bet · GO01UU7 · 2001-02-22 00:00:00 — Vid antogs resolutioner om handikappadesrättigheter. Även högkommissarien för mänskligarättigheter har krävt klarlägganden om vad som krävsför att stärka funktionshindrades möjligheter attåtnjuta sina mänskliga rättigheter. Få länder ochhandikapporganisationer rapporterar om kränkningar,och för att kunna bryta tystnaden är det därförviktigt att fördjupa kunskapen om mänskligarättigheter och människor med funktionshinder.Utskottet konstaterar att utbildningssystemet isynnerhet i har utvecklatsmycket negativt . Påmånga ställen har skolorna stängts av ekonomiskaskäl. Det gäller inte minst i krigshärjade områden.I andra länder som t.ex. , ochKazakstan har budgetnedskärningarna varit stora ochomfattande. Föräldrar kan inte längre lita på attskolsystemet ger deras barn den utbildning debehöver. Familjer måste i många fall betala för denundervisning som var gratis. Fattigafamiljer får allt svårare att skicka sina barn tillbåde förskola och skola.Den har i grannlandssamarbetet,i , i EU och fört en dialog ombarnens rätt till gratis grundskoleutbildning enligtbarnkonventionen. Betydelsen av detta är, enligtutskottets mening, mycket stort för demokratinslångsiktiga utveckling. etablerades enparlamentarisk arbetsgrupp under Nordiska rådet.Gruppens arbetsuppgifter är att sprida informationom barnens situation i de nordiska närområdena(och nordvästra ) och attframställa rekommendationer för nordiska initiativinom området. antog 1997 enrekommendation där uppmanadesatt utarbeta en översiktsrapport över vad som görsoch en handlingsplan för att förbättra barns ochungas situation i närområdet. Översiktsrapporteninnehåller upplysningar från de nordiska länderna omhur det bi- och multilaterala biståndet stöder ensocial utveckling med tonvikt på barn och unga inärområdet.Utskottet konstaterar att beräknat att detfinns en miljon barn på institutioner i Öst- ochCentraleuropa, nuvarande och delar avCentralasien, inte sällan för att föräldrarna inteanser sig kunna ta hand om barnen eller attmyndigheterna anser dem olämpliga. Fysiskt ochmentalt handikappade barn har det mycket svårt idessa länder. Ett av de stora problemen medinstitutionsbarnen är att de ofta helt förlorar allkontakt med sina föräldrar och får stora svårigheteratt anpassas till ett liv ute i samhället. Sverigeger stöd till för arbetet med att verka föratt barnens rätt till sina föräldrar respekteras ibarnkonventionens anda.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion1999/2000:U221 (kd) yrkandena 9 och 11 kan besvaras.Beträffande barns rätt till skola vill utskottet därutöverframhålla att det fäster stor vikt vid utbildningenskvalitet. Inte sällan kan brister härvidlagkonstateras och detta är en punkt där målen frånbarntoppmötet inte uppnåtts. Enligt utskottetsuppfattning finns det anledning att överväga påvilket sätt man skall kunna nå dessa mål.Barn i EU och i kandidatländernaI motionerna 2000/01:U630 yrkande 9 (kd) och2000/01:U801 (m) behandlas barnens situation i EUoch i kandidatländerna.Utskottet konstaterar att det svenskaordförandeskapet betonat vikten av att EU har ensamlad strategi mot människohandel. En strategiskall innehålla såväl lagstiftningsåtgärder ochpolissamarbete, som finansiering av projekt motkvinno- och barnhandel, och samarbete med länder sominte är medlemmar i . Kandidatländerna kommer attbjudas in till en diskussion om åtgärder motmänniskohandel. arbetar för att EU får engemensam definition av människohandel och gemensammastraffsatser. Barnfrågor är också i vissa fallaktuella i EU:s pågående utvidgningsförhandlingar.I det pågående arbetet med en vitbok omungdomspolitiken och ungdomars levnadssituation iEuropa arbetar aktivt för att betonavikten av ungdomars inflytande inom unionen ochungdomars egna initiativ i sin utveckling.Utskottet har inhämtat att kommer attarbeta för att EU skall ha en framträdande roll vidde konferenser och möten som FN arrangerar under2001. Konferenserna har alla ett gemensamt syfte:att motverka fattigdom och att bygga upp struktureroch partnerskap för en långsiktig ekonomiskutveckling som gynnar fattiga kvinnor, män och barn.Utskottet har ovan konstaterat att för närvarandepågår både nationellt och internationelltförberedelserna för uppföljningen av barntoppmötet.Sverige avser att ha en aktiv dialog och möten medkandidatländerna under denna förberedelseprocess.Detsamma gäller inför diskussionerna vidKommissionen för mänskliga rättigheter (MRK) kringårets resolution om barnets rättigheter.Utskottet konstaterar att sedan i har fattigdomsbekämpningblivit en allt mer uttalad målsättning förorganisationens verksamhet. EU:s s.k.Köpenhamnskriterier, som antogs 1993, ligger tillgrund för utvidgningsdialogen inom EU. Situationen ivarje enskilt land får avgöra vilka frågor sombehöver uppmärksammas. I några fall har det ställtsdirekta krav på att situationen för barn, t.ex. påinstitutioner, måste förbättras.I samarbete med enskilda organisationer genomförsviktiga insatser på nationell, regional och globalnivå vad gäller fattigdomsbekämpning. bidrarockså till uppföljningen av FN:s världskonferensergenom stöd till de fackorgan som inom FN ansvararför respektive konferens.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2000/01:U630 (kd) yrkande 9 och2000/01:U801 (m) kan besvaras.Handel med kvinnor och barnI motionerna 1999/2000:A804 yrkande 27 (kd) och2000/01:U404 (c) yrkande 10 behandlas handeln medkvinnor och barn.Utskottet kan konstatera att antogsflera viktiga instrument för att förhindra handelmed människor. deltog aktivt i dessaförhandlingar. I FN antogs ett tillägg tillKonventionen om organiserad brottslighet, ettprotokoll för att hindra, förbjuda och straffahandel med människor, särskilt gällande kvinnor ochbarn. Utskottet menar att det är särskilt välkommetatt det nu finns en definition på människohandel,som kommer att underlätta att definiera brott ochvidta åtgärder mot de personer som begår brotten.Ett beslut om stärkande av insatser för att bekämpamänniskohandel antogs av ministerråds möte inovember 2000. Statens primära ansvar betonas liksomnödvändigheten att angripa problemen på ettintegrerat och samordnat sätt. Inom EU pågår ettarbete för att stärka brottsoffrens ställning. Idetta arbete är barn utpekade som en särskilt viktiggrupp och det är ambition att under detsvenska ordförandeskapet verka för att barnensutsatta situation särskilt uppmärksammas. För attförbättra flickors situation stöder Sida åtgärder ien rad länder som syftar till att öka andelenflickor som får tillgång till grundskoleutbildning.Sverige verkar också inom ramen för detinternationella utvecklingssamarbetet för förbättradinformation till flickor om sexuell och reproduktivhälsa.Utskottet har inhämtat att isitt betänkande kommer att föreslå att det införssärskilda bestämmelser om straffansvar förmänniskohandel för sexuella ändamål och för handelmed barn för sexuella ändamål. Dessa kommer attutformas i nära anslutning till en inom FNbeslutad konvention om gränsöverskridande ochorganiserad brottslighet och ett tilläggsprotokollom människohandel. Vid ett möte i mellanEU:s justitie- och inrikesministrar enades man omatt snabbt driva fram en samlad strategi motmänniskohandel. En sådan strategi skall innehållasåväl lagstiftningsåtgärder och polissamarbete, somfinansiering av projekt mot kvinnohandel ochsamarbete med länder som inte är medlemmar i kommer att bjudas in till endiskussion om åtgärder mot människohandel.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 1999/2000:A804 (kd) yrkande 27 och2000/01:U404 (c) yrkande 10 kan besvaras.Barns och ungdomars rättigheter i detinternationella arbetetI motion 2000/01:U206 (fp) yrkande 18 behandlasbarns och ungdomars rättigheter.Utskottet konstaterar att fortsätter attarbeta aktivt med den strategi som antogs 1999 ochsom syftar till att genomföra ialla dess delar. Viktiga inslag i detta arbete,utöver det nationella arbetet, är att verka för etttydligt barnperspektiv i biståndsarbetet och annatinternationellt solidaritetsarbete. finnsett barnnätverk inom Sida bestående av handläggarepå de olika enheterna. Sida har även utarbetat ettpositionspapper "Barnets rättigheter i bilateraltutvecklingssamarbete". utgör barnets rätt ettviktigt element i både det bilaterala och detmultilaterala samarbetet.Som en av initiativtagarna till barntoppmötetfortsätter att spela en aktiv roll iförberedelsearbetet inför uppföljningen avbarntoppmötet . Prioriterade frågori detta arbete är de fyra grundprinciperna ibarnkonventionen.Därmed anser utskottet att motion 2000/01:U206 (fp)yrkande 18 kan besvaras.Utskottet konstatera vidare att Guatemalavisserligen ratificerat men intelyckats få den omsatt i landets inhemska lagar.Det svenska biståndssamarbetet i ärinriktat på att stödja genomförandet avfredsavtalen, vilka undertecknades i december 1996.En stor del av det svenska biståndet kanaliserasgenom UNDP och FN:s särskilda fredsmission Minuguaoch utgår från de prioriteringar som fastställs ifredsprocessen. I fredsavtalen uppmärksammasspeciellt barnens situation och vikten av dessafrågor lyfts fram och att kommeratt genomsyra landets lagar.Därmed anser utskottet att motion 2000/01:U209 (m)kan besvaras.Skadligt barnarbeteFrågan om barnarbete tas upp i motionerna1999/2000:U637 (s), 2000/01:U404 (c) yrkande 12 och2000/01:U659 (s).Utskottet kan konstatera att aktivt driverdet internationella arbetet kring skadligtbarnarbete. Barnarbetsfrågan uppmärksammas särskilti den översyn av barnfrågor i det internationellautvecklingssamarbetet som håller på att utarbetas.Frågan om utsatta barn ingår som ett mål frånbarntoppmötet och finns med i det svenskaarbetet inför uppföljningen i FN:s generalförsamling2001. Arbetet med ratificering av ILO-konventionenom de värsta formerna av barnarbete pågår. Vissaformer av befintlig lagstiftning måste ändras innanen ratificering kan ske.Enligt finns det ca 250 miljoner barn i åldern5-14 år som arbetar i , ochLatinamerika. Siffrorna inkluderar intehushållsarbete i det egna hemmet, vilket gör attmånga flickors arbetsinsatser inte räknas in istatistiken. Majoriteten av världens barnarbetare -- finns inom jordbruket. De flesta av demarbetar tillsammans med sina familjer på småfamiljejordbruk. Flickor som arbetar ihushållssektorn tillhör de barnarbetare som far mestilla. Många arbetar upp till ,ibland får de ingen lön utan endast mat och husrum,och misshandel och sexuella övergrepp är vanliga.Utskottet konstaterar vidare att regeringen arbetarinom alla relevanta organisationer för konkretaförbättringar för de miljontals barn som utför fördem själva skadligt arbete. deltar aktivtbåde i det normativa arbetet och i operationellainsatser mot skadligt barnarbete. Ett exempel är detinternationella som är ettsamarbete mellan , och Unicef.Programmets mål är att skapa insatser som anpassasefter varje lands behov. samfinansierardetta projekt med några storabiståndsorganisationer. Även svenska multinationellaföretag har i flera fall utarbetat och antagit enkonkret politik mot skadligt barnarbete.Därmed anser utskottet att motionerna 1999/2000:U637(s), 2000/01:U404 (c) yrkande 12 och 2000/01:U659(s) kan besvaras.Avslutande synpunkterFokus vid barntoppmötet låg på frågor rörandebl.a. utbildning, hälsovård och sanitära frågor. Idagens problemspektrum, som i stor utsträckningavspeglas i ovan behandlande motioner, intar de merarenodlat sociala frågorna en mer framträdande plats.Enligt utskottets uppfattning vore det av värde omdet internationella samfundet kunde bidra till attstärka barnets ställning också i dessa avseenden. beträffande barnsoldater och barn iväpnade konflikteratt förklarar motionerna 1999/2000:U627,1999/2000:U642, 2000/01:U404 yrkande 11,2000/01:U635 yrkandena 8 och 9 samt2000/01:Sf274 yrkande 19 besvarade med vadutskottet anfört,2. beträffande kommersiell sexuellexploatering av barnatt förklarar motion 1999/2000:So481 yrkandena 2och 4 besvarad med vad utskottet anfört,3. beträffande barnfrågorna i deinternationella organisationernas arbeteatt förklarar motion 1999/2000:U221 yrkandena 1,2, 6, 10 samt 15-17 besvarad med vad utskottetanfört,4. beträffande barnfrågor i östsamarbetetoch i Östersjösamarbetetatt förklarar motionerna 1999/2000:U2213 och 7, 2000/01:U509 yrkande 12 och2000/01:U802 besvarade med vad utskottet anfört,5. beträffande barns rätt till föräldraroch skolaatt förklarar motion 1999/2000:U221vad utskottet anfört,6. beträffande barn i EU och ikandidatländernaatt förklarar motionerna 2000/01:U630 yrkande 9och 2000/01:U801 besvarade med vad utskottetanfört,7. beträffande handel med kvinnor ochbarnatt förklarar motionerna 1999/2000:A804 yrkande 27och 2000/01:U404 yrkande 10 besvarade med vadutskottet anfört,8. beträffande barns och ungdomarsrättigheter i det internationella samarbetetatt förklarar motion 2000/01:U206yrkande 18 besvarad med vad utskottet anfört,9. beträffande barns rättigheter iGuatemalaatt förklarar motion 2000/01:U209besvarad med vad utskottet anfört,10. beträffande skadligt barnarbeteatt förklarar motionerna 1999/2000:U637,2000/01:U404 yrkande 12 samt 2000/01:U659 besvarademed vad utskottet anfört.Stockholm den 22 februari 2001På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (),(), (), HolgerGustafsson (kd), (), (), (), (), MuradArtin (v), (), (), (), (), (), (), EvaZetterberg (v) och ().