bet · GO01UbU10 · 2001-03-08 00:00:00 — 6).U t s k o t t e t föreslår att 2000 har i tilläggsdirektivenfått i uppdrag att pröva förutsättningarna för atten gymnasieexamen skall kunna införas igymnasieskolan.Betygssättningen i gymnasieskolan tas upp i femmotioner.Moderata samlingspartiet vill ha en översyn avbetygssystemet, som enligt partiets mening bör fåfler betygssteg och tydliga kriterier för varjebetygsnivå (mot. 2000/01:Ub260 yrk. Samma sakerförordas också i motion 2000/01:Ub231 (m) yrkandena1 och 3.Även vill enligt motion2000/01:Ub331 ha en översyn av betygssystemet ochfler betygssteg (yrk. Översynen skall framförallt gälla hur systemet används vid urval till högrestudier.Folkpartiet anser enligt motion 2000/01:Ub236 attantalet betygssteg bör ökas till sex, och att detbehövs en nationell utvärdering av betygssättningeni förhållande till resultaten på de nationellaproven (yrk. 15).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Regeringen har till 2000överlämnat ett förslag från en arbetsgrupp om ettsystem med ämnesbetyg. Förslaget innebär attämnesbetyg sätts efter varje avslutad kurs, och attett tidigare ämnesbetyg ersätts av ett . Detsist satta betyget i ämnet införs i slutbetyget.Gymnasiekommittén 2000 har i tilläggsdirektiven fåtti uppdrag att utreda och föreslå hur ett system medämnesbetyg kan införas i gymnasieskolan ochgymnasial vuxenutbildning. Kommittén skall därvidutforma ett förslag som, med bibehållande avnuvarande antal betygssteg, minskar betygsstressen iden gymnasiala utbildningen och skaparförutsättningar för en bättre helhetssyn påelevernas kunskapsutveckling.Den som har fått godkänt betyg i en kurs har interätt att pröva för högre betyg i samma kurs medaneleven går i gymnasieskolan. Elever som fåttslutbetyg från gymnasieskolan prövar i storomfattning för högre betyg inom komvux.Att möjlighet att pröva för högre betyg undergymnasietiden skall införas föreslås avCenterpartiet i motion 2000/01:Ub270 yrkande 7, avFolkpartiet i motion 2000/01:Ub236 yrkande 16 och imotionerna 2000/01:Ub231 (m) yrkande 2 och2000/01:Ub421 (m) yrkande 1.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.En av anledningarna till att många elever önskarpröva för högre betyg medan de ännu går igymnasieskolan är systemet med kursbetyg och attvarje kursbetyg ingår i underlaget förmeritvärdering vid ansökan till högskoleutbildning.Som framgått övervägs nu ett system medämnesbetyg i slutbetygen i stället för kursbetyg.Vidare väntas detta år en proposition ombl.a. tillträde till högskolan. Regeringens förslagi dessa frågor bör avvaktas.Vänsterpartiet för i motion 2000/01:Ub276 framförslag om att det skall göras möjligt att överklagabetyg i gymnasieskolan (yrk. Motionärernahänvisar till att har framfört sammaförslag. ser det som ett sätt att geeleverna ökad rättssäkerhet och en stimulans förlärarna att bättre motivera de betyg som utdelas.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.I uppdraget till ingår bl.a. attutreda och föreslå hur en ökad rättssäkerhet föreleverna kan åstadkommas (dir. 1999:15).Folkpartiet föreslår i motion 2000/01:Ub236 attogiltig frånvaro skall kunna anges på kursbetygen(yrk. 17).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.I de föreskrifter som - enligtbemyndigande i gymnasieförordningen - har utfärdatom utformningen av betygskatalog, slutbetyg ellersamlat betygsdokument finns ingenting som hindraratt frånvaro anges där, och inte heller någonföreskrift om att det skall ske. Om läraren på grundav en elevs frånvaro saknar underlag för bedömningav elevens kunskaper, skall betyg inte sättas (7kap. 3 § gymnasieförordningen).Information till föräldrar om myndigelevCenterpartiet tar i motion 2000/01:Ub270 upp behovetav en lugn miljö i skolan. Det är enligtmotionärerna ett problem att skolan inte har rättatt informera föräldrar om en myndig elevs skolkeller dåliga uppförande i skolan, fastän föräldrarnahar försörjningsplikt för eleven och kan drabbas avsådana sanktioner som indragning av studiebidrag näreleven skolkar (yrk. Det bör enligt motionärernaankomma på regeringen att överväga om rätten attunderrätta föräldrar till myndiga elever skallskrivas in i skollagen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Den fråga som motionärerna tar upp finns redan idirektiven till . Motionärernasyrkande är alltså tillgodosett.Gymnasieutbildning med vissinriktningKristdemokraterna och föreslår att detskall inrättas en entreprenörsutbildning igymnasieskolan.Enligt (mot. 2000/01:Ub331) bördet inrättas ett nationellt program med speciellinriktning på företagande och entreprenörskap (yrk.17). Ett sådant program bör inrikta sig på samarbetemellan små, medelstora och stora företag inom allasamhällets sektorer, heter det i motionen.Folkpartiet skriver i motion 2000/01:Ub236 att deti entreprenörsutbildningen bör ingå kärnämnen somsvenska, engelska och matematik samt redovisning,affärsjuridik och marknadsföring etc. (yrk. 19).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Som utskottet framhöll när motsvarande yrkandenbehandlades under förra berörs arbetslivs-och företagarfrågor i programmålen för flera i dagbefintliga program och i flera kursplaner (bet.1999/2000:UbU15 s. 37). Den pågåendegymnasieutredningen handlar just om gymnasieskolansutbud av studievägar. bör avvaktaresultatet av utredningen och regeringens beredningav detta.I motion 1999/2000:Ub231 (kd) föreslås att namnet påindustriprogrammet ändras till teknikerprogrammet.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet. finns ett nyttnationellt program kallat teknikprogrammet. Ennamnändring av industriprogrammet enligtmotionärernas förslag skulle skapaförväxlingsproblem. Vilka program som framdelesskall finnas i gymnasieskolan övervägs iGymnasiekommittén 2000.Centerpartiet föreslår i motion 2000/01:Ub270 enöversyn av huvudmannaskapet förnaturbruksutbildningar (yrk. Syftet skall varaatt se om det kommunala huvudmannaskapet harfungerat som det var tänkt. Det bör även undersökashur intresset för dessa utbildningar har förändratsoch hur man löser problemen medpåbyggnadsutbildningar. Motionärerna påpekar att påsenare år allt färre studerande vidnaturbruksgymnasierna har valt utbildning medjordbruksinriktning.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Rekryteringen till naturbruksgymnasierna har varitvikande . Inte minst gäller dettapåbyggnadsutbildningarna, som tillhörvuxenutbildningen. Detta har givetvis skapat problemför skolorna och även för vuxna som önskat delta ipåbyggnadsutbildningar. bör avvaktaresultatet av arbete med fråganom gymnasieskolans studievägsutbud. I kommitténsuppdrag ingår att överväga formerna för hur allastudievägar kan göras tillgängliga för elever i helalandet och ekonomiska konsekvenser av detta. När detgäller vuxenutbildningen hänvisar utskottet till sinkommande behandling av den framlagdapropositionen om vuxnas lärande (prop. 2000/01:72).Behovet av ett gymnasieprogram med inriktning motpersontransporter förs fram i motion 2000/01:Ub339(s). Både buss- och taxibranschen behöver en rejälsatsning på yrkesutbildning för att kunna rekryterapersonal , framhåller motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande med hänvisning tillGymnasiekommitténs pågående arbete.Sex- och samlevnadsundervisningenFolkpartiet föreslår i motion 2000/01:Ub236 attregeringen skall lägga fram förslag till ändring iläroplanen för de frivilliga skolformerna så att måldär anges för sex- och samlevnadsundervisningen(yrk. Behovet av att få reflektera överidentitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet ärstort bland ungdomar , anser motionärerna. Dehänvisar till att kvalitetsgranskning1999 visat att skolorna får dålig vägledning i denationella styrdokumenten när det gällerundervisningen om sex och samlevnad.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Läroplanen för det frivilliga skolväsendet (Lpf94) nämner sex och samlevnad endast under rubrikenRektors ansvar. Där sägs att rektor, när det gällergymnasieskolan och gymnasiesärskolan, har ettsärskilt ansvar för att skolans arbete medkunskapsområden, där flera ämnen skall bidra,samordnas så att de utgör en helhet för eleven, ochför att eleverna får kunskap om sex och samlevnad,trafikfrågor samt riskerna med tobak, alkohol,narkotika och andra droger. Eftersom sex ochsamlevnad inte har ställning som ett ämne mednationella kurser, finns det ingen kursplan för sex-och samlevnadsundervisningen. Det är naturligt attfrågor om sex och samlevnad tas upp i flera ämnen,t.ex. i kärnämnena samhällskunskap, religionskunskapoch naturkunskap. Kursplanerna för dessa ämnennämner dock inte sex och samlevnad uttryckligen.I den rapport från den nationellakvalitetsgranskningen 1999 som motionärerna åberoparframhålls att det är nödvändigt med tydligaremålformuleringar i läroplanen. En arbetsgrupp underUtbildningsdepartementet arbetar nu med frågor omläroplanerna som styrinstrument. Arbetsgruppen skallanalysera skälen till läroplanernas svaga styrningav verksamheten och identifiera insatser på kommunaleller statlig nivå som behövs för att förstärkaläroplanens roll som nationellt styrdokument. Denskall redovisa sitt uppdrag senast den 31 maj 2001.Övriga frågorI motion 2000/01:Ub807 (m) föreslås etttillkännagivande till regeringen om att giltighet avyrkesutbildningar, t.ex. lastbilskort, måste kunnagälla på båda sidor av (yrk. 7).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.EG-fördraget garanterar fri rörlighet för personerinom EU-länderna. En yrkesförare i tjänst hos ettsvenskt företag kan utan problem föra sin lastbilgenom med svenskt lastbilskort. Däremotfinns det, enligt vad utskottet inhämtat frånNäringsdepartementet, problem om en yrkesförare medsvenskt lastbilskort vill arbeta i medanställning i ett danskt företag, eftersom Danmarkinte godtar utländska körkort och inte heller byterut sådana mot danska utan ny prövning. Det felaktigai situationen har påtalats från svensk sida hosdanska ministerier, men problemet är ännu inte löst.Gymnasieskolans relation till universitet ochhögskolor tas upp i motion 2000/01:Ub221. Enligtmotionären är avståndet mellan gymnasieskolan ochhögskolan alltför stort. Genom att gymnasieskolanerbjuder högskolekurser inom ramen för elevens friaval skulle ambitiösa elevers intresse ochläraktighet kunna tas till vara på ett bättre sätt(yrk. 7).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.De bestämmelser som gäller förgymnasieskolan innebär att en kommunskulle kunna erbjuda sina elever enlokal kurs som överensstämmer medkursplanen för någon kurs inomhögskolan. Kursen skulle i så fallåsättas gymnasiepoäng och ingå ielevens program. Elever som väljerkursen skulle få betyg enligtgymnasieskolans betygssystem.Huruvida de skulle få tillgodoräknasig poäng för kursen inom ramen fören senare högskoleutbildning skullebero av prövning enligt 6 kap. 13 §högskoleförordningen (1993:100).Detta avgörs av högskolan. Utskottetanser inte att det behövs någotinitiativ från i dennafråga.Andra motionsyrkandenAnsvaret för skolväsendet delas mellan staten,kommunerna och respektive skola. Enligt gällandestyrsystem skall främst fatta beslut omövergripande och nationella frågor.Ett stort antal motionsyrkanden rör frågor där detankommer på regeringen, kommunen eller skolan attfatta beslut. Bland dem finns 17 yrkanden ommöjlighet att erbjuda viss körkortsutbildning inomgymnasieskolan.U t s k o t t e t föreslår med hänvisning tillgällande ansvarsfördelning att följandemotionsyrkanden avslås.1999/2000:Ub236 (kd) yrkande 13 om möjlighet förelever att inom gymnasieskolan få genomgå teoridelenav körkortsutbildningen.1999/2000:Ub284 (s) om körkortsundervisning undergymnasietiden.1999/2000:Ub293 (s) om införande av förberedandeteoretisk körkortsutbildning som ett frivilligttillval i gymnasieskolan.1999/2000:Ub300 (s) om en utredning angåendekörkortsutbildning inom gymnasieskolans ram.1999/2000:T409 (kd) yrkande 2 om undervisning ikörkortsteori i gymnasieskolan.1999/2000:T462 (c) yrkande 2 om att skolan börerbjuda teoriutbildning inför körkortstagning.2000/01:Ub211 (m) yrkande 1 om skolans samverkanmed näringslivet.2000/01:Ub211 (m) yrkande 4 om rekrytering avelever till utbildningar i naturvetenskap ochteknik.2000/01:Ub229 (m) om obligatorisk idrott pågymnasiet.2000/01:Ub236 (fp) yrkande 29 om utökademöjligheter för gymnasieelever att studerautomlands.2000/01:Ub236 (fp) yrkande 30 om att regeringenskall lägga fram förslag till ändring igymnasieförordningen så att elever somtillgodoräknar sig utlandsstudier på en svenskgymnasieskola också skall kunna få betyget Välgodkänd eller Mycket väl godkänd.2000/01:Ub236 (fp) yrkande 32 om att de valbarakurserna får användas till att ge en skola en vissprofil.2000/01:Ub238 (kd) om en snabbutredning angåendeförberedande körkortsutbildning i gymnasieskolan.2000/01:Ub241 (c) yrkande 2 om att hem- ochkonsumentkunskap bör införas som ett nytt ämne igymnasieskolan.2000/01:Ub242 (kd) yrkande 1 om inrättande avteoriutbildning för körkort på gymnasiet.2000/01:Ub251 (kd) om körkortsutbildning igymnasieskolan.2000/01:Ub259 (kd) yrkande 1 om att gymnasieskolani samverkan med körskolorna bör underlätta förungdomar att ta körkort.2000/01:Ub259 (kd) yrkande 3 om attförsöksverksamhet med yrkesförarutbildning igymnasieskolan bör prövas.2000/01:Ub264 (s) om körkortsutbildning i skolan.2000/01:Ub286 (s) om införande av en förberedandeteoretisk körkortsutbildning som ett frivilligttillval i gymnasieskolan.2000/01:Ub304 (s) om att förbättra undervisningenpå gymnasiets byggnadsprogram.2000/01:Ub311 (m) yrkande 1 om utvärdering avkostundervisningen i kärnämnet idrott och hälsa.2000/01:Ub311 (m) yrkande 2 om praktiskt inriktadundervisning i kost och hälsa i gymnasieskolan.2000/01:Ub326 (s) om behovet av förändringar inomutbildningsväsendet och nya former för samverkanmellan skola och näringsliv inom hantverksområdet.2000/01:Ub329 (s) om ett specialutformat programför persontransporter.2000/01:Ub331 (kd) yrkande 22 om att möjlighetentill frivillig körkortsutbildning införs igymnasieskolan.2000/01:Ub338 (s) om körkortsutbildning.2000/01:Ub348 (s) yrkande 1 om vikten avlärarfortbildning och information angående särskildainsatser i skolan under Arkitekturåret samtutveckling av undervisningen i arkitektur och form iskolan.2000/01:Ub348 (s) yrkande 2 om vikten avkartläggning av behoven av stöd- och idématerial.2000/01:Ub348 (s) yrkande 3 om vikten avnytänkande när det gäller framtagande av läromedelinom området arkitektur och form.2000/01:Ub803 (v) om att möjliggöra etableringenav en riksrekryterande rockskola med gymnasial ocheftergymnasial utbildning i Karlskoga.2000/01:Sk775 (kd) yrkande 2 om möjligheten förelever att inom gymnasieskolan få genomgå teoridelenav körkortsutbildningen.2000/01:Sk1026 (m) yrkande 2 om körkortsutbildningi skolans regi.2000/01:Kr524 (c) yrkande 3 om attidrottsgymnasierna och antalet intagningsplatsertill dessa bör behållas i minst den omfattning somär i dag.2000/01:T476 (c) yrkande 2 om att gymnasieskolanbör erbjuda teoriutbildning inför körkortstagning.2000/01:N267 (c) yrkande 1 om entreprenörskap somen naturlig del av all undervisning.2000/01:N268 (fp) yrkande 16 om gymnasier ochfolkhögskolor.2000/01:N325 (fp) yrkande 17 om gymnasiets ochfolkhögskolans roll för landsbygdens överlevnad ochutveckling.2000/01:N380 (c) yrkande 8 om att uppdra tillSkolverket och andra myndigheter inomutbildningsområdet att på lämpligt sätt främja ökadeutbildningsinsatser avseende kooperation och socialekonomi. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Differentiering av kärnämneskurserRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub236yrkande 4, 2000/01:Ub260 yrkande 4 i denna deloch 2000/01:Ub331 yrkande 14.Reservation 1 (m, kd, fp) - delvis2. Högskolebehörighet som mål förgymnasieutbildningenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub236yrkandena 3 och 5, 2000/01:Ub260 yrkande 4 idenna del och 2000/01:Ub331 yrkande 2.Reservation 1 (m, kd, fp) - delvis3. Övriga grunddrag i en reformering avgymnasieskolanRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Ub213yrkande 1, 2000/01:Ub221 yrkande 2, 2000/01:Ub225 yrkande 1,2000/01:Ub236 yrkandena 1, 2 och 8, 2000/01:Ub260yrkande 4 delvis, 2000/01:Ub281 yrkande 2,2000/01:Ub331 yrkandena 1, 4, 7 och 12,2000/01:Ub802 yrkande 2, 2000/01:Ub804 yrkande 2,2000/01:Ub816 yrkande 2 samt 2000/01:Kr537yrkande 3.Reservation 2 (m) - delvisReservation 3 (kd) - delvisReservation 4 (fp) - delvis4. Rätt att fullfölja studier igymnasieskolanRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub270yrkande 6 och 2000/01:Ub331 yrkande 8.Reservation 5 (kd, c)5. Villkoren för antagning till gymnasieskolanRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub227yrkande 3, 2000/01:Ub276 yrkande 1,2000/01:Ub327 och 2000/01:Ub344.Reservation 4 (fp) - delvis6. Samverkan mellan näringsliv och skolaRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub270 yrkande2.Reservation 6 (c) - delvis7. Kraven på kommunernas utvärdering av sinskolverksamhetRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub270 yrkande5.Reservation 6 (c) - delvis8. Ökade valmöjligheter efter avslutadgrundskolaRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub350.9. LärlingsutbildningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub221yrkande 1, 2000/01:Ub236 yrkande 9, 2000/01:Ub260yrkande 9, 2000/01:Ub270 yrkande 4, 2000/01:Ub280yrkande 5, 2000/01:Ub281 yrkande 7, 2000/01:Ub323yrkande 1 och 2000/01:Ub331 yrkande 13.Reservation 2 (m) - delvisReservation 3 (kd) - delvisReservation 6 (c) - delvisReservation 4 (fp) - delvis10. GymnasieexamenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub221yrkande 3, 2000/01:Ub236 yrkande 6, 2000/01:Ub260yrkande 7 och 2000/01:Ub331 yrkande 15.Reservation 2 (m) - delvisReservation 3 (kd) - delvisReservation 4 (fp) - delvis11. BetygssättningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub231yrkandena 1 och 3, 2000/01:Ub236 yrkande 15,2000/01:Ub260 yrkande 5 och 2000/01: Ub331yrkande 16.Reservation 2 (m) - delvisReservation 3 (kd) - delvisReservation 4 (fp) - delvis12. Prövning för högre betyg undergymnasietidenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub231yrkande 2, 2000/01:Ub236 yrkande 16,2000/01:Ub260 yrkande 6, 2000/01:Ub270 yrkande 7och 2000/01:Ub421 yrkande 1.Reservation 7 (m, kd, c, fp)13. Möjlighet att överklaga betygRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub276 yrkande2.14. Anteckning i betygshandling om ogiltigfrånvaroRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub236 yrkande17.Reservation 4 (fp) - delvis15. Information till föräldrar om myndigelevRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub270 yrkande8.Reservation 6 (c) - delvis16. Utbildning i entreprenörskapRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub236yrkande 19 och 2000/01: Ub331 yrkande 17.Reservation 8 (kd, fp)17. Namnet på industriprogrammetRiksdagen avslår motion 1999/2000:Ub231.18. NaturbruksutbildningRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub270 yrkande9.Reservation 6 (c) - delvis19. Gymnasieprogram med inriktning motpersontransporterRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub339.20. Sex- och samlevnadsundervisningenRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub236 yrkande33.Reservation 4 (fp) - delvis21. Giltighet av yrkesutbildning iÖresundsregionenRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub807 yrkande8.22. Gymnasieskolans relation tilluniversitet och högskolorRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub221 yrkandena4 och 5.23. Andra motionsyrkandenRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Ub236yrkande 13, 1999/2000: Ub238, 1999/2000:Ub284,1999/2000:Ub293, 1999/2000:Ub300, 1999/2000:T409yrkande 2, 1999/2000:T462 yrkande 2, 2000/01:Ub211yrkandena 1 och 4, 2000/01:Ub229, 2000/01:Ub236yrkandena 29, 30 och 32, 2000/01:Ub241 yrkande 2,2000/01:Ub242 yrkande 1, 2000/01: Ub251,2000/01:Ub259 yrkandena 1 och 3, 2000/01:Ub264,2000/01: Ub286, 2000/01:Ub300 yrkande 2,2000/01:Ub304, 2000/01:Ub311 yrkandena 1 och 2,2000/01:Ub326, 2000/01:Ub329, 2000/01:Ub331 yrkande22, 2000/01:Ub338, 2000/01:Ub348 yrkandena 1-3,2000/01: Ub483, 2000/01:Ub803, 2000/01:Sk775 yrkande2, 2000/01:Sk1026 yrkande 2, 2000/01:Kr524 yrkande3, 2000/01:T476 yrkande 2, 2000/01: N267 yrkande 1,2000/01:N268 yrkande 16, 2000/01:N325 yrkande 17 och2000/01:N380 yrkande 8.Stockholm den 8 mars 2001På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), LarsHjertén (m), (), TomasHögström (m), (), ErlingWälivaara (kd), (), (), (), (), Nils-ErikSöderqvist (s), () och (s). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Differentiering avkärnämneskurser, m.m. (punkterna 1och 2) - m, kd, fpav (), (), LarsHjertén (m), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 1och 2 borde ha följande lydelse:1. Differentiering av kärnämneskurserRiksdagen tillkännager för regeringen vad somanförs i reservation 1 om differentiering avkärnämneskurser och bifaller därmed delvismotionerna 2000/01:Ub236 yrkande 4, 2000/01:Ub260yrkande 4 i denna del och 2000/01:Ub331 yrkande14.2. Högskolebehörighet som mål förgymnasieutbildningenRiksdagen tillkännager för regeringen vad somanförs i reservation 1 om högskolebehörighet sommål för gymnasieutbildningen och bifaller därmedmotionerna 2000/01:Ub236 yrkandena 3 och 5,2000/01:Ub260 yrkande 4 i denna del samt2000/01:Ub331 yrkande 2.StällningstagandeGymnasieutbildningen måste bättre än ta tillvara den enskilda elevens förutsättningar och målmed studierna. Kärnämneskurserna bör därfördifferentieras. Innehållet i kärnämneskursernabehöver och bör inte vara detsamma oavsett elevernasstudiemål, och studietakten bör kunna varieras förolika elevgrupper. För att tillgodose elever somupplever den teoretiska delen avgymnasieutbildningen som alltför betungande börkärnämnena kunna läsas med etappvis indelning. Dettabör tillkännage för regeringen som sinmening och därmed delvis bifalla motionerna2000/01:Ub236 yrkande 4, 2000/01:Ub260 yrkande 4 idenna del och 2000/01:Ub331 yrkande 14.Vi anser det felaktigt att man har gjorthögskolebehörighet till mål för allgymnasieutbildning. Gymnasiet har blivit enutslagningsmaskin för alla de ungdomar som inte villeller orkar läsa mer teoretiska ämnen. Alla behöverinte en gymnasieutbildning som gerhögskolebehörighet. Det är dock viktigt att den somsenare vill skaffa sig sådan har möjlighet att kom-plettera sin utbildning. Det vi här har anfört börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motionerna 2000/01:Ub236yrkandena 3 och 5, 2000/01:Ub260 yrkande 4 i dennadel samt 2000/01:Ub331 yrkande 2.2. Övriga grunddrag i en reformeringav gymnasieskolan, m.m. (punkterna3, 9, 10 och 11) - mav (), (), TomasHögström (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 3,9, 10 och 11 borde ha följande lydelse:3. Övriga grunddrag i en reformering avgymnasieskolanRiksdagen bifaller motionerna 2000/01:Ub221yrkande 2 och 2000/01:Ub260 yrkande 4 i denna del och avslår motionerna1999/2000:Ub213 yrkande 1, 2000/01:Ub225 yrkande1, 2000/01:Ub236 yrkandena 1, 2 och 8,2000/01:Ub281 yrkande 2, 2000/01:Ub331 yrkandena1, 4, 7 och 12, 2000/01:Ub802 yrkande 2,2000/01:Ub804 yrkande 2, 2000/01:Ub816 yrkande 2 samt 2000/01:Kr537 yrkande 3.9. LärlingsutbildningRiksdagen bifaller motionerna 2000/01:Ub260yrkande 9 och 2000/01: Ub281 yrkande 7 samtdelvis motion 2000/01:Ub280 yrkande 5 och avslårmotionerna 2000/01:Ub221 yrkande 1, 2000/01:Ub236yrkande 9, 2000/01:Ub270 yrkande 4, 2000/01:Ub323yrkande 1 och 2000/01:Ub331 yrkande 13.10. GymnasieexamenRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub260 yrkande7 och avslår motionerna 2000/01:Ub221 yrkande 3,2000/01:Ub236 yrkande 6 och 2000/01:Ub331 yrkande15.11.