bet · GO01SkU14 · 2001-03-06 00:00:00 — Allmänna motioner om inkomstskatt m.m. Utskottets förslag till riksdagsbeslut I betänkandet behandlar utskottet motioner från denallmänna motionstiden som rörinkomstbeskattningen.Med anledning av de synpunkter som framförs iflera motioner på förmånsbeskattningen av bilar somär avsedda för installation och distribution och somanvänds privat i ringa omfattning föreslår utskottetett tillkännagivande till regeringen om att reglernaoch deras tillämpning bör ses över.I övrigt avstyrker utskottet motionerna.Vid betänkandet fogas 24 reservationer och 6särskilda yttranden.Innehållsförteckning Skattepolitikens inriktningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om att skattepolitiken skallges en inriktning som överensstämmer med deförslag som lagts fram av ,respektive Folkpartiet.Jämför reservationerna 1 (m) och 2 (fp) ochsärskilda yttrandena 1(kd) och 2 (c().MotionerI flera motioner från den allmänna motionstidenlägger motionärerna fram förslag som ligger i linjemed vissa av de förslag till inriktning avskattepolitiken som behandlats i anslutning tillshösten budgetbeslut.Flera motionsyrkanden ansluter till den inriktningav skattepolitiken som Moderata samlingspartietredovisat i budgetärendet. I motionerna N266 yrkande6 och A244 yrkande 4 av m.fl. (m) anförsatt de höga skatterna minskar utrymmet för människoratt träffa egna val och ta ansvar för sitt eget livoch leder till att företag, jobb och kunskap flyttartill andra länder där skatteklimatet är mergynnsamt. Motionärerna begär ett tillkännagivande omatt det totala skattetrycket måste sänkas ochredovisar en rad åtgärder som gäller utformningen avinkomstbeskattningen, företagsbeskattningen etc. Imotion Sk680 av m.fl. (m)framhålls behovet av skattesänkningar för att främjaSveriges internationella konkurrenskraft. Yrkandenmed denna inriktning framställs också i motionernaA806 yrkande 4 av m.fl. (m), Kr537yrkandena 14-16 av m.fl. (m), A227yrkande 3 av m.fl. (m), A243 yrkande5 av m.fl. (m), Sk651 av StefanHagfeldt (m), Sk677 av (),Sk691 av (), Sk733 av (), Sk735 yrkandena 1 och 6 av . (m), Kr230 yrkande 2 av . (m).Som en del i inriktning och medanledning av den strategi för en skatteväxling somregeringen redovisat i budgetpropositionen anförmotionärerna i motion Sk323 yrkande 48 av AlfSvensson m.fl. (kd) att det är angeläget medförändringar i den riktning som förslagit och att detta arbete måstedrivas internationellt och i synnerhet inom EU.I anslutning till den inriktning avskattepolitiken som liberalernaredovisat anförs i motion N323 yrkande 1 av EvaFlyborg m.fl. (fp) att skattepolitiken bör inriktaspå att skapa förutsättningar för jobb, nyföretagandeoch ekonomisk tillväxt och redovisas de förändringarpå skatte- och avgiftsområdet som föreslås. Ettmotsvarande yrkande framställs i motion N325 yrkande22 av ().Utskottets ställningstagandeUtskottet har under höstens behandling av förslagettill utgiftsramar och inkomstberäkning tillstyrkt regeringens förslag ominriktning av skattepolitiken och avstyrkt deförslag om en annan inriktning som lagts fram avModerata samlingspartiet, ,liberalerna.Regeringen har föreslagit att eninkomstskattereform genomförs för att kompenseralöntagarna, särskilt de med låga eller medelhögainkomster, för de skattehöjningar som drabbade demunder krisåren. Reformen innehåller två delar. Denförsta delen innebär att löntagarna kompenseras förden allmänna pensionsavgiften genom en särskildskattereduktion. Den andra delen består i att dennedre skiktgränsen för den statliga inkomstskattenhöjs så att andelen som betalar statlig inkomstskattendast omfattar av skattebetalarna. Reformenplaneras genomföras i fyra steg. Det första stegettogs vid inkomsttaxering och det andrasteget beslutades och gäller vid 2002års inkomsttaxering. Fullt genomförd beräknas dennareform leda till ett inkomstbortfall på närmare 50miljarder kronor.En ökad miljörelatering av skattesystemet utgörockså ett viktigt inslag i den av regeringen fördaskattepolitiken. En skatteväxling som finansierarinsatser för ökad kompetensutveckling har redanbeslutats, och togs ytterligare ettsteg genom att en skatteväxling med höjda skatter påkoldioxidutsläpp och energi finansierar en höjningav grundavdraget för löntagare och pensionärer med1 och en sänkning av arbetsgivaravgifternamed . Denna skatteväxling har entotal omslutning på 3,3 miljarder kronor.I höstens budgetproposition har regeringen vidareredovisat en strategi för en fortsatt skatteväxlingsom tar sin utgångspunkt i den modell för hur ener-giskattesystemet kan reformeras somSkatteväxlingskommittén redovisat i betänkandetSkatter, miljö och sysselsättning (jfr Ds 2000:73Utvärdering av Skatteväxlingskommitténsenergiskattemodell). Skatteväxlingskommitténsberäkning av utrymmet för en skatteväxling motsvararenligt vad regeringen konstaterar ca 30 miljarderkronor. För att kunna förverkliga denna strategiförbereder regeringen ett antal utredningsuppdragsom gäller utformningen av nedsättningssystemet förtillverkningsindustri, m.m., en fördjupad analys avalternativa ekonomiska styrmedel, en ökadmiljörelatering av vägtrafikbeskattningen och enöversyn av övriga miljörelaterade skatter.Enligt utskottets mening finns det inte någonanledning att avvika från den inriktning avskattepolitiken som regeringen förslagit ochutskottet tillstyrkt under höstens budgetbehandling.Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena.Landsbygds- och glesbygdsavdragUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om införande avlandsbygdsavdrag, glesbygdsavdrag ochreseavdrag för ungdomar och pensionärer.Jämför reservationerna 3 (c) och 4 (m, kd,fp) och särskilt yttrande 3 (v).Gällande bestämmelser, m.m.Den regionalpolitiska utredningen har diskuteratfrågan om ett landsbygds/glesbygdsavdrag i sittslutbetänkande (SOU 2000:87) men har inte kommitfram till någon gemensam ståndpunkt.MotionerI flera motioner tar motionärerna upp de extratransportkostnader som uppkommer för dem som bor iglesbygd och föreslår att särskilda avdrag införsför denna grupp.I motion Sk321 yrkande 9 av m.fl.(c) anförs att boende på landsbygden ofta har extrakostnader för resor till och från affären och annanservice och för att skjutsa barn till och frånidrott eller föreningsliv. De kostnader som uppstårpå grund av de långa avstånden måste enligtmotionärerna kompenseras. Ett särskiltlandsbygdsavdrag bör införas och regeringen bör få iuppdrag att utreda frågan så att avdraget kaninföras . Ett motsvarande yrkandeframställs i motion Sk693 av ().I motion Sk734 av () anförs attglesbygdsboende behöver ta sig till basservice iform av skola, post, affär, vårdcentral,hockeyträning och ridskola och att en utredningdärför bör tillsättas med syfte att ge gles-bygdsboende en ekonomisk kompensation för högakostnader på grund av långa avstånd. Kompensationenkan enligt motionären få formen av skattereduktionför alla glesbygdsboende där man via skattsedeln fårett avdrag som är knutet till boendet och avståndettill allmänna kommunikationer.I motion N325 yrkande 9 delvis av () begärs ett tillkännagivande om att reseavdragetbör breddas så att barnfamiljer och pensionärerockså får ta del av avdragsmöjligheten.I motion Sk1001 av m.fl. (s) anförsatt boende i glesbygd bör kompenseras för sina högareskostnader. Detta gäller såväl privatpersoner somnyttotrafik och näringslivets transporter.Kompensationen kan enligt motionärerna ske genomökade reseavdrag eller en särskild skattereduktion.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör skattereglerna så långtmöjligt utformas generellt för hela landet och andramedel än skattereglerna i första hand användas föratt åstadkomma en regional utjämning.En viktig del i det kommunala utjämningssystemetär bl.a. hänsynen till de strukturellakostnadsskillnaderna där de viktigaste faktorerna ärkostnader som hänger samman med åldersstruktur,sociala förhållanden och geografiska förhållanden.Det kommunala utjämningssystemet ger såledesmöjligheter att ta regionala hänsyn av den typ sommotionärerna eftersträvar.Utskottet är således inte berett att tillstyrka deaktuella förslagen och avstyrker därförmotionsyrkandena.TjänstesektornUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en skattereduktion på 50 %för ROT-arbeten och hushållstjänster somutförs i hemmet.Jämför reservation 5 (m, kd, c, fp).Gällande bestämmelser, m.m.Frågor om särskilda skatteregler för tjänstesektornhar behandlats i betänkandeUppskattad sysselsättning (SOU 1994:43) och iTjänstebeskattningsutredningens betänkande Skatter,tjänster och syssel-sättning (SOU 1997:17).MotionerI flera motioner framställs yrkanden om enskattereduktion på för ROT-arbeten ochhushållstjänster som utförs i hemmet.Skattereduktionen skall medges för arbetskostnaderupp till och hushåll, och prisetskall reduceras direkt vid köp när tjänsten köpsfrån ett företag. Yrkanden med denna inriktningframställs i motionerna Sk728 av . (m, kd, c, fp), N381 yrkande 14 av PerWesterberg m.fl. (m, kd, c, fp), A806 yrkande 3 avMikael m.fl. (m), A812 yrkande 4 av LarsLeijonborg m.fl. (fp), Sk615 av och (), Sk704 av AnitaSidén och (), Sk707 av KentOlsson och (), Sk753 av ElverJonsson (fp), Sk754 av (), Sk755 avCristina Husmark (), Sk1025 yrkande 11 avCatharina m.fl. (m), Sk698 avBirgitta och (), Sk744av och (),Sk663 av (), N324 yrkande 11 av AlfSvensson m.fl. (kd) och A809 yrkande 5 av MargaretaAndersson m.fl. (c).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening skulle införandet av ensärskild stimulans för tjänstesektorn i de formermotionärerna föreslår innebära ett avsteg från deprinciper om en likformig och neutral beskattningsom ligger till grund för skattereformen och somenligt utskottets mening bör gälla. Det är ocksåkostsamt att genom stimulanser försöka skapa entjänsteproduktion som kan konkurrera med hushållensegen tjänsteproduktion. Risken är att effekterna påsysselsättningen blir mycket små eller inga alls,som kostnaderna blir stora. Deerfarenheter som man har gjort i talar fören sådan utgång.En stimulans av denna typ skulle också leda tillgränsdragningsproblem och ge upphov tillsvårkontrollerade gråzoner.Med det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandena.BarnomsorgskostnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om enavdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader.Jämför reservation 6 (m, kd, c, fp).MotionerI motionerna Sk666 av de () och Sf273 yrkande 23 av m.fl. (kd)begärs en avdragsrätt för styrkta barnomsorgs-kostnader vid den kommunala beskattningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet har under höstens budgetbehandlingavstyrkt yrkanden om en avdragsrätt förbarnomsorgskostnader. Utskottet har inte ändratinställning i denna fråga och avstyrker därför ävende nu aktuella motionsyrkandena om en sådanavdragsrätt.KompetenskontonUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om införande avkompetenskonton och en utvidgad avdragsrättför utbildningskostnader.Jämför reservation 7 (m, kd, c, fp).BakgrundSmåföretagsdelegationen har i rapporten (SOU 1998:77) bl.a. föreslagit ett systemmed individuella kompetenskonton där företaget ochde anställda får göra avsättningar av medel förkompetens-utveckling under skattemässigt gynnadeavsättningar.MotionerI motionerna Ub280 yrkande 3 av ochAnne-Katrine () och Ub281 yrkande 10 avMikael m.fl. (m) anförs att individuellakompetenskonton bör införas där den enskilde ochdennes arbetsgivare kan avsätta medel föråterkommande kunskapsförsörjning som får användasnär det passar arbetstagaren och arbetsgivaren. Imotion A704 yrkande 2 av () föreslåsatt äldre kompenseras för tidigare brister i möj-ligheterna till vidareutbildning genom attkompetenshöjande åtgärder görs avdragsgilla. Regelnkan till att börja med gälla för arbetstagare över50 år och sedan utsträckas längre ner i åldrarna. Imotion Sk635 av och () anförs att mycket talar för attutbildningskostnader bör ses som en avdragsgillkostnad för framtida löneinkomster. En avdragsrättför utbildningskostnader kan gälla kurslitteratur,kursavgifter, m.m. men inte egna levnadskostnaderunder studietiden.I motion N267 yrkande 20 av m.fl.(c) anförs att ett system med individuellakompetenskonton bör införas. Systemet skall gemöjlighet för var och en, eventuellt tillsammans medarbetsgivaren, att spara till sinkompetensutveckling på skattemässigt gynnadevillkor. Staten bör ikläda sig en utjämnandefunktion för den som inte har råd såsom arbetslösaoch löntagare med låg lön. Egenföretagare bör kunnakopplas till systemet genom speciella regler.I motion A225 yrkande 2 av m.fl.(fp) anför motionärerna att det behövs en kraftfullsatsning på utbildning och kompetens om Sverigeskall kunna upprätthålla sin internationellakonkurrenskraft och att en metod är att införakompetenskonton. Det är därför viktigt att de medelsom avsatts för kompetensutveckling 2000 också används för detta ändamål.I motion Sk323 yrkande 44 av m.fl.(kd) anförs att en avdragsrätt bör införas för medelsom arbetsgivaren och arbetstagaren sätter in på ettgemensamt utbildningskonto. I motionerna A278yrkande 18 av m.fl. (kd) och A277yrkande 5 av m.fl. (kd) anförs att ettindividuellt utbildningskonto skulle ge den enskildemöjlighet att ta ansvar för sitt eget lärande ochunderlätta för äldre att konkurrera. Såvälarbetsgivare som arbetstagare bör kunna avsättahögst av inkomsten med avdragsrätt. Medlen kanplaceras på valfritt sätt och arbetstagarenbestämmer själv utbildningens inriktning. Omarbetsgivarens pengapott används skall enöverenskommelse träffas om användningen. Uttag skallbeskattas.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har fattat beslut om enskatteväxling som finansierar en avsättning på 3miljarder kronor för reducerad skatt vid kompe-tensutveckling i arbetslivet under perioden2000-2002. Syftet är att stimulera till kontinuerligindividuell kompetensutveckling i arbetslivet,vilket kan öka individens möjligheter att välja ochbyta arbete, och därmed öka tryggheten iarbetslivet.Regeringen har beslutat ge enutredare i uppdrag att föreslå hur de avsattabudgetmedlen för individuell kompetensutvecklingeffektivast skall disponeras (dir. 1999:106).Utredaren har avlämnat sitthuvudbetänkande Individuellt kompetenssparande, IKS,med start (SOU 2000:119).Enligt utskottets mening bör resultatet avregeringens överväganden med anledning av detframlagda utredningsförslaget avvaktas. Utskottetavstyrker motionsyrkandena.IdrottskontoUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en möjlighet förelitidrottare och andra som under kort tidhar mycket höga inkomster att fördelabeskattningen av dem över tiden genominsättning på ett särskilt konto.Jämför reservation 8 (c, mp).MotionerI flera motioner hemställs att begär enutredning om införande av ett idrottskonto.Motionärerna anför att elitidrottare och andra undernågra aktiva år kan ha extremt höga inkomster somdrabbas av en hög marginalskatt. Följden kan bli attde av ekonomiska skäl väljer att bosätta sig utom-lands. Problemet skulle väsentligen kunna lösas meden möjlighet att fördela inkomsten , t.ex. genom inrättande av ettidrottskonto. Yrkanden med denna inriktningframställs i motionerna Sk708 av ochIngvar (), Sk617 av ochMarianne (), Kr524 yrkande 4 av BirgittaSellén m.fl. (c) och Sk1023 av ().Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör skattereglerna så långtmöjligt vara utformade på ett sådant sätt attundantag för olika grupper kan undvikas. Utskottethar därför också vid tidigare tillfällen avstyrktyrkanden om olika former av utjämningskonton medhänvisning till skattereformens principer om en lik-formig och enhetlig beskattning. Utskottet avstyrkermotionsyrkandena.ÖresundsregionenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en omförhandling avdubbelbeskattningsavtalet med och omen anpassning av den svenska person- ochföretagsbeskattningen till Öresundsregionensbehov.Gällande bestämmelser, m.m.En skattskyldig som vid sina resor mellan bostadenoch arbetsplatsen har haft kostnad för väg-, bro-eller färjeavgift medges avdrag för den faktiskakostnaden. Den som beskattas enligt reglerna omsärskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK)erlägger en bruttoskatt på och har inte någonavdragsrätt för kostnader.MotionerI tre motioner framställs yrkanden som rörbeskattningen vid arbetspendling mellan ochDanmark och särskilt effekterna av beslutet attslopa de s.k. gränsgångarreglerna.Gränsgångarreglerna tillämpades årsutgång och innebar att inkomsten beskattades ibosättningslandet i stället för arbetslandet (prop.1996/97:44, bet. 1996/97:SkU12).I motion Sk638 av () hemställsatt tar upp förhandlingar medDanmark om att återinföra den tidigare gränsgångar-regeln så att beskattning kan ske ibosättningslandet. Med nuvarande utformning avavtalet beskattas löntagare i arbetslandet, ochdetta leder enligt motionären till att pendlare sombor i och arbetar i kan bli kost-samma för bosättningskommunen.I motion Sk796 av och () hemställs att gränsgångarregelnåterinförs så att beskattning kan ske ibosättningslandet i stället för i arbetslandet. Denuvarande reglerna är enligt motionärerna djuptorättvisa eftersom kommunen/måstetillhandahålla tjänster utan att få del avskatteinkomsterna.I motion Ub807 av m.fl. (m)anförs att person- och företagsbeskattningen måstevara så anpassad att ett företag kan vara verksamtpå båda sidor om sundet. Målet är enligtmotionärerna inte nödvändigtvis att sammaskatteregler skall gälla, utan ett system somkommunicerar och skapar förutsättningar förkonkurrens på lika villkor (yrkande 2). Priset förarbetspendling i bör sänkas genomatt en avdragsrätt införs för broavgifter (yrkande10). Slutligen begär även dessa motionärer attdubbelbeskattningsavtalet mellan och Sverigeomförhandlas (yrkande 11).Utskottets ställningstagandeDen svenska och den danska regeringen har irapporten i maj 1999redovisat en första kartläggning av hinder ochmöjligheter vad gäller integrationen iÖresundsregionen. I rapporten redovisar regeringarnabl.a. sina överväganden när det gällergränsgångarnas skatte- och avgiftssituation.Huvudprincipen om beskattning i arbetslandet ärenligt vad som anförs i rapporten fast förankrad iden internationella skatterätten, och den står ocksåi överensstämmelse med de principer som gäller iEG:s regler om social trygghet. En tillämpning avhuvudprincipen gör att det blir enklare attpreliminärbeskatta inkomsten och beräkna socialaförmåner och avgifter. Sambandet med arbetsgivarensavdragsrätt för lönekostnader blir också säkrare. Ensamordning mellan skatter och avgifter gör också kan undvika en snedvridande beskattning avgränspendlarna. Eftersom skatterna har en i förhål-lande till avgifterna större tyngd i än iSverige kan en snedvridande effekt uppstå om svenskaskatter kombineras med danska avgifter eller viceversa.Av rapporten framgår också att det inom Europafinns många exempel på att principen om beskattningi hemvistlandet tillämpas i olika gränsregioner.Sådana avtal finns mellan och flera andraländer, mellan och och mellanItalien och . Även har sådana avtalmed och . Regeringarna konstaterar irapporten att dessa ordningar bibehålls även om deavviker från huvudprincipen men att de också skaparen obalans mellan skatt och utbyte av de socialatrygghetssystemen.Även frågan om de kommunalekonomiska effekterna aven beskattning i arbetslandet tas upp i rapporten.Regeringarna konstaterar att den nu rådandeordningen kan påverka skatteunderlaget och därmedförutsättningarna för en allsidig service.Detta skulle enligt vad som anförs i rapporten kunnavara fallet om pendlingen utvecklas så attskatteunderlaget i delar av regionen urholkas ochleder till kommunalekonomiska problem som intebalanseras av positiva effekter i andra led, t.ex.via ökad handel och annan ekonomisk aktivitet somhänger samman med boendet.I rapporten konstaterar regeringarna att den fastaförbindelsen kan väntas öka antalet pendlarebetydligt. Det är därför enligt vad som anförsviktigt att vara uppmärksam på om pendlarströmmaroch bosättningsmönster utvecklas på ett sätt som geroönskade sociala och kommunalekonomiska effekter.Samtidigt bör man enligt vad som anförs ta hänsyntill båda ländernas önskemål om att ha regler förbehandlingen av gränsgångare vid andra landgränsersom är så enhetliga, tydliga och lättillämpliga sommöjligt.I rapportens skatteavsnitt anförs slutligen attregeringarna i och kommer att, isamarbete och dialog med organisationer, företag ochmyndigheter på båda sidor av , aktivt följaintegrationsutvecklingen för att bedöma vilkaskillnader i skattesystemen som kan verka hämmandeeller snedvridande för gränsöverskridandearbetskraft eller yrkesmässig verksamhet. I sambandhärmed skall en bedömning göras dels av om det, medavseende på att underlätta integrationen, finnsbehov av och möjlighet till ändringar avskattesystemen utan att helheten i de nationellabeskattningsreglerna går förlorad, dels av effektenav fördelningen av skatter och utgifter mellanländerna vid existerande och framtida pendling,häribland en bedömning av om det finns behov av ochmöjlighet till ett interregionalt utjämningssystemför inkomstskatter och sociala avgifter samt andraskatter och avgifter som kan vara av betydelse förintegrationen i regionen. Frågan följs nu avregeringarna i en dansk-svensk styrgrupp förÖresundsintegrationen på statssekreterarnivå. Istyrgruppen ingår från svensk sida representanterfrån Finans-, Närings- och Socialdepartementen samtfrån dansk sida motsvarande ministerier.Av det anförda framgår enligt utskottets meningatt de frågor som motionärerna tar upp följs av densvenska och den danska regeringen och att ambitionenär att avveckla olika hinder och skapa möjligheterför en ökad integration i . I detpågående samrådet diskuteras även frågan omeffekterna av de nuvarande principerna förbeskattningen av gränspendling. Det finns mot dennabakgrund inte någon anledning att begära förslageller rikta tillkännagivanden till regeringen meddet innehåll som motionärerna föreslår.När det gäller frågan om att sänka kostnaden förarbetspendling över bron genom att göra broavgiftenavdragsgill kan utskottet konstatera att en sådanavdragsrätt redan föreligger. En skattskyldig somvid sina resor mellan bostaden och arbetsplatsen harhaft kostnad för väg-, bro- eller färjeavgift medgesavdrag för den faktiska kostnaden. En annan sak äratt personer som är bosatta i och arbetar iSverige vid den svenska beskattningen erlägger enbruttoskatt på (Särskild inkomstskatt förutomlands bosatta, SINK) och att avdrag förkostnader över huvud taget inte medges vid dennabeskattning.Med det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandena.Persondatorer och programUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om en avdragsrätt förkostnader för persondatorer och program.Jämför reservation 9 (kd, fp).Gällande bestämmelserRiksdagen har fattat beslut om enskattereduktion för utgifter för vissa anslutningarför data- och telekommunikationer (prop. 2000/01:24,bet. 2000/01:SkU9).MotionerI motion T212 yrkande 40 av m.fl.(kd) anförs att personer som inte har råd med datoroch Internet bör få en möjlighet att göra ettskatteavdrag. I finns t.ex. möjlighet att fåavdrag för kostnad för dator, programvara,utbildning m.m. En liknande avdragsrätt börövervägas.Utskottets ställningstagandeEn allmän avdragsrätt för inköp av datorer ochprogramvara skulle enligt utskottets mening innebäraen oönskad snedvridning av konkurrensen på dettaområde, ge upphov till en mängdgränsdragningsproblem och dessutom medföra ettmycket kraftigt inkomstbortfall. Som utskottet iolika sammanhang framhållit är det önskvärt attskattesystemet så lång möjligt hålls fritt fråninslag som inte hänger samman med dess grundläggandefunktion att utgöra en säker grund för attfinansiera den gemensamma sektorn. Utskottet avstyr-ker motionsyrkandet.PersonaloptionerUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en översyn avoptionsbeskattningen i syfte bl.a. att göraden förmånligare.Jämför reservation 10 (m, kd, c, fp).BakgrundEn personaloption är en rättighet som ges ut enbarttill anställda inom ett företag eller enföretagsgrupp.