bet · GO01UbU14 · 2001-04-19 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01UbU14Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRegeringen lägger i proposition 2000/01:63 framförslag om en ny lag, kallad lag om kvalificeradyrkesutbildning. Med den nya lagen införskvalificerad yrkesutbildning som en reguljärutbildningsform. Lagförslaget återges i bilaga 2.Förslaget har föregåtts av en försöksverksamhetmed viss kvalificerad yrkesutbildning.Försöksverksamheten inleddes efter förslag iproposition 1995/96:145 (bet. UbU8, rskr. 228).Förslagen där grundade sig på betänkandetYrkeshögskolan - Kvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning (SOU 1995:38), den s.k. , och påföljande remissbehandling. Förförsöksverksamheten antog en särskild lag(1996:339) och regeringen utfärdade en anslutandeförordning (1996:372). Inledningsvis bestämdes attförsöksverksamheten skulle pågå , men tidenförlängdes efter förslag från regeringen t.o.m. år2001 med det uttalade syftet att den därefter skullepermanentas (prop. 1997/98:150, bet. FiU20, rskr.318).En kommitté tillkallades för att ledaförsöksverksamheten. lade framslutbetänkandet KY - Kvalificerad yrkesutbildning(SOU 1999:122).Sedan kommittén lagt fram sitt förslag förordnadeutbildningsministern en projektgrupp inomUtbildningsdepartementet för att arbeta vidare medfrågan om eftergymnasial yrkesutbildning.Projektgruppens förslag redovisades irapporten ny eftergymnasial yrkesutbildning (Ds2000:33).Förslagen i den proposition som utskottet härbehandlar bygger på kommitténs och projektgruppensförslag och remissbehandlingen av dessa.Utöver lagförslaget, som har att taställning till, redovisas i propositionenregeringens bedömningar i ett antal frågor där detenligt lagförslaget skall ankomma på regeringen attbesluta.Med anledning av propositionen väcktes sex motioner.Utöver dessa behandlas i betänkandet ett antalmotionsyrkanden från allmänna motionstiden ,vilka har anknytning till frågan om kvalificeradyrkesutbildning. De motionsförslag som behandlas ibetänkandet återges i bilaga 1.Propositionens huvudsakliga innehållEn ny lag om kvalificerad yrkesutbildning föreslåsersätta lagen (1996:339) om en försöksverksamhet medviss kvalificerad yrkesutbildning. Den nya lagenskall träda i kraft den 1 januari 2002.Kvalificerad yrkesutbildning skall kunna anordnasav statliga universitet och högskolor, kommuner,landsting samt av enskilda fysiska eller juridiskapersoner. Utbildningsanordnarna får anordnautbildningen i samverkan med andra. Utbildningenskall anordnas med statsbidrag eller - om anordnarenär en statlig myndighet - med särskilda medel, somfördelas efter ansökan.Utbildningen skall ge sådana fördjupade teoretiskaoch praktiska kunskaper som krävs för attsjälvständigt och i arbetslag utföra kvalificeradeuppgifter i ett modernt organiserat arbetsliv. Denskall bygga på de kunskaper som eleverna får pånationella och specialutformade program igymnasieskolan eller motsvarande kunskaper och hasin grund dels i kunskaper som genererats iproduktionen av varor och tjänster, dels ivetenskap. Utbildningen skall präglas av såvälteoretiskt djup som en stark arbetslivsanknytningoch skall utvecklas och bedrivas i samverkan mellanarbetsliv och utbildningsanordnare. Cirka entredjedel av utbildningstiden skall bestå av lärandei arbete på en arbetsplats ().Utbildningens inriktning och omfattning börbestämmas utifrån bedömningar om den framtidaefterfrågan i arbetslivet. Den normalautbildningstiden skall vara heltidsstudiereller deltidsstudier av motsvarande omfattning. myndighet inrättas för att administrera denkvalificerade yrkesutbildningen. Den nya myndighetenskall bl.a. pröva ansökningar frånutbildningsanordnare om statsbidrag. Utskottet föreslår att antar regeringensförslag i proposition 2000/01:63 Kvalificeradyrkesutbildning om att införa en ny reguljäreftergymnasial utbildningsform. Den skall ersättaförsöksverksamheten på området, som har pågått sedan1996.Kvalificerad yrkesutbildning skall ge sådanafördjupade teoretiska och praktiska kunskaper somkrävs för att självständigt och i arbetslag utförakvalificerade arbetsuppgifter i ett moderntorganiserat arbetsliv. Utbildningen kan omfattamellan ett och heltidsstudier; det normalaskall vara heltidsstudier eller motsvarandepå deltid. För tillträde skall krävas grundläggandebehörighet till högskoleutbildning. Utbildningarnaskall utvecklas och bedrivas i samverkan mellanarbetslivet och utbildningsanordnarna. Cirka entredjedel av utbildningstiden skall vara lärande iarbete () på en arbetsplats.Den nya reguljära utbildningsformen inrättas den 1januari 2002. Då övergår pågående försöksverksamhet,som omfattar 12 000 årsplatser, till reguljärverksamhet. Regeringen aviserar en ökning med 500platser år 2002.En ny central myndighet inrättas för attadministrera den nya utbildningsformen, bl.a. prövaansökningar från utbildningsanordnare omstatsbidrag.Med anledning av två motionsyrkanden föreslårutskottet ett tillkännagivande till regeringen omatt det är angeläget att antalet platser ikvalificerad yrkesutbildning utökas.Utskottet föreslår avslag på övriga motions-yrkanden som behandlas i betänkandet. Motionernahandlar om större variation i utbildningarnas längd,större flexibilitet i regleringen av , fördubblatantal utbildningsplatser, decentraliseradmyndighetsorganisation, m.m. ochKristdemokraterna vill ge den nya utbildningsformennamnet yrkeshögskola.Reservationer finns på flertalet punkter från etteller flera av oppositionspartierna (,). Regeringen har i proposition 2000/01:63 Kvalificeradyrkesutbildning föreslagit att antarregeringens förslag till lag om kvalificeradyrkesutbildning. I betänkandet behandlar utskottet nedan uppräknademotionsyrkanden i vilka föreslås att riksdagenfattar följande beslut:Följdmotioner2000/01:Ub18 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om benämningenyrkeshögskola.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attyrkesutbildningarnas längd och omfattning skallvariera mellan ett till tre och ett halvt år.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att andelenarbetsplatsförlagd verksamhet skall kunna varieraberoende på utbildningens inriktning.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att kortareyrkesutbildningar inom högskolan skall införas inomramen för den nya yrkeshögskolan.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om benämningarnayrkeshögskolepoäng samt yrkeshögskoleexamen.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utökayrkeshögskolan till att omfatta 25 000 platser år2004.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att yrkeshögskolanslärare skall kunna variera sitt arbete mellan olikayrkeshögskoleutbildningar samt inom den gymnasialayrkesutbildningen.2000/01:Ub19 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om den kvalificeradeyrkesutbildningen.2000/01:Ub20 av m.fl. (c):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ställaytterligare platser till förfogande för kvalificeradyrkesutbildning (KY).2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en översyn för attpå sikt sammanföra KY, YTH och vissa övrigapåbyggnadsutbildningar under en myndighet.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att införa ettsystem för validering av kunskaper för kvalificeradyrkesutbildning.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett system där en avnäringslivet efterfrågad utbildning med kvalitetinte riskerar att få sina utbildningsplatserindragna.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en översyn avresursfördelningen till smala utbildningar.2000/01:Ub21 av m.fl. (fp) vari yrkas:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att en förändring avgymnasieskolans yrkesutbildning är en nödvändigförutsättning för den kvalificeradeyrkesutbildningen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attbehörighetskravet för den kvalificeradeyrkesutbildningen inte behöver vara detsamma som förhögskolestudier.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att en examen frångymnasieskolan skall utgöra ett grundläggandebehörighetskrav för den kvalificeradeyrkesutbildningen.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att en studerandeinom den kvalificerade yrkesutbildningens ram ocksåskall kunna komplettera sina gymnasiestudier.5. begär att regeringen låter utreda denslutliga utformningen av organisationen för denkvalificerade yrkesutbildningen.6. begär att regeringen återkommer medett förslag om utbildningsvägar och avgränsningarmellan den kvalificerade yrkesutbildningen ochhögskolan.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om inrättandet av ensvensk variant av amerikanska "colleges" (fack-/yrkeshögskolor).2000/01:Ub22 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att den nya myndigheten förkvalificerad yrkesutbildning lokaliseras till Falun.2000/01:Ub23 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om benämningenyrkeshögskola.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om grundläggandehögskolebehörighet.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om möjligheter tillvalidering av kunskap.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tid för lärande iarbete.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en decentraliseradmyndighetsstruktur.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om yrkescertifikat istället för examen.Motioner från allmänna motionstiden2000/01:Ub210 av och MarianneAndersson (c):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att det behövs enfungerande utbildningsstruktur för grund- ochfärdigutbildning inom såväl ungdoms- somvuxenutbildningen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att det måste tillett gemensamt ansvar för att hela yrkesutbildningengenomförs på ett över landet likvärdigt sätt och medhög kvalitet.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att den tidföretagaren avsätter och det material elevenförbrukar innebärproduktionsbortfall och att ett system förkompensation bör inrättas.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att istudiemedelshänseende jämställa yrkesutbildningarmed andra former av högre utbildning och utbildningför vuxna.2000/01:Ub267 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att vid bestämmande av denkvalificerade yrkesutbildningen beakta behovet avutbildning för kvinnodominerade områden.2000/01:Ub280 av och Anne-KatrineDunker (m):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om friståendeyrkesutbildning.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om yrkeshögskolor.2000/01:Ub281 av m.fl. (m):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behoven avyrkeskunnande.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om satsningar på deneftergymnasiala kvalificerade yrkesutbildningen.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om införande av enflexibel yrkesskoleutbildning.2000/01:Ub420 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att en utredning börtillsättas med uppdrag att i samarbete medarbetsmarknadens parter ge förslag på innehåll,organisation och finansiering av enlärlingsutbildning efter avslutade gymnasiestudier.2. tillkännager för regeringen som sinmening att den i yrkande 1 föreslagna utredningenockså skall komma med förslag till åtgärder för attåstadkomma en jämn könsfördelning inomlärlingsutbildningar som omfattar områden där avtradition det ena könet varit underrepresenterat.2000/01:Ub427 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att permanenta KY-utbildningarna.2000/01:Ub474 av m.fl. (kd):tillkännager för regeringen som sin meningatt den skall besluta om att starta en yrkeshögskolai enlighet med vad som i motionen anförs.2000/01:MJ418 av m.fl. (c):5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en sammanhållenutbildning för fiskesektorn.BILAGA 2Regeringens lagförslagFörslag till lag om kvalificerad yrkesutbildning En ny utbildningsformUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag omatt inrätta kvalificerad yrkesutbildning somen ny utbildningsform. Motionsyrkanden om attden skall kallas yrkeshögskola bör avslås.Utbildningstiden bör kunna variera mellan ettoch . Cirka en tredjedel avutbildningstiden bör utgöras av lärande iarbete på en arbetsplats.Jämför reservationerna 1 (m, kd), 2 (fp), 3(m) och 4 (m, kd, fp).PropositionenI lagförslaget anges i 1 § att kvalificeradyrkesutbildning kan anordnas av statliga universitetoch högskolor, kommuner, landsting samt enskildafysiska eller juridiska personer, och att anordnarnafår göra detta i samverkan med andra. Attutbildningen skall anordnas med statsbidrag ellersärskilda medel, efter ansökan avutbildningsanordnaren och beslut av regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer, sägs i 2 §.Fem krav på utbildningen anges i 4 §, nämligen attden skall:1. ha sin grund dels i kunskap som genererats iproduktionen av varor och tjänster, dels ivetenskap samt utformas så att en hög kvalitetoch yrkesrelevans nås,2.3. ge sådana fördjupade teoretiska och praktiskakunskaper som krävs för att självständigt och iarbetslag kunna utföra kvalificerade uppgifter iett modernt organiserat arbetsliv,4.5. präglas av såväl teoretiskt djup som en starkarbetslivsanknytning,6.7. utvecklas och bedrivas i samverkan mellanarbetsliv och utbildningsanordnare, och8.9. bidra till att bryta traditioner i fråga omkönsbundna utbildnings- och yrkesval samtmotverka social snedrekrytering.10.Utbildningens inriktning och omfattning bör enligtregeringen bestämmas utifrån bedömningar om denframtida efterfrågan i arbetslivet. Den normalalängden på en kvalificerad yrkesutbildning bör heltidsstudier eller deltidsstudier avmotsvarande omfattning, men det bör vara möjligt attgenomföra utbildningar som har annan omfattningefter prövning i varje enskilt fall. Omfattningenskall dock vara lägst och högst tre årsheltidsstudier eller motsvarande.Cirka en tredjedel av utbildningstiden böranvändas för lärande i arbetslivet på enarbetsplats.MotionerI flertalet av de motioner som väckts med anledningav propositionen bejakas uttryckligen införande avden nya utbildningsformen.Moderata samlingspartiet anser dock attbenämningen bör vara yrkeshögskola (mot.2000/01:Ub18 yrk. Det namnet ger associationertill något enhetligt, av hög kvalitet, ansermotionärerna. Genom epitetet yrkes- dras en gränsmot den ordinarie högskolan och undviks oklarhet omvad utbildningsformen står för. I sin motion2000/01:Ub281, som väcktes , förordar införande avfristående och flexibla yrkeshögskolor, som kan blialternativ till de traditionella universiteten ochhögskolorna (yrk. Yrkeshögskolor är enligtmotionärerna också ett alternativ för personer frånarbetslivet som behöver vidareutbildning av sådantslag som inte finns på vanliga universitet ochhögskolor. Samma sak framförs i motion 2000/01:Ub280(m) yrkande 4.Även förespråkar benämningenyrkeshögskola (mot. 2000/01:Ub23 yrk. Med dettaord vill motionärerna visa på den jämställdhet somskall råda mellan den nya utbildningsformen och denakademiska högskolan och minimera risken för att dennya utbildningsformen betraktas som enmellanstegsutbildning mellan gymnasieskola ochhögskola. I sin motion 2000/01:Ub474, som väcktesunder allmänna motionstiden , föreslårKristdemokraterna att man skall besluta om attstarta en yrkeshögskola. I denna skall man ta varapå de goda erfarenheter som finns frånförsöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildningoch genom vissa förändringar i organisationenåtgärda de problem som finns.Folkpartiet uttalar i motion 2000/01:Ub21 sinprincipiella anslutning till grundidén att omvandlaförsöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildningtill reguljär verksamhet. Motionärerna anser dockatt det är en stor svaghet att oklarhet råder omvilka utbildningsvägar det skall gälla och vilkaavgränsningar som skall göras mellan kvalificeradyrkesutbildning och högskolan (yrk. Vidareförordar inrättande av en svensk variantav de amerikanska "colleges", där man skall bedrivasåväl kvalificerad yrkesutbildning som förberedelseför högre utbildning (yrk. 7).Moderata samlingspartiet anser att en kvalificeradyrkesutbildning skall kunna vara längre än vadregeringen tänker sig. I motion 2000/01:Ub18föreslår partiet att omfattningen av en kvalificeradyrkesutbildning skall få variera mellan ett och treoch (yrk. 2).Såväl som anser att tiden förlärande i arbete inte bör regleras så stelbent somregeringen avser att göra. skriver imotion 2000/01:Ub18 att tiden för skall kunnavariera beroende på utbildningens inriktning och attdet för vissa branscher och yrken behövs attbetydligt mer än en tredjedel av utbildningstiden ärLIA, för andra mindre (yrk. Kristdemokraternakan tänka sig att man i många kvalificeradeyrkesutbildningar får använda hälften av tiden tillLIA. Motionärerna vill inte heller att regeringenskall detaljreglera att skall förläggas tillminst två olika arbetsplatser (mot. 2000/01:Ub23yrk. 4).Utskottets ställningstagandeRiksdagen bör enligt utskottets mening bifallaregeringens förslag om införande av en nyutbildningsform, kallad kvalificeradyrkesutbildning.Frågan om den nya utbildningsformens namn har nogaövervägts såväl av som av Utbildningsdepartementetsprojektgrupp och av de remissinstanser som yttratsig över förslagen från dessa. Enligt utskottetsmening är en avgörande invändning mot benämningenyrkeshögskola att den skapar oklarhet om huruvidaden nya utbildningen omfattas av högskolelagen ochhögskoleförordningen - vilket den inte är avsedd attgöra.Utskottet föreslår därför att antarregeringens förslag till lag om kvalificeradyrkesutbildning såvitt avser 1, 2 och 4 §§ ochavslår motionerna 2000/01:Ub18 yrkande 1,2000/01:Ub21 yrkandena 6 och 7, 2000/01:Ub23 yrkande1, 2000/01:Ub280 yrkande 4, 2000/01:Ub281 yrkande 6och 2000/01:Ub474.Enligt utskottets mening finns det inte anledningatt frångå regeringens bedömning när det gällerlängden på utbildningar inom kvalificeradyrkesutbildning. bör således avslå motion2000/01:Ub18 yrkande 2.Också när det gäller lärande i arbete är denflexibilitet som regeringen tänker sig tillräckligenligt utskottets mening. bör därför avslåmotionerna 2000/01:Ub18 yrkande 3 och 2000/01:Ub23yrkande 4.Utskottet vill understryka att arbetslivetsmedverkan i kvalificerad yrkesutbildning inte börinskränkas till . Det framgår av slutbetänkandetfrån yrkesutbildning attpersonal som är verksam i respektive bransch ocksåhar medverkat i den teoretiska undervisningen iförsöksverksamheten och att sådan medverkan enligtkommitténs uppfattning är ett av de säkraste tecknenpå att en utbildning har en påtaglig yrkeskoppling.Krav för tillträde till kvalificeradyrkesutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag attden kvalificerade yrkesutbildningen skallbygga på de kunskaper som eleverna får pånationella eller specialutformade program igymnasieskolan och därmed avslåmotionsyrkanden från ochFolkpartiet.Jämför reservationerna 5 (kd) och 2 (fp).Enligt propositionen skall det för tillträde tillkvalificerad yrkesutbildning ställas motsvarandekrav som för grundläggande behörighet tillhögskoleutbildning. I lagförslaget formuleras dettai 3 § på ett sätt som nära ansluter till motsvarandeformulering i 1 kap. 8 § högskolelagen (1992:1434).Regeringen anser att utbildningsanordnaren skallkunna ställa upp särskilda behörighetskrav, om detfinns särskilda skäl. Det skall också finnasmöjlighet för en utbildningsanordnare att besluta omundantag från kraven på behörighet, om den sökandekan antas tillgodogöra sig utbildningen trots atthan eller hon inte uppfyller samtligabehörighetskrav.Kristdemokraterna är kritiska mot förslaget omgrundläggande behörighet. De skriver i motion2000/01:Ub23 att ungdomar som inte har klarat sigigenom ett teoretiskt inriktat gymnasieprogramalltså inte är välkomna till även omde vore lämpliga för utbildningen (yrk. 2).Folkpartiet framför i motion 2000/01:Ub21 sinuppfattning att en ordentlig yrkesutbildning måsteskapas också inom gymnasieskolans ram. Detta är ennödvändig förutsättning för den kvalificeradeyrkesutbildningen (yrk. anser ocksåatt behörighetskravet för den kvalificeradeyrkesutbildningen inte behöver vara detsamma som förhögskolestudier (yrk. En examen frångymnasieskolan - lärlingsexamen, yrkesexamen ellerstudentexamen enligt de förslag som förtfram i andra motioner - skall utgöra ettgrundläggande behörighetskrav för kvalificeradyrkesutbildning (yrk. Inom den kvalificeradeyrkesutbildningens ram skall studerande även kunnakomplettera sina gymnasiestudier för att skaffa siggrundläggande eller särskild behörighet tillhögskoleutbildning (yrk. 4).U t s k o t t e t föreslår att antarregeringens förslag till lagbestämmelse ombehörighetskrav och avslår motionsyrkandena.Grundläggande behörighet till högskoleutbildningbygger på att den sökande har genomgått ettnationellt eller specialutformat program igymnasieskolan och har lägst betyget Godkänd ikurser och projektarbete som tillsammans motsvararminst av det antal gymnasiepoäng som krävs förett fullständigt program. Alla nationella ochspecialutformade program kan alltså ligga till grundför behörigheten. I försöksverksamheten har av nybörjarna haftyrkesförberedande gymnasieutbildning som grund,enligt vad som redovisats av Kommittén förkvalificerad yrkesutbildning (SOU 1999:122 s. 113).Den som inte har genomgått gymnasieskola men ärminst och har varit yrkesverksam i minst fyraår har också grundläggande behörighet, förutsatt atthon eller han har kunskaper i svenska och engelskamotsvarande ett fullföljt nationellt program igymnasieskolan.Utskottet utgår från att regeringen i den kommandeförordningen kommer att föreskriva om möjlighet förutbildningsanordnare att anta sökande som inteuppfyller behörighetskraven, om den sökande trotsdetta kan antas tillgodogöra sig den söktautbildningen.Riksdagen har tidigare, på förslagav utskottet, avslagit yrkanden frånsåväl somFolkpartiet om att de nationellaprogrammen i gymnasieskolan inteskall vara så utformade att elevernapå alla sådana program kan uppnågrundläggande behörighet (bet.2000/01:UbU10).Examen m.m. inom kvalificeradyrkesutbildningUtskottets förslag i korthetRegeringen bör få meddela föreskrifter omantagning till utbildningen, om vilka examinasom får avläggas och om utfärdande avutbildnings- och examensbevis.Motionsyrkandet (m) om att det skall hetayrkeshögskoleexamen och yrkeshögskolepoängbör avslås, liksom ett yrkande (kd) attexamen från den kvalificeradeyrkesutbildningen skall ersättas avyrkescertifikat, som skall utfärdas avbranschorganisationerna.Jämför reservationerna 3 (m) och 5 (kd).Lagförslagets 6 och 7 §§ innebär att regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer skall få meddelaföreskrifter om antagning till utbildningen, omvilka examina som får avläggas och om utfärdande avutbildningsbevis och examensbevis. De sistnämnda fårutfärdas av utbildningsanordnaren enligt deföreskrifter som således har utfärdats.Enligt regeringens bedömning bör det inrättas enkvalificerad yrkesexamen. Denna bör definieras genomnationella mål och dokumenteras i examensbevis därinnehåll, omfattning och inriktning anges.Utbildningens omfattning bör uttryckas i KY-poäng,där en veckas heltidsstudier motsvarar en KY-poäng.Benämningen på examen och poäng bör enligtModeraterna anknyta till utbildningsformens namn.Det bör alltså heta yrkeshögskolepoäng ochyrkeshögskoleexamen (mot. 2000/01:Ub18 yrk.