bet · GO01UU4 · 2001-03-27 00:00:00 — Endast harinte undertecknat protokollet.Arbetet inom verksamhetsprogrammen och partsavtalenUnder det gångna året beslutade ministerkommitténatt inrätta en kommissarie för mänskligarättigheter. Spanjoren valdes tillden förste innehavaren av ämbetet.Inom verksamhetsprogrammen bedrevs arbete inomområdena mänskliga rättigheter och demokratifrågor,sociala frågor samt kulturfrågor och kulturellmångfald. Vidare bedrevs verksamhet inom ramen förde s.k. partsavtalen på bl.a. social- och hälso- ochkulturområdena.Redogörelsens huvudsakliga innehållI redogörelse /2000:ER1 redovisar Sverigesdelegation vid verksamheten under 1999.Den parlamentariska församlingen höll som brukligtär fyra delsessioner om . Britten (liberal) valdes till församlingens21:e president. Den svenska delegationen bestod avtotalt tolv riksdagsledamöter, med ()som ordförande.Uppföljningen och kontrollen av medlemsländernasåtaganden har blivit en allt viktigare del även avparlamentarikerförsamlingens verksamhet.Församlingen har ett särskiltgranskningsutskott, med uppgift att övervaka hursamtliga medlemsländer uppfyller sina åtagandenenligt . var ,, , , , ,, , och föremål förgranskning. Vidare har parlamentarikerförsamlingenengagerat sig i ett stort antalvalövervakningsinsatser under de senaste åren.Vid parlamentarikerförsamlingen debatterades underdet gångna året särskilt utvecklingen på ochkonflikten i . kritiserades förbristande information om fångar och dödsstraff samtför behandlingen av minoriteter, men hot omsuspension av den ukrainska delegationen sköts upp.MR-situationen i var föremål för granskning,och representanter för församlingen var observatörervid rättegången mot PKK-ledaren , , ochMonaco, som har sökt medlemskap i , harsärskild gäststatus vid parlamentarikerförsamlingen.Ansökan från från1998 har inte behandlats.Församlingen har även till uppgift att varaparlamentariskt forum för Europeiskautvecklingsbanken () och Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling (). I denutvidgade församlingens OECD-debatt deltog ävenföreträdare för , , och RepublikenKorea.MotionernaInga motioner har inlämnats med anledning avregeringens skrivelse och rapporten från Sverigesdelegation vid parlamentarikerförsamlingen. Följandemotionsyrkanden är från allmänna motionstiden.Centerpartiet betonar i partimotion 1999/2000:U402(c) yrkande 17 betydelsen av arbete föratt fastställa normer och principer för fredligkonfliktlösning, övervaka efterlevnaden av dessasamt stödja medlemsstaterna i uppbyggnaden avdemokrati och rättsstat. är en avvärldens tyngsta dokument för skyddet av mänskligarättigheter och medborgerliga friheter, ochEuropadomstolen fyller en viktig funktion som denenda instans som medborgare kan vända sigtill för att få rätt gentemot sin egen stat.Särskilt för de nya demokratierna i Central- ochÖsteuropa är av stor betydelse.I motion 1999/2000:U639 (kd) lyfterKristdemokraterna fram frågan om religionsfriheten iEuropa. Religiösa sekters aktiviteter hardiskuterats bl.a. i , vilken antagit rekommendationer tillministerrådet om att stödja inrättandet av särskildanationella informationscentrum och ett europeisktobservatorium för informationsutbyte. Trots att idénär välmenande menar att sådanacentrum skulle kunna utgöra en fara förreligionsfriheten, varför de i yrkande 6 hemställeratt regeringen i ministerråd motsättersig dessa planer.Utskottets övervägandenUtskottet delar motionärernas (1999/2000:U402 (c)yrkande 17) syn på vikten av roll föratt befästa och utveckla den europeiskavärdegemenskapen. bidrar i hög grad tillatt stärka skyddet för de mänskliga rättigheterna ivår världsdel, och den gemensamma normbildningeninom kretsen av medlemsländer är ett viktigtinstrument för att förebygga väpnade konflikter.Stödet till stärkande av demokrati och respekt förde mänskliga rättigheterna är en central del avEuroparådets verksamhet. De krav på respekt förmänskliga rättigheter som ställs på Europarådetsmedlemsländer utgör ett konstruktivt stöd tilluppbyggnaden av demokrati och rättsstat i många avde tidigare kommunistiskt styrda länderna i Central-och . Övervakningen av medlemmarnasåtaganden är väsentlig för att upprätthållavärdegemenskapen. arbete med att byggaupp demokratiska institutioner i måste ske inära samarbete med och bidragande orsak till framgångarhar varit det starka parlamentariska inflytande somfunnits i form av den rådgivande parlamentariskaförsamlingen och det engagemang som rådets arbeteväckt i de nationella parlamenten. debatterar regelmässigtsituationen beträffande demokrati och de mänskligarättigheterna i medlemsländerna. Dess politiskabetydelse illustrerades vid sessionen ,då församlingen fann att begick svårakränkningar mot de mänskliga rättigheterna i denväpnade konflikten i Tjetjenien.Utskottet finner att har spelat encentral roll för fred, säkerhet, demokrati ochmänskliga rättigheter i ända sedan dessbildande kort efter det slut.Det är utskottets uppfattning att , medsin breda medlemskrets och sin omfattandeerfarenhet, med sina normer och med sin demokratiskavärdegemenskap, även har en viktig rollatt spela för en fredlig utveckling på vår kontinent- givetvis i nära samverkan med övrigasäkerhetsorganisationer. I likhet med fyllerEuroparådet sina viktiga funktioner delvis iskymundan, eftersom långsiktigt demokratistärkandearbete i likhet med preventiv diplomati har svårtatt fånga massmediernas uppmärksamhet. Europarådethar dock en självklar och omistlig plats i den nyaalleuropeiska säkerhetsordningen som håller på attta form. Vidare tjänar sominspirationskälla för uppbyggnad och fördjupning avdemokratin och de mänskliga rättigheterna på andrahåll i världen.Med vad ovan anförts anses motion 1999/2000:U402 (c)yrkande 17 vara besvarad.Såsom motionärerna bakom motion 1999/2000:U639 (kd)yrkande 6 framhåller skall olagliga aktiviteter avreligiösa sekter beivras på samma sätt som andrabrott. Stöd till och effektivisering avrättssystemet utgör ett centralt inslag iEuroparådets program för att utveckla ochkonsolidera den demokratiska stabiliteten i Central-och . Detta arbete fyller en oumbärligfunktion i de länder som gått över till demokratioch marknadsekonomi. Utskottet finner dock inte attdet finns tillräcklig anledning för att,förutom ovannämnda program, inrätta särskildainformationscentrum om religiösa sekters illegalaaktiviteter i dessa länder, eller upprätta ett s.k.observatorium för att bistå sådana centrum.Med vad ovan anförts kan motion 1999/2000:U639 (kd)yrkande 6 anses vara besvarad.Regeringen skrivelse (skr. 1999/2000:70) omverksamheten inom ministerkommittéunder och redogörelsen (redog.1999/2000:ER1) från delegation vidEuroparådets parlamentariska församling visar attEuroparådet, som det är en organisation iständig förvandling, fortsätter att spela den rollför centrala västerländska värderingar och förpraktiskt Europasamarbete som var förhoppningen vidgrundandet sedan.Med hänvisning till vad som anförts ovan föreslårutskottet att regeringens skrivelse 1999/2000:70 ochriksdagens Europarådsdelegations redogörelse1999/2000:ER1 läggs till handlingarna.Regeringen lämnar regelmässigt enskrivelse om verksamheten inom under föregående år till riksdagen.Beaktande de speciella förhållanden som råder underSveriges ordförandeskap i EU anser utskottet attinget hinder möter att den skrivelse som avserverksamheten avlämnas senare än vadsom är brukligt.5.2.4 Organisationen för säkerhet och samarbete iEuropa ()Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelse 1999/2000:69 lämnar regeringen enredogörelse för verksamheten i Organisationen försäkerhet och samarbete i () under 1999.OSSE:s toppmöte i bidrogtill att stärka organisationen som säkerhetspolitiskaktör i . roll för fredsbevarande harunder året utvecklats, och värdet av dessförebyggande arbete genom tidiga insatser betonasalltmer. Den nya säkerhetsstadgan bekräftar att detär legitimt för medlemsstaterna och att lägga sig i hur de gemensammanormerna respekteras.I toppmötets politiska deklaration slogs fast attsituationen i inte är en intern ryskangelägenhet. Vidare antogs en säkerhetsstadga, somreflekterar den utveckling gått igenom under desenaste åren, samt ett avtal för konventionellaväpnade styrkor i (CFE) anpassat tillupplösningen av och det utvidgadeNato. I anslutning till toppmötet antogs också enmoderniserad version av Wiendokumentet, vilketinnehåller begränsningar för stora militära övningaroch bestämmelser om transparens och besöksutbyte pådet militära området.OSSE är en i hög grad operativ organisationsom verkar för att stärka respekten för de mänskligarättigheterna, bygga upp demokratiska institutioneroch främja relationer mellan befolkningsgrupper.OSSE verkar både genom att förebygga konflikter ochhantera kriser, och genom att bygga upp samhällenefter kriser. ordförande har en starkpolitiskt roll, bl.a. tack vare möjligheten attutnämna särskilda personliga representanter förländer eller regioner. högkommissarie förnationella minoriteter fortsätter sitt arbete föratt minska spänningar mellan olikabefolkningsgrupper. Kontoret för demokratiskainstitutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR)arbetar genom övervakning och rådgivning för attfrämja demokratiska val och uppbyggnaden avdemokratiska institutioner i medlemsländer.OSSE:s fältverksamhet har byggts ut och finnskontor i 20 länder i bl.a. , ,och Kaukasus.Den samlade budgeten för uppgick till ca1,, och den svenska bidragsandelenvar ca . ställde vidarepersonal till förfogande till en kostnad avca 44 miljoner kronor.EU-samordningen inom är väl utvecklad, varförSverige kommer att få en central roll underordförandeskapet i EU första halvåret 2001.Regeringen avser bl.a. att verka för att stärka EUsom aktör i och främja samarbetet mellan EU ochOSSE för konflikthantering och civil krishantering.Regeringen avser återkomma till underriksmötet /02 med nästa skrivelse omverksamheten i OSSE.MotionernaInga motioner har väckts med anledning avregeringens skrivelse. Följande motionsyrkandeninlämnades under de allmänna motionstiden.erna1999/2000 och 2000/01.I partimotion 1999/2000:U402 (c) yrkande 15 framförsatt är en oundgänglig komponent i deteuropeiska samarbetet. menar att OSSEtydligare bör bli den centrala alleuropeiskaorganisationen för bl.a. konfliktförebyggande ochkonfliktläkande arbete, för icke-militärkonflikthantering samt för rustningskontroll. Iyrkande 16 föreslås att status som regionalorganisation under förtydligas. Vidarebör kunskaper och erfarenheter spridas tillmotsvarande regionala organisationer i , Afrikaoch Latinamerika.Också i motion 2000/01:402 (v) yrkande 11 föreslåsatt regeringen tar initiativ till att stärka påolika sätt. Ett sådant vore att internationelltverka för att utveckla och stärka roll somFN:s regionala organ.Motionärerna bakom 1999/2000:U415 (s) lyfter framS:t Petersburgsdeklarationen från församlings möte . I dennauppmanas medlemsstaternas regeringar bl.a. att verkaför att om ett totalt förbud motantipersonella minor kompletteras med ett fördömandeav andra typer av urskillningslösa och försåtligaantipersonella vapen, såsom sprängladdningar somsprids ut från bombkapslar. De laddningar som inteexploderar vid nedslaget utgör en varaktig fara förcivilbefolkningen, på liknande sätt som landminor.I motion 1999/2000:U638 (s) pekar motionärerna påatt 1999rekommenderade att att helt och fullt utveckla demokratiskaoch politiska rättigheter, inklusive att organiserafria demokratiska val i överensstämmelse med . Motionärerna menar att bör stödja ochövervaka en sådan process, för att därefter göra detmöjligt för attåterfå sitt medlemskap i anser i motion 1999/2000:Fö205 (v)yrkande 2 att regeringen bör arbeta för att stärkaOSSE. Ett sätt är att genomföra förslaget frånOSSE:s parlamentariska församling att inrätta ensärskild akademi, i vilken organisationenserfarenhet från civil-militär samverkan,valövervakning och utveckling av demokratiskainstitutioner kan tas till vara.Miljöpartiet menar i motion 1999/2000:Fö36 (mp)yrkande 4 att Avtalet om konventionella väpnadestyrkor i (CFE) haft stor betydelse för dennedrustning som skett i efter det kallakrigets slut. När avtalet upprättades sökteSverige ansluta sig, men nekades med motiveringenatt det enbart rörde de båda militärallianserna. Närnu har anpassats till ett med ettutvidgat Nato och utan , anserMiljöpartiet att bör bli part i avtalet. Vårmilitära alliansfrihet skulle inte utgöra någothinder för anslutning, utan skulle visa gottföredöme genom att ålägga sig CFE-avtaletsrustningsbegränsningar.Utskottets övervägandenI motionerna 1999/2000:U402 (c) yrkandena 15 och 16och 2000/01:U402 (v) yrkande 11 berörs roll idet europeiska samarbetet. Motion 1999/2000:Fö205(v) yrkande 2 lyfter fram ett förslag från råd att inrätta en särskild akademii syfte att ta tillvara erfarenheten frånfredsfrämjande och demokratistödjande insatser.I likhet med motionärerna finner utskottet att OSSEunder har förstärkt och utvecklatsin roll som central säkerhetspolitisk aktör iEuropa. Inte minst genom insatser i västraBalkan har det utvecklats till den centralaalleuropeiska organisationen förkonfliktförebyggande och konfliktläkande arbete. Vidtoppmötet i förstärktes denna roll bl.a.genom beslutet att upprätta en civil insatsstyrkaoch ett operationscentrum för planering ochkoordinering av fältinsatser.Utskottet har noterat att samarbetet mellan OSSEoch FN har fördjupats , och denpraktiska samverkan i t.ex. Kosovo har på det helataget fungerat väl. kapitel VIII stadgarom tvistlösning och tvångsmedel genom regionalaavtal och organ. betraktar som ettregionalt FN-organ enligt stadgans kapitel VIII. Omän inte i formell mening, så har i praktiken enpraxis utvecklats där fungerar som regionaltFN-organ. deltar också i de möten som hållsmellan FN och regionala organisationer ocharrangemang.I sammanhanget är det viktigt att samordningmed andra organisationer ytterligare utvecklas. Detär likaså viktigt att fortsätta arbetet att stärkaOSSE:s förmåga till fredsfrämjande ochdemokratistödjande insatser. Exempelvis kan denmänskliga dimensionen ges en mer framträdande roll ikonfliktförebyggande. Frågan om inrättandet av enOSSE-akademi skulle kunna utgöra ett inslag i dettaarbete.Motionerna 1999/2000:U402 (c) yrkandena 15 och 16,2000/01:U402 (v) yrkande 11 samt 1999/2000:Fö205 (v)yrkande 2 anses därmed besvarade med vad utskottetanfört.Motionärerna bakom motion 1999/2000:U415 (s) kräveratt regeringen verkar för att Ottawakonventionenutökas till att också omfatta förbud motsprängladdningar som sprids ut från bombkapslar(s.k. clusterbomber).Utskottet kan konstatera att motantipersonella minor ratificerats av 94stater. Flera länder som producerar minor har dockännu inte ratificerat konventionen. Mot denbakgrunden finner utskottet att prioriteringen börvara att verka för universell anslutning av dennuvarande . Att utöka konventionenskulle riskera de landvinningar som redan nåtts ochfördröja ökad anslutning. Vidare skulle frågan omfrågan om förbud mot clusterbomber kunna behandlasinom konventionen om särskilda konventionella vapen(CCW). Konventionens andra protokoll är tillämpligtpå användning av minor och försåtvapen. Frågankommer att tas upp inför konventionensgranskningskonferens år 2001.Därmed avstyrker utskottet motion 1999/2000:U415(s).I motion 1999/2000:U638 (s) berörsFörbundsrepubliken (FRJ) status i OSSE.Utskottet konstaterar att med den politiskaomvälvningen i harförutsättningar skapats för att FörbundsrepublikenJugoslavien skall kunna återta sin plats i OSSEvilket även skedde . Utskottetkonstaterar vidare att parlamentsval har hållits iSerbien och att presidentval har hållits förFörbundsrepubliken i enlighet med dekrav som har framfört. Parlamentsval idelrepubliken avses genomföras i april år2001.Därmed anses motion 1999/2000:U638 (s) varabesvarad.Motionärerna bakom motion 1999/2000:Fö36 (mp)yrkande 4 anser att bör ansluta sig tillAvtalet om konventionella väpnade styrkor i (CFE).Utskottet välkomnar att har kunnatanpassas till de nya förhållanden som råder i Europaefter det slut. Därmed kommer även fortsättningsvis att bidra tilltransparens och stabilitet när det gällerkonventionella militära styrkor i hela . Äveni vårt närområde har avtalet betydelse försäkerheten.Sverige har inte varit avtalsslutande part i och har därmed inte deltagit iomförhandlingarna. Ett viktigt skäl för att Sverigeinte sökt anslutning är att avtalet skulle varasvårt att förena med det svenskaanpassningsförsvaret. Utskottet ställer sig därförbakom regeringens bedömning att det för närvarandeinte föreligger tillräckliga skäl för att Sverigeskall ansluta sig till avtalet.Med vad ovan anförts avstyrks motion 1999/2000:Fö36(mp) yrkande 4.Med vad som ovan anförts föreslår utskottet attriksdagen lägger regeringens skrivelse 1999/2000:69Redogörelse för verksamheten inom organisationen försäkerhet och samarbete i () under år 1999till handlingarna.Regeringen lämnar regelmässigt enskrivelse om verksamheten inom under föregåendeår till . Beaktande de speciellaförhållanden som råder under ordförandeskapi EU anser utskottet att inget hinder möter att denskrivelse som avser verksamheten under år 2000avlämnas senare än vad som är brukligt.5.2.5 Nato och samarbetet inom PFF och EAPRMotionernaI motionerna 1999/2000:U409 (m) yrkande 5,2000/01:U412 (m) yrkande 2 och 2000/01:U509 (m)yrkande 2 framhålls att bör agera mer aktivtnär det gäller utvecklingen av den alleuropeiskasäkerhetsstrukturen, bl.a. genom att stödja debaltiska ländernas ambition att ingå i Nato. Detskulle stärka säkerheten såväl i de baltiskaländerna som i i sin helhet om detre länderna erbjöds Natomedlemskap. Därmed liggerdet också i intresse att de baltiskaländerna blir Natomedlemmar, menar anser i motion 1999/2000:U803 (m)yrkande 3 att det även är ett svenskt intresse attde baltiska länderna blir medlemmar i . Sverigelever säkrare med trygga grannar. bör därförunderstödja de baltiska länderna i deras arbete föratt ingå i en europeisk säkerhetsordnings alladelar, inklusive deras arbete för Natomedlemskap.I kommittémotion 2000/01:U414 (kd) yrkande 9 anförsatt de baltiska ländernas integration i EU och Natoär ett svenskt säkerhetspolitiskt intresse. Ettfördjupat stöd till dessa länders uppbyggnad avtotalförsvar och andra säkerhetsfunktioner har storbetydelse för att stärka deras suveränitet ochfortsatta integration i de euroatlantiskasäkerhetsstrukturerna. Den ryska enklavenKaliningrad speciella situation måste särskiltbeaktas.I motionerna 1999/2000:U646 (fp) yrkande 2 och2000/01:U656 (fp) yrkande 2 framhålls densäkerhetspolitiska betydelsen av att Natosutvidgning i fortsätter.Såväl EU som Nato tvekade alltför länge innan deagerade i konflikterna i f.d. och finnersig som en följd av detta engagerade för lång tidframåt på västra . Det långvariga engagemangetpå får dock inte bli en ursäkt för att slå avpå takten i den fortsatta Natoutvidgningen.Folkpartiet pekar i partimotionerna 1999/2000:Fö28(fp) yrkande 2 och 2000/01:U413 (fp) yrkande 3 påatt ett nytt Nato har växt fram efter det kallakrigets slut. Genom sina insatser i och Kosovo har Nato tagit på sig enoumbärlig roll i europeisk krishantering, och genomatt låta , och träda in ialliansen 1999 har Nato satt i gång enutvidgningsprocess österut. Nato har samtidigtetablerat en närmare relation till , även omingripandet i Kosovo utgjorde en påfrestning.I motionerna 1999/2000:Fö28 (fp) yrkande 4 och2000/01:U413 (fp) yrkande 7 framhålls att ,och har sökt medlemskap i både EUoch Nato. Inträde i Nato skulle ge de tre ländernassäkerhetspolitiska situation ökad stabilitet ochförutsägbarhet. Att underlätta och skapa opinion förmedlemskap i för de tre baltiska länderna ärdärför ett starkt svenskt säkerhetspolitisktintresse, menar . bör ge debaltiska staterna fullt stöd i deras ansökan ommedlemskap i övervägandenMotionerna 1999/2000:U646 (fp) yrkande 2,1999/2000:Fö28 (fp) yrkande 2, 2000/01:U656 (fp)yrkande 2 samt 2000/01:U413 (fp) yrkande 3 berörNatos nya roll när det gäller militärkonflikthantering samt alliansens fortsattautvidgning.Utskottet konstaterar inledningsvis att Nato spelaren viktig roll i den nya alleuropeiskasäkerhetsordning som håller på att ta form. Sedandet slut har Nato genomgåttgenomgripande förändringar. 1999 trädde ,och in som medlemmar i , och vidtoppmötet i förklarades att Natostår öppet för nya medlemmar och attutvidgningsprocessen skall ses över vid nästatoppmöte . Det samarbete som bedrivs inom ramenför Partnerskap för fred (PFF) och (), i vilket är enaktiv deltagare, fyller en värdefull förtroende- ochsäkerhetsskapande funktion. Genom sina insatser iBosnien-Hercegovina och Kosovo har Nato etableratsig som en central aktör för större militärakrishanteringsoperationer i Europa.Tyngdpunkten i Natos verksamhet har förskjutits motfredsfrämjande och öppet säkerhetsskapande samarbetemed partnerländerna. kvarstår Nato som enmilitär försvarsallians, och det råder ingen tvekanom att kandidatländerna fäster stor vikt vidsäkerhetsgarantin enligt Natostadgans artikel 5.Sverige samarbetar med Nato på de områden som interör försvarsgarantier.Natos fredsfrämjande insatser på västra harhaft stor betydelse för den fred som mödosamt hållerpå att byggas. De grymma krig som under det senastedecenniet utspelats på utgör dockmisslyckanden för hela det internationellasamfundet. Arbetet med att bygga en alleuropeisksäkerhetsordning är särskilt angeläget med tanke påutvecklingen på västra . Nato spelar en viktigroll i denna framväxande europeiskasäkerhetsordning. När det gäller Natos fortsattautvidgning menar dock utskottet att den i förstahand är en angelägenhet för organisationensmedlemmar och ansökarländerna.Med vad utskottet ovan anfört anses motionerna1999/2000:U646 (fp) yrkadneyrkande 2, 1999/2000:Fö28(fp) yrkande 2 och 2000/01:U656 (fp) yrkande 2 samt2000/01:U413 (fp) yrkande 3 vara besvarade.I motionerna 1999/2000:U409 (m) yrkande 5,1999/2000:U803 (m) yrkande 3, 1999/2000:Fö28 (fp)yrkande 4, 2000/01:U412 (m) yrkande 2, 2000/01: U509(m) yrkande 2, 2000/01:U414 (kd) yrkande 9 samt2000/01:U413 (fp) yrkande 7 begärs att Sverigeaktivt skall stödja de baltiska ländernas strävandenefter Natomedlemskap.Utskottet konstaterar att i den nya europeiskasäkerhetsordning som håller på att formas har EU,och Nato viktiga roller att spela. Dessaorganisationer, samt regionala ochbilaterala samverkansformer bildar tillsammans ettnätverk av mångfacetterat och intensivt samarbetesom sträcker sig över hela den europeiskakontinenten. Utvidgningen av EU innebär att vifortsätter att bygga säkerhet genom samarbete.Sverige har givit sitt helhjärtade stöd till debaltiska ländernas strävanden att bli medlemmar iEU. Att EU har inlett medlemskapsförhandlingar medde baltiska länderna stärker säkerheten iÖstersjöområdet. är också aktivt bilateraltoch genom Östersjöstaternas råd för att på olikasätt stärka de baltiska staterna. I detta ingår stödtill de baltiska ländernas ansträngningar att byggaupp grundläggande totalförsvarsstrukturer underdemokratisk kontroll.Samtliga de tre baltiska staterna eftersträvarockså medlemskap i . Vid toppmötet i bekräftade Nato att det stod öppet förmedlemskap för kandidatländerna. Individuella"Membership Action Plans" utgör verktyg för debaltiska länderna samt övriga kandidatländer i derassträvan efter Natomedlemskap. Det amerikanska stödetför de baltiska staternas strävan mot medlemskapmanifesterades i den amerikansk-baltiska chartan somundertecknades 1998.Ryssland har uttalat stöd för de baltiska ländernasambitioner att bli medlemmar i , men motsätter sigbaltiskt Natomedlemskap.