bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — Försörjningen blir med dagenssystem oftast en kombination avsocialbidrag och bostadsbidrag, vilkabägge är inkomstrelaterade. I kombinationmed skattesystemet är det mycket svårtför dessa människor att öka sinekonomiska standard genom arbete. Dagenslånga väntetider för att fåuppehållstillstånd måste också kortas såatt människor inte av detta skäl hamnar ipassivitet och försörjningsberoende.För att få en förändring till ståndmåste den politiska prioriteten vara attmöjliggöra ett inträde på arbetsmarknadenså tidigt som möjligt somskattesystemet måste stimulera tillarbete. För att lösa uppfattigdomsfällorna måste människor gesmöjlighet att leva på sin lön.Att skapa förutsättningar för tillväxtFör att den svenska ekonomin skall kunnautnyttja hela sin potential krävs en välfungerande infrastruktur, i vidbemärkelse. Infrastrukturen, såväl den"hårda" - i form av vägar och järnvägar -som den "mjuka" - i form av god socialservice och utbildning - är av centralbetydelse för hela landets utveckling.UtbildningenI ett samhälle där kunskaper är denviktigaste grunden för ekonomiskutveckling är lika tillgång tillutbildning en avgörande rättvisefråga.Utbildning är den viktigaste och mestlångsiktiga vägen till social ochregional utjämning.Det är därför ett allvarligt problematt utbildningsnivån vad gäller högreutbildning i är lägre än i flerajämförbara länder. Andelen högskole- ochuniversitetsutbildade bland dagens ungaär lägre än bland 40-talistgenerationens.Sverige behöver en skola i världsklassför att bli en ledande kunskapsnation,vilket i sin tur är nödvändigt för atttillhöra de mest framstående när detgäller välfärd och välstånd. Kunskapbetyder också att den enskilde individenfår ett ökat självbestämmande över sittliv.Stora insatser behöver göras både föratt stärka grunden för vidare utbildningoch livslångt lärande genom insatser igrundskolan och för att geförutsättningar för återkommandeutbildning och kompetensutveckling iarbetslivet.En skola som ger tillräckliga kunskaperI dag lämnar var fjärde elev grundskolanutan godkända och tillräckliga kunskaper.Bland kommunerna varierar andelen eleversom inte når målen från 3 till 42 %.Trots regeringens utfästelser om att man"konsekvent prioriterar skolan sedan1994" så har inte utvecklingen vänt tilldet bättre, tvärtom.Skolpolitiken måste nu fokusera påskolans huvuduppgift - att garantera atteleverna får tillräckliga kunskaper.Därför måste ökad vikt läggas vid deviktigaste kunskaperna, att läsa, skrivaoch räkna, och vid att tidigt upptäckaoch åtgärda inlärningsproblem. För attskapa möjlighet att möta alla eleversbehov är våra partier öppna för olikapedagogiker och välkomnar en mångfald avskolhuvudmän i form av friskolor på olikanivåer såväl som genom en ökad frihet förde enskilda kommunala skolorna. Eleversoch föräldrars val bör styraresurstilldelningen till skolorna.En bättre fungerande grundskola ärmycket viktigt för att skapa engymnasieskola där fler elever kan bligodkända och behöriga till högreutbildning. Det handlar både om attgrundligt reformera den nuvarandegymnasieskolan och om att komplettera medfler vägar. Därför bör försöken med enlärlingsutbildning inom gymnasieskolansram permanentas och utvecklas.Våra partier slår vakt om detoffentligas ansvar för en väl fungerandeskola i hela landet. Ett fortsattdecentraliserat ansvar för skolan måsteförenas med tydlig utvärdering ochmätning för att trygga likvärdigheten ochallas rätt till kunskaper.Högre utbildning och forskningTillgängligheten till högre utbildningoch forskning är avgörande för samhälletsutveckling och för tillväxt och livskrafti hela landet. Utbyggnaden av dendecentraliserade högre utbildningen harvisat sig vara en av få faktorer sommotverkat den sociala snedrekryteringen.Den kraftiga utbyggnaden av högskolanbehöver nu kompletteras med insatser föratt stärka en fri och obunden forskningvid landets högre lärosäten.Utgångspunkten för fördelningen mellan deforskande institutionerna skall varaforskningens kvalitet. Alla universitetoch högskolor skall ha möjlighet attkunna konkurrera om offentliga ochprivata forskningsmedel. Särskild viktmåste läggas vid att stärkagrundforskningen. Ett första steg börvara att i budgetpropositionen årligenpresentera en samlad forskningsbudget somger en bild av hur forskningsresurserfördelas och används.Det livslånga lärandetUtbildning blir i det moderna samhälletalltmer en färskvara. Teknisk utvecklingoch alltmer kvalificerade arbetsuppgifterinnebär att en utbildning snabbt blirföråldrad. Ett fungerande system förlivslångt lärande, omskolning ochvidareutbildning är med andra ordavgörande såväl för enskilda människorsom annars riskerar att marginaliseras påden moderna arbetsmarknaden som församhället som helhet. Att införaindividuella utbildnings- ellerkompetenskonton, dit löntagare ocharbetsgivare kan avsätta pengar förkompetensutveckling, är ett annat exempelpå hur man på ett mer individuellt sättkan stimulera människors kontinuerligakompetensutveckling i arbetslivet.En viktig del i ett fungerande systemför livslångt lärande är att utveckla ochskapa fler platser inom KY-utbildningarna.KommunikationerSärskild uppmärksamhet bör i dagslägetägnas åt vägnätet. Det krävs en välavvägd balans mellan järnvägs- ochväginvesteringar. behöverbetydande insatser göras för attförbättra vägnätet. Regeringensinfrastrukturproposition fyller inte dekrav som kan ställas på ett underlag förett så viktigt beslut som hur framtidenskommunikationssystem skall se ut. Diagram7 visar att underhållet på vägnätetminskat under den socialdemokratiskaregeringens tid.Kollektivtrafiken, bl.a. i form avjärnväg, är viktig och bör hållas i gottskick. Mycket ofta är dock vägtrafik detenda realistiska fysiskakommunikationsmedlet för människor ochgods. förfaller det svenskavägnätet med stora kostnader som följdför människor och företag. Vi accepterari motsats till vänsterkoalitionen inte ensådan utveckling. Mer resurser måsteskjutas till för att garantera vägnätetsstandard. Eftersläpningen ivägunderhållet måste successivt arbetasbort. Ökade insatser för att tryggaunderhåll och bärighet är en avgörandefaktor för möjlighet till tillväxt i helalandet.Vägnätet måste också byggas ut.Säkerhet och tillförlitlighet måsteprioriteras. Det gäller såväl de storagenomsfartslederna och kringfarterna runtvåra städer som de regionala och lokalavägnäten. Människor är beroende av bilen,men också av en god miljö. Forskning ochutveckling av ny teknik och nya drivmedelär därför av yttersta vikt.Diagram 7. Drift och underhåll avvägnätetMiljoner kronor, priser(bild eller grafiskt element borttaget)Insatser behöver omgående göras för attreparera de socialdemokratiskaförsummelserna. Våra partier är eniga omatt det behövs större insatser änregeringen avdelat för drift ochunderhåll samt investeringar i vägnätet.I jämförelse med regeringensinfrastrukturproposition föreslår vistörre satsningar på infrastrukturen änregeringen.BostädernaEn förutsättning för tillväxt är enfungerande bostadsmarknad. Istorstadsområdena blir bostadsbristenalltmer akut men en lång rad kommunerrunt om i landet har bostadsköer. Bristenpå bostäder riskerar därmed att bli ettallvarligt tillväxthinder.Bostadsbyggandet har börjat öka men frånen mycket låg nivå. Parallellt avfolkaslandsbygden med efterlämnadebostadsöverskott som följd. Offentligamedel används för att riva bostäder ochdärmed hålla uppe hyresnivåerna i detkvarvarande beståndet. Avmattningen iekonomin tycks nu vara på väg att drabbaäven byggandet.Även om bygglov m.m. är frågor somavgörs lokalt krävs ett antal nationellaåtgärder för att råda bot på dagensproblem. Reglerna för planprocessen bört.ex. ändras så att den påskyndas ochgörs enklare. Den svarta marknaden förreparation, om- och tillbyggnader avbostäder skulle minska kraftigt genom detförslag till skattereduktion på denna typav tjänster som vi föreslagit. Den totalabeskattningen av boende måste ned. Sänktfastighetsskatt är ett viktigt steg.Byggkostnaderna är höga i Sverigejämfört med andra länder. En anledning ärbristande konkurrens ibyggmaterielsektorn. Bristen påbyggarbetare i tillväxtområdena bidrarockså till ett högt kostnadsläge.Ett annorlunda hyressättningssystemmåste till vid nyproduktion avhyresrätter. Även hyrorna i detbefintliga beståndet måste bättreavspegla hushållens värderingar genom attlägesfaktorn tillåts få ett störregenomslag. Förutom att nyproduktionenskulle öka skulle svarthandeln medhyreskontrakt motverkas.I syfte att öka mångfalden påbostadsmarknaden bör s.k. ägarlägenhetermöjliggöras som boendeform. hargett regeringen i uppdrag att återkommamed förslag, vilket inte harskett. Ytterligare en möjlighet attförbättra bostads- och byggsituationen iframför allt storstäderna är att tillåtas.k. tredimensionell fastighetsbildning.Det innebär enklare möjligheter attjuridiskt avgränsa en och samma fastighetför olika användningsområden. Olikabyggherrar skulle enklare kunna samverkaom byggprojekt.Vår ekonomiska politikÖverordnade målDe överordnade målen för vår inriktningav den ekonomiska politiken är:· Lägga grunden för att höja denlångsiktigt hållbara tillväxten tillåtminstone och därmed skapaett ökande välstånd för alla.·· Slå vakt om den statsfinansiellastabiliteten genom lägre utgifter, lägreskattetryck, sänkt skuldkvot och minskadstatsskuld.·· Förbättrad konkurrenskraft genomreformerad lönebildning, ett bättreutbildningssystem och konkurrenskraftigaskatte- och utgiftsnivåer.·· Skapa goda förutsättningar föratt alla skall kunna växa och förverkligasina ambitioner och på så sätt minska denregionala och sociala tudelningen.·· Öka valfriheten och säkra bådemäns och kvinnors kontroll över den egnatillvaron.·Fler företagare och fler jobbFöretagsklimatet i behöverförbättras. Det gäller både förföretagaren och för företagandet. I dagpräglas klimatet av misstro, vilkenmanifesteras i höga skatter, hinder ochregleringar. Nyföretagandet har minskatdet senaste året.I stället måste företagandet öka.Företagandet måste ges bättre villkor såatt såväl sysselsättning som ekonomisktillväxt ökar. Krångel, byråkrati ochregleringar måste minska.Konkurrensövervakningen måste förbättras.Och inte minst måste skatterna för såvälföretagare som företag sänkas.Mindre krångelFöretagandet omgärdas av mångaregler och lagar. Förutom sund konkurrensoch ett skattesystem som stimulerar tillarbete och företagande är enkla ochentydiga regler av väsentlig vikt för ettgott företagsklimat. Detta är etttydligt tecken på att regeringen inteförstår företagandets villkor. För främstsmåföretagen är det en tung administrativbörda.Ett antal krångelregler som hindrartillväxt och nya jobb bör därför tas bortomgående. Småföretagsdelegationensförslag bör i allt väsentligt genomförassnarast.Ökad rättssäkerhetEtt rättssamhälle måste garanteramedborgarna skydd mot kränkningar. Detborde vara självklart att felaktigmyndighetsverksamhet skall kunnaföranleda rimligt skadestånd tilldrabbade medborgare. Enstakauppmärksammade fall där företagare råkatilla ut har visat att så inte är fallet.Staten måste bättre än ta sittskadeståndsansvar vid rättsövergrepp motmedborgare, och ett skiljedomsförfarandebör snabbt inledas i tvister mellanföretagare och staten.Staten skall inte vara företagareStaten skall svara för de lagar ochförordningar som reglerar relationernamellan företag verksamma i ochmellan företag och det offentliga. Statenskall inte själv, annat än i speciellaundantagsfall, vara ägare. Ett enskiltföretagande är en förutsättning förrättvis konkurrens och en kommersiellutveckling av starka och självständigaföretag. Staten skall bestämmaspelreglerna på marknaden, inte självvara en spelare på planen. Med staten somägare blandas företagets intressen medpolitiska överväganden. De företag som nuär statliga skulle fungera bättre med ettmer spritt privat ägande. Det kapital somfinns uppbundet i en rad statliga företagskulle göra större nytta på annat håll.Då inkomster av utförsäljningar är avengångskaraktär bör de användas för attbetala av på statsskulden som i daguppgår till ca . Deutförsäljningar och den avbetalning avstatsskulden vi föreslår gör att statensräntekostnader, en av de störstautgiftsposterna i statsbudgeten, kanminskas kraftigt. Företag som under dekommande åren kan komma i fråga förprivatisering eller försäljning av detstatliga innehavet skulle inledningsviskunna vara:Telia AB,,,(),,,exakta tidpunkten för olikaförsäljningar och privatiseringar skallför samtliga företag avvägas motkonjunktur och marknad.Minskad statsskuldGenom privatisering av statliga företagkan amorteringar genomföras som pressarned statsskulden ytterligare. Vi räknarmed att kunna avyttra statligaföretag för merän regeringen över en flerårsperiod.Genom en minskad skuldkvot minskas deoffentliga finansernas sårbarhetsamtidigt som utrymmet för privatainvesteringar blir större. Den statligaskuldkvoten bör ned fram till2004.Den svarta ekonominEtt allvarligt problem för seriöstföretagande är den svarta ekonominsutbredning och omfattning. drabbas av konkurrens från densvarta sektorn, i en del branscherbetydligt fler. Det leder till attseriösa företagare har svårt attkonkurrera. Den svarta ekonomin kan uppgåtill så mycket som av BNP eller idagsläget motsvarande 100 miljarderkronor. Detta motsvarar ett årligtskattebortfall på över 50 miljarderkronor.Dagens skatte- och regeltryck riskeraratt leda till en än mer urholkadskattemoral. Detta är ett mycketallvarligt problem. Ett fungeranderättssamhälle bygger på attlagstiftningen är förankrad i människorsrättsuppfattning så att man av egen kraftoch vilja lyder lagarna.Det är därför enligt vår mening enviktig politisk uppgift att ändraskattesystemet så att människor kan levapå sin lön, att snabbt minska skadligaskattekilar och allmänt förbättraincitamenten att köpa och sälja varor ochtjänster vitt och lagligt.Sänkta skatterSkatternas storlek och deras utformningär styrande för människors beteende ochför ekonomins funktion. Viljan att arbetamer, att förkovra sig och att ta meransvarsfulla och välbetalda arbeten styrsi hög grad av skatterna på arbete.Sänkt inkomstskatt för allaSkatterna på arbete måste sänkas. Medsänkt skatt på arbete stärkstillväxtkraften i ekonomin så attsysselsättningen kan öka i ochden alltför höga totala arbetslöshetenpressas tillbaka. Hög skatt på arbeteleder till en sämre fungerandearbetsmarknad: mindre arbete, färrearbetstillfällen och större risker förflaskhalsar inom branscher som växer. Medsänkt skatt på arbete, framför allt förlåg- och medelinkomsttagare, kan flerleva på egen lön, vilket minskar behovetav bidrag och gör att människor kan fåett större självbestämmande över sinekonomi. Ett skattesystem som främjarkunskaps- och kompetensuppbyggnad ger enbättre fungerande arbetsmarknad.Genom att reformerainkomstskattesystemet och sänka skatternaför dem med låga och genomsnittligainkomster får framför allt en stor andelkvinnor som arbetar i offentlig sektorökade ekonomiska marginaler och störremöjligheter att själv påverka sinekonomiska situation.Sänkningar av inkomstskatten måstegöras med hänsyn till den rådandekonjunkturen. Strukturellt riktigasänkningar ökar arbetskraftsutbudet ochrustar människor och företag som har småmarginaler inför sämre tider. Ettgemensamt drag i de skatteförslag vårapartier lägger fram är sänktamarginaleffekter och lättnader genomhöjda grundavdrag och/ellerskattereduktioner. Detta betyder mest förde lägre inkomsterna. Därigenom ökarmöjligheterna för fler att kunna leva påsin lön och komma ut ur bidragsberoende.Att höga marginaleffekter har negativaeffekter på arbetsmarknadensfunktionssätt var en viktig utgångspunktför den förra skattereformen. Det måstevara en strävan att återvända till dessinriktning: 30 respektive imarginalskatt. Det förutsätter attinkomstskatten sänks för allainkomsttagare så att nettoinkomsternaökar och marginaleffekterna sjunker. I enfortsatt process av sänkta skatter nedmot de nivåer som präglar jämförbara måste inriktningen vara både attförbättra låginkomsttagaresförutsättningar att försörja sig på sittarbete och att värna Sverigeskonkurrenskraft vad gäller företagandeoch kunskap.Sänkt fastighetsskattEfter omräkningen av taxeringsvärdena hardet blivit uppenbart att den höga skattenpå boende i främst storstadsregionernamen även i vissa attraktiva områdenblivit så hög att den är ett reelltproblem för alltfler.Fastighetsskatten medför att boendetblir dyrare, att människor kan tvingasflytta och att färre bostäder byggs.Fastighetsskatten skall sänkasför alla typer av bostäder genom enkombination av frysta taxeringsvärdentill de nivåer som gällde ochfortsatt sänkta skattesatser.Lägre skatt på företagandeSkatterna på företagande och påföretagare är höga i . Det medfören sämre konkurrenssituation jämfört medandra länder där skatterna på företag ärlägre. Fåmansföretag är särskiltdiskriminerade.Det krävs ett antal åtgärder för attminska skattebelastningen påföretagandet. En sådan åtgärd kan vara ensänkning av arbetsgivaravgifterna. Enannan sådan åtgärd kan vara att avskaffadubbelbeskattningen, dvs. att ettföretags vinst beskattas med bådebolagsskatt och utdelningsskatt.Dubbelbeskattningens utformning gynnardessutom utländskt ägande på bekostnad avsvenskt. Dubbelbeskattningen bör därförstegvis avskaffas.Successivt avskaffad förmögenhetsskattFörmögenhetsskatten har negativ effekt påföretagande och tillväxt och har inte ensde effekter på fördelningen somregeringen använt som argument. Vissamiljardärer får skattebefrielse för sinaaktieinnehav medan vanliga familjer somkanske bott länge i och amorterat nedlånen på sina hus kan drabbas avförmögenhetsskatt fullt ut. Medregeringens höjda taxeringsvärdenriskerar än fler att drabbas avförmögenhetsskatt.Enligt vår mening börförmögenhetsskatten avskaffas successivt.Sambeskattningen ger orimliga effekterfrån jämställdhetssynpunkt och skalldärför avskaffas omedelbart.Enklare och rimligare beskattning avfåmansbolagDagens skatteregler är särskiltogynnsamma för växande mindre företag. Desmå fåmansbolagens situation måsteunderlättas genom en bättreskattesituation. Den utredning som skullese över de s.k. 3:12-reglerna kom i gångalldeles för sent och dess slutpunkt harskjutits framåt ,vilket är oacceptabelt. De nuvarandediskriminerande reglerna måste snaraständras så att avkastning utöver en rimligarbetsinkomst beskattas somkapitalinkomst. Delägare i fåmansbolagsom överlåtit sitt företag mot betalningi aktier har som följd avkursutvecklingen tvingats betalainkomstskatt på del av försäljningssummantrots att aktievärdena nästan utraderats.Det är en av många orimliga konsekvenserav fåmansbolagsreglerna.Lägre skatt på vinstandelar och översynav optionsbeskattningenI syfte att bl.a. stimulera till enbättre fungerande lönebildning bör densärskilda löneskatten avskaffas påvinstandelar som en arbetsgivare lämnartill en vinstandelsstiftelse ellermotsvarande. På så sätt stärksincitamenten för att arbeta effektivareför företagets målsättningar genom attalla kan vara med och dela på den vinstsom uppstår. Risken för eninflationsdrivande löneutveckling iexpanderande branscher minskar. Ettstabilare samband mellan ökadarbetsproduktivitet och löneökningaruppnås.För att underlätta för företag ikunskapsintensiva branscher att behållasin personal utges ofta olika typer avoptioner. Den svenska beskattningen avoptioner bör ses över. Inriktning avöversynen skall vara att den svenskabeskattningen av optioner skall varainternationellt konkurrenskraftig.Ökad frihet, större eget ansvarLättare att förena familjeliv ocharbetslivI ett levande och vitalt samhälle måstealla, såväl kvinnor som män, få möjlighetatt växa som människor. Grundläggande äratt barnens behov av omsorg och trygghettillgodoses. För föräldrar måste det isin tur vara möjligt att förenayrkesambitioner och ansvar för familjen.Det ställer bl.a. krav på enfamiljepolitik som anpassar sig till deenskilda människornas önskemål och tillfamiljernas olika behov. Inombarnomsorgen måste därför finnas utrymmeför många olika alternativ.Ett ökat utbud av tjänster som riktarsig till hushåll kan avlasta en delhushållsarbete och ge möjlighet till mertid med familjen.Valfrihet och flexibilitet i barnomsorgenVåra partier har format ett gemensamtalternativ till regeringensmaxtaxepolitik. Vårt förslag tar sinutgångspunkt i barnens och familjensbehov och omfattar alla barn. Därregeringens maxtaxa styr och ställer ochtvingar föräldrarna att välja en vissform av barnomsorg vill vi i stället gesjälvbestämmande till föräldrarna. De harbäst möjlighet att avgöra hur tid ochresurser skall fördelas.Vårt gemensamma förslag stärkersmåbarnsföräldrarnas - kvinnors såväl sommäns - ställning på arbetsmarknaden genomatt ge större möjlighet tillflexibilitet. Det blir lättare att delapå ansvaret för barnen.Vi anser att en ökad kvalitet ochvalfrihet i barnomsorgen uppnås bästom ekonomiskt stöd går direkt tillföräldrarna i stället för tillkommunen. Vår politik förbarnomsorgen innehåller tre förslag:1. Omfattar alla barnoch ger föräldrarna möjlighet att väljabarnomsorg, minska sin arbetstid ellerstanna hemma under en del av barnensuppväxt.2. Avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader. Föräldrarna skallha rätt att fritt välja barnomsorg.Styrkta barnomsorgskostnader skall varaavdragsgilla i den kommunalabeskattningen.3. Etableringsfrihet för ny barnomsorg.Garanterar mångfald och ger valfrihetenett reellt innehåll.Med våra förslag kommer föräldrarnasönskemål att spela huvudrollen. Exaktvilka nya alternativ, tjänster ochverksamheter som kommer att växa fram gårinte att säga i förväg med tanke på dendynamik förslagen leder till.Lättare att hinna med vardagen - införskattereduktion för hushållstjänsterDet höga svenska skattetrycket drabbarsärskilt de verksamheter där det finns"gråa" eller "svarta" alternativ.Tjänster riktade mot hushållen utgör ettsådant exempel. Många sådanaarbetsuppgifter utförs i form avTgör-det-själv" eller svart. Att köpasådana tjänster med den skattebörda detinnebär är endast förbehållet de rikaeller dem som kan få någon annan attbetala.Flera undersökningar visar att många ärstressade i dagens arbetsliv. Ändå harsvenskarna, mätt som genomsnitt, en avindustrivärldens kortaste faktiskaårsarbetstider. En del av förklaringen äratt skattetrycket gör det omöjligt attköpa tjänster som skulle kunna lättaarbetsbördan, t.ex. försmåbarnsföräldrar. Stressen i arbetslivetskulle minska och det skulle bli lättareför både kvinnor och män att kombineraarbetsliv och ansvar för barnen.Vi har tidigare presenterat förslag somändrar på detta. För tjänster utförda ihemmet skall en skattelättnad utgå somhalverar det vita priset direkt vidköpet. Skattereduktionen på förhushållstjänster utförda i det egnahemmet utgår med ända upp till 25 000 krper år och hushåll. Förslaget kan liknasvid ett väsentligt utvidgat s.k. ROT-avdrag. Förslaget leder till att svartajobb blir vita, till att valfriheten förhushållen, liksom jämställdheten, ökar.Avregleringar och konkurrensBättre konkurrens ger större tillväxt ochökad välfärdEn fungerande konkurrens är enförutsättning för att resurser används påbästa möjliga sätt. Brister ikonkurrensen medför högre kostnader ellerlägre effektivitet. I värsta fallbåde-och. Därmed blir tillväxten iekonomin lägre vilket medför att vi allablir fattigare än vad vi skulle ha varit.Konkurrens på lika villkor är det bästaverktyget också för att tillgodosekonsumenternas efterfrågan.Det som varit mestmärkbart för den enskilde konsumenten äravregleringarna på finans-, el- ochtelemarknaderna, åtgärder som lockat framen mångfald av nya tjänster och pressatpriserna. Dessa förändringar mötte dåstarkt socialdemokratiskt motstånd menförefaller nu vara allmänt accepterade.Erfarenheten från tele- och IT-marknaderna visar att det är näravregleringar tar fart som helt nyautvecklingar kan ske, utvecklingar somingen kunnat förutse.