bet · GO01FöU2 · 2001-05-04 00:00:00 — Den militära flygutbildningen m.m. Utskottets förslag till riksdagsbeslut I betänkandet behandlar utskottetregeringens förslag i proposition2000/01:35 Samverkan mellan civil ochmilitär flygutbildning m.m. Ipropositionen återkommer regeringen tillriksdagen i de frågor om formen för denframtida flygförarutbildningen somriksdagen beslutade i mars 2000.Regeringen föreslår bl.a. att FlygvapnetsUppsalaskolor och flygflottiljskall läggas ned och att Flygstridsskolaninrättas i Uppsala.Utskottet behandlar vidare 16 motionermed sammanlagt 45 förslag som haranknytning till propositionen. Härav harsex motioner väckts med anledning avpropositionen och tio under den allmännamotionstiden.Utskottet anser att tidigarefattade beslut att åtta JAS 39Gripendivisioner skall fördelas på fyraflottiljer alltjämt skall gälla.Utskottet bedömer att det inte är enlångsiktig lösning att etablera JAS 39Gripenverksamhet i . Inte hellerannan militär flygverksamhet ärlångsiktigt lämplig i . Utskottetföreslår därför att flygflottiljbör läggas ned den 31 december 2003.Utskottet anser vidare att riksdagensbeslut att lägga ned i den31 skall ligga fast. Defyra flottiljer som därmed bör finnaskvar är F 4 i , F 7 i , F17 i och F 21 i Luleå.Utskottet anser att Försvarsmaktenssamlade flygutbildning skall förläggastill någon eller några av de fyrakvarvarande och här nämnda flottiljerna.Utskottets ställningstagande innebäratt bör bifalla regeringensförslag att lägga ned Upplandsflygflottilj F 16 och ett motionsyrkandemed samma innebörd. Ställningstagandetinnebär vidare att bör delvisbifalla fem motionsförslag och avslåövriga motionsförslag.I betänkandet finns fyra reservationeroch ett särskilt yttrande. I proposition 2000/01:35 Samverkan mellancivil och militär flygutbildning m.m.föreslår regeringen1. att godkänner regeringensförslag att lägga ned FlygvapnetsUppsalaskolor (kapitel 8),2. att godkänner regeringensförslag att lägga ned Upplandsflygflottilj (kapitel 8),3. att godkänner regeringensförslag att inrätta Flygstridsskolan(kapitel 8).I detta betänkande behandlar utskottetnedan uppräknade motioner i vilkaföreslås att fattar följandebeslut. 2000/01:Fö1 av m.fl. (kd):1. avslår proposition2000/01:35 Samverkan mellan civil ochmilitär flygutbildning m.m.2. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt den militära grundläggandeflygutbildningen (GFU) tills vidarekvarstannar i Ängelholm.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt ett centrum för exportstöd för JAS39 bör upprättas i Ängelholm.4. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt den militära flygutbildningensframtida organisation och innehållgenomarbetas utifrån de utgångspunktersom beskrivs i motionen.2000/01:Fö2 av m.fl.(m):1. avslår regeringensproposition /01:35 Samverkan mellancivil och militär flygutbildning m.m.2. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt såväl den militära grundläggandeflygförarutbildningen som den militäragrundläggande taktiskaflygförarutbildningen ejbör omlokaliseras.3. beslutar att upphäva sittbeslut om nedläggning av Skånskaflygflottiljen i Ängelholm.4. beslutar att upphäva sittbeslut om nedläggning vid Upplandsflygflottilj i Uppsala(stridsflygdivisionerna).5. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omutnyttjande av redan gjordainvesteringar för JAS 39 , vadavser såväl flygplan, simulatorer ochannan teknisk utrustning somflygflottiljer.6. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt planerade investeringar avsedda förkommande JAS-ombeväpning begränsas iavvaktan på beslut omflygstridskrafternas grundorganisation.7. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt investeringar som endast är avseddaför att framtida exportstöd skall kunnagenomföras enbart får ske efter hörandeav riksdagen.8. begär att regeringen läggerfram förslag grundat på vad i motionenanförs om en långsiktigt hållbarutveckling av flygstridskrafternasorganisation innefattande 4+4divisioner vid fyra flottiljer.2000/01:Fö3 av m.fl.(v):1. avslår regeringensproposition /01:35 Samverkan mellancivil och militär flygutbildning m.m.2. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt det eventuella exportstödet för JAS39 skall organiseras på en av dekvarvarande fyra flygflottiljerna.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt samordna och geografiskt samla dengrundläggande militära flygskolan (GTU)samt den taktiska flygskolan (GTF) medTrafikflyghögskolan TFHS i Ljungbyhed.4. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt F 16 i därmed skall läggasned senast den 31 december 2003.5. - vid avslag av dennamotions förslag till riksdagsbeslut nr1 - begär att regeringen tillsätter enparlamentarisk utredning i syfte attinom ramen för fyra flottiljerfastställa vilka fyra flottiljer somhar de långsiktigt bästaförutsättningarna att bedriva enkostnadseffektiv, rationell ochmiljöanpassad verksamhet så att ettbeslut om organisationen kanfattas senast under riksdagsåret2001/02.2000/01:Fö4 av m.fl. (m,kd):1. beslutar att avslåregeringens förslag att lägga nedUpplands flygflottilj.2. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omF 16 och nedläggning av F 4.2000/01:Fö5 av ():1. avslår regeringensproposition /01:35 Samverkan mellancivil och militär flygutbildning m.m.2. beslutar att dengrundläggande taktiskaflygförarutbildningen (GTU) i (F 16) flyttas till (F 21).3. beslutar att ett centrum försvensk militär och civil flygutbildninginrättas inom axeln Halmstad-Ljungbyhed-Ängelholm-Lund.2000/01:Fö6 av och ():avslår proposition 2000/01:35Samverkan mellan civil och militärflygutbildning m.m.Motioner från allmänna motionstiden2000/01:Fö302 av ():tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om attKrigsflygskolan flyttas tillbaka tillLjungbyhed. Detta kan möjliggöra ensamlokalisering av militär och civilgrundutbildning.2000/01:Fö303 av ():tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om attåterställa F 10.2000/01:Fö304 av (c):1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt en svensk flygutbildning inrättasmed utgångspunkt i nuvarandeKrigsflygskolan i ochTrafikflyghögskolan i . tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt det bör utvecklas ensamarbetsmodell ur de grundläggandeflygutbildningarna som täcker såvälflygvapnets som den civilaverksamhetens behov.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt utbildningen skall ha direktkoppling till aktuella berördatvärvetenskapliga universitets- ochhögskoleområden inom Lunds universitetoch samt andrauniversitet och högskolor.4. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt utbildningen skall inriktas motfull internationell kompetens ochutväxling så att full integration ochutbildning kan ske i ettinternationellt samarbete.2000/01:Fö308 av (c):tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs omtilldelning av anslag tillTrafikflyghögskolan för dess verksamhetunder 2001.2000/01:Fö310 av och ():1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omsamlokalisering av medTrafikflyghögskolan i . tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omsamordning av verksamheten vidKrigsflygskolan med den vidTrafikflyghögskolan.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt verksamheten vid kan utvecklastill ett internationelltkompetenscentrum för flyg.2000/01:Fö314 av ochTasso Stafilidis (v):1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt en svensk flygutbildning inrättas iLjungbyhed med utgångspunkt i nuvarandeKrigsflygskolan i ochTrafikflyghögskolan i . tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt utveckla en samarbetsmodell ur degrundläggande flygutbildningarna somtäcker såväl Flygvapnets som den civilaverksamhetens behov.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt utbildningen skall ha direktkoppling till aktuella berördatvärvetenskapliga universitets- ochhögskoleområden inom Lunds universitetoch samt andrauniversitet och högskolor.4. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt den grundläggande taktiskaflygförarutbildningen (GTU) i (F 16) flyttas till (F 21).2000/01:Fö315 av ochAnders ():1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omsamlokalisering av militärgrundflygutbildning med statlig civilflygutbildning genom attKrigsflygskolan samlokaliseras medTrafikflyghögskolan i . tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omsamordning av militär och civilgrundflygutbildning genom samordning avverksamheterna vid ochTrafikflyghögskolan.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt en samordnad statliggrundflygutbildning skall ha sommålsättning att, i samarbete med Lundsuniversitet och andra regionalaintressenter, utvecklas till ettinternationellt förflyg.2000/01:Fö317 av ():tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs omflygstridsskola i /01:Fö318 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omlokalisering av den militäragrundflygutbildningen till sydvästraSverige med utnyttjande av flygfälten iLjungbyhed och Ängelholm.2. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omsamordning av militär och civilgrundflygutbildning genom samordning avverksamheterna vid ochTrafikflyghögskolan.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt en samordnad statliggrundflygutbildning skall ha sommålsättning att utveckla ettkompetenscentrum i samarbete mellanLunds universitet, FörsvarsmaktensHalmstadsskolor samt den militära ochcivila flygutbildningen.2000/01:Fö329 av m.fl.(s):tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omNorrland som för piloter.BILAGA 2Regeringens bedömningar och förslag iproposition 2000/01:35InledningRegeringen pekar i propositionen på detangelägna i att de samlade statligaresurserna kan utnyttjas på ett effektivtsätt. Detta gäller också Försvarsmaktenoch dess resurser. Kravet på attFörsvarsmakten skall samverka med andramyndigheter kommer, säger regeringen,till tydligt uttryck 2000 för Försvarsmakten. I dettaframgår bl.a. att Försvarsmakten i olikasammanhang skall utveckla förmågan attsamverka med andra myndigheter.Riksdagen har beslutat att Skånskaflygflottiljen () i skallläggas ned (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2,rskr. 1999/2000:168). Den militäraflygskolan ingår i . Vid Flygskolanbedrivs grundläggande flygutbildning(GFU). Det grundläggande taktiskaflygutbildningen (GFU) genomförs vidUpplands flygflottilj (F 16).Den statliga civilatrafikflygarutbildningen bedrivs avTrafikflyg-högskolan (TFHS), som ingår iLunds universitet. Utbildningen ärlokaliserad till i Klippanskommun.Samverkan mellan civil och militärflygutbildningRegeringen bedömer att delar av dencivila och den militära flygutbildningenbör samordnas. En samordnad verksamhetbör kunna tillämpas från den 1 januari2002.Som skäl för sin bedömning anförregeringen bl.a. följande.InledningGrundprincipen bör i fråga om ensamordning av den civila och den militäraflygutbildningen vara att så långt det ärmöjligt åstadkomma en effektiv ochrationell samordning av verksamheternasskilda delar. Det finns delar i dencivila och den militära flygutbildningensom uppvisar likheter och därmed rentprincipiellt skulle kunna samordnas. Ensamordning bör kunna leda till attekonomiska och personella resurserutnyttjas mer effektivt och att ensammantaget mer bärkraftig svenskhögkvalitativ utbildning av piloteruppnås.Det finns enligt regeringen ett antalförhållanden som är av betydelse när manskall pröva en eventuell samordning avden militära och den civilaflygutbildningen. Det gäller framför alltsyftet med utbildningarna, degrundläggande reglerna för dem, formernaför utbildningarna, lokaliseringgeografiskt och med hänsyn till miljö ochluftrum samt huvudmannaskapet.Även om det finns likheter mellan dencivila och den militära flygutbildningenfinns det också skillnader, sägerregeringen. En grundläggande aspekt påden militära flygutbildningen är attdenna är en del av den svenskaofficersutbildningen. Andra skillnader avbetydelse är att den militärautbildningen i sin helhet bedrivs påjetflygplan samt utbildningens längd. Dengrundläggande militära flygutbildningen(GFU) omfattar och dengrundläggande militära taktiskaflygutbildningen (GTU) omfattar sexmånader. Dessa utgör de inledande skedenai den samlade militära flygutbildningen.Den militära flygutbildningen pågår iungefär och och deolika utbildningsmomenten går slag islag.Våren 2000 redovisade två forskare vidFörsvarshögskolan en utvärdering avflygvapnets urvals- och utbildningssystem1982-1990. Av rapporten framgår att dessasystem är mycket effektiva i eninternationell jämförelse.Rapportförfattarna menar att den högaeffektiviteten till stor del kantillskrivas den utbildningsfilosofi somgenomsyrar den svenskastridsflygutbildningen.Regeringen anser att det är angelägetatt kunna bibehålla grunderna i denmilitära flygutbildningen även efter detatt Flygskolan har flyttat från ochÄngelholm.En eventuell samordning avflygutbildning bör enligt regeringen - ivart fall i ett inledningsskede - avseendast den utbildning som staten ansvararför, dvs. den utbildning som bedrivs inomFörsvarsmakten ochtrafikflygarutbildningen vidTrafikflyghögskolan (TFHS).Regeringen erinrar också om huransvaret för olika utbildningar ärfördelat inom Försvarsmakten. Flygskolaninom i ansvarar för dengrundläggande flygutbildningen, GFU. F 16i ansvarar för den grundläggandetaktiska utbildningen, GTU. Den efter GTUföljande grundläggandeflygslagsutbildningen, GFSU, genomförs påden flottilj och division där piloten ärplacerad. Ansvaret för utbildningen avtransportflygpiloter ligger påFörsvarsmaktens högkvarter, med ett visstdelansvar på Flygvapnets flygbefälsskolavid i . ansvarar förFörsvarsmaktens helikopterutbildning.Utbildningen inleds med ett skede påflygplan, som genomförs på TFHS iLjungbyhed. Därefter genomförs dengrundläggande helikopterutbildningen,GHU, på Malmen i . Efter GHUföljer ett skede med grundläggandetaktisk utbildning, GTU. Även detta skedegenomförs på Malmen.Utbildningsmoment som bör kunna samordnasRegeringen bedömer att det finnssamordningsmöjligheter i de mer allmännateoretiska ämnena i flygutbildningensbörjan såsom aerodynamik, meteorologi ochgrundläggande navigation. Regeringenavser att uppdra åt Försvars-makten ochLunds universitet att tillsammansredovisa hur en samordning avutbildningen i dessa och andra teoretiskaflygämnen bör genomföras.Försvarsmaktens internationaliseringställer ökade krav på svenska militärapiloter i fråga om kunskap i civilaflygregler. Försvarsmakten och Lundsuniversitet bör ges i uppdrag att prövaom utbildningen av svenska militärapiloter i civila flygbestämmelser kangöras mer samordnad än vad som sker inuläget. Det gäller utbildning i desvenska civila flygbestämmelserna(Bestämmelser för civil luftfart - BCL)och andra civila flygregler som enligtt.ex. de europeiskaluftfartsmyndigheternas gemensammaluftfartsbestämmelser (Joint AviationRequirements - JAR) gäller vidinternationell flygverksamhet.I sitt förslag om en samordnad civiloch militär flygutbildning sommaren 2000redovisade sin syn på hurflygövningsmomenten skulle kunnasamordnas. Förslaget innebär att denmilitära utbildningen delvis skullegenomföras med propellerflygplan. Dettaskulle, enligt , innebärabesparingar för staten sammantaget.Försvarsmaktens utbildning av militärapiloter inleddes tidigare med ett skedepå propellerflygplan. Myndigheten fannemellertid att det skedet inte behövdes.Genom förändringen kunde antaletflygtimmar minskas. genomförs hela den militäraflygutbildningen på jetflygplan.Försvarsmakten anser att ettpropellerskede inte skall återinföras iutbildningen.Enligt regeringens mening börFörsvarsmakten och gesi uppdrag att pröva effektiviteten ochrationaliteten i samt de ekonomiskakonsekvenserna av de nuvarande militärarespektive civila flygutbildningssy-stemen. De två instanserna bör därvidbedöma lämpligheten av att låta denmilitära flygutbildningen innehålla ävenett skede med propellerflygplan.Försvarsmakten och börvidare ges i uppdrag att tillsammansredovisa om, och i så fall hur, ävendelar av flygövningsmomenten iflygutbildningen kan genomförasgemensamt.En särskild fråga i flygutbildningen ärFörsvarsmaktens utbildning avtransportflygpiloter. Utbildningen avdessa piloter genomförs med stöd av TFHS.Regeringen anser att Försvarsmakten ochLunds universitet bör ges i uppdrag attpröva om det vore ändamålsenligt attytterligare tydliggöra samverkan när detgäller denna utbildning. En delfråga äratt pröva lämpligheten i att, medbeaktande av att piloterna också skallges erforderlig officersutbildning,direktutbilda piloter förtransportflyget.Regeringen tar i propositionen inteställning till frågan om en statlig civilflyglärarutbildning. Regeringen bedömeremellertid att det kan finnas fördelarmed ett samarbete mellan den militäraflyglärar- ochflyginstruktörsutbildningen och denfortutbildning till flyglärare sombedrivs vid TFHS. Försvarsmakten ochLunds universitet bör därför ges iuppdrag att tillsammans överväga i vilkenutsträckning ett tydligare samarbete ändet hittillsvarande skulle kunnautformas.Administrativ ledning, m.m.Enligt regeringens mening finns detadministrativa processer i anslutningtill flygutbildningen som bör kunnasamordnas bättre än . En sådan äruttagningen av militära och civilapilotelever. Den nordiska arbetsgruppenom pilotfrågor inom de nordiskaförsvarsmakterna berörde denna fråga isin rapport till de nordiskaförsvarsdepartementen i oktober 1999.Arbets-gruppen ansåg att ett bättresamordnat och högkvalitativt uttagnings-förfarande skulle tjäna såvälförsvarsmakterna (som därmed i mindregrad riskerar att förlora militärapiloter till civil tjänst) somflygbolagen (som därmed får kontinuerligtillgång till civila elever mederforderliga kvalifikationer och enlämplighet för yrket).I träffades ettavtal mellan och bl.a. innebär att det danskaförsvaret skall svara för uttagningenäven av elever för civil pilotutbildning.Uttagningen skall grundas på såvälförsvarets krav som de krav SAS ställer.I är en liknande ordning på gång.Det finns enligt regeringens meninganledning att pröva hur uttagningen avcivila och militära pilotelever i Sverigekan samordnas. I ett sådant arbete börockså flygbolagens uppfattningar ägnasuppmärksamhet.Regeringen vill också erinra om attregeringen medgivit attFörsvarsmakten genom Flygmedicincentrumsom ett får utföraflygmedicinska uppgifter för civilluftfart. I detta ligger en möjlighet attytterligare samordna och utveckla denmilitära och civila flygmedicinskaverksamheten.Samordning inom FörsvarsmaktenFörsvarsmakten bedriver såväl flygplans-som helikopterutbildning. Regeringenbedömer att det finns likheter mellandessa utbildningar. Som nämnts iinledningen bedrivs utbildningarna i dagi respektive Malmen, Linköping.Den militära helikopterutbildningeninleds med ett skede flygplansutbildningsom genomförs av TFHS på . VidTFHS utbildas som tidigare framgått äventransportflygpiloter. Regeringen anseratt För-svarsmakten, utan att förändrasamarbetet med TFHS, bör pröva om de tvåutbildningarna skulle kunna samordnastydligare inom den egna myndigheten.Formerna för samordningRegeringen bedömer att ensamordningsfunktion bör skapas förmilitär och högkvalitativ statlig civilflygutbildning. Samordningsfunktionen börbestå av representanter för främstFörsvarsmakten och Trafikflyghögskolan.Funktionen bör kunna verka från den 1januari 2002.Samordningsfunktionen bör svara förfrågor om uttagning av pilotelever,gemensam civil och militärteoriutbildning, sådanflygplansutbildning som kan genomförasgemensamt, fortbildning till flygläraresamt flygmedicinfrågor.Samordningsfunktionen bör vidare svaraför att samordna uppdragsutbildning,t.ex. pilotutbildning för övrig statligverksamhet.I anslutning till sin bedömning anförregeringen bl.a. följande.Regeringen anser att en samordning intebehöver innebära att den enamyndigheten/institutionen formelltinordnas i eller underställs den andra. Istället bör en gemensamsamordningsfunktion inrättas därFörsvarsmakten och Trafikflyghögskolan(TFHS) ingår på lika basis.Inom ramen för samordningsfunktionenbör också en vidareutveckling avsamordningen prövas, t.ex. om vissa delarav flygövningsmomenten i den civila ochmilitära flygutbildningen kan samordnas.Det skulle även kunna övervägas attlåta representanter för utbildning avt.ex. flygtekniker knytas tillsamordningsfunktionen.Regeringen bedömer att kostnaderna församordningsfunktionen blir måttliga ochanser att de skall täckas inom respektivemyndighets nuvarande budget.Regeringen avser att uppdra åtFörsvarsmakten och attmed utgångspunkt i den här angivnainriktningen utarbeta ett detaljeratunderlag om samordningsfunktionen, dessorganisatoriska hemvist och lokalisering,struktur, uppgifter, befogenheter, ansvaroch verksamhetseffektivitet. Ävenkostnaderna för samordningsfunktionensverksamhet skall belysas.Exportstöd och antalet verksamhetsställenför militär flygverksamhetRegeringen bedömer att det finns godaförutsättningar för att JAS 39 Gripenkommer att kunna exporteras till ävenandra stater än . Enomfattande exportfrämjande verksamhetpågår i ett flertal stater. JAS 39 Gripenär ett av alternativen för dessa statersframtida flygplansanskaffning inomungefär . Därutöverbedömer regeringen att ytterligaremarknader kan tillkomma under periodent.o.m. 2010.För att skall kunna genomföraönskvärd export av JAS Gripen t.o.m. ca2010 bedömer regeringen att det krävsutbildningsfaciliteter frånFörsvarsmakten motsvarande två trestridsflygdivisioner JAS 39 Gripeninklusive stödverksamhet.Det ställs vidare krav på den flygplatssom skall användas videxportstödsutbildning. Enligt regeringensbedömning innebär grundkraven, sedan F 10har lagts ned, att F 4, F 7, F 16, F 17och F 21 samt Malmen och Saabfältet iLinköping kan nyttjas förexportstödsutbildning.Utöver de fyra flygflottiljer sombehövs för de åtta stridsflygdivisionernaoch transportflyget bedömer regeringenatt det behövs en organisatorisk enhetför specialflyget och ytterligare enorganisatorisk enhet för den samlade GFU-och GTU-verksamheten.I sina skäl för denna bedömning anförregeringen bl.a. följande.InledningRegeringen behandlade frågan om antaletflygflottiljer i propositionen Det nyaförsvaret (prop. 1999/2000:30).Regeringen framhöll i denna att detbehövs fem flygflottiljer för atttillförsäkra erforderlig kapacitet förutbildning av nya flygförare ochomskolning till Gripensystemet samt föreventuella exportåtaganden i framtiden.Enligt beslut i mars i årskall flygstridskrafterna i framtidenbestå av åtta divisioner JAS 39 (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). Dessa åttadivisioner skall vara fördelade på fyraflygflottiljer.Regeringen konstaterar att vissa kravmåste vara uppfyllda för att en flygplatsskall kunna användas förexportstödsutbildning. Flygplatsen skallsålunda ha sådana bas- ochräddningsresurser att militär flygtrafiktillåts. Det måste finnasflygtrafikledning och vädertjänst. Vidarekrävs bl.a. verksamhetstillstånd för dentekniska och flygoperativa tjänsten.Dessa grundkrav innebär, sedan harlagts ned, att F 4, F 7, F 16, F 17 och F21 samt Malmen och Saabfältet i Linköpingkan nyttjas för exportstödsutbildning.ÖvervägandenRegeringen anser att export av JAS 39Gripensystemet är angelägen frånförsvarspolitiska, säkerhetspolitiska,industriella och ekonomiskautgångspunkter.Regeringen vill i sammanhanget erinraom att i sitt beslut hösten1998(bet. 1998/99:FöU1, rskr.