bet · GO01KU22 · 2001-05-08 00:00:00 — Detär viktigt att understryka att när yttrandefrihetentillåter lagstiftning om tillstånd och villkor föratt sända radioprogram grundar sig detta på ettbehov av att på något sätt ordna användningen avfrekvenserna för radio och TV och inte för att geutrymme åt godtycklig frekvensreglering från statenssida.Utvecklingen inom lokalradion visar att över tvåmiljoner lyssnare anser att mångfalden ochinformationen har förbättrats genom de privatalokalradiostationerna. En bred publik lyssnar pånågon av de fria radiostationerna och de fylleruppenbarligen ett behov vid sidan av Radio.Regeringens förslag utgör en politisk styrning sominte gagnar yttrandefriheten och mångfalden. SomLagrådet funnit är systemet med auktioneroproblematiskt med hänsyn tillyttrandefrihetsgrundlagen. Detta kan däremot intesägas om det urvalssystem som regeringen nuföreslår. Vi delar Lagrådets bedömning att förslagetär diskutabelt mot bakgrund av att vad som avses medmångfald och ägandeförhållanden inte analyseratstillräckligt i belysning av utvecklingen avInternet. Det är naturligt att seInternet, television och radio som en rad funktionerav digitala medier, och world wide webb är ett forumför kultur och nyheter bredvid andra, traditionella,medier. Enligt vår mening framstår det som direktskadligt att, som regeringen föreslagit, införaregler om kortare tillståndsperioder med därtillhörande osäkerhet och en omfattande reglering avägande och programinnehåll.Mot denna bakgrund bör de vilande lagförslagenavslås.4. En nationell fri radio på kommersiell grund(punkt 3) (m, kd, fp)av Per (), (), (), von der Esch (kd), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 4. bifallerdärmed motion 2000/01:K272 yrkande 6.StällningstagandeSom framhållits i motion K272 (yrkande 6) börinförandet en fri nationell radio på kommersiellgrund utredas. Det är angeläget att möjligheten attockså rikstäckande sända radioprogram öppnas förfria sändningar. Det framstår enligt utskottetsmening som en otidsenlig ordning att utrymmet försådana sändningar fortfarande enbart är förbehålletpublic service-sändningar. I många andra länderfinns nationella radiostationer som är kommersielltfinansierade. I finns inte denna möjlighet.Till detta kommer att den tidigarelokalradiolagstiftningen ledde till att nätverkbildades. Dessa nätverk är mycket omfattande, om äninte rikstäckande. Enligt vår mening är det nuangeläget att skapa förutsättningar för en frinationell radio. Detta bör med bifall till motionK272 yrkande 6 (kd) ges regeringen till känna.5. Reklamtider (punkt 4) (kd)av () och von der Esch (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 5. bifallerdärmed motion 2000/01:K272 yrkande 7.StällningstagandeVi vill peka på att maximitiden för reklam är avstor betydelse för en kommersiell reklam. Denuvarande begränsningarna framgår av 7 kap. i radio-och TV-lagen. Den generella regeln innebär högst 8minuters annonser mellan hela klockslag.Enligt vår åsikt kan en sändande kommersielllokalradiostation inte utöka sin reklam alltförmycket utan att förlora lyssnare. Det finnsegentligen en självreglerande nivå för hur mycketradiokonsumenten kan stå ut med av reklambudskap. Viföreslår därför att reglerna på området lättas upp.Man bör kunna tolerera en generell regel om avsändningstiden kombinerad med möjligheten att sändaupp till 12 minuters reklam under sextimmar . Denna regel bör endast omfatta denkommersiella radion. Detta bör med bifall tillmotion K272 yrkande 7 (kd) ges regeringen tillkänna.6. Regleringen av formerna för programföretagsverksamhet, m.m. (punkt 5) (m, fp)av Per (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 6. bifaller därmedmotion 2000/01:K400 yrkandena 4 och 5.StällningstagandeGrunden för att yttrandefrihetsgrundlagen tillåterlagstiftning om tillstånd och villkor för att sändaradioprogram ligger i behovet av att på något sättordna användningen av frekvenserna för TV och radio.I yttrandefrihetsgrundlagen finns också vissabestämmelser i 3 kap. 5 § om redaktionellsjälvständighet och i 1 kap. 3 § första stycket omfrihet från censur. En skyldighet för ettprogramföretag att i sin redaktionella verksamhethålla sig till en i förväg lämnad programförklaringär diskutabel från konstitutionell synpunkt. Ensådan ordning kan ge möjlighet till en obehörigstyrning av vad som yttras i radio.En god regel är att i tveksamma fall inte väljalösningar som kan påstås leda till begränsningar avgrundlagsskyddade medborgerliga rättigheter. Statensansvar är att slå vakt om yttrande- ochetableringsfriheten. Därmed uppnås en mångfald påpublikens villkor. För ett vitalt kultursamhälle ärdet av stor vikt att det finns så många forum förskapande som möjligt, så många kanaler för att nåpubliken som tekniken medger och så många alternativatt välja mellan som det finns intresse av att sändaoch som publiken efterfrågar.I takt med att mediemarknaden globaliseras är detviktigt att ge även svenska företag möjligheter attkonkurrera på goda villkor. För att öppnamöjligheter att skapa och vidmakthållakonkurrenskraftiga regionala medieföretag skalldessa ges möjlighet att agera inom alladistributionsformer. att äga radiostationer bör därföravskaffas. Detta bör med bifall till motion K400yrkandena 4 och 5 (m) ges regeringen till känna.7. Fördelning av tillstånd att analogt sändalokalradio (punkt 7) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 7. bifallerdärmed motion 2000/01:K343 yrkande 7.StällningstagandeDen främsta symbolen för koncentrationstendenserinom medierna har blivit den kommersiellalokalradion. Det är lätt att konstatera att denmångfald som eftersträvades när tillståndenauktionerades ut har uteblivit. En annan form förfördelningen av tillstånd hade varit att föredra.Den politik regeringen slagit in på är emellertidinte heller en fulländad lösning. Genom etturvalsförfarande som riskerar att, varje gångtillstånd skall fördelas, handla om programformat -en "skönhetstävling" - blir det politiskainflytandet över medieutbudet större än vad som ärönskvärt. Det är också olyckligt att förfarandetinneburit att förutsättningarna för verksamhetenförändrats under processen genom olika ekonomiskavillkor för gamla respektive nya tillstånd.Genom introduktionen av digital teknik och nyaformer för distribution förändras förutsättningarnaför sändning av radio. En möjlig och önskvärd vägskulle vara att fokusera på att öka utbudssidan istället för att försöka styra efterfrågan genomregelverk och urvalsförfaranden. En politik förstörre mångfald i kommersiell lokalradio bör därförsyfta till att skynda på övergången till digitalradio genom ett regelverk som gynnar dem som bytersändningsteknik. Fördelen med digital radio är attden möjliggör många fler kanaler på samma utrymme.När de kommande tio analoga tillstånden fördelatsbör därför inte några nya analoga tillstånd kommaupp till fördelning. Det utrymme som kan frigörasför dessa bör i stället användas för digitalasändningar. Huruvida detta är tillräckligt för attframgent fördela de digitala tillstånden genomauktionsförfaranden är inte möjligt att redan nubedöma. Under alla omständigheter bör processensyfta till en mångfald av ägande- och driftsformer,inklusive oberoende stationer, nätverk ochrikstäckande kanaler. Detta bör med bifall tillmotion 2000/01:K343 (c) ges regeringen till känna.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslag