare den tekniskautvecklingen är det lättare att arbetahemifrån. Arbetet bör kunna organiseras så attmöjlighet ges till frivillig arbetsdelning och/elleratt tjänstledighet underlättas.Med hänvisning till det anförda bör motion Sf12yrkande 8 tillstyrkas och motion Sf10 yrkande 4delvis avstyrkas i den mån den inte kan ansestillgodosedd med vad som anförs i denna avvikandemening.3. () och ()anser att utskottets bedömning i fråga omredovisning i företags och förvaltningarsverksamhetsberättelser om möjligheterna till och detfaktiska uttaget av föräldraledighet och förläggningav delledighet borde ha följande lydelse:Att ha möjlighet att kombinera föräldraskap medförvärvsarbete är en viktig utgångspunkt för densvenska familje-, arbetsmarknads- ochjämställdhetspolitiken.Under 1960-talet kom den svenska familjepolitiken,i av stark ekonomisk expansion, att utvecklasi nära samspel med arbetsmarknadspolitiken. Dengrundläggande målsättningen var att tillgodoseefterfrågan på arbetskraft genom att mobiliseradolda arbetskraftsreserver.