bet · GO01BoU9 · 2001-04-05 00:00:00 — Om medborgare med denna vetskap väljeratt bosätta sig i en zon med en lägre servicegradgör han/hon det för att han/hon prioriterar t.ex.närheten till naturen och avskildhet framför enfullödig service. Förutsättningarna för attinföra möjligheten till kommunala beslut omservicezoner enligt denna modell bör snarastutredas. I anledning av vad som har sagtsom dessa servicezoners förenlighet med den kommunalalikställighetsprincipen vill vi framhålla att detfinns exempel på annan lagstiftning, dvs.riksdagsbeslut, som har inskränkt denna princip somsätter gränser för vad kommunerna får göra. Fråganom det skulle krävas ändring i kommunallagen, ellerandra lagändringar, för införande av lagligamöjligheter för kommunala servicezoner bör ägnassärskild uppmärksamhet i den nu förespråkadeutredningen.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motionerna2000/01:Bo501 (m) och 2000/01:Bo514 (m) yrkande 12.10. Handelsändamålet (punkt 8)av (), (), IngaBerggren (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 10.Tillkännagivandet görs med anledning av motionerna2000/01:Bo502, 2000/01:Bo506 yrkande 2 och2000/01:Bo514 yrkande 6.StällningstagandeDetaljhandeln har fortlöpande sedan 1970-taletflyttats ut till tätorternas ytterområden. Skälenhar varit bostadsbyggandets lokalisering, kraven påframkomlighet, mark- och fastighetspriserna samtparkeringsmöjligheterna. Dennastrukturrationalisering har dock inte försämrathushållens tillgänglighet till dagligvaror på någotpåtagligt sätt. Under den borgerligaregeringsperioden ändrades lagstiftningen så att detinte längre blev möjligt att reglera handels-ändamålet genom att särskilja partihandel ochdetaljhandel eller genom att inom ändamåletdetaljhandel särskilja handel med livsmedel frånannan handel. Den möjlighet till reglering avhandelsändamålet i detaljplan som den nuvaranderegeringen på nytt har infört är enligt vår meningbara ett av många exempel på en regleringsiver somgagnar de styrande på bekostnad av den vanligemedborgaren. Den nuvarande regleringen avhandelsändamålet i detaljplan leder till försämradkonkurrens och därmed till högre priser förkonsumenten. Det var också av bl.a. detta skäl somden förra fyrpartiregeringen tog bort den regleringsom nu återinförts. De argument för en reglering somförts fram gäller framför allt att den skulle kunnabidra till bättre tillgänglighet till dagligvarorm.m. Det är enligt vår mening ett alltför enkeltsätt att beskriva regleringens effekter. Visserligenhar detaljhandeln i ökad utsträckning flyttat uttill tätorternas ytterområden, men skälen till dettaär, som framgår ovan, bostadsbyggandetslokalisering, kraven på framkomlighet, mark- ochfastighetspriserna samt tillgången tillparkeringsytor m.m. Det har dock inte kunnat påvisasatt denna handelns strukturrationalisering på någotpåtagligt sätt skulle ha försämrat hushållenstillgänglighet till dagligvaror.Det nu anförda talar enligt vår mening för attmöjligheterna att i detaljplan styrahandelsändamålet bör tas bort. Genom en sådan åtgärdskulle konsumenternas ställning stärkas och därmedockså förutsättningar skapas för lägre priser idetaljhandeln. Enligt vår mening bör konkurrensen ihandeln underlättas i stället för att begränsas.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av m-motionerna2000/01: Bo502, 2000/01:Bo506 yrkande 2 och2000/01:Bo514 yrkande 6.11. Stormarknadsetableringar m.m. (punkt 9)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 11.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01: Bo529 yrkande 2. Därmed avslås motionerna2000/01:Bo515 och 2000/01: Bo529 yrkandena 1 och3-5.StällningstagandeVi anser mot bakgrund av den nu pågåendestormarknadsutvecklingen att ett moratorium för nyaexterna köpcentrum bör övervägas. Parallellt meddetta bör kommunerna stimuleras att själva taställning mot fler externa köpcentrum och att arbetamed planerings-, informations- och andra åtgärdersom ger god lokal service i varje bostadsområde ochsom gynnar kollektivtrafik, gång och cykling. Attutveckla system för hemkörning av varor är ett annatexempel på åtgärder. Detta arbete bör stimuleras avbl.a. Belysning av effekter av externaköpcentrum och ställningstaganden om sådana börfinnas med i kommunernas översiktsplaner. Vi anseräven att restriktivitet bör tillämpas vid prövningav nya externa köpcentrum i avvaktan på att fråganom stormarknadsutvecklingen utreds.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2000/01:Bo529(mp) yrkande 2.12. Stormarknadsetableringar m.m. (punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 12.Tillkännagivandet görs med anledning av motionerna2000/01:Bo515 och 2000/01:Bo529 yrkandena 1-5.StällningstagandeJag anser mot bakgrund av den nu pågåendestormarknadsutvecklingen att ett moratorium för nyaexterna köpcentrum bör övervägas. Parallellt meddetta bör kommunerna stimuleras att själva taställning mot fler externa köpcentrum och att arbetamed planerings-, informations- och andra åtgärdersom ger god lokal service i varje bostadsområde ochsom gynnar kollektivtrafik, gång och cykling. Attutveckla system för hemkörning av varor är ett annatexempel på åtgärder. Detta arbete bör stimuleras avbl.a. Belysning av effekter av externaköpcentrum och ställningstaganden om sådana börfinnas med i kommunernas översiktsplaner. Vi anseräven att restriktivitet bör tillämpas vid prövningav nya externa köpcentrum i avvaktan på att fråganom stormarknadsutvecklingen utreds och det utarbetasen statlig och strategi för den näradetaljhandeln med överväganden av restriktioner förden externa etableringen av stormarknader.De är välkänt vilka negativa konsekvenser somdagens externa stormarknader för med sig. Genom attstormarknader och köpcentrum lokaliseras tilltätorternas ytterområden ökar biltrafiken och därmedbelastningen på miljön. Den som tidigare kunnat gåeller cykla till sin affär tvingas nu ta bilen föratt kunna handla. Det är naturligtvis en urmiljösynpunkt mycket olycklig utveckling. Ofta ärdet också en medveten strävan att hitta enlokalisering som underlättar för den som åker bil.Det är inte sällan så att placeringen inte barastyrs av behoven och förutsättningarna i den egnakommunen utan att den också påverkas av möjlighetenatt attrahera de boende i andra kommuner.En annan mycket påtaglig effekt av att alltflerexterna köpcentrum växer upp är att de ursprungligastadskärnorna utarmas. Det finns därför en uppenbarrisk för att mer och mer kommer att visa uppen amerikansk stadsbild, dvs. en stad utan någottydligt centrum där bilen är en livsnödvändighet.Det är en utveckling som jag anser måste brytas.Den hittillsvarande utvecklingen när det gällerstormarknadsetableringar är enligt vår mening såoroande att ett flertal åtgärder nu måste vidtas. Ienlighet med förslagen i motion 2000/01:BoU529yrkandena 1-5 bör utöver vad som redan nämntsinföras en vetorätt för grannkommuner vid etableringav externa köpcentrum, en förstärkt lagstiftning ometablering av externa köpcentrum samt krävaskonsekvensanalyser vid etablering av externaköpcentrum. Det sistnämnda innebär bl.a. attbarnkonsekvensanalyser skall krävas liksomobligatoriska omfattande konsekvensanalyser avseendesociala, ekonomiska och miljömässiga effekter.Analyserna bör utföras av länsstyrelserna.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad jag framför. Mittförslag lämnas med anledning av motionerna 2000/01:Bo515 (s) och 2000/01:Bo529 (mp) yrkandena 1-5.13. Planering för en tyst miljö (punkt 10)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 13.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:Bo512 yrkandena 1-3. Därmed avslåsmotionerna 2000/01:Bo233 yrkande 1, 2000/01:Bo509yrkandena 1 och 2, 2000/01:Bo530 och 2000/01: MJ797yrkande 6.StällningstagandeI goda livsmiljöer måste det finnas möjlighet förmänniskor att uppleva tystnad. Ostörda miljöer blir enalltmer knapp resurs och tystnad är en bristvara. Detbehövs analyser av bullersituationen i boendemiljöer,natur- och rekreationsområden. Det gäller framför allti bostadsnära miljöer och i närheten av tätorter därmänniskor lever och vistas . Buller ärmiljöförsämrande, ofta störande och i vissa fallskadligt för hörsel och hälsa. Ljud som betraktas sombuller är ofta en oavsiktlig biprodukt som inverkar påmänniskors och djurs livskvalitet. Människor och djurär biologiskt anpassade till i stort sett bullerfriamiljöer. Buller ger upphov till besvär såsomhörselskador, försämrad talkommunikation,sömnstörningar och andra fysiologiska förändringar. Detkan även ge en negativ påverkan på inlärningsförmågaoch prestation. Det är ett problem som betraktas somallvarligt av (). Detfinns all anledning att vi i skall ta problemetmed buller på allvar för att inte riskera att få enohållbar ljudsituation i framtiden.Ökad mekanisering har ofta medfört bullerproblem.Medvetandet om detta har lett till planering motbuller. Trots det fortsätter bullernivåerna att öka.Många bullerkällor alstrar ljud som fortplantas istora mekaniska strukturer, t.ex. kontors- ochbostadshus. Det handlar oftast om buller som kommerfrån person- och lastbilstrafik.Buller beskrivs och mäts i dB(A). Ljudnivåer medavseende på störning respektive risk för hörselskadaanges vanligen i dB(A) i myndighetersrekommendationer. För varierande buller används enspeciell medelvärdesbildning. För att undvika risk för hörselskadabör ekvivalentnivån vara lägre än (A).Boverket har, i sitt remissvar tillMiljömålskommittén, föreslagit delmål när det gällerbuller som innebär att boende- och fritidsmiljönskall uppfylla höga krav på frihet från buller.Bullret i den byggda miljön skall understigagällande riktvärden både vad avser befintliga ochnya bostäder. Det innebär att riktvärdena förtrafikbuller och inomhusbuller inte överstiger 30dBA (ekvivalentnivå) inomhus, (maximalnivå)inomhus , (ekvivalentnivå) utomhusvid fasad, samt (maximalnivå) vid uteplats ianslutning till bostad.De riktvärden som finns är ingen garant föratt bullerfria miljöer kommer att finnas kvar itätortsnära områden. Det leder inte heller till attredan bebyggda miljöer saneras på obefogat buller.Enligt (1998:808) utgör riktvärdenvärden vars överskridande medför skyldighet attvidta åtgärd så att värdet åter kan hållas.Inte minst i storstadsregionerna finns det enuppenbar risk att bullerproblemen kommer att öka ochatt tidigare orörda, tysta områden kommer att bliutsatta för bullerstörningar. Tanken att undantatysta områden bör inte vara främmande för någon.I dag utgör kulturminnesvård eller naturvård oftagrund för undantag från exploatering. Tystnad ochostördhet bör rimligtvis vara fullt godtagbaragrunder för en kommun att undanta områden frånexploatering.Vid samhälls- och trafikplanering bör det finnasunderlag som omfattar redovisningar av viktiganatur-, kultur- eller friluftsområden med lågbullernivå och områden utsatta för buller. Därigenomkan kommuner och länsstyrelser utformaskyddsrestriktioner för sådana områden och höjalivskvaliteten för dem som lever där.För att underlätta för beslutsfattare på kommunaloch regional nivå att ta ställning till utbyggnaderav transportleder m.m. och kunna beaktabehovet av att bevara tysta områden för mänskligtboende och friluftsliv, bör konsekvenserna avtrafikleder samt den totala bullerbelastningen frånandra verksamheter redovisas för hela detgeografiska område som berörs. I planer ochmiljökonsekvensbeskrivningar bör buller redovisasned till nivån (A) för det geografiska områdesom berörs. Detta skall ske både för planerade ochbefintliga anläggningar. Buller bör redovisas intebara för områden avsatta för friluftsområden ikommunala planer utan även för befintliga ochplanerade områden för bostäder, skolor, daghem samtvårdlokaler.I samhällsplaneringen kan organisatoriska åtgärdermot buller vidtas genom att bebyggelse planeras såatt stora avstånd läggs mellan bullerkällor ocheventuellt störda områden. Man kan även ta hänsyntill de störda områdenas art, t.ex. genom attplacera industrier i stället för bostäder näramotorvägar. Kunskapen om buller vid planläggningenär dock inte alltid tillräcklig för att skyddabefintliga tysta miljöer och att minimerabullernivåerna.Boverket bör ges i uppdrag att se över vilketunderlagsmaterial som används i planer ochmiljökonsekvensbeskrivningar, samt i vilkenomfattning kommuner och länsstyrelser redovisarbullerförhållandena.Boverket bör även ges i uppdrag att utvecklakunskapen om buller i planläggningsprocesser, samtinitiera försök med att väga in kunskap om bullervid planläggningen av bostäder och annaninfrastruktur.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2000/01:Bo512(v) yrkandena 1-3.14. Planering för en tyst miljö (punkt 10)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 14.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01: Bo233 yrkande 1. Därmed avslås motionerna2000/01:Bo509 yrkandena 1 och 2, 2000/01:Bo512,2000/01:Bo530 och 2000/01: MJ797 yrkande 6.StällningstagandeMänniskor behöver stillhet och tystnad. I anslutningtill städer är tystnad på väg att bli en bristvara ivårt land och är det redan nu på kontinenten. Längsvåra kuster, där lågfrekvent buller frånvindkraftverk kan lägga en "bullermatta" över storaområden, och i fjällvärlden, med bl.a. oregleradskotertrafik, börjar också behovet av att bevaratystnaden bli viktigt.Det finns lagstöd för att bevara tysta områden. I3 kap. 2 § anges att stora mark- ochvattenområden som inte alls eller endast obetydligtär påverkade av exploateringsföretag eller andraingrepp i miljön skall så långt som möjligt skyddasmot åtgärder som kan påtagligt påverka områdenaskaraktär. Vidare sägs det i 3 kap. 6 § miljöbalkenatt behovet av grönområden i tätorter och i närhetenav tätorter skall särskilt beaktas.Människor behöver stillhet och naturupplevelser,inte minst när tillvaron blir alltmer stressad ochfragmenterad. "Tysta zoner" är en värdefull resursockså från fritids-, kultur- och turismsynpunkt. Atthöra bäckens porlande, vågornas kluckande motstranden och fågelkvitter utan ackompanjemang av ettobestämt brus är en väsentlig del av hur vi upplevernaturen och livskvalitet.Stora vägar brukar man dra utanför staden för attfå smidighet vid trafikföringen, men också för attinte ännu mer störa den ofta redan hårt belastadestadstrafiken. Därför har man i stället lagt vägarnai naturområden direkt utanför staden, vilket fårtill följd att stadsborna får åka ännu längre bortför att uppleva tystnaden i naturen.En "tyst zon" behöver inte vara ett naturområde.Det kan även vara stadsdelar som är relativtostörda, där man t.ex. håller efter obalanseradefläktar och värmepumpar. Ett projekt inom ,region sydöst, har arbetat med att kartlägga s.k.tysta zoner inför projektering av vägar. Det bör blilika självklart att inventera ostörda områden somnatur- och kulturintressena.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2000/01:Bo233(kd) yrkande 1.15. Planering för en tyst miljö (punkt 10)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 15.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:Bo509 yrkandena 1 och 2. Därmed avslåsmotionerna 2000/01: Bo233 yrkande 1, 2000/01:Bo512,2000/01:Bo530 och 2000/01:MJ797 yrkande 6.StällningstagandeI vår dagliga miljö har vi olika ljudomkring oss. Buller har blivit ett omfattandemiljöproblem. Bakgrundsbuller från ökandetrafikintensitet tvingar oss att leva med dettastörande ljud , som en matta av buller viinte kan komma ifrån. Ljudnivån ökar ochdrygt en halv miljon människor anser sig vara mycketstörda av buller från trafiken. Nära storatrafikleder ökar bakgrundsljudet i intervall. Itätorter märks bullret till slut inte på grund avatt man vänjer sig. Men det finns där ochframkallar olustkänslor som inte kan identifieras.Tystnaden har blivit allt svårare attfånga och är i högsta grad utrotningshotad.För att uppnå fullständig tystnad behöver man kommalångt ut i ödemarken, för inomhus är tystnadenutrotad och på de flesta arbetsplatsersedan hundra år. Kylskåp brummar, fläktsystemsurrar, datorernas fläktar låter och blandas medljud från trafiken utifrån.Buller kan vara farligt. Både kraftigt buller ochmonotont malande kan orsaka besvär. Många människorhar exempelvis fått pip i öronen efter en konsertmed hög ljudnivå.Vi människor påverkas av låga ljudnivåer, s.k.lågfrekvent buller. Utsätts man förlågfrekvent buller, vänjer man sig ochglömmer ljudet, men forskning har visat att kroppenändå påverkas. Vi får svårt att koncentrera oss,drabbas av huvudvärk och känner oss trötta.Med lågfrekvent ljud menas det ljud, som dominerarfrekvensspektrum från till persekund. Vi lider mycket mera av lågfrekvent bullerfrån ventilationsanläggningar, värmepumpar, fläktaroch motorer än vad som varit känt. Särskiltkänsliga personer drabbas av huvudvärk, yrsel,illamående, sömnstörningar ochkoncentrationssvårigheter. En fältstudie visar attmellan av de boende varmycket störda av ljudet från värmepumpar ochventilationsanläggningar i sina hus.Forskning visar nu att man kan koppla sammanstress och buller. Vi människor blir stressade avatt bullret ständigt finns runt omkring oss och dåuppstår olustkänslor.Ett samband mellan buller och skolbarnsminnesprestation är nu också föremål för en annanforskning. Ett viktigt verktyg för att bekämpabuller vore att gränsvärden togs fram förbullernivåer på arbetsplatser, men också för olikadelar av vårt samhälle. finns endastriktlinjer utfärdade för bullernivåer.I hemmen och på arbetsplatser ger elektriskaapparater och olika fläktsy-stem oupphörligt ljudifrån sig. I skol- och daghemsmiljö är ljudnivånalltid hög och för både barnen och de anställda ärdetta en källa till trötthet. Genom boendestudierbåde i och i andra länder har människorsvärdering av ljudisolering och buller klarlagts.Ljudisolering och bullerfrihet är det somprioriteras högst eller mycket högt blandkvalitetsfaktorerna på en god bostad. Cirka femtioprocent av människorna i nybyggda hus störs avbuller. De ovan beskrivna företeelserna bildartillsammans en ljudmatta, som ligger bakom människorunder dygnet. Vi behöver bygga ett tystare samhälle,så att buller inte sänker livskvaliteten, som ärfallet, när buller påverkar sömnen för mångamänniskor, så att sömnstörningar uppkommer.Bullerfria miljöer behövs.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Mittförslag lämnas med anledning av motion 2000/01:Bo509(mp) yrkandena 1 och 2.16. Brottsförebyggande planering (punkt 11)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:11. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 16.Tillkännagivandet görs med anledning av motionerna2000/01:Bo230 yrkande 11, 2000/01:Bo229,2000/01:Bo233 yrkande 9, 2000/01:Bo235 yrkande 8,2000/01:Bo511 yrkandena 4-6, 2000/01:Ju913 yrkande26, 2000/01:Ju933 yrkande 2 och 2000/01:So363yrkande 17.StällningstagandeEn grundläggande förutsättning för att människorskall kunna känna livskvalitet i boendet är attboendemiljön är trygg. har traditionelltuppfattats som ett tryggt land. Denna uppfattningvisar sig allt oftare vara en ren myt. En Sifo-undersökning som presenterades itidningen bostad visar att det finns en storotrygghet i våra bostadsområden. Många av de tusenintervjuade känner rädsla för inbrott, överfall,våldtäkt och andra kriminella handlingar i den egnahemmiljön. Det är framför allt unga kvinnor somkänner stor otrygghet. Var tredje kvinna under 30 årsäger sig ha varit rädd eller otrygg där hon bor.Det är dessutom de allra mest personkränkandebrotten som man är rädd för, som t.ex. överfall,våldtäkt och inbrott.Tidigare har man trott att det framför allt är deäldre som är rädda och otrygga. Men undersökningenvisar att ju yngre man är, desto mer otrygg kännerman sig där man bor. I åldersgruppen 15-19-åringarhar känt sig rädda och otrygga i sittbostadsområde, medan det i åldersgruppen över 65 årbara är hälften så många som varit rädda.Detta trots att de äldre människorna levt mycketlängre och därmed borde ha stött på fler händelsersom kan väcka oro. Undersökningen visar dessutom attotryggheten är mycket mer utbredd iflerfamiljshusområdena. av dem som bor ilägenhet uppgav att de känt oro eller rädsla iboendet. Motsvarande siffra för boende i radhuseller villa är 12 %.Om människor inte kan känna sig trygga i sittboende, hur skall de då kunna utveckla en harmoni isamhällslivet i övrigt? Det är vardagstillvaron somformar människan till den hon är. En av politikensviktigaste uppgifter är därför att skapaförutsättningar för att återskapa tryggaboendeförhållanden. Vi är övertygade om att det gåratt vända på den här situationen. För det krävs enrad åtgärder bl.a. av förebyggande karaktär.Eftersom det oftast är kvinnor och unga människorsom känner oro eller rädsla i boendet är det viktigtatt ta detta som en utgångspunkt i arbetet med attskapa tryggare boendemiljöer. Vi anser attkommunerna i sin planeringsprocess systematiskt börgå igenom alla åtgärder som kan vidtas för attkvinnor och ungdomar skall känna trygghet där debor. Ett första steg kan vara att lyssna på vadkvinnorna och ungdomarna har att säga om var och närde känner sig otrygga. Åtgärderna kan handla omutformningen av den fysiska miljön, att kvinnor ochungdomar som känner sig utsatta lätt kan få denhjälp och det stöd de behöver.Ett viktigt förebyggande arbete är att planerabostadsområden som motverkar kriminalitet. Sterila,storskaliga och anonyma bostadsmiljöer fungerar somen katalysator för vandalism och skadegörelse i allaformer. Vi är övertygade om att det går att skapaökad trygghet i bostadsområdena om man planerarvarma och välkomnande miljöer. Det går att göraoerhört mycket för att förvandla anonyma sterilagårdar och gator till levande och trygga miljöer.Det är viktigt att de boende själva får möjlighetatt föreslå förändringar och medverka igenomförandet. Vi anser att brottsförebyggandeaspekter alltid bör tas med i såväl planeringen avbostadsområden som samhällsplanering i övrigt. Debrottsförebyggande aspekterna måste tas med vid allsamhällsplanering.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motionerna2000/01:Bo230 (c) yrkande 11, 2000/01:Bo229 (s),2000/01:Bo233 (kd) yrkande 9, 2000/01:Bo235 (fp)yrkande 8, 2000/01:Bo511 (v) yrkandena 4-6,2000/01:Ju913 (kd) yrkande 26, 2000/01:Ju933 (fp)yrkande 2 och 2000/01:So363 (kd) yrkande 17.17. Brottsförebyggande planering (punkt 11)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:11.