bet · GP01UBU4 · 2001-11-20 00:00:00 — Utskottet har inte fåttanledning att ändra sitt ställningstagande i dennafråga.Tillvaratagande av utländskaakademikers kompetensUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att , medhänvisning till det som sägs i propositionen,skall avslå motionsyrkanden om kompletterandeutbildningar för utländska akademiker, bl.a.i svenska. Ett motionsyrkande om attHögskoleverket skall ansvara för informationoch uppföljning till arbetsmarknaden avutländska akademiker avstyrks också.Jämför reservationerna 1 (m) och 2 (c).PropositionenI propositionen Den öppna högskolan konstaterarregeringen att närmare en miljon invånare i Sverigeär födda utomlands, och att utbildningsnivån hosdessa invånare generellt sett är hög. Ett antalinsatser som har gjorts av olika myndigheter ochandra aktörer för att ta till vara utländskaakademikers kompetens beskrivs.Regeringen understryker vikten av att den som haren utländsk akademisk utbildning inte blir tvingadatt här i landet genomgå en ny fullständigutbildning inom samma område enbart därför att honeller han inte uppfyller de formellabehörighetsvillkor som är definierade i svenskatermer. Det är viktigt att en sådan persons reellakompetens beaktas. Regeringen anser det ocksåviktigt att kurser i svenska språket för personermed utländsk högskoleutbildning anpassas direkt tillyrkeslivet. har fått i uppdrag atti samråd med och undersöka de praktiska möjligheternaatt ge högutbildade invandrare även sfi(svenskundervisning för invandrare) i högskolemiljö.Universitet och högskolor bör enligt regeringensamverka kring anordnande avkompletteringsutbildningar för invandrare medutländsk akademisk utbildning. För sådanautbildningar har regeringen i budgetförslaget för2002 avsatt under anslaget 25:73Särskilda utgifter inom universitet och högskolorm.m. Regeringen skriver också att Högskoleverketbör få i uppdrag att tillsammans med andra berördamyndigheter kartlägga, analysera och följa uppantagningen av utländska akademiker tillkompletterande utbildning samt innehållet i dessautbildningar.MotionerEnligt Moderata samlingspartiet i motion2001/02:A391 måste alla invandrare som så önskar gesmöjligheter att komplettera sina tidigare kunskaper.Det kan enligt motionärerna gälla språkkunskaper isvenska eller engelska respektive yrkeskunskaperinom exempelvis IT, elektronik och medicin. Formernaför validering av utländska utbildningar måste sesöver och bli mer flexibla och trovärdiga (yrk. Isin motion 2001/02:Ub533 skriver att detkrävs ett mycket mer aktivt arbete på individnivåför att så snabbt som möjligt verifiera kunskapernahos dem som flyttar hit. Det måste göras möjligt attsnabbt komplettera eventuella brister ellerskillnader i förhållande till svenska examina, ochsnabbt komma in på arbetsmarknaden, heter det imotionen (yrk. 2).Kristdemokraterna föreslår i motion 2001/02:Sf399att sfi-undervisning skall förekomma på flera olikanivåer och att det bör finnas möjlighet att läsa sfipå högskolenivå (yrk. 29).Centerpartiet skriver i motion 2001/02:Ub2 attregeringens förslag om en särskild satsning för attanordna kompletterande utbildning för personer medutländsk högskoleutbildning är viktig, men att dessapersoner även bör erbjudas kvalificeradspråkundervisning i svenska och fackspråk (yrk. 5).I motion 2001/02:Ub494 (s) sägs att utbudet avkompletterande utbildningar bör vara oavhängigt avde konjunkturberoende arbetsmarknadsanslagen.Högskolor och universitet bör inom ramen för sinordinarie verksamhet erbjuda kompletterandeutbildning för personer med utländsk examen.Enligt motion 2001/02:Ub241 (m) bör det uppdras åtHögskoleverket att ta hand om informations- ochuppföljningsansvaret till arbetsmarknaden ommänniskor med utländska examina (yrk. 2) och attupprätta en förteckning över utländska utbildningaroch deras närmaste svenska motsvarighet (yrk. 3).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena om tillkännagivanden.Enligt utskottets uppfattning är ,och yrkandenliksom den socialdemokratiska motionen i huvudsaktillgodosedda med det som redan görs eller somregeringen planerar enligt propositionen.Som nämnts avser regeringen att geHögskoleverket i uppdrag att kartlägga, analyseraoch följa upp antagningen av utländska akademikertill kompletterande utbildningar samt innehållet idessa utbildningar. Det uppdrag som begärs i motion2001/02:Ub241 är betydligt vidare. Utskottet är inteberett att ställa sig bakom motionärens förslag.Ökad internationell rörlighetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om viktenav internationalisering, om Bolognaprocessenoch om EU:s arbete på utbildningsområdet.Jämför reservationerna 1 (m,), 4 (kd), 2 (c)och 3 (fp).PropositionenI propositionen Den öppna högskolan understrykerregeringen vikten av lärosätenas engagemang i olikaslags internationella samarbeten och betydelsen avatt den internationella rörligheten ökar inom allaområden.Regeringen noterar att det inom ramen för Erasmusinom EU:s Sokratesprogram har skett en glädjandeökning av antalet inresande studenter, men attantalet utresande studenter har minskat något.Regeringen avser att låta genomföra en noggrannanalys av orsakerna till det senare i syfte attvidta åtgärder för att främja en ökning av antaletutresande studenter. En viss ökning har också skettav antalet lärare som utnyttjar för attunder en period undervisa utomlands. Dock är detenligt regeringen fortfarande alltför få lärare somutnyttjar möjligheten, och regeringen avser därföratt låta analysera även orsakerna till detta för attkunna avskaffa de hinder som kan finnas.En annan åtgärd som skall bidra till att öka deninternationella rörligheten bland studenter är attinföra ett s.k. Diploma Supplement tillexamensbevisen. Detta är något som haråtagit sig att främja i och med att regeringen iaugusti 2001 ratificerade Lissabonkonventionen omerkännande av bevis avseende högre utbildning iEuroparegionen inom ramen för ochUnesco. Regeringen avser att besluta om att det tillexamensbevis som utfärdas efter den 1 januari 2003skall fogas en bilaga som beskriver utbildningen ochdess plats i utbildningssystemet. Bilagan skallutfärdas automatiskt med examensbeviset.Så långt som möjligt skall bilagan innehålla ECTS-uppgifter (ECTS=European ).Genom denna åtgärd skall det bli lättare förstudenter att få sin utländska utbildningtillgodoräknad fullt ut i hemlandet eller ett annatland, antingen det gäller fortsatta studier elleratt få tillträde till arbetsmarknaden.Regeringen tar också upp den s.k.Bolognadeklarationen, som 29 länder undertecknade år1999 och som gäller en fortsatt utveckling av deteuropeiska samarbetet inom högre utbildning, framförallt för att främja studenternas rörlighet mellan deeuropeiska utbildningssystemen och påarbetsmarknaden. Det uppdrag regeringen gavHögskoleverket att kartlägga användningen av DiplomaSupplement och ECTS ingår i arbetet med att följaupp Bolognadeklarationen. Regeringen avser att somnästa åtgärd se över den svenska examensordningen,även om denna enligt regeringen redan ligger väl ilinje med intentionerna i Bolognadeklarationen.Motioner och utskottets ställningstagandeModerata samlingspartiet föreslår i motion2001/02:Ub546 ett tillkännagivande om vikten av eninternationalisering av universitet och högskolor iSverige (yrk. De måste kunna erbjudautbildningar som står sig i ett allt merglobaliserat utbildningssamarbete. Fler alternativ,både inom och utanför landets gränser, ökarmöjligheterna för var och en att ta till vara sinbegåvning. Det gäller inte minst tillgången tillkompetensutveckling, pedagogisk träning ochledarskapsutbildning för de anställda inomuniversitetsvärlden. Det är enligt motionärernaockså nödvändigt att lärosätena arbetar för att blien internationellt attraktiv studiemiljö som drartill sig begåvade personer och inte släpper demifrån sig (yrk. När det gäller Bolognaprocessenframhåller motionärerna att en europeiskexamensordning är en god idé, förutsatt att denarbetas fram underifrån, bygger på frivillighet ochinte innebär att nationella examina tas bort (yrk.7).Kristdemokraterna begär i motion 2001/02:Ub4 etttillkännagivande om internationaliseringenskonsekvenser (yrk. EU:s insatser påutbildningsområdet bör begränsas till att främjarörlighet och utbyte, inte utvecklas till attharmonisera utbildningssystemen. De nya kontaktnätenmed öst- och centraleuropeiska länder bör utvecklasoch utbytesprogram med länder utanför Europafrämjas.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena, som enligt utskottets mening i huvudsakär tillgodosedda. Universitet och högskolor har iregleringsbrev ålagts att erbjudainternationellt attraktiva utbildningar. Ett mycketomfattande system för kvalitetssäkring avhögskoleutbildningen inom alla områden har nyligensatts i gång. Pedagogisk utbildning skall nuanordnas för alla som undervisar inom högskolan ochbli ett villkor för tillsvidareanställning somlärare. Rådet för högskoleutbildning kommer att få iuppdrag att anordna kompetensutveckling för personermed strategiska positioner för pedagogisk utvecklinginom lärosätena. Av propositionen framgår det attregeringen avser att se över den svenskaexamensordningen, inte att avskaffa den.Centerpartiet anser det enligt motion 2001/02:Ub2viktigt att utbildningsbevis och examina har etttydligt och väl känt meritvärde såväl på dennationella som den internationella arbetsmarknaden.Regeringen bör ta initiativ till en utvärdering avinstrumenten för meritvärdering (yrk. Vidare börpostdoktoral tjänstgöring utomlands uppmuntras, ochdärför behövs en översyn av de regler som berörsådan verksamhet. Motionärerna påpekar att den sominte har fast anställning i riskerar atthamna utanför svenska socialförsäkringssystem, omvistelsen utomlands är längre än (yrk.12). I sin motion 2001/02:Ub322 efterlyserCenterpartiet förslag om ett valideringssystem föreftergymnasiala utbildningar (yrk. 15).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Ett flertal av de åtgärder som aviseras ipropositionen kommer att kunna bidra till attsvårigheterna att få sin utbildning i ett land rättvärderad i ett annat minskar. Till dessa hörinförandet av Diploma Supplement, skyldigheten förlärosätena att pröva sökandes reella behörighet ochden gällande rätten att för en examentillgodoräkna sig utbildning som förvärvats i annanordning än svensk högskoleutbildning - en rätt somär förenad med möjlighet att överklaga ett negativtbeslut av lärosätet.När det gäller internationell postdoktoralverksamhet noterar utskottet att Regeringsrätten iett beslut har slagit fast attpostdoc-vistelse utomlands med stipendium skallräknas som överhoppningsbar tid vid tillämpning avreglerna för ersättning från arbetslöshetskassa.Folkpartiet anser enligt motion 2001/02:Ub261 attdet är angeläget med fler utländska studenter vidsvenska lärosäten. För detta behövs flerutbildningar där huvudspråket inte är svenska, ochrekryteringen av lärare från andra länder måsteförbättras (yrk. Motionärerna anser också attdet bör inrättas en ny internationellt jämförbarmasterexamen.Även motion 2001/02:Ub300 (kd) tar upp behovet avbenämningen degree, som enligt motionärernaskulle underlätta för studenterna att röra siginternationellt.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena. Utbudet av kurser och program på engelskai den svenska högskolan har ökat markant, vilketutskottet liksom regeringen ser som en riktig ochpositiv utveckling. Utskottet delar ocksåregeringens bedömning att det är angeläget attlärosätena i ökad utsträckning använder sig avmöjligheten att rekrytera gästlärare, både inom ochutom utbytesprogram. Yrkandena om masterexamen ärenligt utskottets mening tillgodosedda genom attregeringen nu har meddelat att den avser att införaen ny inriktning inom magisterexamen, kalladmagisterexamen med ämnesbredd. Regeringen anser atten engelskspråkig benämning inte bör användas i densvenska examensordningen, men att det däremot ärlämpligt att den svenska magisterexamen kanöversättas till of. Utskottet delar dennauppfattning. Det ankommer på lärosätena att i samrådmed ange engelsk översättning avolika examina.I motion 2001/02:Ub241 (m) begär motionären etttillkännagivande om att det skall införas enfungerande form av Diploma Supplement (yrk. 1).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet, som är tillgodosett med vad regeringenaviserar i propositionen.Motionerna 2001/02:N218 (fp) och 2001/02:A390 (m)tar upp behovet av att undanröja hinder förrörlighet över . Motionärerna begärtillkännagivanden till regeringen om detta.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena. Det är angeläget att hinder identifierasoch undanröjs och att studier t.ex. inomÖresundsuniversitetet underlättas. Ett omfattandearbete pågår också för att göra detta, både inomRegeringskansliet och inom ramen för Nordiska rådet.Försäljning av utbildningUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att skall avslå ettmotionsyrkande om att universitet ochhögskolor bör få sälja utbildning tillstudenter från länder utanför EU.Jämför reservation 4 (kd).Motionen och utskottets ställningstagandeKristdemokraterna anser att det är orimligt att ettlitet land som inte tar emot sin del av detkapital som flödar på den internationellautbildningsmarknaden. Genom att sälja utbildningtill studenter från andra länder skulle de svenskalärosätena kunna få resurser att höja kvaliteten isin verksamhet (mot. 2001/02:Ub4 yrk. 12).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet. Såväl grundläggande högskoleutbildning somforskarutbildning vid de svenska universiteten ochhögskolorna är avgiftsfri - något som ärfastlagt i högskoleförordningen (1993:100, 1 kap. 10§). Liksom regeringen i propositionen Den öppnahögskolan anser utskottet att denna ordning börbestå. Det är svårt att bedöma effekterna förstudenter och lärosäten, om man skulle få enkategori studenter som betalade avgift förutbildningen, medan flertalet studenter fickutbildningen gratis. En administrativ apparat skullebehöva byggas upp för att handha uppbörden avavgifter och utdelningen av de stipendier som skullebehöva finnas för att förhindra attavgiftsbeläggningen gör den svenska högskolanoåtkomlig för studenter från länder med svagareekonomi. Våra nordiska grannländer och , sominte har infört avgifter för utländska studenter,skulle sannolikt komma att bli mer attraktivaalternativ än för presumtiva studenter frånländerna utanför EU, något som skulle kunna motverkasyftet att öka andelen utländska studenter iSverige.Det finns redan möjlighet för lärosätena att åtasig uppdragsutbildning även för beställare iutlandet. Uppdragsutbildning ligger vid sidan av dengrundläggande högskoleutbildningen ochforskarutbildningen och genomförs mot avgift.Regeringen aviserar i propositionen en ändring avvillkoren för uppdragsutbildning, nämligen attlärosätena skall få åta sig uppdrag från beställareutanför EES-området utan att behöva begära tillståndav regeringen.Riksdagens revisorers förslagEfter att ha genomfört fyra granskningar, somredovisats i var sin delrapport, har Riksdagensrevisorer lagt fram förslag tillriksdagen (förs. 2000/01:RR10). Med anledning avförslaget väcktes en motion, 2000/01: Ub24 avKristdemokraterna. Utskottet behandlar i detföljande revisorernas förslag, ett av yrkandena iföljdmotionen (de övriga har behandlats tidigare idetta betänkande) samt två motionsyrkanden frånallmänna motionstiden 2001.Redovisning av grundutbildningens kostnaderUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att regeringen redan hartagit initiativ till att utvecklaredovisningen av grundutbildningens kostnaderoch avstyrker därför revisorernas förslag omatt skall uppmana regeringen tilldetta.Revisorernas förslagRevisorerna har vid sin granskning funnit att enkostnadsbaserad redovisning vid universitet ochhögskolor endast förekommer undantagsvis. I huvudsakär den ekonomiska redovisningen vid lärosätenabaserad på en schablonmässig fördelning av anslagför gemensamma och indirekta kostnader, medanundervisningsdelen blir en restpost. Det saknas enper capita-baserad redovisning, vilket gör attredovisade kostnader inte kan relateras tilltilldelade medel. En rättvisande kostnadsredovisningbehövs för att kunna ställas mot tilldelade resurseroch bilda underlag för dialog mellan lärosätena ochregeringen inför statsmakternas beslut ommedelstilldelning och utökade utbildningsuppdrag.Revisorerna föreslår att skall begäraatt regeringen tar initiativ till att utvecklaredovisningen av grundutbildningens kostnader ienlighet med vad revisorerna anfört (punkt 1).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår förslaget,eftersom regeringen redan har tagit sådanainitiativ.Att myndigheterna kan redovisa sina kostnaderpå ett adekvat sätt gentemot både statsmakternaoch samhället i övrigt är viktigt för denöppenhet som skall prägla svensk offentligförvaltning. I regleringsbrev för gavregeringen fyra lärosäten i uppdrag att ingå ien försöksverksamhet med att redovisa nyckeltalavseende grundutbildningen. Fyra andralärosäten fick motsvarande uppdrag när detgäller forskarutbildningen. Redovisningarna förbåda uppdragen inkom tillUtbildningsdepartementet . Ipropositionen Den öppna högskolan konstaterarregeringen att det fortfarande saknas nyckeltalsom möjliggör för regeringen att ställakostnader i förhållande till mål och resultatoch att regeringen avser att senare återkommatill detta (s. 137). Utskottet, som anser attarbetet med att få fram sådana nyckeltal börpåbörjas , konstaterar medtillfredsställelse att regeringen redan inovember ordnar ett seminarium för attdiskutera saken.Grundutbildningens högskolemässiga kvalitetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker revisorernas förslag attriksdagen skall begära att regeringeninitierar åtgärder, bl.a. övervägerhögskolelagens formuleringar om vetenskapliggrund och beprövad erfarenhet, för att främjagrundutbildningens högskolemässiga kvalitet.Ett motionsyrkande om definition av begreppethögskola avstyrks också.Jämför reservation 4 (kd).Revisorernas förslagRevisorerna föreslår att skall begära attregeringen initierar åtgärder för att främjagrundutbildningens högskolemässiga kvalitet samtredovisar resultatet till (punkt 2). Somett komplement till nationellakontroll bör enligt revisorerna lokala systemutvecklas för att internt kontrollera och utåtredovisa utbildningens högskolemässighet. Regeringenbör överväga hur högskolelagens krav pågrundutbildningen kan förtydligas, både i fråga omvetenskaplig grund och forskningsanknytning och ifråga om beprövad erfarenhet. Regeringen bör ocksåta initiativ till att utveckla enhetliga mått föratt beräkna den tid studenterna möter en lärare iolika situationer.MotionenKristdemokraterna hävdar i motion 2000/01:Ub24 attinnan det är möjligt att skapa de lokalaredovisningssystem som revisorerna efterfrågar måstedet tas fram gemensamma definitioner för vadhögskolemässighet, och i förlängningen vad högskolainnebär (yrk. 1, motionärernas kursiveringar).Högskolelagen är mycket vag på denna punkt, ansermotionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att skall avslårevisorernas förslag och motionsyrkandet.Det pågår inom högskolesystemet en livlig debattom innebörden av högskolemässighet. Det omfattandeprogram för kvalitetsutvärdering av allgrundläggande högskoleutbildning som Högskoleverketgenomför enligt uppdrag från regeringen ger enligtutskottets bedömning goda förutsättningar för attdebatten om högskolemässighetens innebörd kommer attfortsätta. Detta anser utskottet vara angeläget.Redovisning av grundutbildningens resultatUtskottets förslag i korthetUtskottet har erfarit att regeringen planeraren analys av avhoppen frånhögskoleutbildning. Med hänvisning till dettaavstyrks revisorernas förslag att regeringenskall uppmanas att ta initiativ till attutveckla redovisningen av grundutbildningensresultat.Revisorernas förslagRevisorerna föreslår att skall begära attregeringen tar initiativ till att utvecklaredovisningen av grundutbildningens resultat (punkt3). Vid sin granskning har revisorerna funnit attdet av nuvarande redovisning inte framgår vilkenutbildning som har genomförts på olika nivåer ochinom olika ämnesområden. Orsakerna till att antaletexamina inte har ökat i takt med ökningen av antalethelårsprestationer har inte närmare analyserats.Andelen uttagna examina är exempelvis extremt lågför högskoleingenjörer, en utbildning där antaletstudenter har ökat kraftigt i enlighet medregeringens önskemål. Kunskapen om utbildningenseffekter i samhället är bristfällig. Revisorernavill också att regeringen får i uppdrag att tainitiativ till en grundlig översyn av reglerna förantagning till högskoleutbildning.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår revisorernasförslag.I propositionen Den öppna högskolan aviserarregeringen förändringar av systemet medstandardbehörigheter och en översyn av reglerna förurval, alltså regler av stor betydelse förantagningen. Utskottet delar regeringens bedömning ipropositionen att det är viktigt atttillträdesreglerna, dvs. reglerna om grundläggandebehörighet, särskild behörighet, meritvärdering ochurval betraktas i ett sammanhang (s. 54).Revisorernas förslag i denna del är enligtutskottets mening tillgodosett.Utskottet anser att det finns god anledning attintressera sig för grundutbildningens resultat. Detär viktigt att resultaten kan betraktas tillsammansmed kostnaderna. De uppdrag som regeringen har givitvissa högskolor när det gäller nyckeltal kan väntasöka möjligheterna att göra detta. Regeringen har iregleringsbrev begärt att lärosätena skall redovisaoch kommentera de helårsprestationer studenterna haruppnått och de examina de har avlagt. Högskoleverketger i sin årsrapport också uppgifter om resultaten,i den senaste rapporten också utbildningsresultatför dem som inte avlägger examen. Hur många somhoppar av från utbildningen, vart de då tar vägenoch om avhoppen är definitiva är emellertid frågorsom behöver en bättre bevakning än vad som hittillshar förekommit. Utskottet har frånUtbildningsdepartementet erfarit att styrelsen fördet konsortium som har hand om LADOK-systemet(Lokalt ADB-baserat studiedokumentationssystem) haruppdragit åt en arbetsgrupp att ta fram ett verktygsom skall göra det möjligt att kartlägga hur kullarav studenter genomför sin utbildning. Det ärplanerat att verktyget skall tas fram under år 2002.När detta har skett kan regeringen gå vidare medanalyser av det slag som revisorerna och utskottetanser viktiga. Det är därför inte nödvändigt attriksdagen gör något tillkännagivande till regeringeni enlighet med revisorernas förslag.Högskoleverkets rollUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker revisorernas förslag attregeringen skall klargöra Högskoleverketsroll och från den avföra renafrämjandeuppgifter. Motionsyrkanden om enrenodling av verkets roll och inrättande avett oberoende kvalitetsinstitut avstyrksockså.Jämför reservation 3 (fp).Revisorernas förslagRevisorerna föreslår att skall begära attregeringen klargör roll i enlighetmed vad revisorerna har anfört (punkt 4).Enligt revisorerna finns det oklarheter kringHögskoleverkets roll och uppdrag. När verketbildades var det för att svara för nationellaintressen i en decentraliserad högskolesektor, menregeringen har i instruktionen för verket inteklargjort vad dessa uppgifter innebär. Dessutomförsvårar regeringen egen planeringgenom att löpande lägga ut olika uppdrag på verket.Bland intressenter finns enuppfattning att det råder en oklar ansvarsfördelningmellan verkets ställningstaganden och bedömningar påden politiska nivån, något som revisorerna finnerallvarligt. De vill att regeringen skall övervägahur mandat och uppdrag gentemot denpolitiska nivån och gentemot högskolans övrigaintressenter kan klargöras.Tillsyn och kontroll, uppföljning och utvärderingsamt olika former av kvalitetsprövning bör enligtrevisorerna vara kärnan i verkets uppgifter. I ettframgångsrikt arbete med dessa uppgifter finnsväsentliga främjandeaspekter.