bet · GO01NU7 · 2001-03-20 00:00:00 — En sådansamverkan ser utskottet som en absolutförutsättning för att ett program skall kunna blilyckosamt.Utskottet konstaterar vidare att frågan omforskning och utveckling inom skogsindustrinsområden kommer att bli föremål för behandling isamband med de propositioner på forskningsområdetsom regeringen aviserat.När det gäller frågan om träskiveindustrinskonkurrenssituation i förhållande tillenergisektorn, som tagits upp i en motion (samt ien skrivelse från Svenska Träskivor), noterarutskottet att detta är ett reellt problem förträskiveindustrin. Enligt utskottets mening ärlikvärdiga konkurrensvillkor en princip som börgälla i alla delar av näringslivet. Somredovisats pågår överläggningar inomRegeringskansliet om energiskatternas framtidautformning. I detta sammanhang kommer frågan omenergi- skattesystemets eventuellt snedvridandekonkurrenseffekter att aktualiseras.Regeringen utarbetade i samarbete och kompetensutveckling() och ett program för utveckling avskogsnäringen. Programmet består av följande fyradelar:- Ett utvecklings- och teknikspridningsprogram,vilket innehåller satsningar på bl.a. träbaseradebyggsystem, nya trä- och fiberprodukter,kretsloppsanpassning av skogsindustriprodukter samtmöbelutveckling. Programmet avsågs omfattasammanlagt , varav regeringenskulle satsa i tre år.Programmet har förlängts till , meddispositionstid för utbetalningar t.o.m. den 30 juni2003. Ett samarbete har etablerats mellanbyggföretag, arkitekter, byggteknikexperter,trämaterialleverantörer och forskare på temat Ensvensk plattform för ökat träbyggande i Europa.Beslut har fattats om att inleda samarbete medFinland inom träbyggområdet.- Ett forskningsprogram på det skogsindustriellaområdet, vars mål är att långsiktigt stödjaskogsindustrins utveckling och skapa och stärkaforskningsmiljöer vid de nya högskolorna. Programmetgenomförs i nära samarbete mellan och , varvid staten skulle satsa 90 miljonerkronor och ca 60 miljoner kronor.Staten finansierar primärt de träinriktadesatsningarna och primärt depappersinriktade satsningarna. Satsningarna sker påföljande områden:( - med tyngdpunkt på förädling avträ mot byggsystem och högförädlade träprodukter. ( - i ett samarbetemellan i ochträbyggforskningen i . ( - inriktning på bestrykningav papper. ( - fyra delområden inom massa- ochpappersområdena. ( Ett nätverksprogram inom det trycktekniskaområdet, inkluderande såväl etablerade som nyahögskolor samt flera institut.- Ett forskningsprogram inom träteknikområdet, varssyfte är att utveckla konkurrenskraftig forskning,kompetens och forskarutbildning vid etableradeforskarmiljöer vid följande lärosäten: Lundsuniversitet, , Chalmerstekniska högskola, . Programmet, somskall pågå under , hade en budget på 6miljoner kronor för och avses kunna utökastill per år.- Nya utbildningsplatser och professurer. Ibudgetpropositionen för föreslogs att skulle tilldelas 600utbildningsplatser från , varav minst50 platser för utbildning med inriktning på detträtekniska området. Sammantaget planeras 200 nyautbildningsplatser inom träteknikområdet.Regeringen uppdrog åt Statskontoret attgenomföra en utvärdering av programsatsningen.Centrala frågeställningar i denna utvärdering utgörsav om programmet har förutsättningar att få enstrategisk betydelse för den svenska skogsnäringensamt om programmet har förutsättningar att uppnå demål, som regeringen ställde upp vid programmetsstart. Utvärderingen lämnades till regeringen ioktober 2000. Programmet har i huvudsak utförtsenligt ursprungliga planer. Omfattningen harminskats något. Av de medel som regeringen skullesatsa och som låg på har 48miljoner kronor hållits inne. Omfattningen avnäringslivets satsningar saknas det uppgifter om.I proposition 2000/01:3 om forskning och förnyelseredogjorde regeringen för sin forskningspolitikunder . I ett särskilt avsnittredovisas prioriteringar inom skoglig ochskogsindustriell forskning (s. 227). Där sägs attskogsbruket och skogsindustrin har stor betydelseför svensk ekonomi. Som skogsindustrination harSverige en relativt omfattande skoglig ochskogsindustriell forskning och utbildning,konstateras det. Grundläggande skogsvetenskaper harsin tyngdpunkt vid (), medan grundläggande skogsindustriellforskning huvudsakligen bedrivs vid andrauniversitet och högskolor. Skogsindustrin hardessutom egen forskning inom företagen samt medstaten gemensamt finansierad forskning vid institutmed inriktning mot skogsbruk (, SkogForsk),träbearbetningsindustri (, Trätek) samt pappers- ochmassaindustrin (, STFI). harskogsnäringens forskningsbehov varit föremål förflera utredningar, erinrar regeringen om. Densenaste utredningen om skoglig och skogsindustriellforskning - PROMIS - beskriver industrins situation,nuvarande forskning och även forskningens betydelseför den svenska skogsnäringens konkurrenskraft.Regeringen ser positivt på förslaget att fokuseramedel till nationella nätverk med en bredsammansättning av kompetenser från etableradeforskningsmiljöer. Det är en angelägen uppgift förberörda myndigheter att i samverkan med övrigaaktörer bidra till effektivisering och förnyelseinom områden där kan bygga uppkonkurrenskraftiga forskningsmiljöer, heter det.Under det senaste decenniet har olikaforskningsstiftelser, såsom Stiftelsen förstrategisk forskning () och Stiftelsenför miljöstrategisk forskning (Mistra), tillkommitsom viktiga finansiärer av forskning och utvecklingför skogsnäringens behov, vad gäller såvälgrundläggande som mer tillämpad forskning,konstaterar regeringen. Det är viktigt att detstatliga forskningssystemets insatser på dettaområde i största möjliga utsträckning samordnas meddessa stiftelsers insatser, sägs det. Svenskaforskare inom området trä- och fiberforskning ärledande. Fortsatt satsning inom detta område ärdärför väsentlig, anser regeringen.Insatser inom det här aktuella området ligger del inom ansvarsområdet för . Verket skallenligt sitt regleringsbrev bl.a. följa upp ochutvärdera processen Teknisk framsyn. Utskottet fickvid ett besök hos inovember 2000 information om projektet ramen för regeringens satsning påindustriella utvecklingscentrum (IUC) har det år2001 inletts en treårig försöksverksamhet med ettIUC-nätverk för träindustrin. Nätverket skallinriktas mot utvecklingsåtgärder som bl.a. skaparförutsättningar för hög förädlingsgrad avprodukterna, ökat kvalitetsmedvetande och stärktkompetens. I nätverket ingår orterna ,, , , , ochÄlmhult, där varje IUC har i uppgift att verkaregionalt.Beträffande design, som tas upp i ett parmotioner, kan nämnas den verksamhet som StiftelsenSvensk Industridesign bedriver och som tidigareredogjorts för. Regionkontoret Region , med sätei , genomförde ett antal projekt iVästernorrland.När det gäller frågan om ökad träanvändning ioffentligt byggande, som tas upp i ett par motioner,vill utskottet nämna ett projekt på området -Industrikonsortiet Massivträ. I projektet sättsfokus på följande fyra delar: Konkurrenskraftigtsystem för byggande i massivträ dokumenterat i enmanual; lösningar med bästakonkurrensförutsättningar i ,övriga och i ; tekniska lösningar ikonkreta byggprojekt; kostnadseffektivasystemlösningar. I projektet deltar företrädare förskogsindustrin, forskarsamhället och berördamyndigheter.Det kan också noteras att regeringen i februari2001 beviljade Invest in () 6miljoner kronor för att fortsätta ett projekt föratt främja utländska investeringar iregionalpolitiskt prioriterade områden inomträförädlingsindustrin. Syftet med projektet är attmedverka till att öka utvecklingskraften i svenskträförädlingsindustri genom att till Sverigeattrahera nya samarbetspartner och ägare som kantillföra marknadskompetens och investeringsmedel.Dåvarande landshövdingen en rapport omspånförsörjningen till svensk träskiveindustri tilldåvarande näringsministern . Irapporten föreslogs bl.a. att en begränsad allmänenergiskatt skall införas på sågspån förenergiändamål. När det gäller energiskattefrågornaredovisades i finansplanen i budgetpropositionen förår 2001 (prop. 2000/01:1) riktlinjer för enreformering av energiskattestrukturen medutgångspunkt i principskiss(SOU 1997:11). Ett successivt införande avkommitténs modell kan skapa en energiskattemiljö somsäkerställer en effektiv miljöstyrning och enoffentlig-finansiell varaktig finansiering av desänkta skatterna på arbete, sägs det. För år 2001föreslogs en rad förändringar som ligger i linje meden större reformering av energiskattesystemet.Arbetet med en omstrukturering av energi-skatternadrivs vidare inom enligt tvålinjer. Dels pågår arbete med att ta fram direktivför en större utredning beträffande skatteväxling,dels har en tjänstemannagrupp inomFinansdepartementet lagt fram en rapport,Utvärdering av Skatteväxlingskommitténsenergiskattemodell (Ds 2000:73).Utskottets ställningstagandeUtskottet intar samma ståndpunkt nu i frågan omvidareförädling av skogsråvara som utskottet gjortvid tidigare tillfällen då frågan behandlats.Skogsindustrin har mycket stor betydelse för denekonomiska utvecklingen i och svarar för enbetydande del av det svenska exportnettot. I dedelar av landet där skogsindustrin finns spelar denen väsentlig roll för sysselsättningen på de berördaorterna.För att skogsindustrin även framgent skall kunnabidra till att upprätthålla välståndet är detviktigt att konkurrenskraften inom den svenskaskogsindu- strin kan utvecklas. Enligt utskottetsmening borde det vara möjligt för den svenskaskogsindustrin att förskjuta inriktningen avexporten från rena råvaror mot mer förädladeprodukter. Detta kräver en hög kunskapsnivå inomindustrin. Utskottet förutsätter att regeringen påde sätt som är möjliga söker bidra till att enutveckling mot ökad vidareförädling främjas.Som redovisats pågår en rad program i samverkanmellan näringslivet och staten som på olika sättsyftar till att öka kunskapsnivån ochvidareförädlingen inom skogsindustrin. En del avdessa program har haft vissa igångsättningsproblem.Utskottet vill i detta sammanhang understryka viktenav att de insatser som görs utformas i samverkan medindustrin. En sådan samverkan ser utskottet som enabsolut förutsättning för att ett program skallkunna bli lyckosamt.När det gäller frågan om träskiveindustrinskonkurrenssituation i förhållande tillenergisektorn, som tagits upp i en motion, noterarutskottet att detta är ett reellt problem förträskiveindustrin. Enligt utskottets mening ärlikvärdiga konkurrensvillkor en princip som börgälla i alla delar av näringslivet. Som redovisatspågår arbete inom omenergiskatternas framtida utformning. I dettasammanhang kommer frågan om energiskattesystemetseventuellt snedvridande konkurrenseffekter attaktualiseras.Utskottet vill också beröra en betydelsefull frågasom aktualiseras i motionerna 2000/01:N296 (s) och2000/01:N253 (v) och som rör ökad träanvändning vidbyggande, både i offentlig och privat regi.Utskottet ser en ökad träanvändning inom byggandetsom en väg att hitta nya användningsområden för trä,men också motiverat av miljöskäl för att nå målet omett ekologiskt uthålligt samhälle. Som redovisatspågår det projektarbete på området, och pilotprojektmed flervåningshus i trä har uppvisatkostnadsbesparingar på . Vid det besök hosSveriges som utskottet gjorde inovember 2000 fick utskottet information om denpositiva syn som byggindustrin har på en ökadträanvändning i byggandet. Jämfört med de nordiskagrannländerna har dock inte lyckatsutnyttja trä i byggandet i motsvarande utsträckning.Regeringen bör på de sätt som är möjliga främja enökad träanvändning i byggandet. Speciellt bör dettakunna ske i det offentliga byggandet. Det offentligabyggandet kan vara den motor som driver på ochutvecklar användningen av en av vårt landsviktigaste naturresurser. Utskottet utgår från attregeringen agerar i överensstämmelse härmed, utanatt något särskilt tillkännagivande av riksdagenskall vara erforderligt.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet samtliga här aktuella motioner i berördadelar.VarvsindustrinUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om statligtstöd till varvsnäringen med hänvisning tillatt driftsstöd till varvsindustrin inte ärtillåtet enligt en EG-förordning.MotionenRegeringen bör ekonomiska vårpropositiongöra en förnyad prövning av frågan om statligt stödtill varvsnäringen, anförs det i motion 2000/01:N276(s). Svensk varvsindustri har genomgått en radikal strukturförändring, frånett antal stora varv för civil fartygsbyggnationtill ett fåtal små varv, vilka alla kämpar medojämlika marknadsvillkor på en internationellmarknad, säger motionärerna. Enligt EG-fördragetsvarvsstödsregler kan kontraktsbaserat stöd lämnasmed högst för större fartygsbyggnadskontrakttill varv som utför nybyggnation och/ellerombyggnader, konstaterar motionärerna. De erinrar omatt driftsstödet skulle komma att upphöra den 31december 2000 enligt förordningen, men motionärernaansåg , då motionen inlämnades, att detvar troligt att statliga subsidier skulle komma attbehållas i flera länder framöver. Motbakgrund av detta anser motionärerna att detföreligger en stor risk för att får upplevaen andra vågens varvsnedläggelser , ominte den svenska varvsnäringen får möjlighet attkonkurrera på lika villkor.Vissa kompletterande uppgifterI avskaffades den sista formen av direktstöd till varvsindustrin /93.Inom slöts en överenskommelsemellan Europeiska gemenskapen, , , , , och Sverige.Avtalet innebär i princip att allt direkt ochindirekt statligt stöd till varvsindustrin skulleupphöra . Avtalet har ännu inteträtt i kraft på grund av att somenda part inte har ratificerat det. Avtalets förbudmot statligt stöd skulle komma att bli direkttillämpligt i EU:s medlemsstater genom en av rådetbeslutad EG-förordning.Riksdagen har vid återkommande tillfällenbehandlat och avslagit motions-yrkanden omåterinförande av stöd till varvsindustrin. Vid detsenaste tillfället, (bet.1999/2000:NU1), anförde utskottet att det stod fastvid de ställningstaganden som gjorts vid tidigaretillfällen. Utskottet ansåg sålunda att det ärviktigt att olika industrigrenar erhållerkonkurrensneutralitet i förhållande till motsvarandeindustrigrenar i konkurrentländerna. Vidare menadeutskottet att det inte är en tillfredsställandeordning att det, till följd av att Förenta staternaännu inte har ratificerat , fortfarandeförekommer subventioner i konkurrentländer,även inom . Regeringen bör med all kraft verkaför att dessa upphör, anförde utskottet.Utskottet noterade med tillfredsställelse att EUhade satt en tidsgräns - -efter vilken tidpunkt rena driftsstöd inte skulle fåförekomma. De stöd som bör få lämnas är,enligt utskottets mening, stöd till forskning ochutveckling. Emellertid har utvecklingen visat attangivna tidpunkter för upphörande av driftsstöd harförskjutits framåt, och utskottet förutsatte attregeringen skulle följa utvecklingenmed största uppmärksamhet. Om det skulle visa sigatt OECD-överenskommelsen inte blir verklighet ochövriga länder inte avvecklar varvsstöden utgickutskottet från att regeringen skulle göra en förnyadprövning av frågan.Rådet beslöt om en förordning (1540/98) omnya regler för stöd till varvsindustrin. Därkonstateras att gemenskapens stödpolitik bibehållitsi stort sett oförändrad . Det finnsfyra typer av stöd särskilt inriktade motvarvsindustrin: driftsstöd, nedläggningsstöd,omstruktureringsstöd och stöd till investeringar förinnovationer. Driftsstödet kan utgå med maximalt 9 %av kontraktsvärdet före stödet vidfartygsbyggnadskontrakt med ett kontraktsvärde påmer än 10 miljoner ecu och med maximalt iövriga fall. Driftsstödet skulle enligt förordningenupphöra den 31 december 2000.Riksdagen beslöt om införande av ettkreditgarantisystem för fartygsfinansiering i syfteatt underlätta försäljningen av svenskbyggda fartyg(prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU15). Inomramen för systemet kan staten garantera dels varvetsfinansiering, dels redarens finansiering för attförvärva fartyget. Garantisystemet innehåller intenågot statligt stöd, eftersom de som tas utför utestående garantier långsiktigt täckersystemets kostnader. Garantisystemet är anmält tillEG-kommissionen som i skrivelse i oktober 1995förklarat att systemet inte utgör statligt stödenligt EG-fördraget. Garantisystemet har fram tillfebruari 2001 aldrig utnyttjats.Inom EU diskuterades varvsindustrins situation vidindustri- och energirådsmötena ochdecember 2000. Vid det sistnämnda mötet presenteradeEG-kommissionen den tredje rapporten till rådet omsituationen inom världens varvsindustri (Kom (2000(730 slutlig). De två tidigare rapporternapresenterades vid rådsmötena och maj2000. Den tredje rapporten innehöll en analys av densenaste utvecklingen inom den globala varvsindustrinoch dessutom en utvärdering av de åtgärder somvidtagits på rådets initiativ. I rapporten sägssammanfattningsvis att den globala varvsindustrinfortfarande står inför allvarliga problem.Tillgången är fortfarande större än efterfrågan ochdet finns få tecken som tyder på att det kommer attbli bättre. är nu världens störstavarvsnation. Dess skeppsvarv svarade för mer än 40 %av alla nya order år2000 (räknat i kompenserade bruttoton). Motsvarandeandelar var för , EU + ochövriga världen . Kommissionen har gjort ihärdigaansträngningar för att få bindande löften frånSydkorea att inte ingripa i finansieringen avvarvens verksamhet.Vid rådsmötet antogs följandeslutsatser:- Kommissionen skall fortsätta att noga övervakasituationen på marknaden och skall organisera enårlig diskussion om varvsfrågorna medmedlemsstaterna och industrin.- Kommissionen och medlemsstaterna skall fortsättasitt nära samarbete med industrin i konkurrensfrågoroch rådet välkomnar att kommissionen undersökermöjligheten att främja användningen av stöd tillforskning och utveckling.- Kommissionen skall driva implementeringen avalla möjliga åtgärder mot inom ramen förprocedurer som är godkända av internationella organ,så att situationen med osund konkurrens kan fås attupphöra och, om det ärlämpligt, undersöka alla möjliga framkomstvägar inomhandelspolitiken.- Kommissionen skall snabbt undersöka klagomål omhandelshinder som framförts av europeiska aktörerför att föra det inför () så snart som möjligt.- Kommissionen och medlemsstaterna skall hållaInternationella valutafonden (IMF) och Världsbankeninformerade om utvecklingen, med särskild hänsyntill handelsklagomål från europeiska aktörer, ochåter upprepa deras önskan om strikt styrning ochutvärdering av uppfyllande av villkorenligt vilka landet har fått hjälp från IMF ochVärldsbanken i utbyte mot omstrukturering avfinansiella och industriella konglomerat, särskiltvad gäller varvsindustrin.- Kommissionen och medlemsstaterna skall fortsättaansträngningarna att upprätta en likvärdig,internationell spelplan för varvsindustrin inomOECD, särskilt med avsikt att förändra 1981 årsregler för exportkrediter till varvsindustrin så attde anpassas till den rådande situationen och till deeuropeiska varvens krav och åter ta fram förslagensom lämnades i avsikt att uppdatera dem.Rådet välkomnade kommissionens beslut att stödja ochanpassa handelspolitiska åtgärder mot den osundakonkurrensen från och bad kommissionen attgöra alla ansträngningar för att rapportera tillrådet och i varjehändelse före , med inriktningen attdetta fall skall föras till WTO om kommissionenskulle misslyckas i att med nå enöverenskommelse som är tillfredsställande för EU.Dessutom noterade rådet kommissionens initiativ att,om en överenskommelse med inte skulle kunnauppnås, inrätta en temporär och lämplig mekanism vidden tidpunkten, avsedd att möta osundakonkurrensbeteende och i avvaktan på proceduren somär på gång inför WTO. Im- plementering av den nämndaproceduren under kommissionens överinseende får interesultera i en snedvridning av konkurrensen inom EU.Sammanfattningsvis gäller enligt den svenska EU-representationen att driftsstödet nu är förbjudetinom EU i enlighet med förordningen från år 1998.Ett eventuellt riktat driftsstöd, s.k. defensivmekanism, kan bli aktuellt först om kommissionenlägger fram ett förslag om ett sådant, vilket i sintur beror på utvecklingen av problemet med ,och att industrirådet fattar beslut därom.Utskottets ställningstagandeFör avskaffade Sverigeresterande del av det direkta varvsstödet. Vidåterkommande tillfällen har utskottetbehandlat och avstyrkt motionsyrkanden omåterinförande av detta stöd. Motiven har - liksom imotion 2000/01:N276 (s) - varit ett önskemål om atttillförsäkra den svenska varvsindustrin eninternationell konkurrens på lika villkor. Utskottethar, då frågan har behandlats,framhållit vikten av att olika industrigrenarerhåller konkurrensneutralitet i förhållande tillmotsvarande industrigrenar i konkurrentländerna.Utskottet har också löpande följt hur frågan om stödtill varvsindustrin har utvecklats inom EU och OECD.Det är mot denna bakgrund ytterst glädjande förutskottet att nu kunna konstatera att det inte harskett någon förlängning av den aktuella EG-förordningen, som enligt tidigare beslut upphördeatt gälla /01. Vid EU:sindustrirådsmöte antogs, somredovisats, ett antal slutsatser i syfte attåstadkomma och upprätthålla likvärdigakonkurrensvillkor inom varvsindustrin globalt.Problemen med den osunda konkurrensen från densydkoreanska varvsindustrin stod i fokus. Utskottetdelar till fullo rådets slutsatser och ser fram emotden redovisning som kommissionen skall lämna tillrådet i april 2001.Med det anförda - och med en förhoppning om attutvecklingen när det gäller driftsstöd tillvarvsindustrin inte skall bli sådan att ytterligaremotioner skall behöva upplevas som motiverade underden allmänna motionstiden - avstyrkerutskottet den nämnda motionen.FörsvarsindustrinUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om insatser föratt främja diversifiering av verksamhet hosförsvarsföretag med hänvisning till attnäringspolitiken bör ha en generellutformning och inte inriktas på enskildabranscher.MotionenRegeringen bör anmodas att genomföra en fördjupadkunskapsöversikt kring frågor om diversifiering iförsvarsföretag, t.ex. genom försorg, och påbasis av en sådan översikt utarbeta etthandlingsprogram för hur staten i lämpliga formerbör agera för att främja och underlätta en önskvärddiversifiering, anförs det i motion 1999/2000:N334(s). Motionärerna anger tre potentiella hinder motdiversifiering. Det första är grundat på militärspecialisering i förening med bristande kunskap omcivila produktionskrav. Det andra är förknippat medmotstånd inom den berörda företagsledningen motomställning. Det tredje hindret mot diversifieringhandlar om försvarsföretags förmåga att ställa omoch behålla sina anställda under diversifieringen.Staten kan spela en avgörande roll för att hjälpaförsvarsföretag att komma till rätta med hindren fördiversifiering. Staten kan bidra med följande:finansiellt stöd till nyföretagande eller till nyatekniska projekt inom redan verksammaförsvarsföretag, införande av ny tillverkningspraxisi försvarsföretag som är mindre hierarkisk ochinnebär större delaktighet för de anställda,erbjudande av arbetsmarknadsstöd åt dem som förloratsin anställning hos försvarsföretag, bidrag tillupprättande av en kultur präglad av kreativitet ochentreprenörskap samt till inrättande av nätverk avsamverkande försvarsföretag och civila företag,utbildningsprogram, hjälp att skapa team idiversifierande svenska företag med ledare fråntidigare projekt i försvarsföretag, m.m.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet behandlade frågor rörandeförsvarsindustrin införförsvarsbeslutet för (prop.1998/99:74, yttr. 1998/99: NU2y). I sitt yttrandetill försvarsutskottet framhöll utskottet att densvenska försvarsindustrins förmåga att levererahögteknologiska produkter till det svenska försvarethar ett stort försvars- och säkerhetspolitisktvärde. Vidare gäller att den industripolitiskabetydelsen av denna produktion är hög och att ettkvalificerat tekniskt kunnande har frambringats iförsvarsindustrin.