bet · GO01SkU17 · 2001-03-20 00:00:00 — Beslutet avser perkalenderår.Statens energimyndighet följer på uppdragav regeringen upp och utvärderar pågåendepilotprojekt avseende kostnadsutveckling och miljö-aspekter. En sådan rapport avseende 1999överlämnades till regeringen den 31 maj 2000.I en debatt med anledning avinterpellation 2000/01:137 uppgav finansministernatt regeringen avser att utarbeta en skattestrategiför användningen av alternativa drivmedel. Strateginfår sedan avgöra eventuella fortsatta satsningar.Regeringens stöd i övrigt är främst inriktat påforskning och utveckling kring flera olikaalternativa drivmedel. Sådana insatser kommer ävenfortsättningsvis att finnas kvar, anförde finans-ministern.I betänkande 1999/2000:SkU16 avslog utskottetmotionsyrkanden med delvis liknande innehåll som nuaktuella.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att enfortsatt introduktion av biobränslen förfordonsdrift av samhällsekonomiska ochstatsfinansiella skäl bör ske i den takt som ärmöjlig och lämplig. Olika inslag av skattesubventio-ner och andra subventioner på såväl EU-nivå somnationell nivå måste vägas in i sammanhanget.Utskottet ser positivt på att regeringen avser attutarbeta en skattestrategi för användningen avalternativa drivmedel och att förnärvarande ser över riktlinjerna och hanteringen avpilotprojektsdispenserna. Regeringensställningstagande i dessa frågor bör enligtutskottets mening avvaktas innan tarställning till fortsatta satsningar på detta område.I detta sammanhang vill utskottet emellertiderinra om att biobränslena till följd av den ökademiljörelateringen av skattesystemet får en stärktkonkurrenskraft genom att beskattningen av fossilabränslen ökar. I budgetpropositionen harregeringen också anfört att en reformering av dagensenergiskattesystem är en central del i den grönaskatteväxling som inletts och att reformeringenskall bidra till att gynna användningen avbiobränslen. Inriktningen bör således vara att någonkoldioxidskatt inte tas ut på bränslen som inteanses ge något nettotillskott av koldioxid tillatmosfären, förutsatt att en ökad användning av detaktuella bränslet leder till en påvisbar miljövinst.En skattelättnad måste också vägas mot destatsfinansiella effekterna i form avskattebortfall. Utskottet förutsätter att regeringeni det fortsatta arbetet beaktar de värdefullasynpunkter som framförts i bl.a. motionerna Sk701,Sk1027 yrkande 1 och Sk1014.När det gäller biobränslenas roll ienergiförsörjningssystemet pågår eller planerasolika forsknings- och utvecklingsprojekt, bl.a. avenergiskogsproduktion. Vidare satsas betydanderesurser på bioenergiområdet inom ramen för detenergipolitiska omställningsprogram som antogs 1997.Därutöver skall nämnas att regeringen stöderforsknings- och utvecklingsinsatser kring fleraolika alternativa drivmedel. När det gällerutvecklingen av etanol från skogsråvara har statenanslagit 210 miljoner för perioden 1998-2004.Projekt bedrivs också för att sänkaproduktionskostnaderna, vilket är en viktig förut-sättning för introduktion av etanol i drivmedel istörre skala. Vidare har regeringen initierat ettsamverkansprogram med bilindustrin för att främjautvecklingen av mer miljöanpassade fordon. Statenhar för detta ändamål avsatt 500 miljoner kronorunder en sexårsperiod. Utskottet kan således kon-statera att betydande satsningar görs för attstimulera utvecklingen av förnyelsebara energislag.Slutligen vill utskottet peka på att om förslagettill ett nytt energibeskattningsdirektiv antas,skulle alla differentieringar på drivmedel utifrånanvändningsområde eller bränslekvalitet varatillåtna, under förutsättning att skattesatsenalltid ligger över miniminivån på bränslet och attdifferentieringarna inte strider mot EU:sstatsstödsregler. Fortsatta diskussioner omförslaget kommer att föras under det svenskaordförandeskapet.Frågan om ökad etanolinblandning i bensin beredsfortfarande inom . Utskottet finnerdet inte påkallat med något nytt tillkännagivandetill regeringen.Sammanfattningsvis anser utskottet mot bakgrund avdet anförda att nu aktuella motionsyrkanden böravslås.Differentierad drivmedels- ochfordonsskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslag om att utreda fråganom differentierad skatt på fordon ochfordonsbränsle.MotionerI motionerna Sk770 av och () och Sk771 av ochGunilla Tjernberg (kd) yrkas att regeringen hosriksdagen begär en utredning med uppgift attutarbeta förslag till differentierad skatt pådrivmedel som gynnar boende i glesbygd.I motion Sk659 av och () begärs att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att utreda frågan omdifferentierad fordonsskatt till förmån för boende iglesbygd.Utskottets ställningstagandeMotioner om regional differentiering av skatten påfordonsbränslen har behandlats av utskottet vid ettflertal tillfällen, senast i betänkande1999/2000:SkU16. Utskottet avslog yrkandena medhänsyn till att ett sådant system som motionärernaefterlyser skulle medföra stora administrativasvårigheter och problem ur kontrollsynpunkt samtsnedvrida konkurrensen och ge upphov tillgränshandel. Utskottet har inte ändrat uppfattning ifrågan och avstyrker därför motionerna Sk770 ochSk771.Fordonsskatten på personbilar som ägs av boende ivissa glesbygdsområden är nedsatt sedan år 1980.Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagandeatt nedsättningen av fordonsskatten förpersonbilsägare i vissa glesbygdsområden börbehållas och uppgå till samma belopp som gäller,dvs. Utskottet noterar också att fråganom fordonsskatten i glesbygdsområden varit föremålför överväganden i (TBU). TBU föreslog inte någon ändring av nuvarandebestämmelser. Vidare kommer regeringen atttillsätta en utredning som skall se över de samman-tagna effekterna av alla vägrelaterade skatter, dvs.också verkningarna av fordonsskatter. Utskottetavstyrker med det anförda även motion Sk659.FordonsskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om slopadfordonsskatt för veteranfordon (traktorer,hus- och släpvagnar), slopad vägavgift påtunga veteranfordon och översyn avfordonsskatterna.Jämför reservationerna 20 (m), 21 (fp) ochsärskilt yttrande 4 (kd).MotionerI motion Sk324 av m.fl. (fp) yrkande16 begärs att regeringen återkommer till riksdagenmed förslag om hur fordonsskatterna kan användas föratt underlätta ett mer miljövänligttransportväsende.I motion Sk664 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om att avskaffavägavgiften på tunga veteranfordon.I motion Sk1009 av och () yrkas att skall besluta omatt slopa fordonsskatten för veterantraktorer.I motion T212 (yrkande 16) av m.fl.(kd) begärs att regeringens förslag om höjdfordonsskatt på äldre dieseldrivna personbilar skallavvaktas till dess att den aviserade översynen avvägtrafikrelaterade skatter är slutförd. I motionen(yrkande 17) begärs förslag om slopad fordonsskattoch vägavgift för veteranlastbilar i enlighet medTrafikbeskattningsutredningens förslag.I motion Sk645 av () begärs enöversyn av fordonsskatten på dieseldrivnapersonbilar. Motionären anser att skillnaden ibeskattning mellan äldre och nyare dieselbilar skalljämnas ut.I motion Sk720 av m.fl. (c, mp)begärs att fordonsskatten avskaffas för traktorer,hus- och släpvagnar som är eller äldre samtatt tunga veteranfordon skall befrias frånvägavgifter.I motion Sk1011 av () anförs attmiljörelateringen av skattesystemet måste blitydligare. Höga bensinpriser stimulerar till bilarmed lägre bränslekonsumtion men också fordonsskattenmåste ses över, anser motionären.Bränslekonsumtionen måste bli den styrande faktornnär det gäller miljöklassindelning och fordonsskatt.I motion Sk722 av () föreslås ettfordonsskattesystem för bussar som är differentieratutifrån mängden avgasutsläpp (yrkande 1). Diffe-rentieringen bör enligt motionären grunda sig på demiljöklasser för motorer till tunga fordon som finnsinom EU, det s.k. euroklassystemet. Ett lämpligttillfälle att utreda frågan är i samband med denöversyn av trafikrelaterade skatter som regeringenaviserat och som just syftar till att ökamiljöstyrningen av vägtrafikbeskattningen (yrkande2).Utskottets ställningstagandeMotorcyklar, personbilar, lastbilar och bussar somenligt bilregistret är av en årsmodell som är 30 åreller äldre undantogs från skatteplikt den 1 januari1985. Skälet var att göra det lättare att innehaveteranfordon av berörda slag. Befrielsen avsågursprungligen fordon av modell eller äldre.Den 1 juli 1994 infördes en rullande 30-årsgräns(prop. 1993/94:181, bet. 1993/94:SkU27).När det gäller den utvidgning av skattebefrielsensom föreslås i motionerna Sk1009 och Sk720 villutskottet framhålla att avsikten medskattebefrielsen för vissa veteranfordon inte harvarit att uppställa någon allmän regel om befrielsefrån fordonsskatt för fordon som är elleräldre. Motionsyrkanden om en utvidgning avskattebefrielsen till traktorer, och släp-vagnar avslogs mot denna bakgrund redan i sambandmed införandet av en rullande 30-årsgräns. Utskottethar också avstyrkt förslag om enskattebefrielse för äldre traktorer (bet.1996/97:SkU16, 1997/98:SkU18, 1999/2000:SkU16 och 2000/01:SkU1).Utskottet vidhåller denna uppfattning ochavstyrker därmed motionsyrkandena om att utvidgaskattebefrielsen.Fr.o.m. avskaffadesskattebefrielsen för veteranlastbilar eftersom denvar för generellt utformad för att vara förenlig medEU:s direktiv på området. I stället infördesbestämmelser om att lastbilar som är av en årsmodellsom är eller äldre skall befrias frånfordonsskatt om fordonen inte är vägavgiftspliktigasamt från vägavgift under förutsättning att de inteanvänds i yrkesmässig trafik (prop. 2000/01:31, bet.2000/01:SkU11). Motionerna Sk664, T212 yrkande 17och Sk720 delvis är enligt utskottets meningtillgodosedda genom de lagändringar som nyligenvidtagits. Motionerna avstyrks därför.Fordonsskatten för dieseldrivna personbilar av1993 års modell och äldre har fr.o.m. den 1 januari2001 höjts till samma nivå som gäller för nyaredieseldrivna personbilar. Den återståendeförsäljningsskatten på lätta lastbilar och bussarsamt motorcyklar har avskaffats fr.o.m. den 20september (bet. 2000/01:FiU1, SkU1y). MotionSk645 får därmed i allt väsentligt ansestillgodosedd och avstyrks därmed. Även yrkande 16 imotion T212 avstyrks.I budgetpropositionen för aviseras att enutredning kommer att tillsättas med uppgift att ökamiljörelateringen av vägtrafikbeskattningen.Avsikten är att genomföra en analys av desammantagna effekterna av alla vägrelateradeskatter, dvs. hänsyn skall också tas tillverkningarna av fordonsskatter m.m. Målsättningen äratt öka trafikbeskattningens samlade miljöstyrningoch att vägtrafiken därmed skall betala sinasamhällsekonomiska kostnader. Utskottet konstaterarsåledes att ett noggrant utredningsarbete planerassom bl.a. skall ta ställning till sådana aspektersom förs fram i motion Sk324. Med hänsyn härtillanser utskottet att något tillkännagivande tillregeringen med anledning av motionen inte behövs.Motionen avstyrks.Fordonskatten på tunga dieseldrivna bussar höjdesden och skatten viktdifferentieras påsamma sätt som redan sker för tunga lastbilar,vilket innebär att bussarna indelas i olikaskatteklasser beroende på vikt och antalet axlar(bet. 1999/2000:FiU1, SkU1y). Utskottet är inteberett att föreslå någon ändring när det gällerfordonsskatten på bussar och avstyrker därmed ävenmotion Sk722.Miljöskatt på flygUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden ommiljöskatt på flygbränsle som används ikommersiell trafik och på bränsle som användsför privat nöjesflygning.Jämför reservationerna 22 (v), 23 (mp) och särskiltyttrande 5 (v)Gällande bestämmelser, m.m.Mineraloljedirektivet (92/81/EEG) innehåller ettantal tvingande respektive fakultativa undantag frånbeskattning, bl.a. avseende flygbränsle för yrkes-mässig trafik och för yrkesmässig sjöfart på inrevattenvägar. Enligt mineraloljedirektivet skallflygbränsle som används i kommersiell trafikundantas från skatt. (Denna bestämmelse ärtvingande.) Artikel 8.4 i direktivet ger ocksåmedlemsstaterna en möjlighet att skattebefriabränsle som används för privat nöjesflygning, vilketbl.a. utnyttjat.Under åren 1989-1996 beskattades inrikesflygtrafik i (lagen om miljöskatt på inrikesflygtrafik). Skatten infördes för att minska flygetsutsläpp av kolväten och kväveoxider. Senareutvidgades skatten till att också omfattaflygbränsle. Skattskyldig var flygplanets ägare.Systemet med miljöskatt på luftfart avvecklades pågrund av att skatten inte var förenlig medgemenskapslagstiftningen, dvs.mineraloljedirektivet.I kommissionens förslag till direktiv om enomstrukturering av gemenskapens regler förbeskattning av energiprodukter KOM (97) 30 skallkommersiellt flygbränsle undantas från beskattningså länge sådana produkter är undantagna frånbeskattning enligt internationella åtaganden.Undantaget kan begränsas till jetbränsle(flygfotogen). Dessutom behöver undantaget intetillämpas inom medlemsstaten och inte heller mellantvå medlemsstater om bilateralt avtal har slutits.Minimiskattenivån behöver i sådant fall interespekteras. (Som tidigare anförts har man inom EUännu inte lyckats nå en överenskommelse rörandedirektivet. )presenterade kommissionen i ettmeddelande till bl.a. rådet och Europaparlamentetresultaten från en oberoende studie om vilkaeffekter en skatt på kommersiellt flyg kan komma attfå (Beskattning av bränsle för luftfartyg (2000)110 slutlig).Kommissionen anser att dess förslag om att tillåtamedlemsstaterna att på frivillig basis beskattabränsle som används för inrikesflygningar eller,genom bilaterala överenskommelser, för flygningarinom gemenskapen samt att internationellt arbeta föratt en sådan skatt införs globalt är berättigat ochbör antas.Resultaten från undersökningen bekräftar också,menar kommissionen, vad kommissionen tidigare kommitfram till i denna fråga, nämligen att det avhuvudsakligen ekonomiska skäl varken skulle varagörligt eller önskvärt för gemenskapen i dess helhetatt införa skatt på bränsle förluftfartyg endast för EU-lufttrafikföretagsflygningar inom gemenskapen. Denna slutsats kvarstårockså mot bakgrund av andra undersökningsresultatsom visar att effekterna på miljön av en sådanensidig åtgärd skulle bli väsentligt mindreomfattande än om alla flygningar, dvs. såväl inomsom utom gemenskapen, skulle omfattas av skatten.Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att inära samarbete med kommissionen och inom ramen förICAO ()intensifierar arbetet för att skatt på flygbränsleeller andra instrument med liknande verkan skallinföras globalt. Särskilt angeläget är detta underupptakten till 33:e församling, som skall ägarum hösten 2001.MotionerI motionerna T641 av m.fl. (v) ochSk641 av Per m.fl. (mp) tas frågan ommiljöbeskattning av flygtrafik upp.Motionärerna bakom motion T641 anför attChicagokonventionen om bilaterala luftfartsavtalmåste omförhandlas för att möjliggöra en beskattningav flygbränsle. bör därför som enskild statoch via EU driva frågan om beskattning avflygtrafiken i (yrkande 3). bör göraett uttalande om att flyget skall beskattas så attprisnivån för flygresor leder till att de nationellamiljömålen och de transportpolitiska målen nås(yrkande 4). Vidare föreslås ett uttalande om attregeringen bör initiera och driva förslag omgemensamma miljöskatter på flyget inom EU. Dengemensamma skatten skall ligga på en miniminivå somger enskilda medlemsstater möjlighet att gå längreoch införa högre skatter (yrkande 5). Regeringen börockså, menar motionärerna, redogöra förriksdagen om hur frågan om gemensamma miljöskatterpå flyget drivs i EU (yrkande 6) samt återkomma tillriksdagen med förslag om skatt på flygfotogen ochflygbensin för det privata nöjesflyget, dvs. ta bortdet nuvarande undantaget för privatflyget (yrkande8).I motion Sk641 begärs att regeringen skall utredafrågan om att införa miljöskatter på flygtransporter(yrkande 1). Enligt motionärerna är det orimligt attflyget som enda transportslag går fri frånbeskattning. Flyget måste ta sitt miljöansvar ochdet är hög tid att utsläppen från flygtrafikbeskattas. För att detta ska bli möjligt måsteregeringen aktivt driva frågan i EU och i inter-nationella organ, t.ex. , om ett införande av enmiljörelaterad skatt på flygbränsle och/ellerflygresor (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeI likhet med motionärerna anser utskottet att enviktig princip för att styra mot miljömålen är attsamtliga transportslag så långt som möjligt bär sinasamhällsekonomiska kostnader. Det är dock viktigtatt de styrmedel som används får avsedda positivaeffekter på miljön utan att det leder tillkonkurrenssnedvridningar nationellt ellerinternationellt. bär flyget inte fullt ut sinamiljökostnader eftersom flygbränsle som används ikommersiell lufttrafik är undantaget från skatt.Frågan om att utsträcka punktskatterna påmineraloljor till att också omfatta flygbränsle äremellertid tillbaka aktuell inomEU. Även inom har arbetet med civil luftfartoch miljö pågått . harföreslagit att nuvarande undantag skall bestå sålänge sådana produkter är undantagna frånbeskattning enligt internationella åtaganden. Skäletär att det av huvudsakligen ekonomiska skäl varkenskulle vara görligt eller önskvärt för gemenskapen idess helhet att införa skatt på bränsleför luftfartyg endast för EU-lufttrafikföretagsflygningar inom gemenskapen. Även effekterna påmiljön kommer att bli jämförelsevis begränsade,såvida inte alla flygningar till alla destinationerbeskattas. Denna inställning delas även avEuropaparlamentet. Kommissionens förslag öppnar docken möjlighet för de medlemsstater som så önskar attta ut skatt på flygbränsle som används för inhemskaflygningar eller, genom bilaterala överenskommelser,för flygningar inom gemenskapen. Vidarerekommenderar kommissionen medlemsstaterna att inära samarbete med kommissionen intensifiera sinaansträngningar inom ramen för för att bana vägför en internationell lösning.Enligt utskottets mening finns det anledning attavvakta utvecklingen när det gäller denna fråga.Det skall också tilläggas att möjligheterna attinföra olika marknadsbaserade styrmedel, främstfrågan om att etablera ett handelssystem förutsläppsrätter, utreds inom . Såväl somEU är pådrivande i detta arbete.Sveriges (och andra medlemsstaters) sätt attskattebefria bränsle som används för privatnöjesflyg har förlängts. Utskottet finnerinte skäl att bifalla motionsyrkandet om attavveckla detta undantag.Då någon åtgärd från intekan anses aktuell avstyrker utskottet motionerna.Alkohol- och tobaksbeskattningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om sänktaalkoholskatter samt yrkanden om att riksdagenskall göra uttalanden om att skattepolitikenskall garantera ett högt pris påalkoholdrycker, att en särskildalkoholskadeavgift skall tas ut och attpriset på tobaksvaror skall stiga i takt medprisutvecklingen på andra varor.Jämför reservation 24 (m).Gällande bestämmelserSveriges medlemskap i föranledde förändringar ibeskattningen av alkoholhaltiga drycker. Denprogressiva skatteskala som infördes harersatts av en i princip proportionell beskattningefter alkoholhalt.I förhandlingarna om medlemskap i fick Sverigeen treårig övergångsperiod (t.o.m. den 1 januari1998) under vilken en reducerad skattesats skulle fåtillämpas för öl med en alkoholhalt som inteöverstiger 3,5 volymprocent. I syfte att förstärkastimulansen för en övergång till alkoholsvagaredrycker och motverka den ökande gränshandelngenomfördes dock en omläggning till en enhetlig(lägre) skatt på öl redan den 1 januari 1997.Samtidigt höjdes alkoholgränsen för nollbeskattat ölfrån 2,25 volymprocent till den övre gränsen inom EUför tillämpning av reducerade skatter på öl, dvs.2,8 volymprocent. För att uppnå en oförändradkonsumtionsvolym av ren alkohol höjdes också skattenpå sprit (prop. 1996/97:1, bet. FiU1).Skattesatsen på öl över 2,8 volymprocent är 1,47kr för varje volymprocent alkohol och liter. Vid enalkoholhalt på är skatten /liter (snittetför samtliga EU-länder är /liter).Skatten på lättvin tas ut i "trappsteg" och uppgårtill /liter för vin över 8,5 upp till 15volymprocent (ca 4 gånger högre än genomsnittet inomEU).Skatten på starksprit är ca (ca 3 gånger högre än genomsnittet inom EU).Den 1 augusti 1998 sänktes styckeskatten påcigaretter från till . höjdesden del av skatten som är relaterad tilldetaljhandelspriset från till . Förskatten på cigaretter innebär det en sänkning med14 %. Systemet för automatisk uppräkning avpunktskatterna på alkohol och tobak har slopatseftersom en automatisk uppräkning inte föregås avnågon prövning från lämplighetssynpunkt (prop.1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20). Det ansågslämpligare att skattesatserna i stället omprövas ivanlig ordning med lämpliga mellanrum och avvägs medhänsyn även till andra omständigheter änförändringarna i penningvärdet.Den 1 juli 1998 trädde lagen (1998:506) ompunktskattekontroll av transporter m.m. av alkohol-och tobaksvaror och mineraloljeprodukter i kraft.Den nya lagen har gett tullen utökade befogenheteratt kontrollera yrkesmässiga vägtransporter avsådana varor. Tullmyndigheterna har också gettsbefogenhet att undersöka om postförsändelser(kommersiella och privata) från andra EU-länderinnehåller alkohol- eller tobaksvaror.Den 1 januari 2001 trädde en ny lag om straff försmuggling i kraft. Som ett led i kampen mot dengrova brottsligheten innehåller lagen en särskildstraffskala för grov olovlig befattning medsmuggelgods.MotionerI motion Sk1015 av m.fl. (s)framhålls att priset på alkoholdrycker är ett av deviktigaste instrumenten för att begränsakonsumtionen och därmed alkoholskadorna. Det ärdärför, menar motionärerna, nödvändigt med enstrategisk alkoholpolitik där skattesänkningar inteär ett alternativ (yrkande 1). Enligt WHO:s EuropeanAlcohol Action Plan bör länderna utveckla enskattepolitik som garanterar ett högt realpris påalkohol. Motionärerna anser att iEuropasamarbetet skall verka för en implementeringav denna plan och stimulera andra länder att ocksåutnyttja skatten som en konsumtionsdämpande faktor(yrkande 2).I motion So300 av m.fl. (m) begärsen sänkning av alkoholskatterna för att motverkagränshandel och illegal handel med vin, sprit och ölsamt för att rädda den inhemska bryggerinäringen(yrkande 18).Även i motionerna Sk674 av och () och Sk732 (yrkande 6) av och () begärstillkännagivanden om sänkta alkoholskatter.Motionärerna bakom motion Sk674 begär en fortsattanpassning av den svenska ölskatten så attlikvärdiga konkurrensvillkor gentemot omvärldenuppnås, och motionärerna bakom Sk732 anser att denuvarande höga skatterna på öl och andra alko-holdrycker gynnar handeln med svartsprit till menför bl.a. restaurangnäringen.I motion Sk774 av och (kd) föreslås att en särskildalkoholskadeavgift skall tas ut påalkoholhanteringen och placeras i en särskild fond(alkoholskadefond). Avgiften skall tas ut iproducent-, detaljist- och konsumentledet. Fondensmedel bör kunna bidra till att finansiera dealkoholrelaterade skadorna inom sjukvård,polisväsende och kriminalvård.I motion So335 av m.fl. (mp) begärsett tillkännagivande om vikten av att regeringenföljer prisutvecklingen på tobaksvaror och genomreglering av tobaksskatten ser till att prisetåtminstone stiger i takt med övrig prisutveckling(yrkande 2).ÖvrigtRegeringen har i den nationella handlingsplanen föratt förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20)föreslagit åtgärder för att Sverigefortsättningsvis, även vid höjda införselkvoter,skall kunna behålla målet om att begränsa alkoholensskadeverkningar och verka för att minska den totalaalkoholkonsumtionen.