bet · GP01FÖU1 · 2001-11-20 00:00:00 — Det är angeläget att Försvarsmaktenfortsätter sin strävan att öka andelen kvinnligayrkesofficerare.Under våren 2001 uppmärksammade Försvarsmakten enbrist i personalredovisningssystemet för antaletcivilanställda årsarbetare. Myndighetensårsredovisning innehåller därför felaktigheter.Under 2000 minskade antalet civilanställda iFörsvarsmakten i realiteten från ca 8 800 till ca 8500 årsarbetare vilket är ca 50 färre än planerat.Genomsnittsåldern har varit densamma somunder 1999, dvs. Regeringen befarar attåldersstrukturen åter kan komma att försämras tillföljd av det anställningsstopp som Försvarsmaktenbeslutat med anledning av det ansträngda ekonomiskaläget. Regeringen anser det angeläget attFörsvarsmakten återupptar åtgärderna för attförbättra åldersstrukturen.Vid utgången av 2000 fanns ca 16 400reservofficerare (1999 ca 17 600). Av dessa hade ca8 000 tecknat tjänstgöringsavtal enligt 1994 årsreservofficersförordning. Försvarsmakten bedömer attantalet reservofficerare kommer att minska med ca 3000 de närmaste åren.Under 2000 har ca 125 reservofficerare tjänstgjorti grundorganisationen (1999 ca 60), vilket är 25fler än planerat. Försvarsmakten bedömer att antaletkommer att öka till ca 140 . Regeringenanser det väsentligt att behålla denna stigandetrend.Den internationella verksamheten har även under2000 varit betydande. Försvarsmakten har anpassatsina arbetsformer och sin personalfunktion tilldetta. har ca 350 yrkesofficeraretjänstgjort utomlands. Av Försvarsmaktensdelårsrapport för framgåratt de ekonomiska åtstramningarna kan komma att geen negativ påverkan på rekryteringen tillutlandsstyrkan och på yrkes- och reservofficerarnastilltro till Försvarsmakten. Vidare menarFörsvarsmakten att det är angeläget att snabbt lösafrågan om ersättningspersonal förtotalförsvarspliktiga, dvs. den personalkategori somFörsvarsmakten tidigare benämnt visstidsanställdasoldater och sjömän.Lönekostnaderna översteg de planerademed ca . (Försvarsdepartementet) har funnit att den totalalöneökningen inom Försvarsmakten, mätt på identiskaindivider, överstigit den genomsnittliga ökningeninom staten i sin helhet. Mot bakgrund av avgångarnabland flyg- och helikopterförare samt tekniskpersonal anser regeringen att det varit motiveratmed riktade åtgärder för denna personal. Regeringenvill dock ändå framhålla att det är ytterstangeläget att den totala lönebildningen sker inomramen för tillgängliga resurser så att den inteleder till sådana omplaneringsbehov som varit falletunder . För att uppnå dettakrävs det enligt regeringen att Försvarsmaktenskapar säkra metoder för att kostnadsberäkna deavtal som ingås. Regeringen utgår vidare från attFörsvarsmakten vidtar nödvändiga åtgärder för attmyndighetsledningens lönepolicy skall genomsyra denlokala lönebildningen.Enligt regeringens mening bör en analys av denpersonella utvecklingen ingå i den fortlöpandeuppföljning av personallägesutvecklingen somFörsvarsmakten gör och som (Försvarsdepartementet) tar del av.Totalförsvarspliktig personalUnder 2000 har ca 17 000 totalförsvarspliktiga somfullgör värnplikt ryckt in för grundutbildning.Andelen som inte fullföljer grundutbildningen, , har ökat något jämfört med . I bl.a. Bodenhar Försvarsmakten tillsammans med genomfört ett projekt i syfte att minskaavgångarna. har 270 kvinnor fullgjort sinvärnpliktsutbildning.JämställdhetEtt aktivt arbete har inletts för att kvinnligatotalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt ochkvinnliga officerare skall ha tillgång tilluniformer i rätt storlek samt att deras särskildabehov blir tillgodosedda.Under 2000 har ett nätverk för kvinnligavärnpliktiga skapats. Syftet är att uppmuntra ochmöjliggöra att kvinnliga värnpliktiga samarbetar föratt kunna påverka sin egen arbetsmiljö samt att varaett stöd till varandra.Sexuella trakasserierUnder 2000 har förbands- och skolchefer utbildats.Dessutom har ett stort antal rådgivare utbildats föratt kunna stödja förbandscheferna i arbetet motsexuella trakasserier. Rådgivarnas närvaro har imånga fall bidragit till en mer öppen dialog omproblemet och att flera fall av trakasserier harkommit fram så att åtgärder kunnat vidtas.Rådgivarna är starkt bidragande till en bättrearbetsmiljö.Rasism och främlingsfientlighetUnder 2000 har ett utbildningspaket i etik,ledarskap och folkrätt arbetats fram.Utbildningspaketet har distribuerats till samtligaförband för att användas i utbildningen av såvältotalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt somanställd personal.MiljöarbeteFörsvarsmakten har regeringens uppdrag att införaett miljöledningssystem i hela organisationen underinnevarande år.Miljöutbildningen inom Försvarsmakten harfortsatt.Arbetet med att begränsa utsläppen efterförbränning av fossila bränslen har fortsatt, liksomarbetet med att begränsa användningen ochspridningen av miljöskadliga ämnen. Ävenutvecklingen av blyfri ammunition har fortsatt.Försvarsmakten har fortsatt kartläggningen ochundersökningen av farliga lämningar efter tidigareverksamhet. Sanering av områden pågår i enlighet medden av myndigheten upprättadeefterbehandlingsplanen. Runt flottiljflygplatsernapågår bullerisolering av bostäder i enlighet med vadsom bestämts i miljöprövningarna.Försvarsmakten är fortsatt aktiv i detinternationella försvarsmiljöarbetet. På regeringensuppdrag fortsätter Försvarsmaktenförsvarsmiljöprojekten i , ochLitauen.I april 2001 bemyndigade regeringen ingå ett försvarsmiljöavtal med den ryskaförsvarsmakten.Under 2001 har verksamhet som avser införandet avett miljöledningssy-stem prioriterats.Regeringen konstaterar att Försvarsmaktensmiljöarbete fortsätter att utvecklas på en godambitionsnivå.Försvarsmaktens omstruktureringRegeringen anför att avvecklingen av krigsförband ienlighet med försvarsbeslut, och andrabeslut åren därefter, i allt väsentligt är genomfördför alla förbandstyper utom fördelningsförbanden ochförsvarsområdesförbanden. Dessa förband beräknaskunna vara avvecklade vid utgången av 2004. Sammatidsperspektiv gäller för de förband som skallavvecklas i enlighet med beslut våren2000. För stridsfartygsförbanden gäller dock attvissa patrullbåtsförband kommer att avvecklas först20062010. Merparten av de förband som skallavvecklas inom flygvapnets lednings- ochunderhållsförband och övriga stridsflygförbandkommer att avvecklas redan 20022003.Försvarsmakten beräknar att avvecklingen av deorganisationsenheter som lades ned i enlighet medriksdagsbesluten kommer att varagenomförd vid utgången av 2001, dvs. i enlighet medregeringens beslut. Samma tidsförhållanden gäller debeslutade omlokaliseringarna.Försvarsmakten bedömer vidare att avvecklingen avfastigheter kommer att vara genomförd senast vidutgången av 2001. Detta gäller dock inte bl.a. vidAlmnäs, dvs. , och en delkustartillerianläggningar. Försvars-maktenframhåller att en del lokaler och övningsfält harbehållits för den nyamilitärdistriktsorganisationen.I mars 2001 redovisade regeringen ytterligaregrundorganisatoriska förslag för (prop.2000/01:113). På grundval härav lämnade regeringen ijuli genom en regleringsbrevsändring uppdrag åtFörsvarsmakten i dessa avseenden.Under 2001 har omstruktureringen av Försvarsmaktenfortsatt. I allt väsentligt fortlöper den i enlighetmed planeringen.Regeringen konstaterar att omstruktureringen avkrigsorganisationen/insatsorganisationen i huvudsakhar kunnat genomföras enligt planeringen. Ävenomstruktureringen av grundorganisationen genomförs,med något undantag, i enlighet med den av regeringenbestämda grundläggande tidsplaneringen.Ammunitions- och minröjning m.m.Sverige har och i olika sammanhangaktivt verkat för att minska den globalaanvändningen av främst antipersonella minor. Vidarehar tagit initiativ i internationellasamarbetsforum i syfte att begränsa användningen avandra typer av minor och ammunitionseffekter som kanförorsaka allvarliga skador på tredje man. Sverigebidrar till internationell s.k. humanitärminröjning.Under 2000 har Försvarsmakten fortsatt arbetet medatt förstöra antipersonella minor enligt den såkallade . Försvarsmaktens innehavär nu i princip förstört.Försvarsmaktens framtida fartygsunderhållRiksdagen har godkänt regeringens förslag tillinriktning av Försvarsmaktens framtidafartygsunderhåll (prop. 2000/01:53, bet.2000/01:FöU3, rskr. 2000/01:180). Beslutet innebäratt verksamheten vid örlogsvarv skallöverföras till i första hand civil industri eller,om detta inte är möjligt, till annanverksamhetsform. Hänsyn skall därvid tas tillbehovet av att nyproduktions- ochutvecklingskompetens hos civil varvsindustri kanbehållas och utvecklas samt av en rationellförbandsproduktion.Regeringen har beslutatkommittédirektiv (dir. 2001:02) för en särskildutredare avseende överlåtelse av verksamheten vidMuskö örlogsvarv till civil industri m.m.Inriktningen skall vara att avtal kan ingås senastden 1 juli 2002.BeredskapGrundberedskapBeredskapen har generellt upprätthållits på sammanivå som . Antalet tillgängligaberedskapsstyrkor har som en följd avförbandsnedläggningar i samband medomstruktureringen minskat under slutet av året.Beredskap för stöd till samhälletFörsvarsmakten anför att insatsberedskapen ocksåinrymmer en beredskap för att kunna samverka medcivila myndigheter och ställa resurser tillförfogande för svåra påfrestningar på samhället ifred. Viktiga insatser har gjorts vidräddningstjänst, bl.a. översvämningar ochskogsbränder, samt genom helikoptertransporter.Regeringen konstaterar att Försvarsmaktenkontinuerligt fortsätter att förbättra sin beredskapför att kunna lämna stöd till samhället i olikasituationer undantaget helikopterverksamheten.Beredskap för internationella insatserRegeringen beslutade att anta ett antalpartnerskapsmål inom ramen för PFF:s planerings- ochöversynsprocess (PARP) för perioden 20012006. Underhösten 2000 genomfördes en kapacitetskonferens inomramen för EU:s krishanteringsförmåga vid vilkenmedlemsländerna anmälde sina bidrag till EU:sstyrkeregister.Försvarsmakten har organiserat enheter från såvälarmé-, marin- som flygstridskrafterna. Förbanden har30 respektive 90 dagars beredskap.Försvarsmakten har bl.a. deltagit med förband ifyra PFF-övningar samt med stabsofficerare i 13 PFF-övningar.IncidentberedskapIncidentberedskap har upprätthållits med resurser urgrundorganisationen i enlighet med ställda krav.Sammantaget bedömer regeringen att Försvarsmaktenhar upprätthållit beredskap enligt de av regeringenställda kraven.Incidentinsatser m.m.Incidenter till sjössFörsvarsmakten redovisar att en kränkning av svensktterritorium har skett med främmandeytfartyg. Ingen rapporterad händelse utgörtillräcklig grund för att konstatera att främmandeundervattensverksamhet pågått på svensktsjöterritorium.Antalet rapporterade incidenter till sjöss harvarit av samma låga omfattning som under 1999.Incidenter i luftenFörsvarsmakten redovisar att svenskt luftrum under2000 har kränkts elva gånger. Samtliga utom en(okänd nationalitet) har gjorts av flyg tillhörandenationer inom Nato.I jämförelse med 1999 har antalet konstateradeincidenter i luften nedgått, från tretton till elvastycken.Incidenter till landsInga incidenter till lands har rapporterats under2000.Incidenter med svenska militära enheterVid två tillfällen kränkte svenskamilitära flygenheter utländskt territorium (1999 engång).Sammantaget bedömer regeringen att Försvarsmaktenhar upptäckt och ingripit mot kränkningar i enlighetmed ställda krav.Stöd till samhälletFörsvarsmakten har med stöd avräddningstjänstlagen (1986:1102) och förordningen(1986:1111) om militär medverkan i civil verksamhetgenomfört ett stort antal insatser som stöd tillsamhället.De största insatserna har gjorts i samband medöversvämningarna i och södra 2000.En betydande del av Försvarsmaktens stöd tillsamhället har varit helikoptertransporter. Under2000 genomförde Försvarsmakten totalt 690helikopteruppdrag inom ramen för stöd till samhället(846 uppdrag 1999). Av dessa var 340 sjuktransporterför (404 transporter1999). Ungefär 170 transporter avsåg flyg- ellersjöräddning (ca 200 transporter 1999). Vid 26tillfällen utfördes sjuktransporter enligt det s.k.nödhelikoptersystemet (61 sådana transporter 1999).Under 2001 har ytterligare insatser som stöd tillsamhället gjorts bl.a. genom hemvärnet. Insatsernahar avsett stöd vid främst översvämningar, snökaosoch eftersökning av försvunna personer. Vidare harFörsvarsmakten genom Södra militärdistriktet lämnatstöd till i i anslutning till i iår.Regeringen har i avsnittet omhelikopterförband konstaterat att stöd tillsamhället med helikopter har nått en sådanomfattning att det negativt påverkar Försvarsmaktensmöjlighet att genomföra sina uppgifter. Regeringenanser att det är viktigt att skilja mellan· Försvarsmaktens uppgift att kunna stärkasamhället vid svåra påfrestningar på samhället ifred och·· verksamhetsgrenen stöd till samhället.·Det förstnämnda är en uppgift för Försvarsmakten,och den skall genomföras inom ramen för denordinarie verksamheten. Uppgiften skall dock intevara dimensionerande för Försvarsmakten.Det andra är en av de sex verksamhetsgrenar somFörsvarsmaktens verksamhet är indelad i. Dennaverksamhetsgren rymmer i sig principiellt olikakomponenter såsom stöd vid räddningstjänstinsatser,stöd för att stärka samhället vid svårapåfrestningar på samhället i fred samt stöd enligtförordningen (1986:1111) om militär medverkan icivil verksamhet. Inom ramen för stöd enligt dennaförordning lämnas stöd bl.a. till polisen ochsjukvården. Här ingår stöd genomnödhelikoptersystemet och annan mer allmänstödverksamhet.Stöd vid räddningstjänstinsatser lämnas medutgångspunkt i räddningstjänstlagens bestämmelser.Räddningsledaren kan vid en räddningstjänstinsatsbegära stöd med personal och materiel från bl.a.statliga myndigheter. Myndigheterna är skyldig attbistå. Den hjälpande myndigheten skall i allmänhetsvara för sina egna kostnader.Stöd till samhället grundat på förordningen ommilitär medverkan i civil verksamhet gerFörsvarsmakten möjlighet att lämna stöd till framförallt vissa angelägna ändamål i samhället.Myndigheten skall ta ut avgifter för stöd enligt denförordningen.Regeringen anser att det av flera skäl ärangeläget att med Försvarsmaktens resurser stödjasamhället. är det viktigt att detta stöd,om det inte är fråga om stöd vid räddningstjänsteller vid en svår påfrestning på samhället i fred,inte får en omfattning och en inriktning somnegativt påverkar Försvarsmaktens möjligheter attlösa de av statsmakterna givna fyra uppgifterna förFörsvarsmakten.Regeringen anser sålunda att det är olämpligt attstödet till samhället med helikopter blivit såomfattande att det begränsar myndighetens möjlighetatt genomföra t.ex. den grundläggandeförbandsverksamheten. Genom en ändring avregleringsbrevet för Försvarsmakten i juli i årgjorde regeringen det därför möjligt förFörsvarsmakten att vidta sådana åtgärder att stödetkan begränsas.Sammantaget bedömer regeringen att Försvarsmaktensinsatser vid större olyckor eller naturhändelser ärmycket betydelsefulla ur ett samhällsperspektiv.Likaså är myndighetens transportresurser, bl.a.helikoptrar, en värdefull tillgång för angelägnaändamål.Internationella insatserSFORRegeringen beslutade attFörsvarsmakten skulle ställa en väpnadstyrka om ca 40 personer till förfogande inom SFOR.Den svenska styrkan, vars främsta uppgift har varitcivil-militär samverkan, har ingått i den nordisk-polska bataljonsstridsgruppen. Försvarsmaktenställer , i enlighet med regeringsbeslut idecember 2000, en väpnad styrka om ca 40 personertill förfogande inom den multilaterala fredsstyrkanSFOR i , för bl.a. civil-militärsamverkan.KFORDen internationella fredsstyrkan har funnits iKosovo . Styrkan leds av Nato.Sverige har bidragit med trupp.Under 2000 har bidragit med ca 800 personertill KFOR. Den svenska styrkan har bl.a. bestått aven mekaniserad skyttebataljon, stabsofficerare vidKFOR:s högkvarter och vid den brittiskabrigadstaben, enheter för utbildning i minkännedom(s.k. mine awareness team) samt underrättelsetjänst.I mars 2001 meddelade Nato att KFOR-styrkanbehövde förstärkas mot bakgrund avhändelseutvecklingen i södra och i f.d.jugoslaviska republiken ().Regeringen ansåg att borde bidra till dettaoch beslutade därför att Försvarsmaktenskulle förstärka det svenska truppbidraget med ettmekaniserat skyttekompani om ca 190 personer. Detkompani som förstärker den bataljon som redan finnspå plats är ett av de förband som harorganiserat inom ramen för PARP i fredssamarbetetPFF och som från är tillgängligtmed 30 dagars beredskap. Kompaniet förstärker densvenska bataljonen och sju månaderframåt.Regeringen beslutade att, i enlighet medriksdagens beslut (bet.2000/01:UU12, rskr. 2000/01:161), ge den svenskastyrkan ett utökat mandat. Beslutet innebär attsvensk KFOR-personal skall kunna delta i denfredsfrämjande verksamhet som KFOR kan komma attbedriva även utanför provinsen gräns.Mellan januari och april 2001 utbildades ochförbereddes den fjärde svenska bataljonen (KS 04).Bataljonen avlöste KS 03 enligt plan i april 2001.UnifilUnifil inrättades genomsäkerhetsrådets antagande av resolutionerna 425 och426 med mandatet att bekräfta den israeliskaurdragningen till gräns, återställainternationell fred och säkerhet i södra ochstödja den libanesiska regeringen att effektivtkunna kontrollera området.Sverige har julidecember 2000bidragit med en ammunitions- och minröjningsplutonmed stödpersonal om ca 45 personer till Unifil.En förutsättning för den snabba och väl fungerandeinsatsen var att en färdigutbildadammunitionsröjningsenhet fanns att tillgå.Ammunitionsröjare hade utbildats för att delta iKFOR-missionen.UNMEEFörsvarsmakten har deltagit medfem stabsofficerare i FN:s insats i Etiopienoch . Försvarsmakten har deltagit i insatseninom ramen för Shirbrig (The Multinational Stand-byHigh Readiness Brigade for UN Operations).UNMEE:s uppgift har bl.a. varit att övervakaeldupphör och omgrupperingar, administreraminröjning och samordna de militära, humanitära ochcivila insatserna i området. I mitten av maj 2001avslutade Shirbrigenheten, med de svenskastabsofficerarna, sin mission i området.Sammantaget har ca 850 personer deltagiti den fredsfrämjande verksamhet som finansieras frånutgiftsområde 6 Totalförsvar. Utgifterna för dettahar uppgått till ca 970 miljoner kronor.Materiel, anläggningar samt forskning ochteknikutvecklingAv regeringens sammanfattning av genomfördverksamhet och del av 2001 framgår bl.a.:MaterielUnder 2000 har bl.a. följande större materielsystemtillförts Försvarsmakten:· artillerilokaliseringsradarn (pågående),·· krigsbro 5 (slutlevererat),·· telesystem 9000 (slutlevererat),·· personlig fältutrustning och materiel förmörkerstrid (pågående),·· stridsvagn 121 och 122 med stödutrustning(pågående objektsram),·· brobandvagn 971 (slutlevererat),·· pansarbandvagn 501 (pågående),·· med stödutrusning (pågåendeobjektsram),·· IRV-sikten till robotsystem 56 (pågående),·· strids- och transportbåtar (pågående),·· bevakningsbåt (slutlevererat),·· färdigställande av minröjningsstyrka (tvåminröjningsfartyg och ett lednings- ochunderhållsfartyg) för internationella insatser,·· ledningssystem, LS 10, för taktisk ledning avflygstridskrafter (pågående),·· telesystembas för internationella insatser(pågående),·· luftlägesinformationssystem, LuLIS(slutlevererat),·· stridsledningssystem StriC (pågående),·· serieflygplan till FSR 890 med stödutrustning(pågående objektsram),·· JAS 39 flygplan med stödutrustning(pågående objektsram),·· flygplan Tp102, Gulfstream IV, tillförsstatsflyget, (slutlevererat).·Under 2000 har studie- och utvecklingsverksamhetbedrivits inom bl.a. följande områden:· studier inom Försvarsmaktsgemensamtledningssystem (Ledsyst T) (pågående),·· informationssystem för operativ och taktiskledning (pågående),·· utveckling av luftvärnsrobotsystem 23 Bamse(pågående),·· vägminröjsystem (pågående),·· materiel till televapenförband (pågående),·· splitterskyddat granatkastarsystem (pågåendeobjektsram),·· måldetekterande artillerigranat Bonus (pågåendeobjektsram),·· artilleridemonstrator (pågående),·· luftoberoende maskineri till ubåtssystem(pågående),·· spanings- och eldledningsradar ARTE 740 (pågåendeobjektsram),·· korvett av Visbyklass (pågående objektsram),·· torped 62 (pågående objektsram),·· projektering samt·· projektering helikopter 15.·Under 2000 har regeringen medgett att Försvarsmaktenfår beställa följande materielsystem:· anskaffning av artillerigranat Bonus,·· anskaffning av luftvärnsrobotsystem 23 Bamse,·· anskaffning av underrättelse- ocheldledningsenhet till luftvärnsrobotsystem 77/97Hawk,·· anskaffning av hjulgående splitterskyddadepersontransportfordon,·· fortsatt utveckling av luftoberoende maskineritill ubåtssystem,·· serieanskaffning ARTE 740 (pågående objektsram)samt·· anskaffning av spaningskapsel till JAS 39 (pågående objektsram).·Under har regeringen medgettatt Försvarsmakten får beställa följandematerielsystem och studier:· anskaffning av chassier för splitterskyddadgranatkastare (pågående objektsram),·· beställning av studie fas 1 avseendeFörsvarsmaktens framtida ledningssystem,·· anskaffning av lätt helikopter (Hkp15) samt·· utveckling av till JAS39.·Regeringen redovisar genomförd verksamhet inomfastställda objektsramar i bilaga 1 tillbudgetpropositionen.Försvarsmakten identifierar fortlöpandematerielbehovet för den framtidainsatsorganisationen. bedöms denationella skyddsstyrkornas organisation kunnafastställas varvid materielbehov och ytterligareöverskott kommer att kunna identifieras. Överflödigaförnödenheter avvecklas kontinuerligt.AnläggningarUnder året har ombyggnad och anpassning av lokaler iStockholm skett för Operativa insatsledningensräkning. Flygsäkerhetshöjande åtgärder har vidtagitsvid ett stort antal flygbaser, liksom försök meddrivmedelsresistent beläggning vid två flygbaser.Ett antal sambandsanläggningar har färdigställts ochett antal tekniska och ekonomiska utredningar hargenomförts inför planerade bygg- ochflygfältsåtgärder 2001.Avvecklingen har varit mycketomfattande. Bland annat har ett antalförrådsanläggningar, drivmedelsanläggningar,krigsförtöjningsplatser, tunga och lättakustartillerianläggningar samt ett stort antalflygbaser avvecklats.Forskning och teknikutvecklingUnder 2000 har forskning och teknikutveckling bl.a.inriktats mot:· spaningsförmåga mot luft-, sjö- och markmålinnefattande radarteknik, infrarödteknik,hydroakustik och obemannade plattformar,·· ledningsförmåga på operativ och taktisk nivå samt·· duellförmåga på det framtida slagfältet: studieri telekrigsteknik, signa-turanpassningsteknik,undervattensteknik, vapenteknik, människa/sy-steminteraktion samt ballistiska skydd förfordon.·Teknikstudier av generell karaktär i syfte att ökaFörsvarsmaktens anpassningsförmåga har genomförts.RobotstrateginRegeringen redovisar utvecklingen inom det s.k.robotstrategiområdet, vilket , ,luftvärnsrobotsy-stemet Bamse samt en utveckling avBamse kallad Bamse DGA (Digital Grupp Antenn).Regeringen bemyndigade att förhandla ett avtal om ett s.k.Memorandum of Understanding () medStorbritannien, , , ochTyskland för utveckling och anskaffning till JAS 39 . Robotenskall bekämpa luftmål på långa avstånd. Avtalet harhittills undertecknats av , Frankrikeoch . , och kommeratt underteckna avtalet senare med hänsyn till attrespektive lands interna beredningsprocess inte ärklar. Avtalet innebär bl.a. att försvarsindustrin iSverige kommer att delta i utvecklingen av robotenoch att JAS 39 kommer att nyttjas somprovplattform. Genom utvecklingen av Meteor fårSverige tillgång till en europeisk robot som på siktkommer att ge JAS 39 en ytterligare utveckladluftförsvarsförmåga.Sverige deltar också i utvecklingen av en nyvärmemålsökande till JAS 39Gripen. Roboten utvecklas gemensamt med ,, , och Kanada.Utvecklingsarbetet bedöms av Försvarsmakten varaklart . Regeringen bedömer att IRIS-T uppnått god projektsäkerhet och att roboten kommeratt motsvara av För-svarsmakten ställda krav.Utvecklingen av luftvärnsrobotsystemet Bamse pågårfortfarande.