bet · GP01TU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Det innebär att riksdagenbör- godkänna ekonomiska mål ochinvesteringsplan för i enlighet med vadregeringen förordar,- bemyndiga regeringen att fastställautdelning och skattemotsvarighet förSjöfartsverket i enlighet med vadregeringen förordar,- bemyndiga regeringen att för geSjöfartsverket finansiella befogenheter ienlighet med vad regeringen förordar.4.4 Statens garantiåtagande till SvensktIsbrytarkonsortiumRegeringens förslagRegeringen föreslår att riksdagengodkänner att regeringen vidtar åtgärderför att den avgift som debiteras förstatens garantiåtagande till SvensktIsbrytarkonsortium skallkunna vara riskavspeglande.Förslaget skall ses mot bakgrund avriksdagens beslut om att den 1 januari1998 införa ett nytt sätt att hanteragarantier i staten - den s.k.garantimodellen (prop. 1996/97:1finansplan m.m. s. 82-92, bet.1996/97:FiU1 s. 228-231, rskr.1996/97:53).Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringensförslag.4.5 Handelsflottans kultur- ochfritidsråd (HKF)Regeringens förslagRegeringen erinrar om att HKF:sverksamhet finansieras genom en avräkningpå farledsavgifter samtgenom egna avgiftsintäkter. Avräkningenpå farledsavgifterna för är 18,5miljoner kronor. Regeringen anser ilikhet med HKF att 18,5 miljoner kronorav rådets totala kostnader skallfinansieras genom avräkning avfarledsavgifterna . Enligt rådetsberäkning uppgår de egnaavgiftsintäkterna till 9,4 miljonerkronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker förslaget ipropositionen att godkänner vadregeringen förordar om Handelsflottanskultur- och fritidsråd.4.6 Vänersjöfart m.m.Utskottets förslag i korthetEn rad motionsyrkanden gällerfrämjande av Vänersjöfart ochinrikessjöfart. Utskottet understrykerden stora betydelsen av denna sjöfartoch betonar det angelägna i attregeringen för redovisar sittställningstagande till förslag om Väner-och Mälarsjöfarten iGodstransportdelegationens nyligenframlagda slutbetänkande. I avvaktan pådenna redovisning avstyrksmotionsyrkandena. Jämför reservation 9(m, kd, c, fp).InledningUtskottet har i avsnitt 1 behandlatregeringens förslag om en medelsanvisningpå under anslagetErsättning till viss kanaltrafik. Frånanslaget utgår bidrag till täckande avunderskott för drift av Trollhätte ochSäffle kanaler samt ersättning tillVänerns seglationsstyrelse. I detföregående har också nämnts attsjötransporter inom inteomfattas av den farledsavgift som numeragäller för annan inrikes sjötrafik. Sådanavgift utgår emellertid försjötransporter som antingen börjar ellerslutar utanför Vänerområdet.Olika åtgärder har enligt propositionenvidtagits för att skapa förutsättningarför en fortsatt utveckling avhandelssjöfarten på . Regeringenhar således beviljat iVärmlands län och VästraGötalandsregionen underen treårsperiod för Vänerrådetsdisposition. Rådet, som bildades ijanuari 2000, är ett samrådsorgan somskall ta initiativ till olika åtgärdersom stärker Vänersjöfartenskonkurrenskraft och som skall vara enallmän företrädare för , medtyngdpunkten lagd på sjöfartsfrågor ochden regionalekonomiska utvecklingen.Berörda länsorgan har också tillsammansavsatt för dettautvecklingsarbete.I propositionen framhålls bl.a. att deni avsnitt 14.2.4 ovan nämndaGodstransportdelegationen behandlatVänersjöfarten i sitt slutbetänkande ochatt detta nu behandlas iRegeringskansliet.MotionsförslagVänersjöfart och inrikes sjöfartbehandlas i följande 14 motioner.- 1999/2000:T237 yrkande 3 av ÅkeCarnerö och (bådakd),- 2001/02:T15 yrkande 31 av . (c),- 2001/02:T46 yrkande 9 av . (fp),- 2001/02:T219 av (),- 2001/02:T247 av ochKenth Skårvik (båda fp),- 2001/02:T253 yrkande 6 av Per-RichardMolén m.fl. (m),- 2001/02:T277 av (),- 2001/02:T289 yrkande 2 av HolgerGustafsson och (båda kd),- 2001/02:T294 av (),- 2001/02:T323 av och (båda kd),- 2001/02:T390 av ochUrban (båda s),- 2001/02:T443 av (),- 2001/02:T463 yrkande 15 av KenthSkårvik m.fl.,- 2001/02:T467 yrkandena 2 och 3 avJohnny m.fl. (kd).Genomgående i alla dessa motionerframhålls att transporter på ellerMälaren eller längs kusterna innebärfördelar från miljö-, trafiksäkerhets-och energieffektivitetssynpunkt iförhållande till väg- ochjärnvägstransporter och att dessafördelar motiverar stöd eller andraåtgärder från bl.a. statens sida. Ettvanligt önskemål är eliminerade ellerreducerade farleds- och lotsavgifter. Iflera motioner betonas också att man inomEU satsar på de inre vattenvägarna.Vänern och bör - menarmotionärerna - enligt kontinentaltmönster betraktas som en del avlandtransportsystemet och som sådanafinansieras via anslag på samma sätt somvägar och järnvägar.Utskottets ställningstagandeI sitt av godkända betänkande2000/01:TU1 framhöll utskottet attVänersjöfarten kan bidra till uppnåendetav de transportpolitiska målen enligt1998 års riksdagsbeslut vad beträffar etttillgängligt transportsystem, en högtransportkvalitet, en säker trafik, engod miljö och en positiv regionalutveckling. Utskottet vidhåller denuppfattningen och är också alltjämtövertygat om att man bör söka utnyttja degoda möjligheter som finns att fraktastora lastkvantiteter direkt via hamnar iVänern, och utmed våra kuster.Därigenom kan en väsentlig avlastning avväg- och järnvägsnäten uppnås. Nuvarandeutveckling kan innebära faror försjöfartens fortbestånd i de nämndavattenområdena.I det nämnda betänkandet betonadeutskottet också vikten av att frågan omVänersjöfarten - och om sjötransporternapå och utmed våra kuster - får enskyndsam lösning. Utskottet vidhålleräven den uppfattningen och villunderstryka det angelägna i attregeringen för redovisar sittställningstagande tillGodstransportdelegationens slutbetänkandeså snart det pågående beredningsarbetetavslutats.I avvaktan på att så sker anserutskottet att de nu aktuellamotionsyrkandena inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. De avstyrksföljaktligen.4.7 Miljö- och säkerhetsfrågorUtskottets förslag i korthetI en rad motionsyrkanden ställs krav påsvenskt agerande i internationellasammanhang för att främja sjösäkerhetenoch värna havsmiljön. Utskottetföreslår att avslår yrkandenamed hänvisning till uttalanden avregeringen om att dessa frågor har högprioritet och till aktuelltinternationellt arbete. Utskottetfäster också uppmärksamheten på enproposition om åtgärder mot föroreningfrån fartyg, som beretts av miljö- ochjordbruksutskottet. Jämför reservation10 (kd) som behandlar frågor omobligatorisk återvinning av flyktigaorganiska ämnen i hamnar.InledningSjöfartens internationella karaktärmedför att åtgärder på säkerhets- ochmiljöområdena som regel måste vidtas iinternationellt samarbete för att bliverkningsfulla. FN:s sjöfartsorganisationInternational ()har sjösäkerheten och skyddet av denmarina miljön som övergripande mål försin verksamhet. Organisationen har denvärldsomfattande inriktning och krets avmedlemsstater som är nödvändig för attbestämmelser om bl.a. fartygskonstruktion och utrustning skall få deni princip lika nödvändiga globalaanslutningen och tillämpningen. Inom IMObedrivs också arbete med ökadekvalitetskrav på flaggstaterssjöfartsadministrationer. I propositionenbetonas vikten av det arbetet.Inom EU, framhålls det vidare ipropositionen, dominerar frågor omsäkrare oljetransporter till sjöss,sjötrafikövervakning och inrättandet aven europeisk sjösäkerhetsbyrå, de s.k.Erikapaketen. Genomförandet avÖstersjöstrategin för mottagning avfartygsgenererat avfall pågår inom ramenför samarbetet enligtHelsingforskonventionen om skydd avÖstersjöns miljö. Strategin ärbetydelsefull, understryker regeringen,för att minska föroreningen avÖstersjön. En utvärdering av systemet medmiljödifferentierade farledsavgifter harvisat att systemet är ett effektivtverktyg för att påskynda arbetet med attvidta åtgärder mot luftföroreningar frånfartyg.Regeringen framhåller också att detpågår en snabb teknisk utveckling på detmaritima området, speciellt där IT ochtelekommunikationsteknik kan utnyttjas.Den utvecklingen bidrar till säkrare ocheffektivare sjötransporter.MotionsförslagInternationellt miljö- ochsäkerhetsarbete på sjöfartsområdetbehandlas i motionerna 2001/02:T467 avJohnny m.fl. (kd), 1999/2000:T615av och (bådas) samt 2001/02:T444 av CatherinePersson (s).I kd-motionen framhålls att oljeutsläppeni är ett stortproblem och att det alltjämt är mycketsvårt att få till stånd en fällande dommot de miljöbovar som gör sig skyldigatill föroreningarna. Motionärerna betonaratt måste vara pådrivande i dessafrågor inom EU samt i internationellaorgan för sjösäkerhet och havsmiljö.Vidare bör regeringen enligt kd-motionensnarast komma med förslag till hurmiljöåtgärder inom sjöfarten skallstimuleras vad avser demiljödifferentierade farledsavgifternasamt kampen mot oljeutsläppen iÖstersjön.I motion 1999/2000:T615 (s) framhållsatt i EU bör driva frågan omkatalytisk avgasrening för fartyg inomhela unionen.Enligt motion 2001/02:T444 (s) börSverige inom EU verka för en enhetlig ochsträngare lagstiftning i fråga omsjösäkerhet.Vidare framhålls i motion 2001/02:T467(kd) att regeringen bör arbeta för attobligatorisk återvinning av VOC (VolatileOrganic Compunds, flyktiga organiskaämnen) införs i alla hamnarinternationellt samt kortsiktigt se tillatt upprätthålla konkurrenssituationenför berörda hamnar.I motionerna 2001/02:T46 yrkande 8 och2001/02:T463 yrkande 17, båda av KenthSkårvik m.fl. (fp), framhålls att Sverigebör verka för en internationellöverenskommelse om miljölots på fartygsom trafikerar . Miljölotsensroll är - säger motionärerna - att setill att miljöfarlig last transporteraspå ett fartyg endast då miljösäkerhetenkan garanteras.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inledningsvis framhållitatt sjöfartens internationella karaktärger en särskild betydelse åt detinternationella samarbetet på säkerhets-och miljöområdena och erinrat om attsamarbetet bedrivs på såväl global somregional nivå. I propositionen betonasatt arbetet med miljö- ochsjösäkerhetsfrågor alltjämt har högprioritet och att det förutsätter bådenationella och internationella åtgärder.Utskottet delar självfallet denuppfattningen. En hög prioritetförutsätter lika självklart att vi deltaraktivt och drivande i arbetet i fråga,antingen det sker här hemma eller utanförvåra gränser. Utskottet har ingenanledning att utgå från annat än att såsker.I proposition 2001/02:20 Infrastrukturför ett långsiktigt hållbarttransportsystem(infrastrukturpropositionen), somutskottet återkommer till i sittbetänkande 2001/02:TU2, framhållerregeringen att i internationellasammanhang bör driva frågan ommiljödifferentierade farleds- respektivehamnavgifter. Syftet meddifferentieringen är ju att motverkaluftföroreningar från fartyg, t.ex. genomatt dessa använder avgasrening ochlågsvavlig bunkerolja. Utskottetförutsätter att regeringen inom EU verkarför att lågsvavlig bunkerolja kantillhandahållas i alla hamnar inom EU därbunkring sker.Proposition 2000/01:137 Åtgärder motförorening från fartyg, som beretts avmiljö- och jordbruksutskottet, innehållerförslag som syftar till att minskaföroreningar från fartyg, bl.a. genom attmöjligheterna att beivra olagliga utsläpptill sjöss av olja och andra skadligaämnen förbättras. Miljö- ochjordbruksutskottets betänkande medanledning av propositionen, 2001/02:MJU4, väntas bli behandlat i kammaren den4 december 2001.Med hänvisning till det anförda finnerutskottet syftet med motionerna2001/02:T467 (kd) yrkandena 6 och 8,1999/2000:T615 (s) och 2001/02:T444 (s)yrkande 5 till väsentlig deltillgodosett. Yrkandena i fråga behöverdärför inte föranleda någon riksdagensåtgärd och avstyrks följaktligen.I bereds -har utskottet erfarit - en framställningfrån om attverket avgiftsvägen skall jämna ut enskillnad i konkurrenssituation somuppstått till följd av att en hamn haftkostnader för att följa bestämmelser ominstallation av utrustning föråtervinning av VOC, medan en annan fåttdispens från bestämmelserna. I avvaktanpå beslut i fråganavstyrker utskottet motion 2001/02:T467(kd) yrkande 9.Sverige bör, som nämnts, enligt de bådafp-motionerna 2001/02:T46 och2001/02:T463 verka för en internationellöverenskommelse om miljölots på fartygsom trafikerar . Utskottet harerfarit att frågan om lotsar på fartygsom trafikerar internationellavatten behandlades på ett ministermöte iseptember 2001 inom ramen för det nämndasamarbetet om skydd av marinamiljö. Ministrarna antog en deklarationenligt vilken man bör överväga åtgärder isyfte att öka sjösäkerheten genomanvändning av lotsar i , Öresundoch Bälten. I avvaktan på resultatet avdessa överväganden är utskottet inteberett att förorda någon riksdagensetgärd med anledning av de båda fp-motionsyrkandena. Dessa avstyrks därför.4.8 FritidsbåtarUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårtvå motionsyrkanden, varav det ena ärför och det andra är mot ettåterinförande av ett obligatorisktfritidsbåtsregister. Därvid hänvisarutskottet till uttalanden av regeringenom att ett befintligt frivilligtregister bör ligga till grund för ettallmänt register samt om att ensärskild utredare bör belysamöjligheterna att införa enobligatorisk ansvarsförsäkring förägare av fritidsbåtar och hur ettallmänt fritidsbåtsregister bör varautformat. Jämför reservationerna 11 (m,kd, fp) och 12 (v, mp). Jämför ocksåreservation 13 (mp) om förarbevis m.m.Återinförande av ett obligatorisktfritidsbåtsregisterMotionsförslagI motion 2001/02:T339 av Per m.fl.(mp) framhålls att ett obligatorisktfritidsbåtregister bör återinföras. Imotion 2001/02:T253 av . (m) hävdas en motsatt uppfattning.Utskottet vill med anledning av dessayrkanden erinra om regeringens uttalandeni propositionen. Regeringen framhålleratt den i fjolårets budgetpropositionframhöll att ett allmänt register bordebaseras på det frivilligafritidsbåtsregister som administreras avStöldskyddsföreningen. Regeringen har,sägs det , fortsatt den dialog medförsäkringsbranschen som inleddes underår 1999 och är av den uppfattningen attdet frivilliga registret bör ligga tillgrund för ett allmäntfritidsbåtsregister. I syfte attförbättra ersättningsmöjligheterna förskadelidande vid olyckor säger sigregeringen ha för avsikt att ge ensärskild utredare i uppdrag att bl.a.belysa möjligheterna att införa enobligatorisk ansvarsförsäkring för ägareav fritidsbåtar och hur ett allmäntfritidsbåtsregister bör vara utformat.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att resultatet av detaviserade utredningsarbetet bör avvaktasoch är inte berett att föreslå någonriksdagens åtgärd med anledning av demotionsyrkanden som är i fråga. Dessaavstyrks följaktligen.Förarbevis m.m.MotionsförslagI motion 2001/02:T276 av (båda mp) framhålls attförarbevis för förare av motorbåtar medstörre motorer bör införas liksom enlägsta åldersgräns för förande avmotordrivna båtar.I motion 2001/02:T354 av MajléneWesterlund Panke (s) framhålls attantalet båtolyckor har ökatmarkant. Därmed aktualiseras enligtmotionären frågor om sjökörkort och omskyldighet att bära flytväst vid färd medfritidsbåtar.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i sitt av riksdagengodkända betänkande 1997/98:TU1 lämnat enutförlig redogörelse för de kompetenskravi form av skepparexamen som finns förförare av större fritidsbåtar och för denverksamhet som driver isamarbete med fritidsbåtsorganisationernai syfte att stimulera fritidsbåtförareatt frivilligt lära sig navigation ochsjövägsregler. Bevis om förvärvadekunskaper och färdigheter utfärdas i formav ett förarintyg. Utskottet avstyrktemot bakgrund av sin redogörelse motionerom krav på obligatoriskt förarbevis förförare av båtar med större motorer och enlägsta åldersgräns för framförande avmotordrivna båtar. Utskottet gör ingenannan bedömning . Utskottet är inteheller berett att förorda bestämmelser omatt flytväst måste bäras vid färd medfritidsbåt, utan hänvisar till deinformationskampanjer somSjösäkerhetsrådet bedriver. Med det sagdaavstyrks de båda nu aktuella motionerna.Åtgärder mot bullerMotionsförslagI motion 2001/02:T210 av KerstinHeinemann (fp) framhålls att alltflerfritidsbåtar har motorer som ger upphovtill en oacceptabel bullernivå.Motionären vill att bullerreglermotsvarande dem som finns på land skallinföras även till sjöss.Utskottets ställningstagandeUtskottet har erfarit att det inom EUpågår arbete med ändringar i det s.k.fritidsbåtsdirektivet. Dessa beröravgaser och buller. Direktivet ochändringar i detta är naturligtvisbindande för svenskt vidkommande. Iavvaktan på att arbetet i fråga avslutasär utskottet inte berett att förordanågon åtgärd med anledning avmotionen. Denna avstyrks därför.4.9 Vissa övergripande hamnfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårfyra yrkanden i m-motioner om avregleringoch privatisering av hamnarna. Utskottetframhåller att hamnväsendet redan äravreglerat i den meningen att det inteomgärdas av några etableringshinder. Vadgäller det s.k. stuverimonopolet hänvisarutskottet till arbetsmarknadsutskottetsom bereder frågor därom. Jämförreservation 14 (m).MotionsförslagVissa övergripande hamnfrågor behandlas itre m-motioner och två s-motioner.De tre m-motionerna är 2000/01:T201 av BoLundgren m.fl. samt 2000/01:T642 och2001/02:T253, de båda sistnämnda av m.fl. Motionärernaframhåller att det svenska hamnväsendetbör avregleras och privatiseras ochstyras av marknaden utan statliginblandning.De två s-motionerna är 2000/01:T637 och2001/02:T417 av och (båda s). Motionärerna betonaratt våra person- och godstransporter tillsjöss betyder mycket för utvecklingen avlandet. Sammankopplingen mellan sjötrafik-och vägnät respektive järnvägsnät måstestärkas. Staten bör liksom i många EU-länder ta ett samlat grepp om landetshamnar.Utskottets ställningstagandeVad först gäller frågan om avregleringoch privatisering av hamnarna villutskottet erinra om att hamnväsendetredan är avreglerat i den meningen attdet inte omgärdas av någraetableringshinder. Som framgår avmotionerna är det ju inte bara kommunersom äger hamnar utan även, låt vara ibegränsad utsträckning, privataintressenter. För verksamheten, antingenden är eller privat, gällersamma generella konkurrenslagstiftningsom för nä-ringslivet i övrigt. Det manofta förknippar med monopol ihamnverksamhet, som det talas om imotionerna, är det s.k. stuverimonopolet,som emellertid är en fråga mellanparterna på arbetsmarknaden.Motionsyrkanden i den frågan bereds ,liksom tidigare, avarbetsmarknadsutskottet.Enligt ett kommissionsförslag tilldirektiv om marknadstillträde tillhamntjänster, det s.k. hamnpaketet, skallflera operatörer tillåtas i varje hamnenligt vissa villkor. Detta förslagväntas efter behandling iEuropaparlamentet komma upp iministerrådet under det spanskaordförandeskapet i början på nästa år.Med hänvisning till det anförda finnerutskottet för sin del inte någonriksdagens åtgärd påkallad med anledningde nu aktuella m-motionsyrkandena. Dessaavstyrks följaktligen.Vad gäller frågan i de båda s-motionernaom ett mer samlat grepp om hamnfrågornavill utskottet fästa uppmärksamheten påett avsnitt med rubriken och roll i godsstråken (s.137-139) i Godstransportdelegationensslutbetänkande SOU 2000:61. Där framgåratt EU nu har beslutat att hamnar med engodsomsättning om minst 1,5 miljoner toneller minst 200 000 resande skall ingå iTEN-T-nätet (Trans European TransportNetwork). 22 svenska hamnar, varav 17godshamnar, uppfyller dessa villkor.Utskottet vill vidare hänvisa till attregeringen i infrastrukturpropositionenbetonar det angelägna i attlandanslutningarna till nationelltviktiga hamnar även fortsättningsvisbeaktas i infrastrukturplaneringen. Isammanhanget vill utskottet ocksåframhålla att regeringen givitSjöfartsverket i uppdrag att utredaförutsättningarna för att inrätta s.k.stomfarleder.Med det sagda finner utskottet syftetmed de båda s-motionerna i huvudsaktillgodosett. De bör därför inteföranleda någon åtgärd ochavstyrks följaktligen.4.10 förlisningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden med krav på en nyutredning av förlisning.Utskottet hänvisar till att regeringeni april avslagit framställningarmed samma krav. Därvid hade regeringenkonstaterat att det inte hadeframkommit några omständigheter somvisade att haveriförloppet på någotväsentligt sätt hade avvikit från detsom beskrivs i den för , Finlandoch omförlisningen. Vid samma tillfälle haderegeringen också givit Styrelsen förpsykologiskt försvar i uppdrag attinsamla och sammanställa uppgifter medanknytning till haverisamt med utgångspunkt i en sådanfaktabank tillhandahålla allmänheteninformation och besvara frågor omförlisningen. Jämför reservation 15(kd), (mp) och Tom ().Vissa kostnader med anledning avförlisningenAv propositionen framgår att enöverenskommelse mellan ochett konsortium - som ombesörjde enpåbörjad, men sedermera avbruten,övertäckning av - innebär attSjöfartsverket har en fordran påkonsortiet som garanterar verket enersättning om minst 100 miljoner kronor.Regeringen framhåller attSjöfartsverket, och andrastatliga myndigheter har haft ochsannolikt även kommer att hakostnader med anknytning till M/förlisning. Såväl kostnadernasstorlek som deras utfall i tiden är svåraatt prognostisera. Även åtgärder tillföljd av förlisningen, för att stärkasjösäkerheten för passagerarfartyg avliknande slag, kan medföra kostnader.I propositionen framhålls vidare attden för , och Sverigegemensamma (JointAccident Investigation Commission, JAIC)i sin slutrapport om förlisningenkonstaterade en rad sjösäkerhetsbristerhos . Kommissionenrekommenderade ett antal åtgärder för attförbättra sjösäkerheten på fartyg avmotsvarande slag. Mot bakgrund av dessarekommendationer beslutade regeringen den19 att ge Verket förinnovationssystem () i uppdrag attbesluta om bidrag med sammanlagt högst 25miljoner kronor tillforskningsprojekt som syftar till attförbättra sjösäkerheten. Finansieringenskall ske genom de medel som konsortietför övertäckande av erlagttill . I övrigt skall dessamedel, framhåller regeringen - efterbeslut som den själv fattar - kunnaanvändas för framtida kostnaderföranledda av åtgärder med anknytningtill förlisning inomtreårsperioden 2002-2004.I propositionen föreslås att riksdagengodkänner vad regeringen sålunda förordarom kostnader med anledning av M/förlisning.Utskottet tillstyrker regeringensförslag.Regeringens överväganden och beslut ifråga om en ny utredning av förlisningenAv propositionen framgår att regeringenden fattade fler beslut medanknytning till förlisningän det ovan nämnda om ett uppdrag förVinnova. beslöt regeringensålunda att avslå framställningar frånvissa intressegrupper och enskildapersoner med krav på en ny utredning avförlisningen. I detta beslut konstateraderegeringen att det inte hade framkommitnågra omständigheter som visade atthaveriförloppet på något väsentligt sätthade avvikit från det som beskrivs i dengemensamma (JAIC:s)rapport. Beslutet föregicks av ettremissförfarande, som omfattade vissamyndigheter och tekniska institut, samtett flertal informations- ochsamrådsmöten med företrädare förriksdagens samtliga partier. Hösten år2000 hölls också ett informationsmöte medöverlevande efter och anhöriga tillavlidna i Estoniakatastrofen.Den 19 april 2001 fattade regeringenvidare - framhålls det i propositionen -beslut om ett uppdrag till Styrelsen förpsykologiskt försvar (SPF). Styrelsenhade fått i uppdragatt vara statens organ för kontakter medanhöriga till förlisningens offer. Dettauppdrag utvidgades senare till att gällaäven överlevande efter haveriet. , den19 , utvidgades uppdragetytterligare. I det beslutet framhölls detnaturliga i att förlisningen hade letttill frågor och spekulationer om dessorsaker och följder. Det är därförviktigt, betonades det, att godinformation lämnas om haveriet och attdet finns möjlighet att få svar på olikafrågor. Informationsbehovet kunde väntaskvarstå . Uppgifter medanknytning till förlisningen bör därförsammanställas - sägs det i beslutet - påett ställe för att bli lättare åtkomligaför allmänheten.