bet · GO01UbU15 · 2001-05-08 00:00:00 — Något särskilt uttalande frånriksdagens sida anser utskottet inte varanödvändigt, varför motion 2000/01:Ub35 (s) böravstyrkas av utbildningsutskottet.FolkbildningsrådetPropositionenDen nya statliga utvärderingen bör enligtregeringens mening innefatta en djupare värdering avFolkbildningsrådets roll och funktion, bl.a. medutgångspunkt i det dubbla uppdraget att bevaka bådemedlemmarnas intressen och statens intressen vidmyndighetsutövningen vid bidragsfördelningen.MotionenI motion 2000/01:Kr601 (fp) hemställs attFolkbildningsrådets myndighetsutövning skallåterföras till staten.Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet vill inledningsvis påminna om attanordnarna av den fria och frivilligafolkbildningen, dvs, folkhögskolorna ochstudieförbunden, själva lägger fast målen ochreglerna för sin verksamhet och att de därvidansvarar inför sina huvudmän och medlemmar för attverksamheten genomförs i enlighet med dessa mål ochregler. Det är , folkhögskolornaoch studieförbunden själva som svarar föruppföljning och utvärdering i förhållande till sinaegna mål och regler.Utskottet har inte något att erinra mot att denstatliga utvärderingen av roll iförhållande till syftena med statsbidraget äveninbegriper en analys av vad Folkbildningsrådetsdubbla uppdrag innebär.Utskottet anser att utbildningsutskottet böravstyrka motion 2000/01:Kr601 (fp).Folkbildningen och kulturenPropositionenRegeringen konstaterar att folkbildningen spelar enviktig roll för att förverkliga de kulturpolitiskamålen. Om kulturpolitikens inriktning mot ökaddelaktighet, reella yttrandemöjligheter, kulturellförnyelse och positivt bruk av kulturarvet skalluppnås och om kulturen skall kunna vara en obunden,utmanande och dynamisk kraft i samhället, behöverfolkbildningen stärka sina insatser. Folkbildningenfinns i landets alla kommuner och har en mycketviktig uppgift på kulturområdet.Syftena med statsbidraget till folkbildningenkompletterades . Ett av de nya syftena är attbredda kulturintresset, skapa förutsättningar förmänniskors egna kulturuppplevelser och egetskapande. Regeringen understryker betydelsen avfolkbildningen som en arena där kulturarbetare ochamatörer möts.Den kommande utvärderingen skall studera vilkenbetydelse och roll folkbildningen har för kulturen.MotionernaI tre motioner, 1999/2000:Kr315 (mp) yrkande 24,1999/2000:Kr601 (mp) yrkande 2 och 2000/01:Kr701(mp) yrkande 34 i denna del hemställs om enutvärdering av det syfte med statsbidraget tillfolkbildningen som gäller kulturen. I dennautvärdering bör bl.a. ingå folkbildningens betydelseför musikutbildning, för människors delaktighet ikulturminnesvård och kulturlandskapsvård, förtillgången till den egna historien, för orienteringi livsåskådningsfrågor m.m. Folkbildningensbetydelse för människors tillgång till den egnahistorien framhålls även i motion 1999/2000:N388(mp) yrkande 14.Kulturutskottets ställningstagandeDe nationella kulturpolitiska mål som riksdagenfastställde (bet. 1996/97:KrU1 s. 40-41,rskr. 1996/97:129) är1. att värna yttrandefriheten och skapa reellaförutsättningar för alla att använda den,2. att verka för att alla får möjlighet tilldelaktighet i kulturlivet och tillkulturupplevelser och eget skapande,3. att främja kulturell mångfald, konstnärligförnyelse och kvalitet och därigenom motverkakommersialismens negativa verkningar,4. att ge kulturen förutsättningar att vara endynamisk, utmanande och obunden kraft isamhället,5. att bevara och bruka kulturarvet,6. att främja bildningssträvanden,7. att främja internationellt kulturutbyte ochmöten mellan olika kulturer inom landet.Folkbildningens betydelse i arbetet med attförverkliga dessa nationella kulturpolitiska målmarkerades särskilt genom att år 1998godkände det nya syftet med statens stöd tillfolkbildningen, nämligen att medverka till enbreddning av kulturintresset i samhället, till enökad delaktighet i kulturlivet samt till människorsmöjligheter till egna kulturupplevelser och egetskapande (prop. 1997/98:115, bet. 1997/98:KrU17,rskr. 1997/98:258).Utskottet delar regeringens och motionärernasuppfattning att det förhållandevis nya syftet medstatsbidraget till folkbildningen, när det gällerkulturen, bör utvärderas. Folkbildningens roll ochbetydelse för kulturen bör således studeras bl.a.mot bakgrund av att folkbildningen bör ha en viktigfördelningspolitisk uppgift både socialt ochgeografiskt. Folkhögskolornas och studieförbundensidérikedom och initiativkraft bör ha stor betydelseför utvecklingen av kulturen, för tillgänglighetentill kultur i hela landet och för människorsmöjligheter till kulturupplevelser och egetskapande, vilket i sin tur är betydelsefullt förderas välbefinnande och för folkhälsan i stort.Utskottet vill framhålla att folkbildningen redanfrån början har haft stor betydelse för utvecklingenav ett levande kulturliv i hela landet.Folkhögskolorna har fungerat som kulturcentrum isina regioner. Studieförbunden har haft en tillomfattningen ökande cirkelverksamhet inomkulturområdet och fungerat som arrangörer av enmångfald kulturprogram.Motionerna bör vara tillgodosedda genom att enutvärdering nu skall påbörjas och bör därför inteföranleda något uttalande från riksdagen.Utbildningsutskottet bör således avstyrka motionerna1999/2000:Kr315 (mp) yrkande 24, 1999/2000:Kr601(mp) yrkande 2, 1999/2000:N388 (mp) yrkande 14 och2000/01:Kr701 (mp) yrkande 34 i denna del.Folkbildningen och dess effekter för deltagarnaPropositionenI propositionen anförs att statistiken iFolkbildningsrådets årsredovisningar inte visarvilka effekter folkbildningen haft för deltagarnanär det t.ex. gäller människors möjlighet attpåverka sin livssituation, att skapa engagemang fördeltagande i samhällsutvecklingen, att utjämnautbildningsklyftor och att höja utbildningsnivån isamhället. Analyser av folkbildningens effekter fördeltagarna bör ingå i utvärderingen.MotionenI motion 2000/01:Ub34 (s) hemställs att riksdagenskall tillkännage för regeringen att det iutvärderingsuppdraget skall ingå att studera hur deökade deltagaravgifterna påverkat den socialarekryteringen till studieförbundens verksamhet(yrkande 2).Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet anser att det är viktigt attkunskaperna kan ökas om vad folkbildningen harbetytt för deltagarna i olika avseenden. Som anförsi propositionen bör i dessa analyser även ingå attbelysa de minskade kommunala bidragens effekter påfolkbildningen. Det borde i detta sammanhang varanaturligt att utvärderingsarbetet även kommer in påfrågan om effekterna av höjda avgifter förindividerna och särskilt för de resurssvaga ochprioriterade grupperna. Utskottet anser emellertidatt inte bör göra några uttalanden omdetaljerna i inriktningen av utvärderingen ochföreslår att utbildningsutskottet avstyrker motion2000/01:Ub34 (s) yrkande 2.Folkbildningen och personer med funktionshinderPropositionenDe funktionshindrade är en av de prioriteradegrupperna för statens stöd till folkbildningen.Regeringen understryker att folkbildningen i höggrad har genomfört en verksamhet som har varittillgänglig för funktionshindrade.Regeringen framhåller att finansieringen avsärskilt anpassat boende, habilitering ochomsorgskostnader inom folkhögskolan inte kan ansesvara ett statligt åtagande. Ansvaret bör åvilakommunerna. Mot bakgrund bl.a. av attKunskapslyftskommittén ansett att det råderoklarheter i denna fråga bör den statligautvärderingen av folkbildningen belysa verksamhetenför deltagare med behov av särskilt anpassat boendesamt omsorgs- och habiliteringsinsatser.MotionernaEnligt motion 2000/01:Ub25 (fp) yrkande 6 börvuxenstuderande med funktionshinder ha möjlighet attvälja utbildningsanordnare, således även inomfolkbildningen. Folkbildningens kunnande när detgäller funktionshindrade studerande bör enligtmotion 2000/01:Ub28 (kd) tas till vara (yrkande 3 idenna del).Kulturutskottets ställningstagandeSom framhålls i propositionen är en av grundprinciperna för denoffentliga handikappolitiken att varje sektor isamhället skall utforma och bedriva sin egenverksamhet så att den blir tillgänglig för allamedborgare. Anpassning bör i princip finansierasinom ramen för den befintliga verksamheten.Folkbildningen, både folkhögskolorna ochstudieförbunden, gör betydelsefulla insatser förpersoner med funktionshinder.Mot bakgrund av att funktionshindrade är enprioriterad grupp inom folkbildningen avsätterFolkbildningsrådet av statsbidraget tillkostnadskrävande insatser vid folkhögskolorna förderas deltagande i folkhögskolestudier. utbildningsstöd (Sisus) kandärutöver komplettera med medel för särskiltkostnadskrävande insatser och assistans iutbildningssituationen. Då det enligt propositionenråder okunskap i kommunerna om folkhögskolanshögkvalitativa verksamhet för funktionshindrade ärdet enligt utskottets mening betydelsefullt attutvärderingen skall belysa verksamheten fördeltagare som har behov av särskilda insatser. Medökad kunskap bl.a. inom kommunerna omfolkbildningens möjligheter att erbjudafunktionshindrade individualiserad och anpassadutbildning bör också möjligheterna öka för att deskall kunna välja utbildning inom folkbildningen.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet attutbildningsutskottet avstyrker motionerna2000/01:Ub25 (fp) yrkande 6 och 2000/01:Ub28 (kd)yrkande 3 i denna del.Nytt statsbidrag (prop. avsnitt14.1)PropositionenInom kunskapslyftsprojektet har särskilda medelanvisats för 10 000 platser inom folkhögskolan.Regeringen föreslår att ett särskilt riktat bidragskall lämnas tillfolkbildningen för kurser inom folkhögskolan, närkunskapslyftet som projekt upphör fr.o.m. den 1januari 2003. Bidraget skall avse 7 000 platser ochberäknas schablonmässigt samt förutsätta en vissmotprestation från folkhögskolornas huvudmän.MotionernaI motion 2000/01:Ub32 (m) avvisas regeringensförslag om ett särskilt riktat bidrag föravtrappning av stödet till verksamhet vidfolkhögskolorna enligt mål (yrkande7). En snabbare övergång till mera långsiktigmedelsanvisning förordas. Frågan bör prövas ikommande budgetarbete.Enligt motion 2000/01:Ub28 (kd) bör det särskildariktade bidraget till folkhögskolorna avseoförändrat 10 000 platser (yrkande 3 i denna del). Imotionen framhålls dessutom att den aviseradeutvärderingen av folkbildningen inte får användassom skäl för att skjuta upp nya satsningar påfolkbildningen.I motion 2000/01:Ub33 (c) föreslås att detsärskilda riktade stödet till 7 000 platser inomfolkhögskolan skall omfördelas så att stöd till 5000 platser i stället kan tillföras studieförbunden(yrkande 8). Vidare skall motsvarande medel tillstudieförbunden ingå i det ordinariefolkbildningsanslaget (yrkande 9).Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet anser att bör godkännaregeringens förslag om inrättande av ett nyttsärskilt riktat statsbidrag till folkbildningenavseende folkhögskolan , närkunskapslyftsprojektet avslutats. Motsvarande medelavseende folkhögskolan bör inordnas i det generellabidraget fr.o.m. . Utskottet anseratt bör godta den avtrappning av bidragetför perioden som förordas i propositionen. Bidragetbör inte omfördelas till studieförbunden som intedeltagit i kunskapslyftsprojektet med ett egetbidrag utan via bidragen till kommunerna somupphandlat tjänster från studieförbunden. Denmöjligheten har kommunerna även i fortsättningen.Kulturutskottet anser självfallet att den kommandeutvärderingen inte bör vara något hinder förregeringen att förelägga förslag omförstärkningar av folkbildningsstödet under dekommande budgetåren om så bedöms påkallat.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt utbildningsutskottet avstyrker motionerna2000/01:Ub28 (kd) yrkande 3 i denna del, 2000/01:Ub32 (m) yrkande 7 samt 2000/01:Ub33 (c) yrkandena 8och 9.FolkbildningsanslagetMotionenFolkbildningsanslaget inom utgiftsområde 17 Kultur,medier, trossamfund och fritid bör enligt motion2000/01:Ub36 (m) delas upp i två delar, en delavseende studieförbunden och en del avseendefolkhögskolan. Den senare delen bör föras över tillutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning. Regeringen bör låta utredafrågan (yrkande 3).Kulturutskottets ställningstagandeRiksdagen har på kulturutskottets förslag vid fleratillfällen, , avslagit ettmotsvarande motionsyrkande om uppdelning avfolkbildningsanslaget och överförande av den del somavser folkhögskolan till utgiftsområde 16 (bet.2000/01:KrU1 s. 122-123). Utskottet har inte funnitatt skäl har anförts i motionen som skulle föranledariksdagen att ändra sitt tidigare ställningstagande.Utbildningsutskottet bör därför avstyrka den nuaktuella motionen 2000/01:Ub36 (m) yrkande 3.Stockholm den 4 april 2001På kulturutskottets vägnarInger DavidsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngerDavidson (kd), (), ElisabethFleetwood (m), (), (), (v), (), (), (), PaavoVallius (s), (), (),(), (), LennartKollmats (fp), () och WillySöderdahl (v).Avvikande meningar1. Pedagogisk-metodisk utveckling i fråga omkompetensutveckling för lärareInger (), (),(), (), (), (), () ochLennart Kollmats (fp) anser:Mot bakgrund av de stora samhällsförändringarna ochbehoven av ett livslångt lärande inom stora grupperav den vuxna befolkningen behövs detkompetensutveckling med inriktning motvuxenpedagogiskt arbetssätt och specialpedagogik förlärare m.fl. både inom den kommunalavuxenutbildningen och inom folkbildningen. Ipropositionen aviserar regeringen att Skolverketskall få disponera förkompetensutveckling för den kommunalavuxenutbildningens lärare. Vi anser att en del avdessa medel bör disponeras av attanvändas till kompetensutveckling förfolkbildningens lärare, cirkelledare m.fl. Vi anserdärför att utbildningsutskottet bör föreslåriksdagen att med bifall till motionerna2000/01:Ub25 (fp) yrkande 16, 2000/01:Ub28 (kd)yrkande 3 i denna del, 2000/01:Ub33 (c) yrkande 5 idenna del och 2000/01:Ub36 (m) yrkande 1 i denna deltillkännage för regeringen vad vi här har anfört.2. Pedagogisk-metodisk utveckling och forskningmed inriktning mot vuxnas lärandeElisabeth (), (), JanBackman (m) och () och () anser:Med tanke på folkbildningens andel av den totalavuxenutbildningen anser vi att regeringen ipropositionen lägger alltför stor vikt vid detformella lärandets behov av forskning och utvecklingmed inriktning mot vuxnas lärande. Vi anser attfolkbildningen, likaväl som den kommunalavuxenutbildningen, har behov av medel för dettaändamål. Vi anser därför att av den förstärkning med12 av forsknings- ochutvecklingsmedel som aviseras i propositionen bör endel avsättas för att skall kunnainitiera forskning och utveckling förfolkbildningens behov. bördärför med bifall till motionerna 2000/01:Ub33 (c)yrkande 5 i denna del och 2000/01:Ub36 (m) yrkande 1i denna del tillkännage för regeringen vad vi härhar anfört.3. Folkbildningen och personer medfunktionshinderInger och (båda kd) anser:Vi vill framhålla att folkbildningen skaparmöjligheter för alla människor att studera inom istort sett vilket område som helst och att dessutbildningsform skiljer sig från den formellautbildningen. Folkbildningen har stora möjligheteratt kunna erbjuda funktionshindrade utbildninganpassad efter deras speciella behov.Utbildningsutskottet bör föreslå att medbifall till motion 2000/01:Ub28 (kd) yrkande 3 idenna del som sin mening tillkännage för regeringenvad vi här anfört om att folkbildningens kunnandenär det gäller utbildning för funktionshindrade till vara.4. Folkbildningen och personer medfunktionshinderLennart Kollmats (fp) anser:Jag anser att det är viktigt att elever medfunktionshinder skall kunna välja att studera på enfolkhögskola eller inom ett studieförbundsverksamhet. Problemet är att inte alla kommunerbetalar för dessa elever. Jag förutsätter att denaviserade utvärderingen av folkbildningen skallklarlägga situationen. Jag anser att regeringen påolika sätt bör verka för att funktionshindrade skallfå möjlighet att välja att studera inomfolkbildningen. bör därförföreslå att med bifall till motion2000/01:Ub25 (fp) yrkande 6 som sin meningtillkännage för regeringen vad jag har anfört idenna fråga.5. Nytt statsbidragElisabeth , , ochRoy (alla m) anser:Vi instämmer i vad som anförs i motion 2000/01:Ub32(m) om att övergången till ordinarie bidragsgivningbör gå snabbare än vad som föreslås i propositionen,när det särskilda bidraget till folkhögskolan inomkunskapslyftet upphör. Frågan bör prövas redan ikommande budgetarbete. Mot denna bakgrund bör enligtvår mening nu avvisa det föreslagnasystemet med ett särskilt riktat bidrag tillfolkhögskolan under perioden 2003-2005.Utbildningsutskottet bör således föreslå riksdagenatt med bifall till motion 2000/01:Ub32 (m) yrkande7 och med avslag på propositionen i motsvarande delsom sin mening tillkännage för regeringen vad vianfört om bidraget till folkhögskolan.6. Nytt statsbidragInger och (båda kd) anser:Vi anser att folkbildningens roll inom det livslångalärandet inte får underskattas. Utbildningsformen ärunik och dess alternativa pedagogik och metodikbetyder mycket för t.ex. dem som har haft det svårti skolan. Verksamheten är värd ett starkt stöd. Motdenna bakgrund bör inte acceptera att de10 000 platserna inom folkhögskolan, som fåttsärskilt bidrag inom , minskas till 7000 platser med särskilt riktat stöd under enövergångsperiod och med ordinarie bidrag därefter.Vi anser också att bör uttala att denutvärdering av folkbildningen som startar inom kortinte bör anföras som skäl för att skjuta uppnödvändiga nya satsningar inom folkbildningen.Utbildningsutskottet bör föreslå att medbifall till motion 2000/01:Ub28 (kd) yrkande 3 idenna del som sin mening tillkännage för regeringenvad vi anfört i dessa frågor.7. Nytt statsbidragBirgitta () anser:Jag anser att även studieförbunden - i enlighet medvad som föreslås i motion 2000/01:Ub33 (c) - börkunna få del av de medel som avsätts för insatserefter det att avslutats.Utbildningsutskottet bör föreslå att medanledning av motion 2000/01:Ub33 (c) yrkandena 8 och9 som sin mening tillkännage detta för regeringen.8. FolkbildningsanslagetElisabeth , , ochRoy (alla m) anser:De senaste årens utvecklinghar inneburit en allttydligare skillnad mellanverksamheten inomstudieförbunden ochfolkhögskolan. Vi anser motdenna bakgrund att regeringenbör låta utreda möjlighetenatt föra över statsbidragettill folkhögskolan frånutgiftsområde 17 Kultur,medier, trossamfund och fritidtill utgiftsområde 16Utbildning ochuniversitetsforskning. Dettabör utbildningsutskottetföreslå att medbifall till motion2000/01:Ub36 (m) yrkande 3 somsin mening tillkännage förregeringen.Särskilt yttrandePedagogisk-metodisk utvecklingEwa () anför:I samband med behandlingen av frågan om särskildamedel till pedagogisk-metodisk utveckling inomvuxenutbildningen vill jag påminna om att avfolkbildningsanslaget, som totalt uppgår till drygt2,, avsätts en mindre del,nämligen , till utvecklings- ochförsöksverksamhet inom folkhögskolor ochstudieförbund. Mål och strategi för vuxnas lärandeUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkännervad regeringen förordar om mål och strategiför vuxnas lärande. bör avslå ettmotionsyrkande om en stor reform avutbildningen av vuxna, inklusive komvux ocharbetsmarknadsutbildning, byggd på rätt förden enskilde att välja utbildningsanordnareoberoende av bostadsort samt på finansieringgenom ett pengsystem. bör ocksåavslå yrkanden om att värdegrunden enligt Lpf94 skall gälla för all samhällsstöddvuxenutbildning, dock utan krav på attutbildningen är icke-konfessionell.Jämför reservationerna 1 (m) och 2 (kd).PropositionenFöljande mål skall enligt regeringen gälla förutveckling av vuxnas lärande:Alla vuxna skall ges möjlighet att utvidga sinakunskaper och utveckla sin kompetens i syfte attfrämja personlig utveckling, demokrati,jämställdhet, ekonomisk tillväxt ochsysselsättning samt en rättvis fördelning.Den strategi som regeringen förordar innefattarföljande punkter:1. Pedagogik och arbetsformer utvecklas för attmotsvara individernas föränderliga och ökandebehov av lärande i ett kunskapsbaserat sam-hälle.2.1) Individens lärande och kunskapssökande stödsgenom rådgivning och vägledning, baserad påerkännande av faktiska, redan förvärvadekunskaper.2)· Ändamålsenliga lärmiljöer samt undervisning,handledning och nätbaserad utbildningtillhandahålls i en omfattning som så långtmöjligt svarar mot alla vuxnas varierande behovav och förutsättningar för lärande.·1. Ekonomiskt stöd erbjuds vuxna för att stimuleratill deltagande i utbildning ochkompetensutveckling.2.· Samhället, arbetsgivarna och de enskilda ansvarargemensamt för att olika individers och olikagruppers behov av såväl allmän somspecialinriktad utbildning tillgodoses.·· Allt formellt och icke formellt lärande, somåtnjuter samhällets stöd, genomsyras av ettdemokratiskt förhållningssätt och respekt förallas lika värde.·· En grundläggande samsyn över politikområden ochsamverkan mellan myndigheter, arbetsmarknadensparter och folkrörelser eftersträvas för attförverkliga individernas lärande ochkompetensutveckling.·MotionerModerata samlingspartiet skriver i motion2000/01:Ub32 att målet och strategin som anges ipropositionen är mycket allmänna och att ett bredareanslag när det gäller vuxnas möjligheter till egnakunskapsinvesteringar lämnas därhän. Partiet anseratt det behövs en stor reform av utbildningen förvuxna, som inkluderar komvux ocharbetsmarknadsutbildning (yrk. All av detallmänna finansierad utbildning skall enligtmotionärerna arrangeras så att den enskilde kanvälja utbildningsanordnare oberoende av bostadsort.Rätten till grundläggande vuxenutbildning skallvidgas till att omfatta grundläggandegymnasieutbildning. Sökande under bör ha ensärskild rätt att komplettera otillräckligagymnasiebetyg. Motionärerna konstaterar attomfattningen av utbildningen för vuxna kommer attvariera beroende på konjunkturen.Kristdemokraterna föreslår i motionerna2000/01:Ub287 yrkande 1 och 2000/01:Ub28 yrkande 7att all samhällsstödd vuxenutbildning skall bygga påden värdegrund som anges i Läroplan för defrivilliga skolformerna (Lpf 94). Kravet på attundervisningen skall vara icke-konfessionell behöverdock inte finnas med inom vuxenutbildningen. Imotion 1999/2000:Ub805 invänder Kristdemokraternamot att man inom har prioriteratarbetslösa i stället för att följa förslaget iKunskapslyftskommitténs första delbetänkande. Enligtdetta skulle utbildning på grundskolenivåprioriteras högst, därnäst sådan utbildning pågymnasienivå som syftar till att stärka individensdelaktighet i samhället och ställning påarbetsmarknaden och sist övrig utbildning pågymnasiet för vidare studier och arbete (yrk. 1).I motion 2000/01:Ub27 (m) föreslår motionären attorden "samt en rättvis fördelning" skall utgå urmålformuleringen för vuxnas lärande. Hon menar attregeringens formulering kan uppfattas som ett kravpå utbildning för den enskilda människan om honeller han skall få del av en rättvis fördelning isamhället.Utskottets ställningstagandeU t s k o t t e t föreslår att godkännervad regeringen förordar om mål och strategi förvuxnas lärande och avslår motionsyrkandena.För komvux, särvux och sfi gäller denvärdegrund som anges i Lpf 94. Enligt läroplanenskall undervisningen vara icke-konfessionell. Förutbildningen inom folkhögskolan och studieförbundendäremot gäller inte någon av statsmakternafastställd värdegrund eller läroplan i övrigt. I dennu föreslagna strategin ingår att allt formellt ochicke formellt lärande som åtnjuter samhällets stöd -således bl.a. det lärande som sker vid folkhögskoloroch studieförbund - skall genomsyras av ettdemokratiskt förhållningssätt och respekt för allaslika värde. Detta är enligt utskottets meningtillräckligt.Regeringen gör inte anspråk på att med sinaförslag och bedömningar i propositionen lägga fastriktlinjer för vuxenutbildning för lång tidframöver. De snabba samhällsförändringarna gör detsannolikt nödvändigt att relativt regelbundetanpassa regelverk och lösningar till nyaomständigheter, heter det i propositionen (s. 29).Utskottet är inte berett att ställa sig bakom kravpå en genomgripande reform av det slag somModeraterna skisserar i sitt motionsyrkande.