bet · GP01NU1 · 2001-11-22 00:00:00 — arbetar femhandläggare och en ansvarig huvudman medSimpLexverksamheten inom Näringsdepartementet.Vid Europeiska rådets möte i beslötsatt kommissionen, rådet och medlemsstaterna skall tafram en sammanhållen strategi för regelförenklingoch kvalitet till slutet av . Regeringen hardrivit frågan om en strategi som tar hänsyn tillhela lagstiftningskedjan inom EG. Förslag frånkommissionen bör föregås av en konsekvensanalys, därnyttan av en ny regel vägs mot kostnaden för attfölja den. Till konsekvensanalysen bör knytas enprocess, där kommissionen genom helalagstiftningsprocessen rådgör med näringslivet.Detta är särskilt viktigt för att tillvarata de småföretagens intressen. har, tillsammans medett antal andra länder, varit mest pådrivande iregelförenklingsarbetet på EG-nivå. Vid möte i beslöts dels attkommissionen i nära samarbete med andra berördaparter skall lägga fram en strategi förregelförenkling före utgången av , dels attstrategin skall innehålla samråd om föreslagnaregler, konsekvensanalyser, system för kodifieringoch översyn av den befintliga EG-lagstiftningen.Regeringen deltar aktivt i det arbete som pågår inomEG för att förenkla jordbrukslagstiftningen.Kommissionen och medlemsstaterna arbetar tillsammansmed att försöka identifiera ytterligare områden somkan förenklas. har också under många årvarit pådrivande i andra internationella sammanhangvad gäller regelförenklingar, t.ex. det arbete sombedrivs inom rörande förenklingarav handelsprocedurer. I detta sammanhang tas alltidi görligaste mån hänsyn till de särskilda behov somsmå och medelstora företag kan ha.Beträffande kommittéerna sägs att regeringenföljer arbetet med regleringar från kommittédirektivtill lagförslag ur ett småföretagsperspektiv. Därvidhar en översiktlig granskning av de betänkanden somavlämnades gjorts. I betänkandena hari tre fall konsekvensanalyser för förslagenseffekter på små företags villkor särredovisats dock är två av dessa analyser ytterst kortfattadeoch behandlar inte alla aspekter enligt denchecklista som anges i (Ds2000:1). I ytterligare drygt tio av betänkandenabedöms att en särskild konsekvensanalys skulle hagivit regeringen ett mer fullständigtbeslutsunderlag avseende förslagens effekter för småföretag. I vissa fall har därför utredningarsbetänkanden kompletterats med att konsekvensanalysergenomförts av . I andra fall harsärskilda uppdrag lagts ut på berörda myndigheteratt ta fram en konsekvensanalys. I ytterligare andrafall har regeringen initierat en hearing för attbl.a. belysa förslagens effekter för små företagsvillkor. Regeringen anser att det är avutomordentlig vikt att konsekvensanalyser görs i ettså tidigt skede som möjligt. Det är också underutredningsarbetet som tid och resurser finns fördetta. Genomarbetade och fullständigakonsekvensanalyser bör således göras redan påutredningsstadiet, anser regeringen. I mars 2001startade ett utbildningsprogramsom riktar sig mot bl.a. kommittéer.Mål och medel för det fortsattaregelförenklingsarbetet med särskild inriktningpå små företagI förra årets skrivelse till och ibudgetpropositionen för angav regeringen ettdelmål för regelförenklingsarbetet med särskildinriktning på små företag. Målet är att regelverkensadministrativa börda för småföretag tydligt skallminska . Vidare angav regeringenatt den avsåg att utveckla målformuleringen ochmetoderna för uppföljning. I de kontakter regeringenhaft med företrädare för näringslivet har framkommitatt det vore önskvärt med ett mätbart och merkonkret mål för verksamheten. Problemet är att detsom är lättast att kvantitativt mäta sällan är annatän relativt trubbiga indikatorer. Exempelvis kanantalet regler, volymen av regelförändringar ellerregelverkens storlek lätt mätas. Sådana indikatorerger en god bild av hur svårt det kan vara attöverblicka alla regler, men räcker inte för attbelysa de praktiska konsekvenserna för små företag.Effekterna för företagen kan bara mätas i de berördaföretagen. De medel som står till buds ärenkätundersökningar eller konkreta mätningar påplats i företagen. Det senare är mer tillförlitligt,men också mer resurskrävande. En enkätundersökningriktad till företag genomfördes avNäringsdepartementet . Undersökningenomfattade bl.a. en fråga om regelverkens belastning.Av de tillfrågade företagen ansåg attregelverken var betungande. Näringsdepartementetavser att göra en uppföljande undersökning underinnevarande år. Undersökningen kommer attkompletteras med andra indikatorer på regelverkenseffekter på små företag. förstatistik, med början , över alla förslag omnya och ändrade regler med konsekvenser för småföretag. Uppföljningen kommer att ge en god bild avomfattningen av de nya regler som beslutas avregeringen och riksdagen.SimpLex informerar och ger råd till myndigheterna,och kommittéväsendet i derasarbete med särskilda konsekvensanalyser enligtSimplexförordningen. Ett flertal myndigheterefterlyser mer information, utbildning ochvidareutveckling av metoderna förregelförenklingsarbete. Några av myndigheternaönskar ett närmare samarbete med SimpLex för attutröna i vilken mån de ytterligare kan medverka tillatt småföretagare får enklare och mer ändamålsenligaregler. SimpLex har börjat arbetaaktivt med myndigheterna i detta syfte och kommeratt besöka ett tiotal myndigheter för utbildning ocherfarenhetsutbyte. Den av Näringsdepartementetframtagna handledningen för konsekvensanalyserkommer därvid att utgöra en viktig del. planeras utbildningar att hållasvid två tillfällen . I arbetet medatt ompröva befintliga regelverk fyllerkommittéväsendet en central roll. Regeringen kommerdärför att intensifiera sina insatsermot relevanta utredningar. Det handlar omutformningen av kommittédirektiv, att ge råd ochstöd vid framtagande av konsekvensanalyser, samt attverka för ett effektivt samråd med representanterför små företag. Ambitionen är att särskildakonsekvensanalyser skall genomföras i högreutsträckning och med högre kvalitet i de utredningarsom berör små företags villkor. När det gällergranskning av förslag sägs i skrivelsen attberedningsrutinerna har blivit bättre vartefterkunskap spridits om regelförenklingsperspektivet.Det har lett till att granskningen bliviteffektivare och sker i ett allt tidigare skede. Dengranskande funktionen kommer att ytterligareeffektiviseras genom att internasamordningsmöjligheter inom Näringsdepartementetskall tillvaratas.Förenklingar av befintliga regler är den storautmaningen, påpekas det i skrivelsen. I varjeenskilt fall måste en avvägning göras mellan syftetmed regeln och nyttan med en förenkling. I dettaarbete krävs en samverkan mellan ,myndigheter och representanter för små företag.Sådana initiativ framtagna av statssekreterargruppenmed särskilt ansvar för regelförenkling bereds inomRegeringskansliet. Dessutom har en arbetsgruppbildats på tjänstemannanivå med deltagare frånNärings-, Finans- och Justitiedepartementen, som seröver möjligheter till regelförenklingar påskatteområdet. För att lättare kunna identifieraregler lämpade för förenkling finns den tidigarenämnda SimpLexgruppen, bestående av småföretagareoch småföretagsexperter och med syfte att fungerasom en diskussionspartner och experthjälp i arbetetmed att ta fram förslag om regelförenklingar.Gruppen är sammanslagen med den störrereferensgruppen Nybyggarna och kommer att vara endiskussionspartner med vidbeslut om prioriteringar i arbetet.Slutsatser inför det fortsatta arbetetEtt viktigt instrument för att uppnå enklare och merändamålsenliga regler är den obligatoriskaanvändningen av konsekvensanalyser iRegeringskansliets och myndigheternas arbete, sägsdet i skrivelsen. Den tvingar fram en redovisning avförslagens effekter för ett litet företag, ochutifrån den redovisningen kan sedan ett beslutfattas om införandet av regeln. på detta område är positiv, ochansträngningar kommer att göras för att ytterligareförbättra redovisningen till regering, lagråd ochriksdag. Det är enklare att lägga inregelförenklingsaspekten i nya förslag än att ändranågot som redan är beslutat och har trätt i kraft.Kan ett visst förslag om ny regel omprövas på grundav dess effekter på små företag så kan givetvissamma typ av regler i de befintliga regelverkenifrågasättas. Erfarenheterna från granskningsarbetetav nya förslag kommer därför att vara värdefulla närbefintliga regelverk skall omprövas.I årsrapporterna har framkommit att fleramyndigheter anser att Simplexförordningen upplevssom verkningslös i de situationer då myndigheten ärskyldig att genomföra EG:s rättsakter eller andrainternationella bestämmelser. Regeringen anser attdet är av stor vikt att konsekvensanalyser görs äveni dessa fall, eftersom eventuella negativa effekterför små företag annars inte blir belysta.Internationella bestämmelser kan komma att omprövas.Det är dessutom möjligt att samma typ avinternationella bestämmelser kommer att förhandlas iframtiden. Det är då av betydelse att effekternafinns belysta. Det är därför av stor vikt att nyaregelförslag inom EG remissbehandlas på ett korrektsätt och att konsekvensanalyser görs i ett tidigtskede av processen, anser regeringen. På dettaområde finns utrymme för ytterligare förbättringarsom bör tas till vara. Rörande förhållandet mellanverksförordningen och Simplexförordningenkonstateras att en förstudie av verksförordningensförhållande till andra relevanta förordningar hargenomförts av Statskontoret på uppdragav regeringen. Regeringen har för avsikt atttillsätta en utredning som skall lämna förslag på nyutformning av verksförordningen. Syftet är bl.a. attta bort överlappning mellan gällande förordningar.Det fortsatta arbetet med att ta fram regler somär bättre anpassade till små företags villkorfortsätter således på bred front, sägs det. De mestprioriterade insatserna ärutbildningsinsatser och arbetet med att förenkla debefintliga regelverken.PropositionenI budgetpropositionen, utgiftsområde 24, berörs påolika ställen i de inledande avsnitten underrubriken frågan om regelförenkling.Beträffande regler inom skatte- ochkapitalförsörjningsområdet sägs (s. 21) att dessa ärcentrala frågor inom näringslivsområdet inte minstför de små företagen. Regeringens ambition är attarbetet med dessa frågor skall intensifieras.Utredningen om reglerna för beskattning av ägare ifåmansföretag m.m., särskild utredare (dir. 1999:72) den s.k. 3:12utredningen, har till uppgift att se över reglernaför beskattning av ägare i fåmansföretag samt desärskilda skatteregler som gäller vid arv och gåvaför dessa företag. En annan utredning , särskild utredarestatssekreterare (dir. 1996:78 och dir.1998:4) har i uppgift att bl.a utreda möjlighetenatt göra handelsbolag till skattesubjekt. Dessautredningar beräknas lämna sina betänkanden sommaren2002.Arbete pågår inom med att tafram förslag till förenklingar för företagare inomskatteområdet. Regeringen har lagt fram enproposition med förslag till ny lag omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter (prop.2001/02:25). Lagen föreslås träda ikraft den 1januari 2002. I propositionen föreslås bl.a. atttidpunkten för avlämnande av deklaration samordnasför alla deklarationsskyldiga och att alla fysiskapersoner skall erhålla en förtrycktsjälvdeklaration, dvs. även de som har inkomst iinkomstslaget näringsverksamhet. Det föreslås ocksåatt förseningsavgift inte skall påföras om enkontrolluppgift inte lämnas inom föreskriven tid.Riksdagen fattar beslut i denna fråga i december2001 (bet. 2001/02:SkU10). ()arbetar vidare med en rapport om schablonbeskattningför småföretag som skall vara klar i januari 2002.Näringsdepartementet har också i syfte attunderlätta för företagen initierat ett samarbetemellan RSV och PRV som innebär attskatteförvaltningen framöver kan få deårsredovisningar myndigheten behöver för företagensdeklaration direkt från PRV i stället för frånföretagen.I propositionen refereras vidare till den rapportom s.k. benchmarking som Näringsdepartementetpresenterade (Ds 2001:20). I rapportenredovisas en studie där de hinder för företagandesom små och medelstora företag upplever haridentifierats. Drygt en tredjedel av de små ochmedelstora företagen i uppger att ingahinder finns för företagande, vilket regeringenbetraktar som ett mycket gott resultat jämfört medandra länder. konstateras att en klarmajoritet upplever hinder för att driva företag.Studien visar att av företagen i anseratt det administrativa arbetet är det störstahindret för företagande, vilket tyder på att behovetav regelförenkling är stort, säger regeringen.Komplicerade regler innebär en belastning förframför allt små företag, eftersom dessa ofta saknarresurser att överblicka och få kunskap om reglernasutformning och innebörd, anför regeringen vidare. Ipropositionen redogörs kort för det arbete sombedrivs inom ramen för SimpLexverksamheten iNäringsdepartementet och som redovisas mer utförligti regeringens skrivelse.Utredningen , semester och betaldledighet (dir. 2000:97), som skall lämna sittslutbetänkande , kommer regeringen att ägnastor uppmärksamhet åt, inte minst ur ettsmåföretagarperspektiv. Ett delbetänkande kommer attlämnas vad gäller översynen avsemesterlagen i förenklingssyfte för framför alltsmå företag. Ett projekt om nya företags- ochanställningsformer pågår inom ,sägs det vidare. Syftet är att kartlägga olikamellanformer i gränssnittet mellan anställda ochegenföretagare samt studera de hinder som finns förindivider att gå över från anställning tillföretagande. Exempel på hinder som kommer attstuderas närmare är reglerna för a-kassa ochsjukförsäkring.PRV och RSV arbetar med ett IT-projekt, Kontakt-N,med syfte att utveckla en gemensam elektroniskansökan för registrering av företag via Internet.Regeringen vill minska antalet uppgifter somföretagen måste lämna till olika myndigheter, sägsdet vidare. I ett första steg gäller det främstuppgifter som lämnas in till PRV, RSV, Statistiskacentralbyrån (SCB) och . Regeringen kommeratt uppdra åt PRV att tillsammans med övrigamyndigheter inventera och analysera de termer ochbegrepp som förekommer vid uppgiftslämnande frånföretagen till de nämnda myndigheterna i syfte attuppnå en begränsning.MotionernaFrågan om regelförenkling tas upp i 18 motioner. Imotion 2001/02:N1 (m, kd, c, fp), som väckts medanledning av regeringens skrivelse, begärsriksdagsuttalanden i följande avseenden: om ettförbättrat svenskt näringsklimat; om förändradeattityder till småföretagare; om att genomförasamtliga Småföretagsdelegationens förslag; om att geregelförenklingsarbetet högsta politiska prioritet;om tydliga mätbara mål för regelförenklingsarbetet;om obligatoriska konsekvensanalyser vad avserreglernas ekonomiska effekter på företagen; omförsöksverksamhet med tidsbegränsade regler. Imotionen föreslås också att skall beslutaatt skall anmäla sitt intresseför att genomför en oberoende granskning avSveriges regelförenklingsarbete. Det nationellanäringsklimatet måste formas så att klararav att tävla med de mest konkurrenskraftiga delarnaav världen i fråga om goda villkor för företagandeoch investeringar, anför motionärerna.Omvärldsförståelse och förändringsbenägenhet ipolitiken är helt avgörande för framtidaposition. Det är i detta perspektiv förödande attklamra sig fast vid stela modeller, rigidaarbetsmarknadsregler och världens högstaskattetryck, säger motionärerna. De menar atttillkomsten av jobb på lång sikt bygger på entillväxt bland de små och medelstora företagen.Negativa attityder till småföretagande har underlång tid påverkat företagsstrukturen, villkoren förföretagande har helt anpassats till storföretagen,hävdar motionärerna. Av cirka en halvmiljon företag är den överväldigande majoritetenenmansföretag, och har fler än 20anställda. Framväxt av nya företag inom tjänste- ochservicesektorn har hindrats genom den offentligasektorns kraftiga utbyggnad och monopol, ansermotionärerna. De påpekar att den arbetsintensiva,privata tjänstesektorn, som fungerat somsysselsättningsmotor i t.ex. , harutvecklats betydligt långsammare i . Sverigebehöver en annan företagarpolitik, vilket omfattaren mängd förändringar inom områdena skatter,arbetsmarknad, konkurrens, regelförenkling,Europaengagemang och inte minst viktigt förändrade attityder till företagande ochentreprenörskap, anför motionärerna.I motionen framläggs förslag under sex rubrikerenligt följande: Genomför Småföretagsdelegationens förslag:Delegationens rapport innehåller en lång rad förslagsom dramatiskt skulle underlätta för småföretagenutan att förorsaka statsfinansiella kostnader, ansermotionärerna. De menar att samhällets kostnader förtillväxthämmande regler är betydande och att dessakostnader betalas av medborgarna, främst i form avfärre arbetstillfällen, sämre levnadsstandard ochbegränsad valfrihet. Motionärerna föreslår attSmåföretagsdelegationens samtliga förslag omgåendeskall genomföras. Hög politisk prioritet: Erfarenheterna från ländersom tar avregleringsarbetet på allvar, såsomStorbritannien och , visar att detkrävs politiskt stöd från allra högsta nivå, sägermotionärerna. Statsministern föreslås därför ledaoch politiskt ansvara för arbetet, vilket bör skegenom att en grupp i Statsrådsberedningen ges ansvarför att initiera och följa avregleringsarbetet idepartement och myndigheter. Gruppen bör föreslåmodeller för hur arbetet skall bedrivas, bistå medkompetens samt lyfta fram goda exempel på avre-gleringar, anser motionärerna. De föreslår vidareatt gruppen skall rapportera om hur arbetetfortlöper och att varje departement och varjemyndighet skall vara ansvarigt för rapporteringentill statsministerns avregleringsgrupp. Tydliga, mätbara mål för avregleringen: Regeringengömmer sig bakom påstådda problem med statistiskamätningar av regelförenklingen och skjuter denviktiga konkreta målformuleringen ytterligare påframtiden, säger motionärerna. De hänvisar till enOECD-undersökning enligt vilken hanteringen avregler på skatte-, arbetsmarknads- och miljöområdenaför företag med 119 anställda kostar peranställd och år. Ett mål för regeringens arbete börvara att dessa kostnader skall minska dekommande fyra åren, föreslår motionärerna. De anservidare att avregleringsgruppen bör se till attarbetet framför allt syftar till att avskaffa ellerminska sådana regler och regelsystem som bedömssänka konkurrenstrycket. Arbetet skall ske medbeaktande av att samhället måste ha effektivaregelsystem för skydd av människors liv och hälsa,miljöskydd och säkerhet, framhåller motionärerna. Obligatorisk konsekvensanalys: Alla nya regler börföregås av konsekvensbeskrivningar vad avserreglernas ekonomiska effekter på företagen, anförmotionärerna. Sådana konsekvensbeskrivningar skalllämnas av såväl departement som myndigheter ochkommuner. I konsekvensbeskrivningen skall det ävenanalyseras om problemet hade kunnat lösas på annatsätt än genom en ny reglering, säger motionärerna.De anser vidare att alla utredningar bör fåspecialdestinerade medel för att genomföra denna typav konsekvensanalyser. Tidsbegränsade regler: En försöksverksamhet börprövas med tidsbegränsade regler, där det redan frånbörjan anges att de har en begränsad varaktighet, såatt det krävs ett nytt beslut om en regel skallfortsätta att gälla efter det datum då det sagts attden skall upphöra. OECD-granskning: Regeringen angav i förra årets skrivelse(skr. 1999/2000:148) att den var intresserad av attOECD genomför en oberoende granskning av Sverigesregelförenklingsarbete, erinrar motionärerna om. Depåtalar att denna avsiktsförklaring inte finns med iden nu föreliggande skrivelsen. Motionärerna menaratt bör anmäla sitt intresse för engranskning och att medel för detta skall avsättas ibudgeten för år 2002.Också i partimotion 2001/02:Sk288 (m) begärs etttillkännagivande om att Småföretagsdelegationensförslag till bättre och enklare regler förföretagare bör genomföras . Reglernas mängdoch komplexitet samt myndigheternas sätt atttillämpa dem påverkar möjligheten att startaföretag, utveckla produkter och reagera påmarknadsförändringar, varför det är viktigt medfärre, enklare och stabilare regler, anförmotionärerna. De anser att det arbete för bättre ochenklare regler som inleddes av den borgerligaregeringen måste drivas vidare.Samtliga befintliga regler som berör företagareskall granskas i syfte att förenkla och minskaregelmassan, föreslår motionärerna. Även i dennamotion hänvisas till erfarenheter från länder somStorbritannien och ; om arbetet skallbli framgångsrikt krävs det politiskt stöd frånhögsta nivå. Arbetet med regelförenklingar bördärför ges hög politisk prioritet och företagarnabör själva få påverka arbetet genom samråd, anförmotionärerna. De vill att alla nya förslag frånregeringen som påverkar företagens villkor skallföregås av en noggrann analys av effekterna och attdetta krav även skall omfatta myndigheter som ger utföreskrifter.Med likartad motivering som i den nyssnämndamotionen föreslås i fyra andra motionertillkännagivanden om regelförenkling i partimotion2001/02:N211 (m) om behovet av mindre, enklare ochtryggare regelsystem, i partimotion 2001/02:N369 (m)om att minska byråkratiska regler för framför alltde små och medelstora företagen, i motion2001/02:N315 (m) om mindre regelkrångel och i motion2001/02:Kr227 (m).I motion 2001/02:N327 (m) begärs tillkännagivandeni följande tolv avseenden: om förbättradeförutsättningar för svenskt näringsliv; omförbättrade förutsättningar för regelgivning somsådan; om att de särregler som uppkommer i Sverigemen saknas i andra EU-medlemsstater måste följas avtillfredsställande motiveringar från myndigheternassida till varför de är nödvändiga; om en redovisningav vilka bestämmelser som är en direkt följd avuttryckliga krav i EG-rättsakter respektive en följdav nationella överväganden; om vikten avnäringslivserfarenhet i samband medregelförenklingarbetet; om att arbetet medregelförenklingar bör ges en hög politisk prioritet;om att företagarna själva bör få påverka arbetetgenom samråd; om vikten av en översyn avmiljöbalken; om vikten av realistiska, kvalitativaoch lätt mätbara kvantitativa mål gällande regleroch regelförenklingsarbetet; om vikten av attregering och myndigheter får en positivare attitydtill regelförenklingsarbetet; om anmälan till OECDangående granskning av regeringensregelförenklingsarbete; om att problem- ochkonsekvensanalyser skall dokumenteras i skrift ochfölja beslutsunderlaget i fråga, bekräftas av envarbeslutsfattare i fråga och vara allmän handling ochsålunda tillgänglig för envar som önskar ta deldärav. I motionen föreslås vidare att riksdagenskall besluta att utreda en lag enligt vilken varjebeslut avseende nya eller förändrade föreskriftersom fattas av och dess verkställandeorgan, regeringen och dess myndigheter och andraverkställande organ samt det offentligautredningsväsendet skall föregås av en problem- ochkonsekvensanalys i enlighet med vad som anförs imotionen och att skall besluta att utredaen lag enligt vilken varje beslut avseendeföreskrifter som fattats av , regeringenoch dess verkställande organ samt det offentligautredningsväsendet skall följas upp fortlöpande ochprövas mot den egna verksamheten och konsekvensernaav samtliga de författningsföreskrifter ochsärskilda beslut som rör verksamheten. I väntan påatt de föreslagna lagarna utreds och antas begärs imotionen tillkännagivanden i ytterligare fyraavseenden, nämligen om att de av regeringenbeviljade undantagen från verksförordningen måsteupphöra, om att Simplexförordningens s.k. checklistabör kompletteras, om att Simplexförordningenoch/eller delar av verksförordningen bör reviderassamt om vikten av ett självständigt SimpLexorgan.Företag i skall kunna verka i en miljö därenkelhet, rättvisa och begriplighet utgörutgångspunkter vid regelgivning och där få ochändamålsenliga regler är målet, anför motionärerna.De förespråkar en ny process för regelskrivande ochregelgivande, som skall bygga på subsidiaritet tillförmån för andra sätt än föreskrifter att nå ett måloch på proportionalitet då en ny eller ändrad regelär föremål för övervägande.