bet · GO01FöU4 · 2001-03-22 00:00:00 — Enligtrevisorernas mening är det en självklarhet attFörsvarsmakten och ÖCB skall kunna motivera ochredovisa vilken användning myndigheterna har av denverksamhet de beställer. Lika självklart är det attmyndigheterna aktivt undersöker om det finns andraproducenter än Försvarshögskolan. Genom direktakontakter med civila högskolor ökar försvarsmyndig-heternas utbyte med det civila samhället. Samtidigtutsätts Försvarshögskolan för konkurrens från decivila högskolorna.Ställ krav på FörsvarshögskolanRapportenStatsmakterna, Försvarsmakten och Försvarshögskolan har i olikasammanhang betonat vikten av att den högreofficersutbildningen godkänns som akademiskutbildning. Inom Försvarshögskolan pågår arbete medatt uppfylla de rekommendationer som Högskoleverkethar lämnat i samband med en utvärdering av skolan.Målet för skolans arbete är att skolan skall sökaexamensrätt omkring . Försvarshögskolanskulle då uppfylla de krav som Högskoleverketformellt ställer på ett akademiskt lärosäte.Revisorerna erfar att det kan vara bådetidskrävande och besvärligt för en yrkesskola attbli högskolemässig. Av revisorernas rapport framgåratt varken konkurrenter, statsmakterna eller För-svarsmakten skapar något yttre tryck påFörsvarshögskolan att effektivisera sin verksamhet.Det finns ingen utomstående som bedömerutbildningarnas innehåll och kvalitet. Enligtrevisorernas mening är det angeläget attFörsvarshögskolans utbildningar bedöms av någonutomstående.Enligt förordning (1995:945) med instruktion förHögskoleverket har verket i första hand ansvar föruniversitet och högskolor. Av förordningen framgåremellertid att också kan ha uppgiftersom rör andra utbildningar på eftergymnasial nivå.Revisorerna anser därför att regeringen bör geHögskoleverket i uppdrag att bedriva tillsyn överFörsvarshögskolans utbildningar.RemissinstansernaExpeditionschefen i Försvarsdepartementet meddelar attregeringen har för avsikt att låtaHögskoleverket göra en översyn av Försvarshögskolansofficersutbildning.Försvarshögskolan är tveksam till revisorernasförslag om att regeringen bör ge iuppdrag att bedriva tillsyn över Försvarshögskolansutbildningar. Försvarshögskolan menar att det ärmindre lämpligt att redan nu skallbörja bedriva tillsyn av Försvarshögskolan. EnligtFörsvarshögskolan kommer frågan om tillsyn attbehandlas i samband med att Försvarshögskolan lämnarin en ansökan till om examensrätt.Högskoleverket ställer sig positivt till att, medutgångspunkt i högskolelagen och högskoleförord-ningen, bedöma innehåll och kvalitet i Försvarshög-skolans utbildningar.RevisorernaRevisorerna anser det angeläget att någon utomstående granskarinnehållet och kvaliteten i Försvarshögskolansutbildningar. Revisorerna anser att regeringen börge i uppdrag att utifrånhögskolelagen och högskoleförordningen bedrivatillsyn över Försvarshögskolan.Försvarshögskolans styrelseRapportenEn tanke med avgiftsfinansiering är att marknadsmässigaförhållanden i viss mån skall efterliknas. mellan Försvarshögskolan ochFörsvarsmakten framgår att relationen mellan de bådamyndigheterna skall präglas av affärsmässighet.Enligt regeringens prognoser har Försvarshögskolanår 1999 genomfört verksamheter för ca 290 miljonerkronor (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 6 Totalförsvar).Samtidigt leds Försvarshögskolan av entraditionell styrelse med begränsat ansvar. Utannågon tydlig gränsdragning delar styrelsen ochskolans ledning ansvaret för Försvarshögskolan.En annan komplikation är att Försvarshögskolansstora beställare finns representerade i styrelsen.Inom Försvarshögskolan finns det olika uppfattningarom huruvida ledamöterna i styrelsen har kunnatskilja på sina styrelse- och myndighetsroller.Dessutom ingår företrädare för Försvarsdepartementeti styrelsen. Det innebär att en tjänsteman iFörsvarsdepartementet både kan vara uppdragsgivaretill skolan, beslutande i styrelsen och - som ägare- mottagare av styrelsens analyser.Revisorerna föreslår att Försvarshögskolan ges enstyrelse med fullt ansvar. Därmed skulle det interåda något tvivel om att styrelsen har det fullaansvaret för Försvarshögskolans verksamhet.RemissinstansernaExpeditionschefen i Försvarsdepartementet uppger attFörsvarsdepartementet avser att se överFörsvarshögskolans styrelse. Expeditionschefens upp-fattning är att skall hasamma form som de civila högskolorna, dvs. enstyrelse med begränsat ansvar.Försvarshögskolan ställer sig också tveksam tillatt skolan skall ha en styrelse med fullt ansvar.Försvarshögskolan anser att skolan skall ha sammastyrelseform som de civila högskolorna.RevisorernaRevisorerna konstaterar att isitt betänkande Ledande forskning - för säkerhetsskull (SOU 1999:110) har kommit till sammaslutsatser som revisorerna.Försvarsforskningsutredningen hade i uppdrag attlämna förslag till hur en sammanslagning av denuvarande myndigheterna Flygtekniskaförsöksanstalten och Försvarets forskningsanstaltskulle kunna genomföras (dir. 1999:33). Utredningenföreslog att de båda myndigheterna skulle slåssamman till en ny forskningsmyndighet med ().Försvarsforskningsutredningen föreslog att den nyaforskningsmyndigheten skulle ledas av en styrelsemed fullt ansvar.Enligt utredningens uppfattning är det viktigt attstyrelsens ledamöter står obundna i förhållande tillolika partsintressen. Skolans beställare bör därförinte vara representerade i styrelsen. För attundvika otydliga roller bör inte heller någontjänsteman från Försvarsdepartementet ingå istyrelsen.Revisorernas förslagFörsvarsmakten saknar resurserEn utgångspunkt för avgiftsfinansiering är attbeställare har goda kunskaper om vad han villbeställa och att verksamheten hos den utförande myn-digheten bestäms av beställarens efterfrågan.Försvarsmakten saknar emellertid tillräckligaresurser för att bestämma behovet av officerare ochinnehållet i officersutbildningen.Revisorerna anser att Försvarsmakten måste vara enkunnig beställare. Enligt revisorernas mening är detockså viktigt att Försvarsmakten själv utvärderarden utbildning och forskning som försvaret köperfrån Försvarshögskolan.Revisorerna menar att det är regeringens ansvaratt se till att Försvarsmakten genomför upphandlingoch uppföljning på ett bra sätt. Regeringen bördärför se till att Försvarsmakten har kunskaper attgenomföra upphandling av utbildning och forskning.Revisorerna föreslår att regeringen ger Försvars-makten i uppdrag att utveckla metoder för att följaupp och utvärdera den utbildning och forskning somFörsvarsmakten beställer från Försvarshögskolan. Idetta ligger att Försvarsmakten behöver analyseravilken användning försvaret har avFörsvarshögskolans utbildningar.Regeringen har också ansvar att se till att ÖCBgenomför upphandling och uppföljning på ett brasätt. Revisorerna anser att regeringen bör övervägaatt ge ÖCB i uppdrag att inom myndigheten inrätta enmotsvarighet till det utbildningsråd som bedrivs totalförsvarsutbildning.Ställ krav på Försvarshögskolans beställareEnligt revisorernas uppfattning bör regeringenbegära att beställarna både motiverar och bedömereffekterna av den utbildning och forskning som deköper från Försvarshögskolan. I detta ligger attFörsvarsmakten och ÖCB aktivt måste undersöka om detför en bestämd utbildning finns andra utbild-ningsanordnare än Försvarshögskolan. OmFörsvarsmakten och ÖCB söker direkta kontakter medandra högskolor, institut m.m. ökar kontakterna meddet civila samhället. tvingasFörsvarshögskolan konkurrera med civila utbild-ningsanordnare.Enligt revisorernas mening bör regeringen iregleringsbreven begära att Försvarsmakten och ÖCBskall redovisa· motiven till att myndigheterna har köpt vissutbildning och forskning från Försvarshögskolan·· resultatet av genomförd utbildning och forskningjämfört med de krav som respektive myndighet harställt på Försvarshögskolan i sina beställningar·1. den användning myndigheterna har haft avFörsvarshögskolans utbildningar och forskning.2.Ställ krav på FörsvarshögskolanRevisorerna anser att Försvarshögskolan bör öka sinaansträngningar att söka sig till intressenter både iSverige och i andra länder. Med fler intressenterminskar Försvarshögskolans beroende av Försvars-makten. ökar förutsättningarna för attavgiftsfinansiering skall fungera.Revisorerna föreslår att regeringen gerFörsvarshögskolan i uppdrag att upprätta enhandlingsplan för hur skolan i större utsträckningskall nå ut till fler beställare.I Försvarshögskolans årsredovisning för år 1998finns det inga uppgifter om vilka utbildningskravFörsvarsmakten och de andra beställarna hade ställtpå skolan. Det finns därför inga mål eller krav attrelatera den genomförda verksamheten till.Revisorerna föreslår att regeringen iregleringsbrevet till Försvarshögskolan begär attskolan i sin årsredovisning skall redovisa resultatoch måluppfyllelse i förhållande till de krav sombeställarna har ställt på skolan.Varken konkurrenter, statsmakterna eller För-svarsmakten skapar något yttre tryck påFörsvarshögskolan att effektivisera sin verksamhet.Det finns ingen utomstående som bedömerutbildningarnas innehåll och kvalitet. Enligtrevisorernas mening är det angeläget attFörsvarshögskolans utbildningar bedöms av någonutomstående.Enligt förordning (1995:945) med instruktion förHögskoleverket har verket i första hand ansvar föruniversitet och högskolor. Av förordningen framgåremellertid att också kan ha uppgiftersom rör andra utbildningar på eftergymnasial nivå.Revisorerna anser därför att regeringen bör geHögskoleverket i uppdrag att bedriva tillsyn överFörsvarshögskolans utbildningar.Försvarshögskolans styrelseRevisorerna föreslår att Försvarshögskolan skall gesen styrelse med fullt ansvar. Därmed skulle det interåda något tvivel om att styrelsen har det fullaansvaret för Försvarshögskolans verksamhet.Av verksförordningen (1995:1322) framgår att enstyrelse vanligtvis består av myndighetschefen ochhögst åtta andra ledamöter. Detta gäller förvalt-ningsmyndigheter med traditionell styrelse.Styrelser med fullt ansvar har i regel färreledamöter, detta för att de skall fungera som braledningsorgan. Enligt revisorernas mening börFörsvarshögskolans styrelseordförande liksomhittills vara en externt rekryterad person med godakontakter i framför allt den vetenskapliga världen.Styrelsens ledamöter bör stå obundna i förhållandetill olika partsintressen. Skolans beställare bördärför inte vara representerade i styrelsen. Inteheller bör någon tjänsteman frånFörsvarsdepartementet ingå i styrelsen. Enligtrevisorernas uppfattning bör antalet ledamöter iFörsvarshögskolans styrelse uppgå till högst åttainklusive ordförande och skolans rektor.Försvarshögskolans finansiering om skolan blirett akademiskt lärosäteHögskoleverket ser en motsättning mellanavgiftsfinansiering och Försvarshögskolans ambitionatt bli ett akademiskt lärosäte. Högskoleverketkonstaterar att Försvarshögskolans närmande till detövriga högskolesystemet skulle underlättas omFörsvarshögskolan fick en likartad ställning tillFörsvarsdepartementet som de övriga högskolorna hartill . De civila högskolornafår sina utbildningsuppdrag och anslag frånUtbildningsdepartementet.Inom Försvarshögskolan pågår arbete med attuppfylla de rekommendationer som harlämnat i samband med en utvärdering av skolan. Måletför skolans arbete är att skolan skall söka exa-mensrätt omkring . Försvarshögskolan skulledå uppfylla de krav som formelltställer på ett akademiskt lärosäte.Revisorerna erfar att det kan vara bådetidskrävande och besvärligt för en yrkesskola attbli högskolemässig. Revisorerna ser också att detkan finnas en motsättning mellan avgiftsfinansieringoch Försvarshögskolans strävan att bli ettakademiskt lärosäte.Revisorerna föreslår att regeringen gerFörsvarshögskolan i uppdrag att analysera vilkastyr- och finansieringsformer som är lämpligastutifrån att skolan blir ett akademiskt lärosäte.FörslagRiksdagens revisorer föreslår1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad revisorerna har anfört under avsnitt 3.1angående att regeringen ger Försvarsmakten i uppdragatt utveckla metoder för att följa upp och utvärderaden utbildning och forskning som Försvarsmaktenbeställer från Försvarshögskolan,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad revisorerna har anfört under avsnitt 3.2angående regeringens krav i regleringsbreven påFörsvarshögskolans beställare,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad revisorerna har anfört under avsnitt 3.3angående de krav regeringen bör ställa påFörsvarshögskolan,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad revisorerna har anfört under avsnitt 3.4angående ,5. att som sin mening ger regeringentill känna vad revisorerna har anfört under avsnitt3.5 angående att regeringen ger Försvarshögskolan iuppdrag att analysera vilka styr- ochfinansieringsformer som är lämpligast utifrån attskolan blir ett akademiskt lärosäte. yttrande2000/01:UbU3yFörsvarshögskolan i det nyaförsvaretTill försvarsutskottetFörsvarsutskottet har beslutatbereda utbildningsutskottet tillfälle att yttra sigöver revisorers förslag 1999/2000: RR10Försvarshögskolan i det nya försvaret.Revisorernas förslag i huvudsakRevisorerna har genomfört en granskning av hurregeringen och beställare styr Försvarshögskolan.Granskningen, som har inriktats mot frågan om huravgiftsfinansieringen tillämpas vidFörsvarshögskolan, utmynnar i fem förslag tilltillkännagivanden av riksdagen.Revisorerna föreslår att regeringen skall geFörsvarsmakten i uppdrag att utveckla metoder föratt följa upp och utvärdera den utbildning ochforskning som Försvarsmakten beställer frånFörsvarshögskolan (punkt 1). Vidare föreslårrevisorerna att regeringen skall ställa krav på attFörsvarshögskolans beställare redovisar motiven tillatt de köpt viss utbildning och forskning frånFörsvarshögskolan, resultatet av genomfördutbildning och forskning jämfört med kraven ibeställningen samt den användning myndigheterna harhaft av Försvarshögskolans utbildningar ochforskning (punkt 2). Regeringen bör enligtrevisorerna också ställa krav på Försvarshögskolanatt den redovisar resultat och måluppfyllelse iförhållande till de krav som beställarna har ställtpå skolan. Revisorerna anser det angeläget attFörsvarshögskolans utbildningar bedöms av någonutomstående. De föreslår att regeringen skall geHögskoleverket i uppdrag att bedriva tillsyn överFörsvarshögskolans utbildningar (punkt 3).Försvarshögskolans styrelse bör enligt revisorernafå fullt ansvar, styrelsens ordförande bör vara enexternt rekryterad person med goda kontakter framförallt i den vetenskapliga världen, skolans beställarebör inte vara representerade i styrelsen och antaletstyrelseledamöter bör minskas till högst åttainklusive ordföranden och rektorn (punkt 4).Revisorerna anser att det kan finnas en motsättningmellan avgiftsfinansiering och Försvarshögskolanssträvan att bli ett akademiskt lärosäte. De föreslåratt regeringen ger Försvarshögskolan i uppdrag attanalysera vilka styr- och finansieringsformer som ärlämpligast utifrån att skolan blir ett akademisktlärosäte (punkt 5).Utbildningsutskottets övervägandenFörsvarshögskolan är en myndighet underFörsvarsdepartementet med uppgift att bedrivautbildning och forskning huvudsakligen för detmilitära försvarets och totalförsvarets behov. Dessutbildningsverksamhet bedrivs till helt övervägandedel på beställning av Försvarsmakten ochÖverstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) ochfinansieras genom avgifter från beställarna.Utbildningsutskottet har inte någon anledning att hasynpunkter på hur beställarfunktionen ochavgiftsfinansieringen fungerar, och inte heller påsammansättningen och ställningen förFörsvarshögskolans styrelse, så länge verksamhetenbeställs och finansieras på nuvarande sätt.Enligt sin instruktion (1996:1476) harFörsvarshögskolan till uppgift att bl.a. bedrivahögskoleutbildning av yrkes- och reservofficerare påhögre nivåer för krigs- och fredsbefattningar. VidFörsvarshögskolan skall också enligt instruktionenbedrivas forskning. Utbildningen och forskningenskall bedrivas främst inom ämnena säkerhets-,försvars- och utrikespolitik, internationellaförhållanden, svenskt totalförsvar, ledarskap ochledningsvetenskap, krigskonst med militärhistoria,militärteknik samt ekonomi och logistik med avseendepå försvaret (1 §). Försvarshögskolan skall samverkamed universitet, andra högskolor, m.fl. för att hålla sigunderrättad om sådan forskning och annan utvecklingsom är av betydelse för Försvarshögskolansverksamhetsområde (2 §). Försvarshögskolan får somlärare anställa bl.a. professor, lektor, adjunkt ochforskarassistent. Vid sådana anställningar skallbestämmelserna i högskoleförordningen om motsvarandeanställningar inom högskolan tillämpas. I ställetför fakultetsnämnd skall vid dessforsknings- och utbildningsnämnd medverka ianställningsförfarandet (22 §).Försvarshögskolan skiljer sig i väsentligaavseenden från universiteten och högskolorna underUtbildnings- och Jordbruksdepartementen. För desenare gäller högskolelagen (1992:1434) ochhögskoleförordningen (1993:100) respektiveförordningen för (1993:221). Enligt högskolelagen skall utbildningenvid de statliga högskolorna vila på vetenskapligeller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet,och verksamheten skall bedrivas så att det finns ettnära samband mellan forskning och utbildning. Förforskningen gäller som allmänna principer attforskningsproblem får fritt väljas,forskningsmetoder fritt utvecklas ochforskningsresultat fritt publiceras. Dengrundläggande högskoleutbildningen skall, utöverkunskaper och färdigheter, ge studenterna förmågatill självständig och kritisk bedömning, förmåga attsjälvständigt lösa problem och förmåga att följakunskapsutvecklingen, allt inom det område somutbildningen avser. Utbildningen bör också utvecklastudenternas förmåga till informationsutbyte påvetenskaplig nivå. Den som vill delta igrundläggande högskoleutbildning söker själv tillönskad kurs eller utbildningsprogram, prövas motfastställda behörighetsvillkor och jämförs medövriga sökande enligt fastställda urvalsregler.Anställning hos någon viss arbetsgivare är aldrigett villkor för att bli antagen till grundläggandehögskoleutbildning.Inom ramen för ett övergripande utbildningsuppdragsom ges av regeringen i regleringsbrev bestämmervarje universitet eller högskola själv sitt utbud avkurser och utbildningsprogram. Den grundläggandeutbildningen finansieras helt med anslag påstatsbudgeten till respektive universitet ellerhögskola. Forskningen och forskarutbildningenfinansieras dels genom anslag till respektivelärosäte, dels genom medel från externa finansiärer,framför allt statliga forskningsråd och stiftelser.I viss utsträckning bedrivs också uppdragsforskning,dvs. forskning där uppdraget anges av enfinansierande beställare.Sedan några år pågår en s.k. akademisering avutbildningen vid . Enligt vad somredovisas i revisorernas rapport (bilaga 1 s. 75)syftar denna till att förbereda eleverna för att somofficerare klara nya och okända arbetsuppgifter.Akademiseringen skall förse skolans elever medverktyg för att hantera nya situationer och ettkritiskt och prövande förhållningssätt till kunskap.Försvarsmakten har också behov av att föryngraofficerskåren. Därför vill man göra officerarnaskompetens attraktiv på den civila arbetsmarknaden.Termen akademiskt lärosäte har ingen formelltfastslagen eller allmänt vedertagen definition.Innebörden av att Försvarshögskolan skulle bli ettsådant lärosäte är därför inte alldeles klar. Dockär det uppenbart att Försvarshögskolan inte kan blien statlig högskola under högskolelagen ochhögskoleförordningen med bibehållande av nuvarandestyr- och finansieringsformer.Utbildningsutskottet konstaterar att revisorernasrapport inte innehåller någon systematiskredovisning av omfattning, inriktning eller dennärmare uppläggningen av verksamheten vidFörsvarshögskolan. Inte heller redovisas någonsamlad bedömning av verksamheten utifrånvetenskapliga eller professionella kriterier.Rapporten ger därför inte underlag förställningstaganden i fråga om verksamhetens status iförhållande till den utbildning och forskning sombedrivs vid universiteten och högskolorna underUtbildnings- och Jordbruksdepartementen.Utifrån allmänna utgångspunkter om angelägenhetenav att effektivt utnyttja landets samladeutbildningsresurser ser utskottet det som önskvärtmed ett utökat samarbete mellan Försvarshögskolanoch de statliga universiteten och högskolorna närdet gäller utbildning i sådana ämnen som finns vidde sistnämnda. Det är vidare angeläget att i detcivila samhället kunna ta till vara den kompetenssom utvecklas inom Försvarshögskolans utbildning påområden som också har tillämpning utanförtotalförsvaret. De jämförelser som påregeringens uppdrag har gjort mellanFörsvarshögskolans utbildningar och vissahögskoleutbildningar bör kunna underlätta attkompetensen hos officerare som lämnar försvaret kantas till vara på andra håll i arbetslivet. allmänt omvittnat att Försvarshögskolansutbildning i ledarskap är värdefull för civillärarverksamhet.Huruvida det ligger i totalförsvarets intresse attFörsvarshögskolan ges ställning som statlighögskola, underställd högskolelagen ochhögskoleförordningen, ankommer det inte påutbildningsutskottet att bedöma. Så längeFörsvarshögskolan inte är en sådan statlig högskolafinns det enligt utskottets uppfattning inteanledning att ställa den under Högskoleverketstillsyn. Om Försvarshögskolan, utan att bli enstatlig högskola likställd med de övriga, skulle gesrätt att utfärda vissa examina enligthögskoleförordningen, är det dock naturligt att dendärav berörda utbildningen vid Försvarshögskolanställs under tillsyn av Högskoleverket.Stockholm den 22 februari 2001På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), YvonneAndersson (kd), (), TomasHögström (m), (), LennartGustavsson (v), (), Per (),(), (), (), () och ().