bet · GO01SkU14 · 2001-03-06 00:00:00 — Den innebär att den anställde undervissa förutsättningar har rätt attförvärva aktier till ett i förväg bestämt pris.Optionsvillkoren är enhetliga för samtliga anställdasom får del av förmånen och är ofta bestämda i enoptionsplan.Personaloptionen kännetecknas av att den ärförenad med olika förfogan-derättsinskränkningar -t.ex. att den inte får överlåtas eller pantsättas -och att den kan utnyttjas först efter en visskvalifikationstid. Det är inte ovanligt att optionenär uppdelad i "etapper" med olikakvalifikationstider. Optionens löptid är lång, . Vanligtvis förfaller personaloptionen omanställningen upphör på grund av uppsägning,avskedande eller dödsfall.Enligt tidigare praxis (RÅ 1986 ref 36) fannsmöjlighet att skjuta upp beskattningstidpunktengenom ett avtal om inskränkning i en anställds rättatt förfoga över förvärvade värdepapper. Dennamöjlighet upphörde genom en lagändring den 1 januari1990 som innebar att förmån av värdepapper skall tasupp till beskattning vid avtalstidpunkten. I tvåavgöranden fann Regeringsrättenemellertid att reglerna inte var tillämpliga på de imålen aktuella optionerna eftersom de inte hadekaraktär av värdepapper. Skatteplikten ansågsinträda först när den skattskyldige hade möjlighetatt utnyttja optionen. Mot denna bakgrund infördesfr.o.m. taxering nya bestämmelser sominnebär att optioner som inte utgör värdepapperbeskattas när de utnyttjas eller avyttras (prop.1997/98:133, SkU26). För optioner som utgörvärdepapper gäller alltjämt att de skall beskattasvid förvärvet.Numera finns reglerna i inkomstskattelagen. 11 § framgår dels att en skattskyldig som pågrund av sin tjänst förvärvar värdepapper på för-månliga villkor skall ta upp förmånen som intäkt detbeskattningsår då förvärvet sker, dels att enskattskyldig som på grund av sin tjänst förvärvar enrätt att förvärva värdepapper till ett iförväg bestämt pris eller i övrigt på förmånligavillkor skall ta upp förmånen som intäkt detbeskattningsår då rätten utnyttjas eller överlåts.Särskilda regler gäller vid in- och utflyttning.Syftet med dessa regler är att beskattningen endastskall träffa optionsrätt som uppkommit i Sverige.MotionerI motionerna T717 av m.fl. yrkande 2 ochSk735 yrkande 2 av m.fl. (m)anförs att attraktiva optionsprogram är den isärklass viktigaste konkurrensfaktorn vidrekrytering av personal i och beskattningen ärenligt motionärerna förmånlig i flertalet delstater.De begär ett tillkännagivanden om att det ärnödvändigt att utreda vilka ytterligare åtgärderinom skatteområdet som erfordras för att svenskaoptionsprogram skall bli konkurrenskraftiga.I motion T212 yrkande 41 av m.fl.(kd) anförs att många nya företag använderpersonaloptioner för att locka till sig attraktivarbetskraft men också för att komma i gång utan högalönekostnader. Den svenska beskattningen avpersonaloptioner är dock högre än i andra länder ochregelverket är inte heller klart och tydligt. Detfinns därför enligt motionärerna anledning att seöver reglerna.I motion Sk324 yrkande 9 av m.fl.(fp) anförs att optioner är en betydligt osäkrareförmån än vad lön är och att beskattningen skyndsamtbör ses över både för dem som är långsiktigtverksamma här och för dem som arbetar härtillfälligt. Inte minst socialavgifterna skaparenligt motionärerna problem för företagen.Konkurrensen från länder med förmånligare beskatt-ningsregler måste tas som en utgångspunkt vidöversynen. Även i motion T718 yrkande 1 av EvaFlyborg m.fl. (fp) anförs att reglerna förbeskattning av personaloptioner bör ses över medbeaktande av andra länders förmånligare regler. Detbör enligt motionärerna t.ex. övervägas ombetalningstidpunkten för socialavgifter påoptionsförmånen kan flyttas eller om avgiftskyl-digheten kanske bör avskaffas helt.I motion N267 yrkande 13 av m.fl.(c) anförs att optionsprogrammen blir vanligare ochatt det finns anledning att söka anpassa skatte-systemet till detta förhållande.Utskottets ställningstagandeOptionsprogrammen innebär enligt utskottets meningett visst mått av risktagande från såvälarbetstagarens som arbetsgivarens sida. I och medatt parterna har valt att skjuta upp beskattningentill en framtida tidpunkt är det svårt att förutsestorleken på de skatte- respektiveavgiftsinbetalningar som krävs när beskattningen välutlöses. Om värdet är noll har den anställde gåttmiste om sin löneförmån. Är värdet stort kanskyldigheten att erlägga arbetsgivaravgifter bli enstörre utgift för arbetsgivaren än planerat.Enligt utskottets mening finns det inte någotbärande skäl att beskatta lön i form av optionerefter förmånligare regler än de som gäller för andralöneförmåner. Det är bara inom vissa delar avarbetsmarknaden som den här typen av löneförmånerkan erhållas, och det skulle enligt utskottetsmening skapa en i det närmaste ohållbar situation omvissa grupper på detta sätt fick en förmånligarebeskattning än andra grupper. Härtill kommer att detär tveksamt om man inom arbetsmarknaden börstimulera till avtal som ger upphov till osäkerhetom ersättningens storlek och tidpunkten förbetalning av arbetsgivaravgifter.När det gäller in- och utflyttning bygger desvenska reglerna på principen om att optionsrättersom förvärvas i också skall beskattas härunder det att optionsrätter som medförs till Sverigeinte skall beskattas här. Reglerna har enligtutskottets mening en ändamålsenlig utformning.Enligt utskottets mening finns det mot den angivnabakgrunden inte någon anledning att söka anpassa densvenska beskattningen på detta område tillbeskattningen i något eller några andra länder ävenom beskattningen i dessa länder skulle vara lägre.Utskottet avstyrker med det anfördamotionsyrkandena.Resor till och från arbetetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en höjning av bilavdragetoch en sänkning av gränsen för avdrag förresor mellan bostaden och arbetsplatsen.Jämför reservationerna 11 (m) och 12 (kd) ochsärskilt yttrande 4 (c).Gällande bestämmelserRiksdagen har höjt det avdragsgilla beloppet förkostnad för resor med egen bil mellan bostad ocharbetsplats och i tjänsten från till 15 krfr.o.m. höjdes gränsenför avdragsgilla kostnader för resor mellan bostadenoch arbetsplatsen från till (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1).Vid taxering höjs det avdragsgillabeloppet för resor med bil mellan bostad och arbetefrån till per mil. Regeringen gör härvidbedömningen att den senaste tidens bensinprisuppgångligger inom ramen för ett avdragsbelopp på ,men att det är motiverat med en höjning för attstimulera rörligheten på arbetsmarknaden (prop.2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1).Avdrag medges endast för resa mellan bostad ocharbetsplats. Eventuell omväg eller tidsförlust närbarn hämtas eller lämnas på vägen beaktas inte, utanses som en ej avdragsgill levnadskostnad.MotionerI flera motioner framställs yrkanden om en höjningav avdraget för resor med egen bil och en sänkningav gränsen för avdraget för resor under tjänst.I motion Sk639 av och () hemställs att avdraget på per milför resor till och från arbetet höjs ytterligare(yrkande 2) och att en utredning om bilens betydelsei ett fungerande samhälle genomförs (yrkande 3).I motion MJ845 yrkande 10 av m.fl.(kd) begärs en sänkning av gränsen för avdrag förresor m.m. från till 5 000 kr.I motion N263 yrkande 8 av ()anförs att bensinpriset harstigit till rekordnivåer och att avdraget förbilresor bör kopplas till prisutvecklingen.Motionären hemställer också att reglerna ändras såatt hänsyn kan tas till transporter till och frånbarntillsyn när rätten till avdrag för bilresorbestäms. Ett motsvarande yrkande framställs i motionN268 yrkande 12 av m.fl. (fp) och imotion N325 yrkande 9 delvis av (). Också i motion A812 yrkande 10 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) hemställs att reseavdrag skallfå räknas på den sträcka det tar att köra barn tilloch från dagis.Utskottets ställningstagandeNär behandlade frågan omen uppjustering av det avdragsgilla beloppet förresor med egen bil hade detta legat på sedan1993. Ökade rörliga kostnader, bl.a. för bensin, gavdå anledning till en uppjustering av avdraget.Eftersom den nya nivån borde bestå under flera årbestämdes uppjusteringen till . Med hänsyn tillstatsfinanserna och för att ge åtgärden entillfredsställande fördelningsprofil höjdessamtidigt gränsen för avdragsgilla kostnader förresor till och från arbetet från till 7 000kr. Konstruktionen innebar att åtgärden fick eninriktning mot dem med förhållandevis långa avståndmellan bostaden och arbetsplatsen.Vid höstens budgetbehandling har utskottettillstyrkt att det avdragsgilla beloppet för resormed bil mellan bostad och arbete, m.m. höjs från 15kr till per mil för att på det sättetstimulera rörligheten på arbetsmarknaden. Härvid harutskottet avstyrkt yrkanden från ,med den inriktning som framgår av de nuaktuella motionerna.Utskottet har inte ändrat uppfattning när detgäller bilavdraget och är därför inte berett atttillstyrka de nu aktuella förslagen om enytterligare höjning av detta. Någon anledning attknyta avdraget till prisutvecklingen finns detenligt utskottets mening inte.När det gäller förslagen om en sänkning avavdragsgränsen på har utskottet redan underhösten avstyrkt en sådan åtgärd för innevarande år.Avdragsgränsen har också en praktisk betydelse genomatt den bidrar till att förenkla taxeringsarbetet.Utskottet anser inte att det finns skäl att sänkadenna gräns.När det gäller förslagen om en möjlighet att räknain den extra tiden för att lämna barn på dagis finnsdet enligt utskottets mening skäl att hålla gräns-dragningen kring dagens avdragsrätt för resor tilloch från arbetet så enkel och lättillämpad sommöjligt. Att låta skattemyndigheterna beakta resanför inlämning och hämtning av barn på dagis närtidsvinsten beräknas skulle komplicera debedömningar som måste göras i dessa fall. Härtillkommer att fördelningspolitiska invändningar kanriktas mot åtgärder som innebär att endast vissabarnfamiljer erbjuds en avdragsrätt för en del avsina levnadskostnader. Om syftet är att förbättrabarnfamiljernas ekonomiska situation bör andralösningar användas, t.ex. förbättringar av de olikastöd som går direkt till barnfamiljerna.Utskottet avstyrker med det anförda de aktuellamotionsyrkandena.Resor vid kortvariga uppdragUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om en översyn avbeskattningen vid intervjuresor.Jämför reservation 13 (m, kd).BakgrundFör den som har kortvariga arbeten och uppdraggäller i allmänhet att arbetsorten är tjänsteställe.Det medför att resor som uppdragstagaren gör tilloch från den tillfälliga arbetsorten inte är attanse som en tjänsteresa utan en s.k.inställelseresa. Utgifter för inställelseresor ochresor till och från arbetet i övrigt får dras avbara till den del de under ett beskattningsårsammanlagt överstiger . Detta innebär attden skattskyldige inte alltid får avdrag för sinafaktiska utgifter i samband med kortvariga arbetenoch uppdrag. Utgifter för tjänsteresor får däremotdras av från första kronan.MotionerI motion Sk784 av och () anförs att en person som fårkostnadsersättning för resa i samband med medverkani ett debattprogram i TV eller liknande beskattasför ersättningen utan att kunna göra någotmotsvarande avdrag. Detta är enligt motionärernaorimligt, och de hemställer att reglerna ses över.Utskottets ställningstagandeFrågan om den skattemässiga behandlingen avkostnadsersättning som utgår i samband medinställelseresor och om avdrag för sådana resor harbehandlats av Utredningen om avdrag för ökadelevnadskostnader m.m., och utredningen har underhösten 1999 avlämnat sitt slutbetänkande Förmåneroch ökade levnadskostnader (SOU 1999:94).Betänkandet bereds inomFinansdepartementet. Regeringen har för avsikt attunder det närmaste året redovisa de förslag sombedöms vara nödvändiga för denna typ av resor (Fr2000/01:233).Enligt utskottets mening har en översyn av deaktuella reglerna redan genomförts. Utskottet anseratt resultatet av regeringens överväganden medanledning av denna översyn nu bör avvaktas.Utskottet avstyrker motionsyrkandet.BilförmånUtskottets förslag i korthetRiksdagen ger regeringen till känna vad utskottet anförtom en översyn av förmånsbeskattningen avinstallations- och distributionsbilar somanvänts privat i ringa omfattning. Därmedbifaller utskottet delvis de aktuellamotionerna.Jämför reservation 14 (fp).Gällande bestämmelserBestämmelserna om beskattning för bilförmån undertjänst och i näringsverksamhet överensstämmer. Enförutsättning för att bilförmån skall anses före-ligga är att bilen använts privat i mer är ringaomfattning. Detta villkor är uppfyllt om bilen harkörts privat i mer än eller fler än 10gånger. För bilar som används som arbetsredskapgäller särskilda jämkningsregler.Småföretagsdelegationen har i rapporten ochenklare regler (SOU 1997:186) föreslagit att förmånav fritt bränsle skall schablonbeskattas så att denbyråkrati med körjournaler och liknande som nubelastar småföretagen kan undvikas. Enligtdelegationens Förslagskatalog (SOU 1998:94) skulleförslaget få svagt positiva statsfinansiellaeffekter.MotionerI flera motioner framställs yrkanden omförmånsbeskattning av näringsidkare som har tillgång till arbetsfordon.I motion Sk729 (yrkande 1) av . (c, m, kd, fp) begärs ett tillkännagivande omatt bilar som utgör arbetsredskap i närings-verksamhet skall undantas från förmånsbeskattning omde i endast mindre omfattning används privat. Därmedskulle enligt motionärerna företagare slippa detadministrativa arbetet med körjournal, etc.I motion Sk710 av ochAnne-Katrine () anförs att åtskilligaföretagare tvingas skatta för en förmånsbiltrots att de har tillgång till privatbil.Förmånsbeskattning påförs även om det är entvåsitsig skåpbil fullt utrustad med verktyg.Motionärerna anför att det är svårt för den enskildeatt styrka ringa privat användning och attanvisningarna är luddiga. Enligt dessa motionärerbör en översyn genomföras i syfte att elimineraotydligheterna i dessa regler.I motion Sk655 av Per och () anförs att företagare som använder sig av bilarmed två säten som ständigt är fullastade medmaterial och inventarier och som knappast kanbetraktas som privatbilar trots detta blir påfördavärde av bilförmån. Även om företagaren äger enprivatbil av hög standard påförs bilförmån eftersomservicebilen kan ha använts förresor mellan företaget och bostaden. Motionärernahemställer att begär ett förslag sominnebär att rena servicebilar inte påförsförmånsvärde om företagaren innehar enannan bil för privat bruk.I motion Sk613 av () anförs attkraven på körjournal för fördelning avbensinförmånen och för bedömning av om privatkörningförelegat ställer till problem för både företagareoch skattemyndigheter. En förenkling vore att slopakörjournalerna och införa en schablonbeskattning avdessa förmåner.I motion Sk783 av och () anförs att schablonbeskattningen av bilförmånleder till att en omfattande privat användningbeskattas lägre än en motsvarande löneförmån och atten liten privat användning beskattas hårdare än enmotsvarande löneförmån. Beskattningen är såledesinte neutral, och detta drabbar bl.a. småföretagareoch andra med liten privat körning. Ett annan bristär att schablonen bestäms på grundval avadministrativt fastställda priser trots att köp iutlandet kan leda till en avsevärd rabatt. Det voreenligt motionärerna också bra om billigare ochmindre bilar kunde utgöra ett skattemässigtfördelaktigare val. En översyn av reglerna ombeskattning av bilförmån bör genomföras.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening syftar de nuvarandereglerna och den praxis som gäller på området tillatt upprätthålla en förhållandevis schabloniseradbeskattning för att på det sättet få enkla ochlättillämpade regler. Även med denna utgångspunktfinns undantag för bilar som använts privat i ringaomfattning och en möjlighet att jämka förmånsvärdetom det rör sig om ett arbetsredskap.Sedan den 1 januari 1997 gäller en ny metod förvärdering av förmånen av helt eller delvis fri bil.I förhållande till tidigare regler har en uppdelningskett i förmån av privat nyttjande av bil och förmånav fritt drivmedel. Drivmedelsförmånen är knutentill bilens totala körsträcka med en möjlighet förden skattskyldige att reducera förmånen genom styrkttjänstekörning. Reglerna för beskattning avbilförmån har i denna del fått sin utformning som enföljd av den kritik som riktades mot de tidigarereglerna för att de innebar en alltför kraftigstimulans av tjänstebilsinnehavarnas privatakörning.Utskottet är medvetet om att önskemålet om en urmiljösynpunkt mer rimlig utformning har fört med sigatt reglerna blivit mer komplicerade att tillämpaför dem som har förmån av fritt drivmedel, men anseratt reglerna trots allt måste anses utgöra en rimligkompromiss i sammanhanget. Utskottet är inte berettatt frångå de grundläggande principer förbeskattningen av bilförmån som de nuvarande reglernaär ett uttryck för.Den kritik som motionärerna tar upp gäller bl.a.företagares svårigheter att slippaförmånsbeskattning för bilar avsedda förinstallation och distribution som inte användsprivat. Motionärerna bakom motionerna Sk655 ochSk710 anför t.ex. att företagare som använder sig avbilar med två säten som ständigt är fullastade medmaterial och inventarier och som knappast kanbetraktas som privatbilar ändå blir påfördabilförmån och att detta gäller även om företagarenäger en privatbil av hög standard. Anledningen är dåatt servicebilen kan ha använts för resor mellanföretaget och bostaden.Enligt utskottets mening är det en viktigförutsättning för en schabloniserad beskattning attdet finns tydliga och kontrollerbara gränser för detområde som skall beskattas och att prövningen av degrundläggande förutsättningarna för beskattningeninte leder till alltför mycket arbete för denenskilde och myndigheterna. måste undantagkunna medges i så stor utsträckning att man inteäventyrar en allmän acceptans av reglerna.Med anledning av de synpunkter som framförs omförmånsbeskattningen av bilar avsedda förinstallation och distribution som används privat iringa omfattning kan det enligt utskottets meningvara motiverat att i denna del se över reglerna ochderas tillämpning. Regeringen bör enligt utskottetsmening genomföra en sådan översyn och snaraståterkomma till med ett förslag. Detanförda bör med delvis bifall till deaktuella motionsyrkandena som sin mening geregeringen till känna.Arbetsrum i bostadenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en utvidgning av rättentill avdrag för arbetsrum i bostaden.Jämför reservation 15 (m, fp) och särskiltyttrande 5 (kd).BakgrundPraxis är mycket restriktiv när det gäller avdragför anställds kostnad för arbetsrum i den egnabostaden. Avdrag medges inte om arbetsrummet ävenkan används som bostadsrum.Näringsidkare medges ett schablonavdrag för arbetei hemmet om arbete i bostaden utförts minst 800timmar under beskattningsåret. Om arbetet utförts ibostad på egen fastighet uppgår avdraget till 2 000kr och annars till . Distansutredningenföreslog i SOU 1998:115 att motsvarande schablon-avdrag skulle medges vid distansarbete i hemmet.MotionerI motion Sk604 av de ochTomas () anförs att fler och flerarbetsplatser ersätts av arbete som utförs i hemmet,s.k. Utvecklingen motiverar enligtmotionärerna en radikal utvidgning av rätten tillavdrag för arbetsrum i bostaden.Skattelagstiftningen riskerar annars att kraftigtmotverka en dynamisk och i övrigt önskvärdutveckling på arbetsmarknaden. I motion Sk614 avSten Tolgfors och () hemställs attreglerna ändras så att alla som kan visa att deutför sitt arbete med hemmet som bas kan göra avdragför arbetsrummet.I motion Sk608 av () anförs attsamhället tjänar på att fler ges möjlighet attutföra sitt arbete i hemmet. Skattereglerna kringdistansarbete och särskilt den begränsademöjligheten att göra avdrag för arbetsrum bör sesöver så att den nya teknikens möjligheter att skapanya arbetsvillkor och nya arbetstillfällen intehindras.I motion Sk780 av () anförs attden begränsade möjligheten att göra avdrag förarbetsrum i hemmet måste ses över så att möjlighetenatt arbeta på distans kan utvecklas.Utskottets ställningstagandeDistansutredningen har i sitt betänkande SOU1998:115 lagt fram ett förslag om en möjlighet tillschablonavdrag för kostnad för arbetsrum i hemmetvid distansarbete. Utredningens förslag är nuföremål för överväganden inom Regeringskansliet.Enligt utskottets mening bör resultatet avregeringens överväganden nu avvaktas. Utskottetavstyrker motionsyrkandena.Ideellt skadeståndUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en skattebefrielse förideellt skadestånd som utgår därför att enarbetsgivare inte vidtagit tillräckligaåtgärder med anledning av ett påstående omatt det förekommer sexuella trakasserier påarbetsplatsen.Jämför reservation 16 (kd, mp) och särskiltyttrande 6 (v).BakgrundKammarrätten i har i en dom i september1999 funnit att en utgiven kompensation försjälsligt lidande utgjorde skattepliktig inkomst avtjänst.MotionerI motion Sk618 av och (kd) anförs att det är märkligt attskadestånd för sexuella trakasserier i ettanställningsförhållande beskattas som om det voreinkomst av tjänst. Skadeståndet bör enligt motio-nären ses som ett ideellt skadestånd för lidande ochinte beskattas.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är ideella skadestånd somsaknar samband med skattepliktig verksamhet normaltskattefria. Det är först när skadeståndet har singrund i ett anställningsförhållande som det ansesutgöra skattepliktig intäkt av tjänst.Enligt flera bestämmelser inom arbetsrättensområde skall en arbetsgivare betala skadestånd arbetstagare om arbetsgivaren har åsidosatt vissaav sina lagliga skyldigheter. Skadeståndet kan avseersättning för ekonomisk skada och ersättning förden kränkning som lagbrottet innebär. Båda dessaslag av skadestånd till arbetstagaren är normaltskattepliktig intäkt av tjänst för denne.När det gäller sexuella trakasserier finns ijämställdhetslagen (1991:433) enskadeståndssanktionerad skyldighet för enarbetsgivare att vidta utredningsåtgärder och andraåtgärder vid ett påstående om att sådanatrakasserier förekommer på arbetsplatsen. Omarbetsgivaren inte fullgör dessa skyldigheter skallarbetsgivaren betala skadestånd till arbetstagarenför den kränkning som underlåtenheten innebär.Enligt utskottets mening finns det inte någonanledning från beskattningssynpunkt att behandlaskadestånd som betalas ut med stöd av dessa reglerpå annat sätt än andra skadestånd. Nuvarande praxisi fråga om beskattning av skadestånd som har singrund i anställningsförhållanden fungerar också väl.Utskottet är inte berett att tillstyrka förslagen omändrade regler på detta område och avstyrker därfördet aktuella motionsyrkandena.Privata pensionsförsäkringarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en utvidgning av denpersonkrets som kan vara förmånstagare tillpensionsförsäkring till bl.a. barnbarn.Jämför reservation 17 (m, kd).BakgrundFinansmarknadsutredningen (Fi 1997:14) har ibetänkandet Finanssektorns framtid (SOU 2000:11)funnit att behovet är starkt av en övergripandegranskning av de skatteregler och andra statligabestämmelser som styr pensionssparandet. Enligt vadutredningen anför bör de statliga reglerna på dettaområde vara neutrala mellan olika sparformer, isyfte att stimulera konkurrensen, minskainlåsningseffekter och förbättra kapitalmarknadensfunktionssätt. Det innebär att avdragsrätt ochskattesubventioner enligt utredningens mening börundvikas.MotionerI två motioner framställs yrkanden som syftar utvidgning av den krets personer som kan varaförmånstagare till en pensionsförsäkring.I motion Sk669 av Skånberg (kd) anförs attgränsen för förmånstagare till pensionsförsäkring dras vid barn, make och sambo samt makes ochsambos barn. Barnbarn, syskon, syskonbarn kansåledes inte sättas in som förmånstagare.Konsekvensen kan bli att den som sparar i en pen-sionsförsäkring får låta pengarna gå tillförsäkringskollektivet trots att det finns barnbarnoch att syskonbarn eller sambos barn får förmånen istället för de egna barnbarnen.