bet · GO01MJU10 · 2001-01-16 00:00:00 — En strategi förintegrering av miljö och hållbar utveckling itransportpolitiken antogs sedermera påtransportministermötet . Den förstauppföljningen kommer att ske under det svenskaordförandeskapet . När det gäller arbetetinom FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD)bör uppmärksammas att kommissionen bl.a.skall behandla frågor kring transporter. Somregeringen framhåller i skrivelsen får medtanke på tyngden i dessa frågor en viktig uppgiftatt ena EU i gemensamma ståndpunkter och föra desstalan i dialogen med övriga världen. Avslutningsviskonstaterar utskottet med hänvisning till deneuropeiska miljöbyråns rapport om miljötillståndet iunionen att transporternas miljöpåverkan utgör ettav de mest svårlösta problemen. Det beror bl.a. påatt trafiken i luften, på land och till sjössfortsätter att öka snabbt. Regeringen framhåller iskrivelsen att ambitionen att skall vara eninternationellt pådrivande kraft och ettföregångsland för ekologisk hållbar utveckling stårfast. Utskottet delar denna uppfattning. Detinternationella samarbetet är en viktig hörnsten iansträngningarna för att åstadkomma ekologiskhållbarhet även på detta område. Med det anförda kansyftet med motion MJ3 (c) yrkande 5 i alltväsentligt anses tillgodosett. Motionen avstyrks iberörd del.Som framgår av skrivelsen enades EU:stransportministrar om ett nytt"järnvägspaket". Uppgörelsen innebär att marknadenför internationella godstransporter öppnas på ettsärskilt transeuropeiskt järnvägsnät, att allajärnvägsföretag i medlemsstaterna kan söka tillståndför trafik på detta nät, att banhållning ochtrafikutövning tydligare delas upp för att skapainsyn och undvika diskriminering av nykomlingar påmarknaden och att nya principer skall gälla förfördelning av tåglägen och för prissättning avjärnvägsinfrastruktur. Uppgörelsen innehåller vidareförslag till fortsatt arbete för att komma tillrätta med problem som rör samtrafik på de olikajärnvägsnäten och eliminering av flaskhalsar iinfrastrukturen. Ett observationssystem inrättas somskall ge kommissionen möjlighet att följautvecklingen på järnvägsmarknaden.Säkerhetsaspekterna skall garanteras genom åtgärderpå nationell nivå och möjligheterna att inrätta enEU-myndighet för detta syfte skall studeras vidare.Som framhålls i skrivelsen är överenskommelsen ettviktigt steg på väg mot en europeisk järnväg medstörre konkurrenskraft. Det bör nu finnasmöjligheter för svenska transportkunder att användajärnvägen för långväga godstransporter. Med ökadkonkurrens kan priserna sänkas och effektivitetenförbättras på järnvägar. finnsinstrumenten för att verka för en utveckling i dennariktning. Med det anförda föreslår utskottet attmotion MJ3 (c) yrkande 10 lämnas utan vidare åtgärd.En särskild utredare har haft till uppgift att seöver det statliga åtagandet för forskning ochutveckling när det gäller avgaser och bränslen inommotorfordonsområdet. Uppdraget omfattade ävenavgasutsläpp från arbetsmaskiner. Även det pågåendearbetet inom EU med att ta fram det femteramprogrammet för forskning och utveckling och andraforskningsprogram som berör avgasfrågor skullebeaktas. Som framgår av skrivelsen redovisadesresultatet i betänkandet luft påväg (SOU 2000:35). Betänkandet remissbehandlas förnärvarande. I detta sammanhang bör ävenuppmärksammas att ett avtal mellan svenska statenoch fordonstillverkarna om ett samverkansprogram förutveckling av mer miljöanpassade fordonundertecknades . Vidare bör påpekas attden tidigare femåriga fordonsskattebefrielsen förbilar som tillhör miljöklass 1 har avlösts av ettmodifierat system som har föranletts av nyaavgasbestämmelser som har beslutats på EU-nivå. nya utformningen ges i stället skattelättnadensom ett belopp som successivt avräknas motfordonsskatten. För personbilar och lätta bussar meden tjänstevikt på högst och för lättalastbilar med en tjänstevikt på högst somuppfyller kraven i miljöklass 1 är beloppet 3 500 krom de registreras . Beloppet är 1 500kr vid registrering . För övrigapersonbilar, lätta lastbilar och lätta bussar somhar högre tjänstevikter kommer dessa belopp istället att gälla respektive 2002.Sverige har sedan EU-medlemskapets början varitpådrivande i arbetet med att integrera miljöhänsynoch hållbar utveckling i all EU-politik. Utskottetutgår från att bl.a. när det gällermiljöanpassade fordon även i fortsättningen skallvara pådrivande. Med det anförda föreslår utskottetatt motionerna MJ3 (c) yrkande 11 och T231 (c)yrkande 24 lämnas utan vidare åtgärd.Internationellt samarbete m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden (c) sombehandlar bildandet av en nordisk miljöunion,()förhållningssätt till principen om attförorenaren betalar samt hur Sverigeinternationellt skall kunna vara pådrivandepå miljöområdet. Utskottet hänvisar därvidbl.a. till de nordiska ländernas nuvarandesamarbete på miljöområdet, att en hållbarutveckling är ett uttalat mål förWTO respektive ambitioner när detgäller det internationella miljöarbetet.Vidare avstyrks ett yrkande (fp) om meraktivt svenskt agerande i klimatfrågan medhänvisning till bl.a. regeringens iskrivelsen uttalade ambitioner i denna fråga.När det gäller de i flera motioner (m, kd,fp) framförda synpunkterna om detinternationella samarbetet i Östersjöområdetfinner utskottet att dessa yrkanden intepåkallar någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida. De yrkanden (m, kd) omytterligare insatser för att komma till rättamed oljeutsläppen i bl.a. avstyrksmed hänvisning till framför allt regeringenskommande proposition med anledning avOljeutsläppsutredningens förslag.SkrivelsenAmbitionen att skall vara en internationelltpådrivande kraft och ett föregångsland för ekologiskhållbar utveckling står fast. Det internationellasamarbetet är en viktig hörnsten i ansträngningarnaför att åstadkomma ekologisk hållbarhet.Genomförandet av och förberedelserna förtioårsuppföljningen av om miljö ochutveckling (+10) är centrala utgångspunkter fördetta arbete. har deltagitaktivt i en mängd olika internationella forum,främst inom EU, , , , internationellamiljökonventioner samt genom regionaltutvecklingssamarbete i vårt närområde.På de nordiska statsministrarnas uppdrag pågårinom Nordiska ministerrådets ram ett samarbete omatt ta fram en strategi för hållbar utveckling iNorden. Strategin skall inriktas på sådana områdendär har gemensamma intressen och särskiltgoda förutsättningar att samarbeta och där detnordiska samarbetet skapar ett särskilt mervärde.Strategin omfattar följande områden:klimatförändringar, hav, kemikalier,livsmedelssäkerhet, energi, transport, lantbruk,näringsliv, fiske, fångst och skogsbruk.Regeringen har i skrivelse om handelspolitiken(skr. 1998/99:59) klargjort att handelssystemet ochWTO måste engageras och ge sitt bidrag till detglobala arbetet med hållbar utveckling. Detta är ettav många viktiga mål i en ny runda i WTO. Sverigedeltar i de internationella diskussionerna om handeloch miljö främst inom för handel ochmiljö, CTE. Denna kommitté är huvudforumet förbehandlingen av sambandet mellan handel och miljö.Arbetet inom CTE är av stor betydelse för attpåverka och genomdriva eventuella förändringar ihandelsregelverket med inriktning mot en hållbarutveckling. arbetar för att miljö ochhållbar utveckling skall integreras ihandelsregelverket så att en liberalisering avhandeln kan medverka till en hållbar utveckling.I de internationella klimatförhandlingarna arbetarSverige för att de utestående frågorna iKyotoprotokollet skall kunna lösas i syfte attprotokollet skall kunna träda i kraft så snart sommöjligt. Vid konventionens fjärde partsmötebeslutades en tidsplan, Action Plan,som syftar mot beslut vid det kommande sjättepartsmötet hösten 2000.Regeringen beslutade att tillsätta enparlamentariskt sammansatt kommitté (M 1998:06) meduppgift att presentera förslag till en samlad svenskstrategi och ett åtgärdsprogram som lägger stor viktvid att kostnadseffektivitet uppnås. redovisade sina förslag förregeringen . Betänkandet (SOU 2000:23)remissbehandlades ochförslagen bereds nu i Regeringskansliet.Sverige verkar aktivt för en hållbar utvecklinginom . I komstatsministrarna i och överens om att hållbar utveckling skallvara grunden för det fortsatta samarbetet iregionen. antog utrikesministrarna ochEU inom en förÖstersjöområdet kallad Baltic 21. Denna inkluderarmål och scenarier för hållbar utveckling i etttrettioårigt perspektiv inom regionen och ettaktionsprogram med tidsplaner, aktörer ochfinansiering. Baltic 21 fokuserar på sju sektorer(jordbruk, energi, fiske, skog, industri, turism ochtransporter) vars utveckling bedöms vara av särskiltstor betydelse för att uppnå ett hållbartÖstersjöområde. är tillsammans med Rysslandäven ansvarigt för samordningen av åtgärder inomindustrisektorn. Ett internationellt upptaktsmöteför industrisektorn hölls iStockholm med representanter för alla medlemsländer.Vid mötet antogs en internationell strategi för attgenomföra handlingsprogrammet för industrisektorn.Även andra organisationer och insatser är viktigaför att främja en hållbar utveckling iÖstersjöregionen. Det gäller t.ex. InternationalBaltic Sea Fishery Commission (IBSFC),för miljö(HELCOM) och Vision and Strategies around the BalticSea (VASAB) - det sistnämnda ett samarbeteorganiserat av ministrarna ansvariga för regionalutvecklingsplanering.Oljeutsläppsutredningen lämnade i januari 1999sitt betänkande Att komma åt oljeutsläppen (SOU1998:158). Utredningen pekar bl.a. på vikten av attförhindra oljeutsläpp främst genom att fungerandemottagningsanordningar finns i varje hamn och attolagliga utsläpp effektivt beivras. Beredning avutredningens förslag pågår, och en proposition ärplanerad till våren 2001.MotionerEnligt motion MJ3 (c) yrkande 6 bör tainitiativet till bildandet av en nordisk miljöunion.Ett samarbete på miljöområdet mellan de nordiskaländerna inrymmer en stor potential, och enligtmotionärerna bör detta samarbete kunna utvecklasytterligare. Ett sätt att kunna gå längre ochverkligen ge miljöfrågorna större tyngd är att bildaen nordisk miljöunion. Den nordiska miljöunionenskulle kunna vara ett föredöme när det gällersamarbete mellan länder inom och utom EU. Vidareframhålls i motionen (yrkande 7) att aktivtbör verka för att principen om att förorenarenbetalar (PPP - Pollutor Pays Principle) skallgenomsyra WTO. Den alltmer globaliserade värld vilever i leder till ökad handel och utbyte mellanindivider, företag och länder. Detta ställernaturligtvis stora krav på att miljön skyddas ochvärnas. Frihandel skall bejakas men det skall görasmed hänsyn till miljön. måste vara enpådrivande kraft när det gäller att föra upp miljönpå agendan i världshandelsorganisationen. Enligtmotionärerna är det också angeläget att regeringenpresenterar en specificerad plan för hur Sverigeinternationellt skall vara en pådrivande kraft påmiljöområdet (yrkande 8). Enligt motion MJ4 (fp)yrkande 1 bör representanter bli mer aktivai klimatfrågan för att driva på utvecklingen mot enhållbar lösning.Ökade insatser för att förbättra miljösituationeni och kring efterlyses i motion MJ4 (fp)yrkande 8. För att minska och kunna stoppautsläppen kring och till krävs gemensammalösningar mellan berörda länder och samarbete övergränserna. Jordbruket måste minska sina utsläpp.Initiativ bör tas inom ramen för Östersjösamarbetetför att åstadkomma hårdare krav på sjöfarten och föratt omläggningen av jordbruksstöden inom EUpåskyndas. Sekretariatet för skallkoordinera och initiera insatser för att uppfyllaAgenda 21. Enligt motion MJ764 (m) yrkande 15 måstedet internationella samarbetet i Östersjöområdetytterligare intensifieras för att man skall få tillstånd bindande avtal om utsläppsminskningar. Imotion MJ783 (kd) yrkas att regeringen tar fram enförvaltningsplan för . En sådaninternationell plan bör enligt motionärerna omfattaen total översikt över hot, möjligheter och åtgärdersamt bedömda effekter.I motion MJ2 (kd) yrkande 5 begärs åtgärder föratt bekämpa oljeutsläpp. Enligt motionärernabrådskar det med insatser för att komma till rättamed oljeutsläppen i bl.a. . Redare hardiskuterat åtgärder för att komma åt dem som gör sigskyldiga till oljeutsläpp, men detta torde vara enuppgift för kustbevakning, polis och åklagare.Behovet är stort av specialutbildade åklagare somhar möjlighet att agera snabbt och effektivt.Regeringen bör därför lämna ett förslag tillåtgärder som effektiviserar det rättsligaförfarandet när det gäller att bekämpaoljeutsläppen. Även i motion MJ739 (m) uppmärksammasbehovet av åtgärder när det gäller ansvaret förillegala utsläpp av olja. Enligt motion MJ796 (m)bör regeringen undersöker förutsättningarna förnollutsläpp av olja från fartygstrafiken i (yrkande 4).Enligt motion MJ4 (fp) yrkande 3 bör regeringenverka för en lägsta nivå på koldioxidskatt i EU.Motionärerna anser att en europeisk miniminivå förkoldioxidskatten bör införas. Vidare bör EU gesmöjlighet att fatta beslut om miljöskatter medmajoritet. Därmed skulle det skapas förutsättningarför en harmonisering av miljöavgifter ochenergiskatter inom unionen.Utskottets ställningstagandeNär det gäller det i motion MJ3 (c) aktualiseradeförslaget om en nordisk miljöunion bör inledningsvisuppmärksammas att (utrikesutskottet) undervåren 2001 kommer att behandla friståendemotionsförslag med samma eller liknande innebörd.Härutöver konstaterar utskottet att miljöfrågornahar haft och har ett stort utrymme i de nordiskaländernas samarbete. Samarbetet har dessutombetydelse inte bara för de nordiska länderna utanockså för vårt närområde. Som redovisas i skrivelsenpågår på de nordiska statsministrarnas uppdrag inomNordiska ministerrådets ram ett samarbete om att tafram en strategi för hållbar utveckling i Norden.Den nordiska miljöstrategin syftar till att bevaraden biologiska mångfalden, att nå en hållbaranvändning av naturresurserna och att minskaföroreningar och utsläpp under kritiskabelastningsgränser. har förhandlingardessutom pågått om ett nytt miljöhandlingsprogramför åren 2000 - 2004 som skall antas av de nordiskamiljöministrarna. Enligt vad utskottet erfaritkommer förslaget till program att färdigbehandlasunder . Med det anförda föreslåsatt motion MJ3 (c) yrkande 6 nu lämnas utanriksdagens vidare åtgärd.Som regeringen anför i skrivelsen är en hållbarutveckling ett uttalat mål förVärldshandelsorganisationen (WTO). Handelssystemetoch WTO måste därmed engageras och ge sitt bidragtill det globala arbetet med hållbar utveckling.Detta är nödvändigt för att förtroendet förorganisationen skall upprätthållas och för attförståelsen för fördelarna med en öppen handel skallkunna öka. Arbetet inom CTE (kommitté för handel ochmiljö) är av stor betydelse för att påverka ochgenomdriva eventuella förändringar ihandelsregelverket med inriktning mot en hållbarutveckling. Det anses allmänt att miljöfrågornaendast kan lösas inom ramen för en bredare WTO-förhandling. För att nå önskat resultat på områdetverkar och EU för att miljöfrågorna skallingå i en kommande ny förhandlingsrunda i WTO.Sverige och EU verkar här dels för att miljöfrågornaskall kunna integreras sektorsövergripande i allaområden som förhandlas, dels för att specifikamiljöfrågor skall kunna hanteras. Till dessa hör,som framgår av skrivelsen, bl.a. den viktiga fråganom relationen mellan handelsregelverket ochhandelsåtgärder i miljökonventioner,försiktighetsprincipens utrymme i WTO-regelverketsamt frågan om miljömärkningssystemens relation tillWTO-avtalet. Med det anförda konstaterar utskottetatt det föreligger en betydande samstämmighet mellanå ena sidan den i skrivelsen redovisadeambitionsnivån i dessa frågor och å andra sidan desynpunkter som förs fram i motion MJ3 (c) yrkande 7.Enligt utskottets mening bör motionsyrkandet därmedkunna lämnas utan vidare åtgärd.I skrivelsen redovisar regeringen bl.a. hur detinternationella miljöarbetet bedrivs på olikaområden och hur ambition att vara eninternationellt pådrivande kraft och ettföregångsland för ekologisk hållbar utvecklingfullföljs genom en rad olika åtgärder. Utskottetfinner ingen anledning att i detta sammanhangförespråka upprättandet av en särskild plan för hurSverige internationellt skall vara en pådrivandekraft på miljöområdet. Därmed avstyrks motion MJ3(c) yrkande 8.Det i motion MJ4 (fp) uttalade önskemålet om attSveriges representanter internationellt skall varamer aktiva i klimatfrågan sammanfaller medregeringens i skrivelsen uttalade ambition på dettaområde. Även utskottet delar regeringens uppfattningatt i de internationellaklimatförhandlingarna skall arbeta för att deutestående frågorna i Kyotoprotokollet skall kunnalösas så att protokollet skall kunna träda i kraftså snart som möjligt. För att nå målen påklimatområdet behövs omfattande åtgärder globalt.Sverige måste därför även i fortsättningen aktivtmedverka i det internationella samarbetet för attdär driva de frågor som bedöms viktigast samtförmedla svenska erfarenheter av åtgärder ochresultat för att minska utsläppen av växthusgaser. Idetta sammanhang bör även regeringens kommandeförslag om en samlad svensk klimatstrategi(beredning pågår i ) uppmärksammas.Enligt utskottets mening kan en sådan samladstrategi få stor betydelse även för Sverigesmöjligheter att vara pådrivande i de fortsattainternationella klimatförhandlingarna. Med detanförda föreslår utskottet att motion MJ4 (fp)yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd.När det gäller en hållbar utveckling iÖstersjöregionen vill utskottet anföra följande.Enligt tidigare överenskommelse mellanÖstersjöregionens stater och Europeiska kommissionenskall en hållbar utveckling vara grunden för detfortsatta samarbetet i regionen. Med beslutet år1998 om Baltic 21 (för )införlivades mål och scenarier för hållbarutveckling i ett trettioårigt perspektiv inomregionen i det fortsatta arbetet. Ett aktionsprogrammed tidsplaner, aktörer och finansieringutarbetades. Som framhålls i skrivelsen fokuserarBaltic 21 på sju sektorer (jordbruk, energi, fiske,skog, industri, turism och transporter) varsutveckling bedöms vara av särskilt stor betydelseför att uppnå ett hållbart Östersjöområde. Dessutomlyfts arbetet med regional utvecklingsplanering isamarbete med VASAB (Visions and Strategies Aroundthe Baltic Sea) fram som en viktig fråga. VASAB ärett samarbete organiserat av ministrarna ansvarigaför regional utvecklingsplanering. Arbetet inriktaspå genomförandet av aktionsprogrammet för vilketsektorerna själva ansvarar. Överenskommelser haräven träffats om att utveckla och genomföra enAgenda 21 för utbildningssektorn inomÖstersjöregionen. Som framgår av skrivelsen ärSverige tillsammans med ansvarigt församordningen av åtgärder inom industrisektorn. Ettinternationellt upptaktsmöte för industrisektornhölls i medrepresentanter för alla medlemsländer. Vid mötetantogs en internationell strategi för att genomförahandlingsprogrammet för industrisektorn. Även andraorganisationer deltar aktivt i Baltic 21 och främjardärmed en hållbar utveckling i . Detgäller t.ex. International Baltic Sea FisheryCommission (IBSFC) och förÖstersjöns miljö (HELCOM). Det nordiska samarbetetinom ramen för och , med sin starka koncentration pånärområdena, är också viktigt för en hållbarutveckling av regionen. I detta sammanhang bör ävennämnas att svenska myndigheter såsomNaturvårdsverket, Kemikalieinspektionen samt Statenskärnkraftinspektion genomför ett omfattandeprojektsamarbete med sina motparter i de baltiskaländerna och nordvästra . Med det ovananförda tillgodoses enligt utskottets mening i alltväsentligt syftet med motionerna MJ4 (fp) yrkande 8,MJ764 (m) yrkande 15 och MJ783 (kd). Motionerna iberörda delar bör därmed inte påkalla någonytterligare åtgärd från sida.Östersjöstrategin har utarbetats inom ramen förHelsingforskonventionen. Konventionen i sinursprungliga version undertecknades avstaterna runt . antogs en nyversion som undertecknades av Östersjöstaterna ochdessutom av EU. Verkställande organ inomkonventionen är () medett sekretariat och fem permanenta kommittéer.Konventionen bygger till stor del på andra, globalakonventioner, bl.a. konvention tillförhindrande av förorening från fartyg medändringsprotokoll (MARPOL 1973/78). Syftetmed Östersjöstrategin är att minimera miljöpåverkanfrån sjöfarten i . Strategin omfattarsamtliga fartyg, således inte bara handelsfartygutan också arbets-, fiske- och fritidsfartyg.Tyngdpunkten i strategin ligger på förebyggandeåtgärder. Strategin innefattar totalt niorekommendationer rörande genomförandet.Sammanfattningsvis innebär rekommendationernaföljande:I princip måste alla fartyg lämna fartygsgenereratavfall som inte får släppas ut.Det blir förbjudet att släppa ut toalettavfallockså från mindre fartyg.Alla fartyg som anlöper en hamn skall bidra tillhanteringskostnaderna, oavsett om de lämnar någotavfall eller inte.Kostnaderna bakas in i hamnavgiften.Denna princip skall tillämpas för oljeavfall menmålet är att rekommendationen skall tillämpas ävenpå annat avfall.Ikraftträdandedatum varierar mellan de olikabestämmelserna. Förbudet mot utsläpp avtoalettavfall från mindre fartyg och om utrustningför kvarhållande av sådant avfall skall gälla frånden 1 januari 2005.I detta sammanhang bör även uppmärksammas att detinom EU pågår ett arbete med att tafram ett direktiv om mottagningsanordningar i hamnför fartygsgenererat avfall och lastrester frånfartyg. Strävan i arbetet har varit att nå enöverensstämmelse med Östersjöstrategin och att intei något avseende begränsa denna. Vidare harriksdagen behandlat en proposition,1999/2000:133, om genomförande av Östersjöstrategin(bet. 2000/01:TU5, rskr. 2000/01:15). Beslutet innebär bl.a.lagändringar som gör det möjligt att genomföraÖstersjöstrategin i den del som avsermottagningsanordningar för fartygsgenererat avfalloch tillhörande frågor. Som en följd av dessalagändringar har regeringen fattat beslut omförordningar som bl.a. innebär att en obligatoriskskyldighet införs för fartyg att lämna sitt avfalltill mottagningsanordning i hamn.Mottagningsanordningar skall finnas i alla hamnaroch den som tar ut hamnavgift (eller motsvarandeavgift) ansvarar för dessa. Förordningarna innebäräven att den som ansvarar för enmottagningsanordning skall upprätta enavfallshanteringsplan efter samråd med kommunen.Sjöfartsverket skall meddela närmare föreskrifter ommottagningsanordningarna och omavfallshanteringsplanerna. Förordningarna träder ikraft . Med det anförda och iavvaktan på den av regeringen aviseradepropositionen med anledning avOljeutsläppsutredningens förslag föreslår utskottetatt motionerna MJ2 (kd) yrkande 5, MJ739 (m) ochMJ796 (m) yrkande 4 nu lämnas utan vidare åtgärd.Utskottet är inte berett att föreslå någotuttalande från sida med anledning av de imotion MJ4 (fp) yrkande 3 framförda kravenbeträffande koldioxidbeskattningen inom EU. Motionenavstyrks i berörd del.Lokala investeringsprogram förekologisk hållbarhetUtskottets förslag i korthetI avvaktan på kommunernas redovisning av delokala investeringsprogrammen avstyrkerutskottet flera yrkanden (m, c, fp) sominnebär att investeringsprogrammen skallavslutas eller på annat sätt förändras.SkrivelsenRegeringen har fattat beslut i tre omgångar. Våren1998 fattades beslut om att stödja 42 kommunerstreåriga lokala investeringsprogram för perioden1998 -2000. beslutade regeringen attfördela bidrag till 47 kommuners investeringsprogramför . I beslutsomgången våren 2000beviljade regeringen sammanlagt 1,2 miljarder kronori bidrag till ytterligare 56 investeringsprogram.Vid genomförandet kommertotalt att investeras ochenligt kommunernas uppskattning skapas 4 100årsarbeten. Totalt har 125 kommuner (varav 20kommuner mer än en gång) och ett kommunalförbundbeviljats sammanlagt ibidrag till sina lokala investeringsprogram vidbesluten , 1999 och 2000. Detta ger med depengar som bidragsmottagarna själva satsar en totalinvesteringsvolym på , varavdirekt miljörelaterade investeringar utgör ca 17miljarder kronor.