bet · GP01KUU1 · 2001-11-22 00:00:00 — SammanfattningDet sammansatta konstitutions- och utrikesutskottetbehandlar i detta betänkande regeringens proposition2001/02:8 samt vissa frågor som haratt göra med unionens förberedelser inför nästaregeringskonferens. Därutöver behandlar utskottet ibetänkandet vissa motioner väckta med anledning avpropositionen och ett antal motionsyrkanden från denallmänna motionstiden.Propositionen om tar upp resultatetav en fördragsöversyn som unionens medlemsländer hargenomfört inom ramen för den regeringskonferens somägde rum . Regeringen föreslår attriksdagen skall godkänna och vissaändringar i lagen (1994:1500) med anledning avSverige medlemskap i betänkandet framhåller utskottet attNicefördraget innebär ett väsentligt framsteg för deav starkt prioriterade strävandena attgenomföra en utvidgning av EU. Vidare vill utskottetbetona att det är en fördel för utvidgningsprocessenatt de grundläggande maktfrågorna har fått enlösning som möjliggör att en första grupp nya länderblir medlemmar i utskottets mening betyder utvidgningen, ochprocessen fram till denna, liksom detintegrationsarbete som sker med andra länder iEuropas närhet genom partnerskaps- ochassociationsavtal, att en grund skapas för envaraktig samarbets- och fredsordning i ochdess närområde. Utskottet vill betona attutvidgningen innebär unika möjligheter att stärkafred och stabilitet, frihet och demokrati, välfärdoch sysselsättning på den europeiska kontinenten.Redan förberedelserna i kandidatländerna förmedlemskap har en mycket betydelsefullsäkerhetspolitisk effekt. Särskilt viktigt att lyftafram är, enligt utskottets mening, densäkerhetspolitiska betydelsen av samverkan ochintegration. Medvetenheten om integrationensbetydelse för säkerheten utgör även grunden förutvidgningen av medlemskretsen liksom för att breddaoch fördjupa det europeiska samarbetet.Ett godkännande av innebär attbeslutanderätt överlåts till EG. Utskottetkonstaterar i betänkandet att det sker i enlighetmed bestämmelserna i 10 kap. 5 § regeringsformen.Samtidigt konstaterar utskottet att samarbetetinte ändrar karaktär på grund av Nicefördraget.Samarbetet förblir i grunden mellanstatligt. Detöverstatliga EG-samarbetet i den första pelarenvilar på de i mellanstatlig ordning överenskomnafördragen. Vidare konstateras i betänkandet att detej sker någon överföring av beslutanderätt till EU.Utskottet framhåller att de förändringar som nugenomförs inte förändrar samarbetets karaktär iförhållande till vad som gällde när blevmedlem i EU 1995. Därför avvisar utskottet ibetänkandet motioner om att godkännandet avNicefördraget skall underställas en folkomröstning.Utskottet ser sammanfattningsvis goda skäl för atttillstyrka regeringens förslag om godkännande avNicefördraget och ändring i anslutningslagen1994:1500. Båda besluten skall av ienlighet med 10 kap. regeringsformen fattas med trefjärdedels majoritet av de röstande.Fortlöpande information till och samråd medriksdagen har ägt rum både under förberedelsernainför konferensen och somkonferensen pågick. Därutöver har ett flertaldebatter i EU-frågor ägt rum.Utskottet behandlar i betänkandet också motioner omförberedelserna inför nästa regeringskonferens.Riksdagen underströk vid sin behandling undervåren 2001 av denna fråga betydelsen av en starkställning för de nationella parlamenten i arbetetinför nästa regeringskonferens. Utskottet anser ilinje med vad ansåg då, att ett konventsom i huvudsak är baserat på de nationellaparlamenten, och där dessa är brett representerade,bör kunna lämna värdefulla bidrag i arbetet infördet nya fördraget. Konventets arbetsmetoder bör geföreträdarna för de nationella parlamenten utrymmeockså för deras ordinarie parlamentariska uppdragoch för samråd med andra grupper i de frågor somdiskuteras i konventet. Utskottet anser vidare, ilikhet med vad framhöll , att etteget kvalificerat och i förhållande till EU:sinstitutioner självständigt sekretariat måste ståtill konventets förfogande. Vidare kan särskildasekretariatsresurser behöva sättas av inomkonventets ram för de nationella parlamentensräkning. Dagordningen för konventet måste intenödvändigtvis begränsas till de frågor som nämns iNiceförklaringen. Arbetet i konventet bör mynna ut iett brett underlag som ger olika lösningar på deproblem som regeringskonferensen sedan kommer att haatt arbeta med.Regeringen bör enligt utskottets uppfattning verkaför en utformning av konventet enligt vad utskottetanfört, och utskottet föreslår att gerregeringen detta till känna.De motioner som behandlas i föreliggande betänkandeavstyrks eller besvaras. Reservationer och särskildayttranden har på enskilda avsnitt i betänkandetlämnats av och de grönaoch av . [och har reserverat sigmot ett godkännande av fördraget. Särskildayttranden på enskilda avsnitt i betänkandet harlämnats av , ochMiljöpartiet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. och ratifikationsprocessenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K369yrkande 1 och 2001/02:K427 yrkande 2.2. Eventuell folkomröstning omNicefördragetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K428yrkande 3 och 2000/01:K366.3. Folkomröstning vid nya EUfördragRiksdagen avslår motion 2001/02:K428 yrkande 2.4. Avslag på propositionenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K2 yrkande 1,2001/02:K4, 2001/02:K5 samt 2001/02:K428 yrkande1.Reservation (v, mp)5. Lag om ändring i lagen (1994:1500) medanledning av anslutning till EURiksdagen bifaller proposition 2001/02:8yrkande 1.6. Godkännande av om ändringav Fördraget om Europeiska unionen,fördragen om upprättandet av Europeiskagemenskaperna och vissa akter som hör sammanmed dem samt de protokoll som harförtecknats i slutakten till fördragetRiksdagen bifaller proposition 2001/02:8yrkande 2.7. Inför nästa regeringskonferensRiksdagen ger som sin mening regeringen tillkänna vad utskottet anfört och förklarar därmedmotionerna 2001/02:K426 yrkande 11, 2001/02:K427 yrkande 6, 2001/02:U301 yrkande 17,2001/02:U302 yrkande 20 och 2001/02:U303 yrkande17 i denna del besvarade.8. Alleuropeiskt konventRiksdagen avslår motion 2001/02:K428 yrkande 8.9. Svensk debattRiksdagen avslår motion 2001/02:U302 yrkande18.Stockholm den 22 november 2001På sammansatta konstitutions- och utrikesutskottetsvägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (),(), (), (), (), BerndtEkholm (s), (), (), (), (),(), (), ÅsaTorstensson (c), () och IngerStrömbom (kd).2 Redogörelse för ärendet2.1 Ärendet och dess beredningEtt av huvudsyftena med den regeringskonferens somledde till Amsterdamfördraget var att effektiviseraarbetet i institutionerna inför den kommandeutvidgningen av EU. Genom Amsterdamfördragetuppnåddes flera viktiga resultat vad gäller atteffektivisera arbetet i institutionerna, bl.a.infördes förenklade beslutsprocedurer och ett ökatinflytande för Europaparlamentet.Inom det institutionella området, särskilt vadgäller röstreglerna i rådet och kommissionenssammansättning, visade det sig emellertid intemöjligt att nå en av alla parter accepterad lösning.Resultatet i denna del blev i stället att ettprotokoll om institutionerna inför en utvidgningantogs av regeringskonferensen (protokoll D.11 iAmsterdamfördraget). Innebörden av protokollet äratt en ny regeringskonferens skulle sammankallas viden senare tidpunkt för att lösa de uteståendeinstitutionella frågorna inför ett första steg iutvidgningen.I enlighet med protokoll D.11 i Amsterdamfördragetsammankallades en ny regeringskonferens i februariår 2000. Slutförhandling ägde rum inom ramen förEuropeiska rådets möte i i december år 2000.De frågor som förhandlades av regeringskonferensenhar varit föremål för behandling vid ettflertal olika tillfällen och i en rad olikabetänkanden. Regeringen redogjorde för sinaöverväganden vad gäller de institutionella frågornai regeringskonferenserna redan i sin skrivelse tillriksdagen 1995/96:30 . Iskrivelsen lämnades en redogörelse förförberedelsearbetet inför regeringskonferensen ochför vissa principiella ställningstaganden i defrågor som konferensen kunde komma att behandla,däribland de institutionella frågorna. Regeringenhar vidare i skrivelse 1996/97:80 Verksamheten iEuropeiska unionen redogjort förförhandlingsläget i regeringskonferensen såsom dettedde sig /97. De bådaskrivelserna, inklusive de institutionella frågorna,har utförligt behandlats i betänkandena /96:UU13och 1996/97:UU13, vilka sedermera ställtsig bakom (rskr. 1995/96:199 och rskr. 1996/97:269).Vidare redogjorde regeringen för vilka förändringarinom det institutionella området och andraförändringar som föranleddes av Amsterdamfördraget iproposition 1997/98:58 Amsterdamfördraget. Riksdagenbehandlade regeringens proposition i betänkande1997/98:UU13. Detta betänkande, liksom de tidigare,behandlade de institutionella frågorna.Som framgått av denna redogörelse har deinstitutionella frågorna varit föremål förbehandling av vid ett flertal tillfällen,och regeringen har därvid haft tillfälle attpresentera sina överväganden kring svenskaförhandlingspositioner. Därför fann attdet ej var nödvändigt att regeringen skulle inkommatill med en ny skrivelse inför denregeringskonferens som sammankallades i februari år2000 för att företrädesvis behandla deinstitutionella frågorna. Däremot ansåg riksdagenatt behov förelåg för en löpande information tillriksdagen och att samråd skulle äga rum mellanregering och riksdag både inför och underregeringskonferensen.Regeringen framhåller i propositionen att löpandesamråd ägde rum med inför och under helaregeringskonferensen samt att erhöllskriftliga promemorior i vilka regeringen redogjordeför de aktuella frågorna, förhandlingsförloppet samtregeringens positioner i de olikaförhandlingsfrågorna. Föredragningar och samråd ägderum med , utrikesutskottet ochEU-nämnden, framhåller regeringen i propositionen.Ansvariga statsråd lämnade vidare information ikammaren vid ett flertal tillfällen.Regeringen betonar i propositionen att den näraoch kontinuerliga dialogen med bidrog tillatt regeringen kunde framföra de svenskapositionerna i förhandlingen med kraft och på ettkonstruktivt sätt.Konstitutionsutskottet och utrikesutskottet harvar för sig fattat beslut om att upprätta ettsammansatt konstitutions- och utrikesutskott (KUU)för att gemensamt bereda regeringens proposition omNicefördraget för beslut av . Detsammansatta konstitutions- och utrikesutskottetkonstituerades vid ett sammanträde den 16 oktober2001. Förutom vissa motionsyrkanden som väckts ianslutning till regeringens proposition har såvälkonstitutionsutskottet som utrikesutskottet hänvisatvissa motionsyrkanden från den allmänna motionstidenför gemensam beredning av det sammansatta utskottet.Ett sammansatt konstitutions- och utrikesutskottupprättades även under det första halvåret 2001.Utskottets syfte var att bidra till att i riksdagenaktualisera debatten om unionens framtidautveckling. behandlades ett antal motionerfrån den allmänna motionstiden . Utskottetsberedning resulterade i betänkande 2000/01:KUU1 EU:sframtidsfrågor. Utskottet upplöstes då riksdagenefter debatt i kammaren fattat beslutmed anledning av utskottets betänkande.Det nu konstituerade utskottet har erhållitföredragningar av statssekreterare ,Statsrådsberedningen, om regeringens syn påhuvudfrågorna i och om pågåendediskussioner inför den förklaring som skall avgesvid i Laeken om initiativ förde fortsatta förberedelserna inför nästaregeringskonferens.2.2 ochtillkomsten av NicefördragetI slutskedet av den regeringskonferens somresulterade i Unionsfördraget stoddet klart att det inte var möjligt att nå ett sålångtgående resultat som vissa medlemsstaterönskade. Därför kom de dåvarande medlemsstaternaöverens om att en ny regeringskonferens skullesammankallas för att undersöka vilka delaroch enskilda bestämmelser i fördraget som kundebehöva revideras.I enlighet med detta inleddes enregeringskonferens vid iTurin . De politiska förhandlingarnaom ett nytt fördrag avslutades vid i . Det nya fördraget- Amsterdamfördraget om ändring av Fördraget omEuropeiska unionen, fördragen om upprättandet avEuropeiska gemenskaperna och vissa akter som hörsamman med dem - och dess slutakt undertecknades den2 i föregicks av ettförberedelsearbete inom den s.k. reflektionsgruppen.Gruppen bestod av personliga representanter förmedlemsstaternas utrikesministrar. Ävenrepresentanter för kommissionen ochEuropaparlamentet deltog i gruppens arbete.Reflektionsgruppens förberedelsearbete redovisadesden i en slutrapport till möte i den 15 och 16 december 1995under spanskt ordförandeskap. Slutrapporten kom attfå ett avgörande inflytande på dagordningen förregeringskonferensen.Vid den officiella startpunkten förregeringskonferensen vid iTurin lade unionens stats- och regeringschefer fastkonferensens huvudinriktning på grundval avreflektionsgruppens slutrapport.Dagordningen kom i enlighet härmed att delas in ihuvudsakligen tre delar: unionen och medborgaren, eneffektiv och sammanhängande utrikespolitik samtinstitutionella frågor. Vid sidan härav diskuteradesäven två andra frågor under egna dagordningspunkter,dels frågan om närmare samarbete, s.k. flexibelintegration, dels frågan om en förenkling avfördragen.Regeringens förslag om godkännande avAmsterdamfördraget förelades /98. fattade beslut omatt godkänna Amsterdamfördraget (bet. 1997/98:UU13, rskr. 1997/98:197) samt attinförliva detta i svensk rättsordning genom etttillägg i anslutningslagen.Amsterdamfördraget trädde i kraft för allaunionens medlemsländer den1 maj år 1999.Vid Europeiska rådets möte i i juni 1999fattade medlemsländerna gemensamt ett beslut omförberedelser och tidsplan för en kommanderegeringskonferens. Denna inleddes formellt den 14februari . Dagordningen för konferensen komatt omfatta röstreglerna i rådet, kommissionensstorlek och sammansättning, antalet ledamöter iEuropaparlamentet vid en utvidgning, en eventuellutökad tillämpning av kvalificerad majoritet vidbeslutsfattande i rådet, reformer vad gällerdomstolen och dess verksamhet, närmare samarbete ochvillkoren för detta samt utformningen av dengemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Arbetetmed en stadga för de grundläggande rättigheternasågs som en parallell process tillregeringskonferensen och slutade med en politiskförklaring.Efter slutförhandlingar inom ramen för kunde ordförandelandet år 2000konstatera att de politiska förhandlingarna omNicefördraget hade avslutats.Nicefördraget innehåller bestämmelser som utgörändringar i eller tillägg till EG-fördraget, Kol-och stålfördraget, Euratomfördraget ochUnionsfördraget. Enligt artikel 12.1 i fördragetskall det godkännas av alla medlemsstater i enlighetmed deras konstitutionella bestämmelser. Enligtregeringsformen skall godkänna vissainternationella avtal. Med anledning härav harregeringen lagt fram proposition 2001/02:8Nicefördraget med förslag att skallgodkänna fördraget och anta därmed sammanhängandetillägg i anslutningslagen.Regeringen framhåller i propositionen att detövergripande svenska målet för regeringskonferensenvar att säkerställa en väl fungerande utvidgadunion. En mycket omfattande dagordning förkonferensen skulle kunna dra ut och medföraen risk för att skulle skjutas påframtiden. Regeringen förespråkade därför enbegränsad dagordning.I propositionen framhåller regeringen vidare attdet var en viktig generell svensk utgångspunkt attvärna de mindre medlemsstaternas möjlighet tillinflytande i EU. En prioriterad fråga var även attsäkerställa relativa inflytande i EU, medbibehållande och stärkande av unionens effektivitetoch legitimitet. Förslag som i grunden skulle ändraden balans som råder mellan större och mindremedlemsländer avvisades, framhåller regeringen.Vad gäller röstviktningen i ministerrådet anförregeringen att en uppgörelse borde grundas på enkompromiss mellan å ena sidan det förhållandet attmedlemsstaterna är suveräna stater och å andra sidanmedlemsstaternas folkmängd. Förändringen bordedessutom ske en gång för alla så att inteomförhandling skulle behöva ske så snart ett nyttland skulle anslutas till unionen. Lösningen påfrågan om röstviktningen borde enligt regeringenockså bygga på klara och objektiva kriterier ochinte grundas på godtyckliga ändringar av dagensfördelning.Regeringen anför i propositionen att det ligger iSveriges intresse att kommissionen ävenfortsättningsvis har en stark och självständigställning. Kommissionen måste även varaen drivkraft för samarbetet i EU och vaka överfördragens tillämpning. Regeringen framhåller attliksom under den förra regeringskonferensen1996/1997, vilken ledde till Amsterdamfördraget, ärden svenska positionen att varje medlemsstat även ifortsättningen borde ha rätt till att nominera enledamot av kommissionen med full rösträtt och etteget ansvarsområde.När det gäller reformer beträffande tillämpning avomröstningsregler med kvalificerad majoritetförespråkade regeringen att prövning skulle ske pågrundval av en genomgång från fall till fall och därde sakliga förutsättningarna i varje enskilt fallfick ligga till grund för hållning.Regeringen konstaterar i propositionen att dettaockså blev den metod som tillämpades. förespråkade regeringen enövergång till beslut med kvalificerad majoritet iministerrådet i en rad fall på socialpolitikensområde, på de områden av den inre marknaden somalltjämt kräver enhällighet samt på asyl- ochmigrationsområdet.2.3 och betänkandetsdispositionNicefördraget består av två delar som innehållerdels materiella ändringar i de grundläggandefördragen, dels övergångs- och slutbestämmelser.Fördraget inleds med en kort ingress.Den första delen i fördraget (artiklarna 1-6)innehåller materiella ändringar i1. Fördraget om Europeiska unionen(Unionsfördraget),2. Fördraget om upprättandet av Europeiskagemenskapen (EG-fördraget), Fördraget om upprättandet av Europeiskaatomenergigemenskapen (Euratomfördraget),· Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- ochstålgemenskapen (Kol-och stålfördraget ellerEKSG-fördraget),1 Protokollet om stadgan för Europeiskacentralbankssystemet och Europeiskacentralbanken och2 Protokollet om Europeiska gemenskapernasimmunitet och privilegier.Den andra delen i fördraget (artiklarna 7-13)innehåller övergångs- och slutbestämmelser.Vid regeringskonferensen antogs fyra protokoll.Dessa har samma rättsliga status som de fördrag tillvilka de fogats. Vid regeringskonferensen antogsäven 24 gemensamma förklaringar och beaktades 3ensidiga förklaringar av en eller fleramedlemsstater.Regeringskonferensens slutakt innehåller enförteckning över de texter som medlemsstaterna ikonferensen antog eller beaktade: , defyra protokollen och samtliga förklaringar.Förklaringarna har bifogats till slutakten. Tillskillnad från fördraget och protokollen utgörslutakten inte en del av gemenskapsrätten. Denrättsliga statusen av de förklaringar som har fogatstill slutakten bör ses mot bakgrund av detolkningsbestämmelser, vilka finns i 1969 årsWienkonvention om traktaträtten och som kodifierarden allmänna folkrättens regler om tolkning avinternationella överenskommelser. Det är emellertidytterst som avgör vilken rättsverkanförklaringarna skall tillerkännas.I detta betänkande avses vid hänvisningar tillartiklar i EG- och Unionsfördragen, om inte annatanges, deras lydelse enligt Amsterdamfördraget medde ändringar och tillägg som följer avNicefördraget. Vid hänvisningar i detta betänkandetill protokoll och förklaringar i Nicefördragetanges den beteckning som de har fått i slutakten.Betänkandet tar i avsnitt 3 i ett inledande avsnittupp vissa övergripande synpunkter. Därefter följerett avsnitt som behandlar folkomröstningsresultateti och dess eventuella relevans för Sverigesratifikationsprocess. Följande del behandlar vissamotioner med yrkanden om att godkännande avNicefördraget skall bli föremål för folkomröstning.I nästföljande avsnitt tar utskottet upp vissafrågor gällande godkännande avNicefördraget och de konstitutionellaförutsättningarna för detta beslut. Därefter följerett underkapitel som redovisar olikasamarbetsområden som har behandlats iregeringskonferensen. I denna del behandlas deinstitutionella frågorna, den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken samt frågan om närmaresamarbete. I ett avslutande underkapitel tarutskottet upp vissa frågor som är relaterade tillden kommande regeringskonferensen om unionensframtid.Varje avsnitt inleds med en redogörelse förhuvudpunkterna i regeringens proposition och ensammanfattning av de motionsyrkanden som, iförekommande fall, behandlas i avsnittet. Dettaföljs av utskottets bedömningar ochställningstaganden.2001/02KUU13 Utskottet3.1 Övergripande synpunkterInledningEnligt utskottets uppfattning är Europeiska unionensviktigaste uppgift att trygga friheten, freden,demokratin och välfärden i hela . Utskottetmenar vidare att en utvidgad medlemskrets och enfördjupad integration är den bästa vägen för attskapa bestående fred och för att nå en socialt ochmiljömässigt hållbar utveckling.Regeringskonferensen som resulterade iNicefördraget hade till syfte att nå fram tilllösningar som banar vägen för en utvidgadmedlemskrets samt att effektivisera och lägga enfast grund för EU-samarbetet inför framtiden.Regeringen har i den nu aktuella propositionenlämnat en redogörelse för resultatet iregeringskonferensen samt för vissa konstitutionellaförutsättningar för tillträde tillfördraget. I propositionen framhåller regeringen attNicefördraget innebär ett grundläggande framsteg förde av starkt prioriterade strävandena attgenomföra en utvidgning av EU samt attmedlemsstaternas regeringar har kommit överens om deinstitutionella förändringar som är nödvändiga föratt samarbetet skall kunna fungera i en utvidgadunion.Enligt utskottets mening betyderutvidgningsprocessen, liksom det inte-grationsarbete som sker med andra länder i Europasnärhet genom partnerskaps- och associationsavtal,att en grund skapas för en varaktig samarbets- ochfredsordning i och dess närområde. På sammasätt som säkerhet i efter det andravärldskriget skapades genom samarbete ochintegration, skall de länder som står i begreppatt ansluta sig eller utveckla ett närmare samarbetemed EU bli en del av denna stabiliserande ordning.Utskottet vill betona att utvidgningen innebärunika möjligheter att stärka fred och stabilitet,frihet och demokrati, välfärd och sysselsättning påden europeiska kontinenten. Redan förberedelsernaför medlemskap i kandidatländerna har en mycketbetydelsefull säkerhetspolitisk effekt då kraven påen institutionell stabilitet som garanterardemokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter ochrespekt för skydd av minoriteter har haft avsevärdapositiva effekter.Särskilt viktigt att lyfta fram är, enligtutskottets mening, den säkerhetspolitiska betydelsenav samverkan och integration. Medvetenheten omintegrationens betydelse för säkerheten utgör ävengrunden för utvidgningen av medlemskretsen liksomför att bredda och fördjupa det europeiskasamarbetet.Utskottet instämmer i regeringens bedömning attNicefördraget innebär ett grundläggande framsteg föratt genomföra en utvidgning av EU. Utskottet serpositivt på att en institutionell grund har lagtsför en utvidgning av medlemskretsen. En utvecklingdär framsteg på det institutionella området ej hadeuppnåtts hade kunnat få till effekt att utvidgningenförsenades. En sådan utveckling ligger inte isvenskt intresse, menar utskottet.Riksdagens tidigare uttalanden om deinstitutionella frågornaUtskottet vill framhålla att den förhandlingsprocessi de institutionella frågorna som avslutas medNicefördraget inleddes redan vid denregeringskonferens som påbörjades och somledde till Amsterdamfördraget. De i propositionenbehandlade frågorna om institutionella förändringarhar behandlats av vid ett flertaltillfällen och i en rad betänkanden sedan 1996.Utskottet vill erinra om att regeringen i sinskrivelse 1995/96:30 (bet. 1995/96:UU13, rskr.1995/96:199) till redogjorde för sinautgångspunkter vad gäller de institutionellafrågorna inför den regeringskonferens som ledde tillAmsterdamfördraget där medlemsländerna dock inte komtill en slutlig förhandlingslösning vad gäller dessafrågor.