bet · GP01FIU3 · 2001-11-29 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner behandlar i dettabetänkande förslagen ibudgetpropositionen till anslag inom utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner samt demotioner som väckts med anledning avpropositionens förslag. Dessutombehandlas en skrivelse från Riksdagensrevisorer om statens stöd till kommunermed ekonomiska problem (2001/02:RR3). Tvåförslag från proposition 2001/02:4 Enpolitik för tillväxt och livskraft i helalandet behandlas också i betänkandet,dels ett förslag om utjämningssystemet,dels ett förslag om att inrätta ettbidrag till kommuner och landsting medminskande befolkning. Utskottet behandlarsamtliga motioner som väckts medanledning av dessa ärenden.Anslagen under utgiftsområde 25, somsammanlagt uppgår till 98 899 miljonerkronor, omfattar huvuddelen av statensbidrag till kommuner och landsting.Bidragen lämnas dels i form av ettallmänt finansiellt stöd till kommuneroch landsting, dels i form av bidrag föratt åstadkomma likvärdiga ekonomiskaförutsättningar mellan kommunerrespektive landsting. Bidrag kan ävenlämnas till särskilda insatser i vissakommuner och landsting. Från 2002inrättas ett nytt anslag för ökadtillgänglighet inom hälso- ochsjukvården. Utskottet tillstyrkerbudgetpropositionens förslag inomutgiftsområdet och regeringens yrkanden iproposition 2001/02:4.Utskottet avstyrker de båda yrkandena iRiksdagens revisorers skrivelse.Utskottet behandlar i betänkandet ocksåett antal andra kommunalekonomiska frågorsom förts fram i motioner under denallmänna motionstiden. hivpreventiv verksamhet istorstadsregionerna, utjämningssystemet,den kommunala självstyrelsen, kommunalabolag och balanskravet.Samtliga motionsyrkanden som behandlasi betänkandet avstyrks.I betänkandet finns 12 reservationeroch 7 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar somframförs under Utskottets övervägandenföreslår finansutskottet att riksdagenfattar följande beslut.1. revisorersförslag om statens stöd till kommunermed ekonomiska problemRiksdagen avslår Riksdagensrevisorers förslag 2001/02:RR3 ochmotionerna2001/02:Fi4 av m.fl.(fp),2001/02:Fi5 av (),2001/02:Fi6 av m.fl.(v) samt2001/02:Fi7 av m.fl.(c).Reservation 1 (m, kd, c, fp)2. Hivpreventivt arbete istorstadsregionernaRiksdagen avslår motionerna2001/02:Fi268 av . (v, c, fp, mp),2001/02:L367 av m.fl.(fp) yrkande 13,2001/02:So256 av ()yrkande 1,2001/02:So372 av m.fl.(m) yrkande 5 samt2001/02:So509 av . (v) yrkandena 5 och 6.Reservation 2 (fp)3. Anslagen för 2002a) godkänner detföreslagna målet för politikområdetAllmänna bidrag till kommuner samt attmålet för utgiftsområdet Allmänna bidragtill kommuner upphör att gälla. Därmedbifaller proposition 2001/02:1utgiftsområde 25 punkt 1.b) antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen(1995:1514) om generellt statsbidrag tillkommuner och landsting. Därmed bifallerriksdagen proposition 2001/02:1utgiftsområde 25 punkt 2.c) anvisar för budgetåret2002 anslagen under utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner enligtefterföljande specifikation. Därmedbifaller proposition 2001/02:1utgiftsområde 25 punkt 3 och avslårmotionerna2001/02:Fi218 av (),2001/02:Fi249 av ()yrkande 1,2001/02:Fi252 av Per . (s),2001/02:Fi259 av . (fp),2001/02:Fi264 av m.fl.(c),2001/02:Fi288 av . (m),2001/02:Fi294 av . (fp) yrkande 10 i denna del,2001/02:Fi298 av Per m.fl.(kd) yrkandena 1 och 10,2001/02:So448 av . (c) yrkande 2 samt2001/02:So566 av m.fl.(kd) yrkande 3.4. UtjämningssystemetRiksdagen godkänner vad regeringenanför om betydelsen av en långtgåendeutjämning av de ekonomiskaförutsättningarna för kommuner ochlandsting. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:4 punkt 2 ochavslår motionerna2001/02:Fi215 av (),2001/02:Fi217 av ()yrkandena 1 och 2,2001/02:Fi223 av m.fl.(m),2001/02:Fi235 av (),2001/02:Fi236 av m.fl.(kd),2001/02:Fi249 av ()yrkande 2,2001/02:Fi289 av m.fl.(fp),2001/02:Fi291 av m.fl. (m)yrkandena 20 och 21,2001/02:K368 av m.fl.(m) yrkande 9,2001/02:So3 av m.fl. (m)yrkande 8,2001/02:N23 av m.fl.(fp) yrkande 9,2001/02:N27 av m.fl. (c)yrkandena 4 och 6,2001/02:N31 av m.fl.(kd) yrkandena 4 och 5,2001/02:N224 av m.fl. (m)yrkande 4,2001/02:N262 av m.fl.(fp) yrkande 4,2001/02:N313 av de m.fl. (m) yrkande 9,2001/02:N317 av m.fl.(s) yrkande 4,2001/02:N372 av m.fl.(kd) yrkande 6 samt2001/02:Bo324 av m.fl.(fp) yrkande 11.Reservation 3 (m)Reservation 4 (kd)Reservation 5 (fp)5. Bidrag till kommuner ochlandsting med befolkningsminskningRiksdagen godkänner regeringensförslag om inrättande av ettstatsbidrag till kommuner ochlandsting med befolkningsminskning.Därmed bifaller proposition2001/02:4 punkt 1.5 och avslårmotionerna2001/02:N23 av m.fl.(fp) yrkande 10,2001/02:N27 av m.fl. (c)yrkande 5 samt2001/02:N31 av m.fl.(kd) yrkande 8.Reservation 6 (kd, c, fp)6. BalanskravRiksdagen avslår motionerna2000/01:K269 av (),2001/02:Fi261 av ()samt2001/02:Fi296 av m.fl.(fp) yrkande 4.Reservation 7 (kd)Reservation 8 (fp)7. Kommunalt självstyreRiksdagen avslår motion2001/02:Fi298 av Per m.fl.(kd) yrkandena 2, 3, 6 och 8.Reservation 9 (kd)8. Finansiell samordningRiksdagen avslår motion2001/02:Fi201 av ().9. Kommunala bolagRiksdagen avslår motionerna2001/02:Fi296 av m.fl.(fp) yrkandena 2 och 5 samt2001/02:Fi299 av Per m.fl.(kd) yrkande 2.Reservation 10 (m, fp)Reservation 11 (kd)10. Eget valRiksdagen avslår motion2001/02:Fi299 av Per m.fl.(kd) yrkande 1.Reservation 12 (m, kd)den 29 november 2001På finansutskottets vägnarJan BergqvistFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), (), (), BengtSilfverstrand (s), (),(), (),(), (),(), (), PerLandgren (kd), (), YvonneRuwaida (mp), (), () och ().Förslag till beslut om anslag för 2002inom utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommunerUtskottets förslag överensstämmer medregeringens förslag tillanslagsfördelning.Företrädarna för Moderatasamlingspartiet, ,liberalernaredovisar sina ställningstaganden isärskilda yttranden.Belopp kronorAnslag Anslags Utskottettyp s förslag91:1 Generelltstatsbidrag till (ram) 76 300kommuner och landsting 00091:2 Bidrag tillsärskilda insatser i (res.) 487 000vissa kommuner ochlandsting91:3 Statligtutjämningsbidrag till (obet.) 20 861kommuner och landsting 41491:4 Bidrag till Rådetför (obet.) 500redovisning91:5 Bidrag för ökadtillgänglighet i hälso- (ram) 1 250 000och sjukvårdenSumma 98 8989142001/02FiU3Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI budgetpropositionen lämnarregeringen tre förslag för utgiftsområde25 Allmänna bidrag till kommuner.Utgiftsområdet inrättas ipolitikområdesstrukturen genom att ettpolitikområde skapas som är identiskt mednuvarande utgiftsområde. I enlighet medatt målen i den nya strukturen läggs fastför politikområden föreslår regeringenatt samma mål som gäller förutgiftsområdet i stället skall gälla förpolitikområdet. Regeringen föreslår ocksåen ändring i lagen (1995:1514) omgenerellt statsbidrag till kommuner ochlandsting som innebär att denåldersrelaterade delen av statsbidragetförlängs till utgången av 2004.Regeringen föreslår även att riksdagenanvisar de fem anslag som finns uppfördapå utgiftsområdet. Regeringens förslagåterges i bilaga till betänkandet.I betänkandet behandlas även enskrivelse från revisorer ombidrag till kommuner med ekonomiskaproblem (2001/02:RR3) samt fyra motionersom väckts med anledning av skrivelsen.Utskottet behandlar i detta betänkandeäven två förslag som lämnats avregeringen i proposition 2001/02:4 Enpolitik för tillväxt och livskraft i helalandet, och 8 motionsyrkanden som väcktsmed anledning av propositionen.I betänkandet behandlar utskottet enmotion som väckts , 1 motionsyrkande somväckts med anledning av proposition2001/02:149, och 48 motionsyrkanden somväckts under allmänna motionstiden 2001.Samtliga motionsyrkanden återges ibilaga till betänkandet.BakgrundRiksdagen beslutade den 21 november 2001om utgiftsramar för statsbudgetens 27utgiftsområden för (prop.2001/02:1, bet. 2001/02: FiU1, rskr.2001/02:34). Vid fortsattaberedning av anslagen inom respektiveutgiftsområde får dessa ramar inteöverskridas. För utgiftsområde 25fastställde ramen till 98 899miljoner kronor.I enlighet med 5 kap. 12 §riksdagsordningen fastställs samtligaanslag inom ett utgiftsområde genom ettbeslut. Frågor som inte påverkaranslagsbelopp, anslagstyp elleranslagsvillkor behandlasemellertid separat. Betänkandet ärdisponerat på så sätt att utskottetinleder med en genomgång av propositionenoch partimotionerna. Därefter behandlasRiksdagens revisorers skrivelse(2001/02:RR3) om anslaget Bidrag tillsärskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting samt ett antal yrkanden somberör detta anslag. Därefter behandlasanslagsfrågor och ett antal övrigafrågor, hivpreventiv verksamhet istorstadsregionerna, utjämningssystemet,kommunalt självstyre m.m.Propositionens huvudsakliga innehållUtgiftsområdet omfattar merparten avstatens utgifter för bidrag till kommuneroch landsting. Den beräknade totalautgiftsnivån uppgår till 98 899 miljonerkronor och framgår av nedanståendetabell. Beslutade och föreslagnatillskott innebär en höjning avstatsbidragen med 24 miljarder kronoråren 1997-2001.I 2001 års ekonomiska vårpropositionaviserades en särskild satsning för attfrån 2002 förbättra tillgängligheten tillbehandlingar inom sjukvården. Satsningenskulle genomföras med hjälp av höjdagenerella statsbidrag med 1 250 miljonerkronor. Regeringen föreslår nu att ettnytt anslag, Bidrag för ökadtillgänglighet i hälso- och sjukvård,inrättas under utgiftsområdet fr.o.m.2002.I och med den nationellahandlingsplanen för vården, somregeringen tidigare presenterat, satsas 9miljarder kronor för attutveckla primärvården ochsjukvårdsinsatserna inom äldreomsorgenoch psykiatrin. Åren 2001 och 2002tillförs närmare 1 miljard , 2003närmare 3 miljarder och 2004 närmare 4miljarder kronor. Medlen tillförskommunerna och landstingen genom detgenerella statsbidraget.För att förebygga hiv/aids har etttillfälligt bidrag betalats ut tillkommuner och landsting istorstadsregionerna sedan 1998.Regeringen avser att betala ut bidragetäven 2002.Regeringen avser att göra vissa mindreförändringar i utjämningssystemet förkommuner och landsting även 2002.Förändringarna avser bl.a. den del avlandstingens kostnadsutjämning som rörhälso- och sjukvård. Vidare justeras ävenden del som rör befolkningsminskning.Regeringen avser att tillsätta enparlamentarisk kommitté med uppgift attutreda vissa frågor inom det kommunalastatsbidrags- och utjämningssystemet.Främst skall kommittén se överkostnadsutjämningen och då särskiltbeakta effekterna avbefolkningsminskningar. Kommittén skalläven lämna förslag till hur deförändringar i systemen som inträffar2004 skall hanteras. Även effekterna avatt efter 2004 inte längre behålla denåldersrelaterade delen av det generellastatsbidraget skall ses över.I budgetpropositionen föreslås ettantal skatteförändringar som påverkarkommunernas skatteinkomster. För attkommunernas ekonomi inte skall påverkasföreslår regeringen att det generellastatsbidraget justeras för attneutralisera skatteförändringarna. År2002 genomförs ett tredje steg i enskattereform med bl.a. kompensation föruttaget av allmän pensionsavgift, vilketsker genom införandet av enskattereduktion kombinerat med enreducering av avdragsrätten för denallmänna pensionsavgiften. För kommuneroch landsting innebär detta attskatteinkomsterna beräknas ökamed . Höjningenav grundavdraget beräknas minskaskatteintäkterna med drygt 1,8 miljarderkronor. Sammantaget innebär dessaförändringar, tillsammans medskattereduktionen förfackföreningsavgifter, att kommunernasskatteinkomster beräknas öka med 3,5miljarder kronor. Regeringen föreslårdärför att det generella statsbidragettill kommuner och landsting reduceras medmotsvarande belopp, vilket innebär att endel av statsbidragen växlas motskatteintäkter. Sammantaget innebäralltså regeringens skatteförslag attkommunernas skatteinkomster ökar med ca3,och att detgenerella statsbidraget därför minskasmed samma belopp.På tilläggsbudget föreslårregeringen att utjämningsbidraget höjsmed till 20,9miljarder kronor. Denna nivå föreslåsvara oförändrad 2002-2004.Utjämningsbidraget är emellertidsaldoneutralt då det motsvaras av en likastor utjämningsavgift som tas upp påstatsbudgetens inkomstsida. Utgiftsnivånför den offentliga sektorn påverkas inteav någon av ovan angivna åtgärder.Staten tar överhuvudmannaskapet för vårdhögskolorna frånlandstingen. Av denna anledning förs1 från utgiftsområde25 Allmänna bidrag till kommuner tillutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning.UtgiftsutvecklingenMiljoner kronor (löpande priser)Utfa Anslag Utgift Försla Beräkn Beräknll s- g at at20012000 progno anslag anslag anslags2002 2003 2004200197 101 100 98 899 94 067 96 163535 174 729I propositionen framhåller regeringen attmålet för politikområdet är att skapagoda och likvärdiga ekonomiskaförutsättningar för kommuner ochlandsting att uppnå de nationella måleninom olika verksamheter. Målet skall sesmot bakgrund av att utgiftsområdet bl.a.fungerar som ett instrument att uppfyllamålen inom andra politikområden.Den samhällsekonomiska utvecklingenunder har inneburitpåfrestningar på de kommunalaverksamheterna. Utvecklingen de senasteåren har givit förbättrade ekonomiskaförutsättningar för kommuner ochlandsting, och regeringen har sedan 1997successivt höjt nivån på de generellastatsbidragen.Kommunsektorns konsumtionsutgifterberäknas öka med denärmaste åren. Det finansiella sparandetförbättras fram för attdärefter gå ned något. Det finansiellasparandet bedöms vara förenligt med enresultatnivå som innebär att sektorn somhelhet uppfyller balanskravet samtligaprognosår. Vissa kommuner och landstingkommer dock sannolikt att ha svårt attklara balanskravet. Medel bör därförreserveras även för attmöjliggöra omställning och långsiktigthållbara åtgärder för att nå ekonomiskbalans i kommuner och landsting medsärskilt svåra ekonomiska problem.I 2001 års ekonomiska vårpropositionredovisade regeringen att ett antalproblem konstaterats när det gällerkommunkontosystemet. Regeringen skrivernu att man avser att under våren 2002lämna en proposition med förslag till ettnytt system som kan träda i kraft den 1januari 2003. Det system som kommer attföreslås kommer att ha statlig i ställetför finansiering.Kommundelegationen överlämnade i juni2001 en rapport med bedömningar avansökningar som kommuner och landstinglämnat in. Regeringen beslutade att ingåöverenskommelser med 36 kommuner och 4landsting och har åtagit sig att betalaut bidrag om högst 1 317 miljoner kronor.Bostadsdelegationen hade tagit emot och berettansökningar från 91 kommuner och slutitöverenskommelser med 39 kommuner om stödmed sammanlagt 1 771 miljoner kronor.PartimotionernaModerata samlingspartiet framför sin synpå de kommunala frågorna i motion Fi291.Motionärerna framhåller att grunden förden kommunala ekonomin ärskatteintäkterna och deras tillväxt. Detbästa sättet att stärka kommunernasekonomi och skapa utrymme för god serviceoch lägre skatter är därför att ha en godtillväxt som ger fler skattebetalare. Enpolitik som skapar förutsättningar föruthållig tillväxt är det som gerkommunsektorn stabila framtida inkomster.Motionärerna föreslår en översyn av deuppgifter kommunerna bör ha ansvar för isyfte att åstadkomma en renodling till deegentliga kärnuppgifterna. En merdistinkt rollfördelning skulle också geförutsättningar för den privata sektornatt växa och skapa såväl jobb som ökadvalfrihet för medborgarna.Den kommunala verksamheten skallrenodlas och kommunerna skall sköta sinauppgifter inom ramen för den kommunalasjälvstyrelsen. Den kommunala kompetensenmåste vara tydligt avgränsad. Det ärmycket viktigt att kommunerna fortsätterett förändringsarbete som innebär attmedborgarna kan få ut mer av varjeskattekrona. Genom avregleringar ochkonkurrensutsättning i förening med entydlig prioritering av kärnuppgifternafinns enligt motionärerna godamöjligheter till detta.Motionärerna föreslår eninkomstskattereform med sänktagrundavdrag och gör dessutom bedömningenatt det kan skapas ett betydande utrymmeäven för sänkt kommunalskatt. Höjningarav statsbidragen skapar ett ökat beroendeav de bidragen. Detta motverkar syftetatt ge kommunerna goda förutsättningaratt klara sina uppgifter genom egetansvarstagande. I stället för att ökabidragen till kommunerna är det viktigtatt skapa ökade möjligheter förkommunerna att själva, inom ramen för detkommunala självstyret, disponeraresurserna på bästa sätt.Genom en kombination av att denkommunala verksamheten effektiviseras ochatt ekonomin ges förutsättningar attuthålligt utvecklas starkare skapassuccessivt utrymme för att sänka denkommunala utdebiteringen somkvaliteten på service säkras.Motionärerna beräknar att den föreslagnapolitiken, kommunernas ökadeskatteintäkter oaktade, skulle leda förbättring av kommunernas ekonomiskaställning med 2002,15,2003 och med 24,5miljarder kronor 2004. Med en annanpolitik på riksplanet och med moderatpolitik i kommunerna skulle det uppståett tydligt skattesänkningsutrymme denärmaste åren.Moderaterna anser att dagensutjämningssystem är direkt skadligt församhällsekonomin. Det bör därför ersättasav ett nytt system från 2004.Moderata samlingspartiet står bakomfinansieringsprincipen. Den innebärenligt motionen att kommunernasekonomiska ställning inte skall förändrasgenom statliga beslut. Ändraduppgiftsfördelning neutraliseras därförliksom effekterna av de minskningar avskatteunderlaget som blir följden avförslagen i den moderata partimotionen.Kristdemokraterna redovisar sittkommunalekonomiska alternativ i motionFi298. Enligt motionärerna har regeringenunder senare delen av använtkommunsektorn som budgetregulator.Successivt ökade allmänna egenavgiftersedan 1995 ledde till att de kommunalaskatteintäkterna minskade med drygt 18miljarder kronor. Till detta kommerstatliga reformer om ett ökat kommunaltansvarstagande som inte finansierats avstaten enligt finansieringsprincipen.Kommuner och landsting har således enligtmotionärerna mött långt störrebesparingskrav än vad som enbart skulleblivit fallet av den svaga utvecklingenav de egna skatteintäkterna.Den kommunala välfärden skall så långtsom möjligt säkras genom stabilaskattebaser. I det korta perspektivet ärdet emellertid motiverat med enresursförstärkning genom höjdastatsbidrag. Motionärerna föreslår attdet generella statsbidraget höjs medsammanlagt åren2002-2004.Regeringen uttrycker sig i positivaordalag om självstyrelse, men ipraktisk handling går deras förslagoftast i motsatt riktning. Stödet tillkommunerna är alltför centralstyrt och ärett uttryck för regeringens misstro motpolitikerna i kommuner och landsting. Denkommunala självstyrelsen måste stärkas.Regeringsformen behöver tydligabestämmelser om den kommunalabeslutskompetensen.Motionärerna är öppna för en störremångfald för olika driftsformer inom vårdoch omsorg men med en offentlig ochsolidarisk finansiering som grund. Enökad mångfald skulle ge patienternastörre valmöjligheter och stimulera,utveckla och tillföra vården nyadimensioner. Olika driftsformer bördärför ges möjlighet att utvecklas.Kommuninvånarna bör få ökade möjligheteratt själva välja utförare avservicetjänster som t.ex. barnomsorg,skola och äldreboende.Motionärerna understryker attkommunsektorns skatteintäkter i hög gradpåverkas av sysselsättningsutvecklingen iden privata sektorn. Fler sysselsattabetyder fler skattebetalare och därmedökade skatteinkomster; det betyder ocksåfärre personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som kommunerna organiserar ochfinansierar.Kristdemokraterna anser att en invånare iSverige skall få lika god sjukvård ochkommunal service oavsett var hon ellerhan bor. Nuvarande utjämningssystemmotverkar dock tillväxt och har ävenflera andra brister. måsteutjämningssystemet reformeras.Centerpartiet understryker i motion Fi293att tillväxt och sysselsättning äravgörande för att kommunernas ekonomiskall utvecklas positivt.Den sociala och regionala klyvningen avlandet återspeglas tydligt i kommunernasekonomi. som den samladekommunsektorn uppvisar ett överskott har40 % av kommunerna underskott föreextraordinära poster. För att vända dennautveckling och minska klyftorna behövsstatliga insatser. Detta skall dock inteske genom speciella stöd till utsattakommuner utan genom att staten gerlikvärdiga förutsättningar för ettgrundserviceutbud.Centerpartiet anser att det ärviktigare att göra kommunerna mindreberoende av statsbidrag genom att stärkaderas skattebas, än att ökastatsbidragen. Flera av Centerpartietsskatteförslag går i den riktningen, ochsträvan är att fortsätta arbetet för attytterligare stärka kommunernas skattebas.För att skapa en god utveckling förkommunala verksamheter i hela landet ärytterligare två faktorer av storbetydelse - ett väl fungerandeskatteutjämningssystem och en långtgåendekommunal självstyrelse. Centerpartietanser att det är viktigt att försvara degrundläggande principerna iskatteutjämningssystemet och att oönskadeeffekter av systemet inte får tillåtasrubba dess grundvalar.Det är viktigt för den kommunalaekonomin att finansieringsprincipenalltid gäller och tillämpas mednoggrannhet. Staten skall inte kunnavältra över kostnader på kommuner ochlandsting genom underfinansieradeåtgärder.Regeringens ökade centralstyrninggentemot kommunerna är oroväckande såvälur demokratisk som ekonomisk synvinkel.I motion Fi259 presenteras Folkpartietliberalernas syn på den kommunalaekonomin. Motionärerna understryker atten mycket viktig del av välfärdenorganiseras och finansieras av kommuneroch landsting. De kommunala budgetarnastår för den absolut övervägande delen avmänniskors viktiga behov av skola,barnomsorg, äldreomsorg och sjukvård menäven av gator, vägar och kollektivtrafikliksom av individuellt stöd i särskildafall. Hur kommuner och landsting skötersin verksamhet är därför av avgörandebetydelse såväl när det gäller att få utså mycket som möjligt av skattepengarnasom när det gäller valet av verksamhetersom finansieras med kommunala medel.Det viktigaste för att ge kommunernaförutsättningar för att klara sinauppgifter och sin ekonomi är att driva enpolitik för hög sysselsättning och godoch stabil tillväxt.Produktivitetsutvecklingen är ocksåmycket viktig. stegproduktiviteten enligt motionärerna mednästan . Dethandlar alltså inte bara om hur storasummor som kan disponeras utan kommunernamåste göra rätt saker, och de måste göraspå rätt sätt. En effektiv upphandling,koncentration till kärnverksamheterna ochmångfald inom den kommunalt finansieradeservicen gör att medborgarna får valutaför sina skattepengar.Motionärerna understryker attkommunerna endast i undantagsfall skallbedriva verksamhet i bolagsform. Dekommunala bolagen hämmar konkurrensen,försämrar medborgarnas möjligheter tilldemokratisk insyn och används dessutomför skatteplanering. I första hand skallde kommunala bolagen avvecklas.Utskottets överväganden1. revisorers förslag omstatens stöd till kommuner med ekonomiskaproblemUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker Riksdagensrevisorers förslag 2001/02:RR3 om attavveckla anslaget 91:2 Bidrag tillsärskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting. Utskottet avstyrker ocksåfyra motioner som väckts med anledningav skrivelsen.Jämför reservation 1 (m, kd, c, fp).Revisorernas rapportI oktober överlämnade Riksdagensrevisorer skrivelse 2001/02:RR3Riksdagens revisorers förslag angåendestatens stöd till kommuner med ekonomiskaproblem till . Skrivelsen byggerpå revisorernas rapport /01:9.I skrivelsen lämnar revisorerna tvåförslag, att anslaget 91:2 Bidrag tillsärskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting successivt skall avskaffas till2004 (yrkande 1) och att utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner skallrenodlas och endast bestå av tre anslag:Generellt statsbidrag, Utjämningsbidragoch Bidrag till rådet för kommunalredovisning (yrkande 2).Revisorerna konstaterar att anslagetinrättades som ett tillfälligt stöd.