bet · GO01SoU10 · 2001-03-15 00:00:00 — I samarbete medde flesta landsting i etablerar närvarande Infomedica, en databas tillgänglig påInternet, som i första hand vänder sig tillallmänheten med råd om sjukdomar och läkemedel.Utredningen anser att sjukvårdens och apotekenssatsningar på Infomedica bör intensifieras (s. 377f).Remissbehandlingen av betänkandet har berör i sitt slutbetänkandeVägvalet - Den narkotikapolitiska utmaningen (SOU2000:126) bl.a. frågor om kontroll av narkotiskaläkemedel (s. 184 ff.). Kommissionen anför att detär angeläget att på ett snabbare ochmer effektivt sätt skall kunna utreda om en läkareförser den illegala marknaden med narkotiskaläkemedel. Kommissionen föreslår därför att detskall bli möjligt för att vid sintillsyn hämta uppgifter ur receptregistret omenskilda läkares förskrivning av narkotiskaläkemedel. Detta kan ske genom attreceptföreskrifterna ändras så att receptet inte fårexpedieras utan att förskrivarkod är angiven påreceptblanketterna. Uppgifter som kan hänföras tillenskilda patienter skall dock inte kunna inhämtas föreslår vidare attapotekspersonal bör ges möjlighet att vända sig tillförskrivande läkare i fall då det är uppenbart atten patient går runt till flera olika läkare och frånvar och en av dem erhåller recept på narkotiskaläkemedel. Kommissionen föreslår att frågan börbehandlas inom ramen för den översyn avsekretesslagen som pågår.Kommissionen påpekar att dess uppdrag varitbegränsat till att behandla frågor som rörnarkotika, dvs. i detta sammanhang narkotiskaläkemedel. Kommissionen anser dock att det finnsanledning att överväga om vissa läkemedel som inteär narkotikaklassade borde underkastas en strängarekontroll än vad som gäller i dag.Socialstyrelsen bör enligt narkotikakommissionenges i uppdrag att i samarbete med Läkemedelsverketanalysera och följa utvecklingen av ungasläkemedelskonsumtion och föreslå åtgärder för hurtrenden till en ökad konsumtion av framför alltsömnmedel och värktabletter kan brytas (s. 305).Betänkandet remissbehandlas för närvarande.I sitt delbetänkande Hälsa på lika villkor - andrasteget mot nationella folkhälsomål (SOU 1999:137)formulerar sin visionav ett hälsovänligt samhälle, övergripandestrategier för att nå detta samhälle samthälsopolitiska mål inom ramen för strategierna.Kommittén ger bl.a. en utförlig redogörelse kringläkemedelsberoende (s. 369 f.) samt anger att etthälsopolitiskt mål på området bör vara att minskaberoendet och missbruket av bensodiazepiner ochnarkotiska analgetika i befolkningen. Kommitténredogör för hur målet kan uppnås, dels genom en merarestriktiv receptförskrivning som reducerartillgängligheten av bensodiazepiner och narkotiskaanalgetika, dels genom ökad informationsspridning,såväl till läkare som till patienter, om deavsevärda riskerna med långtidsanvändning av denämnda preparaten.I slutbetänkandet (SOU 2000:91) anför att ett av målen för folkhälsanär en mer hälsoinriktad hälso- och sjukvård (s. 146f.). Bland annat sägs att läkemedelsförskrivningeninom hälso- och sjukvården bör uppmärksammas i dethälsofrämjande arbetet (s. 149). Det föreligger ettläkemedelsmissbruk hos en del patienter. De harblivit beroende av olika former av psykofarmaka ochskulle bli friskare om de kunde sluta med vissaläkemedel. En tydligare hälsoorientering av hälso-och sjukvården kan bidra till kunskaper som gör attfelaktiga förskrivningar undviks och andra insatsersätts in i stället. Behovet av ettpersonnummerbaserat läkemedelsregister bör enligtkommittén prövas. Det skulle underlätta möjlighetenatt korrekt värdera läkemedels effekt, säkerhet ochrisker vid rutinmässig förskrivning, anförs det.Under samma avsnitt anför kommittén att sexregionala centrum för icke medikamentella metoderbör byggas upp (s. 151). Det påpekas att det ivästvärlden investeras mångmiljardbelopp iatt utveckla nya läkemedel för att påverkalivsstilsrelaterade hälsoproblem, medan insatsernaför icke medikamentell behandling och modernmetodutveckling för att möta livsstilssjukdomar ärmycket blygsamma.Ett annat mål för folkhälsan bör enligt kommitténvara att det finns tillgång till saklig ochproducentobunden hälsoinformation för alla (s. 167f.). förmedlas viktig information genomapoteken. Detta sker dock på frivillig väg.Kommittén anser att det i avtalet mellan staten ochApoteket bör regleras att apoteken i sinverksamhet skall ha till uppgift att geproducentobunden, saklig och lättillgängliginformation till sina kunder.Utredningen om bemötande av kvinnor och män inomhälso- och sjukvården behandlar frågor omläkemedelsförskrivning till kvinnor och män ihuvudbetänkandet Jämställd vård - olika vård på likavillkor (SOU 1996:133). att det saknas könsspecifik information om vadsom utgör optimal läkemedelsbehandling vid olikatillstånd. I är det numera ett krav att vidkliniska läkemedelsprövningar inkludera både kvinnoroch män och att analysera materialet könsspecifikt.Kommittén anser att motsvarande policy bör skapasäven i . Därutöver bör en systematiskgenomgång av litteraturen och av de svenskabiverkningserfarenheterna ske för att ge en bättrekunskap om läkemedlens säkerhet och underlag förbedömning av om män och kvinnor bör få olika storadoser av vissa läkemedel (s. 13 f.).Speciallivsmedelsutredningen har bl.a. kartlagtsåväl landstingens som kommunernas nuvarandekostnader för speciallivsmedel och landstingensregler för subventionering till vuxna. Utredningenredovisar i betänkandet Mat som medicin (SOU1999:114) två alternativa lösningar för samhällsstödpå området (s. 119 f.). Utredningen förordar dockdet alternativ som innebär att det vid medicinsktbehov blir en rättighet att få speciallivsmedel iöppen hälso- och sjukvård enligt ett nationelltenhetligt förmånssystem, på motsvarande sätt somgäller för läkemedel. Förmånen skall dock intesamordnas med högkostnadsskyddet. Vidare föreslås enstatligt reglerad prissättning samt ett statligtreglerat fastställande av förskrivningsbaraprodukter.Betänkandet har remissbehandlats. Enligt uppgiftfrån kommer förslag medutgångspunkt i betänkandet att läggas fram tidigasthösten 2001.Utredningen om frivillig jämställdhetsmärkning avprodukter och tjänster har regeringens uppdrag attbl.a. belysa möjligheterna att införa ett system försådan märkning. I delbetänkandet Reglerna kring ochinställningen till frivillig jämställdhetsmärkningav produkter och tjänster (SOU 2001:9) redogörsbl.a. för skälen till och konsekvenserna av att denmedicinska forskningen bedrivs i princip endast medfokus på män. Utredningen menar att det finnsanledning att belysa problematiken ytterligare föratt undersöka möjligheten att införa ett system förfrivillig jämställdhetsmärkning avläkemedelsprodukter och medicinska tjänster (s. ).I slutbetänkandet, som skall lämnas senast den 31december 2001, kommer utredningen bl.a. att föreslåprodukter och tjänster som bör kunnajämställdhetsmärkas samt föreslå kriterier för ettsystem för frivillig jämställdhetsmärkning.Socialstyrelsen har haft regeringens uppdrag attfölja effekterna av förändringarna iläkemedelsförmånen. Uppdraget lämnades bl.a. medanledning av att det inte kunde uteslutas attreformen skulle ge oförutsedda effekter och i värstafall leda till underförskrivning eller att grupperav patienter inte hämtade ut förskrivna läkemedel.Uppföljningen presenteras i rapportenLäkemedelsreformen 1997 - hur blev det? (SoS följerupp och utvärderar 2000:7). Socialstyrelsenkonstaterade bl.a. att av befolkningenavstår från läkemedel av kostnadsskäl. Bland dem somhar lägre inkomster är andelen betydligt högre.Socialstyrelsen anser att detta bör studeras vidare,både vad avser vilka prioriteringar man gör och omdet leder till allvarliga medicinska problem.Socialstyrelsen konstaterar vidare att beträffandepersoner som får läkemedel utan kostnad på grund avatt de saknar sjukdomsinsikt är situationen olika iolika delar i landet. Styrelsen anser att detta börföljas upp ur ett patientperspektiv.Socialministern har besvarat eninterpellation om dextropropoxifen. Enligt svarethar informerat förskrivande läkareom att förskrivning av läkemedel som innehåller DXPmåste ske med största försiktighet och att skäletför förskrivningen måste prövas noga ochindividuellt. , ochRättsmedicinalverket anordnade ettinformationsmöte angående det stora antaletobserverade dödsfall i samband med intag av DXP medinbjudna representanter för sjukvård ochskolhälsovård, experter inom missbruks- ochsuicidproblematik, berörda myndigheter samt ApoteketAB. och har enatsom att skyndsamt lägga fram ett åtgärdsprogram föratt få en mer korrekt och minskad användning av DXP.Socialministern lämnade vidare den 13 december 2000ett skriftligt svar på en fråga omnarkotikaklassning av dextropropoxifener.Dextropropoxifen är enligt svaret i grundennarkotikaklassat enligt . I samma konventionfinns ett undantag från narkotikaklassningen förberedningar som används för medicinska ochvetenskapliga ändamål och som innehåller högst dextropropoxifen. I tillämpas sammaundantag med stöd av konventionen, vilket berörsamtliga i förekommandedextropropoxifenpreparat. Enligt frågesvaretremissbehandlas ett förslag frånLäkemedelsverket till ändring i receptföreskrifternavad avser ifrågavarande läkemedel. Förslaget innebäratt förskrivning av läkemedel innehållandedextropropoxifen fortsättningsvis endast skall kunnaske på den särskilda receptblankett som vanligtvisanvänds vid förskrivning av narkotikaklassadepreparat. Tanken bakom ändringen är enligtfrågesvaret en ökad uppmärksamhet och restriktivitetvad gäller förskrivning av dessa läkemedel.Socialministern har besvarat eninterpellation om läkemedlet Rohypnol. Ministernuppgav att han tagit initiativ till en särskildgenomlysning av problemet kring läkemedlet.Företrädare för ochJustitiedepartementet skall gemensamt gå igenomproblemställningen och bedöma vilka åtgärderregeringen kan vidta.Enligt uppgift från var dettidigare så att kvinnor i stor utsträckning inteinkluderades i tidiga faser avläkemedelsutvecklingen, t.ex. då ett läkemedelförsta gången ges till en människa. Anledningenhärtill är att vid en oupptäckt graviditet skullefostret exponeras för en potentiellt farligsubstans. Enligt har numera andelenkvinnor ökat vid den tidiga fasen avläkemedelsstudier. Vid en genomgång av fördelningenmän och kvinnor i kliniska läkemedelsstudier iSverige 1999 kunde konstateras att i s.k. , de första studierna på människa med ettnytt läkemedel, inkluderades i av fallen bådemän och kvinnor, i endast män och i endastkvinnor. I fas III, dvs. de stora studierna påpatienter som har den sjukdom som läkemedlet äravsett för, inkluderades i av fallen bådakönen, i endast män och i endast kvinnor.Allmänt gäller att könsfördelningen i kliniskaprövningar inte nämnvärt avviker frånkönsfördelningen i den population som sedanbehandlas med de godkända läkemedlen.Läkemedelsgodkännanden i sker numera inomramen för ett EU-samarbete. I ett EU-direktiv angesatt köns- och ålderseffekter skall beaktas iredovisningen av resultaten av kliniska prövningar.Dessutom skall det finnas uppgifter om patienter somkan vara utsatta för ökad risk, t.ex. äldre, barn,kvinnor som är havande eller har menstruation ellerpatienter vilkas tillstånd på annat sätt kräversärskild uppmärksamhet. Inomläkemedelskontrollmyndigheterna i finns det,enligt uppgift från , numera en stormedvetenhet om vikten av att läkemedel föremarknadsgodkännande skall ha studerats på patientersom representerar hela den population som avses blibehandlad med läkemedlet. Vid utvärdering avläkemedelsdokumentation inför ett godkännandekontrolleras att könsaspekter är tillfredsställandebelysta. I de fall där den basala utredningen visatpå könsskillnader efterfrågas kompletterandestudier.Enligt fungerar flertaletläkemedel kvalitativt likartat i olika demografiskasubgrupper av populationen. Det finns dock undantagdär exempelvis läkemedel endast godkänts föranvändning av det ena könet. Vidare kan skillnader ihur kroppen omsätter läkemedel variera mycket ävenmellan individer av samma kön. När sådan informationfinns informeras specifikt om detta.Läkemedelsverket avser att, efter det att berördaföretag hörts, flytta den narkotikaklassadesubstansen flunitrazepam från nuvarande förteckningIV till förteckning II. Enligt ett pressmeddelandefrån grundar sigomklassificeringen på ett samhällsnyttigt perspektivdär läkemedlets användning i olika kriminellasammanhang har haft avgörande betydelse för verketsinställning. För den enskilde patienten innebäromklassificeringen något ökade kostnader i form avtätare läkarbesök.Regeringen beslutade att ge tremiljoner kronor i statsbidrag till Kilen -läkemedel och hälsa - för atträdda dess verksamhet . Kilen informerar omläkemedelsberoende och läkemedelsmissbruk och harbl.a. byggt upp en databas med erfarenheter omläkemedel. skall enligt uppgiftunder våren försöka finna en alternativ och merpermanent finansieringsform.Läkemedelsverket liksom ger ut informationom trafikfarliga läkemedel, dels till allmänheten,dels till hälso- och sjukvården. Informationen finnstillgänglig på Internet och på apoteken.Många, men inte alla, trafikfarliga läkemedel haren varningsmärkning med en röd triangel påförpackningen. Situationen kommer enligtLäkemedelsverket att förbättras genom att samtligaläkemedel förses med ett patient-informationsblad(bipacksedel). Här kan patienten läsa bl.a. omeventuell risk för påverkan på körförmågan. Enmajoritet av alla läkemedel har engodkänd bipacksedel. När det gäller information omtrafikfarlighet föreligger vissa skillnader mellanFASS och bipacksedlarna. har därförlagt ut en lista på sin hemsida, där de läkemedelsom i eller på bipacksedel har information omrisk för försämrad körförmåga har markerats.Läkemedelsverket kommer att se över bipacksedlarnaför att komma till rätta med nämnda skillnader iuppgifter.Läkemedelsverket påpekar i sin information omtrafikfarliga läkemedel att alla som får en vissmedicin inte reagerar på samma sätt. Denindividuella reaktionen har mycket stor betydelse.Listan skall därför inte tolkas så, att alla somanvänder ett läkemedel med risk för påverkan påkörförmågan inte bör köra bil underbehandlingstiden. Å andra sidan kan läkemedel, som iallmänhet inte misstänks påverka körförmågan ochdärmed inte generellt beskrivs som trafikfarliga,för en enskild individ utgöra problem. I många fallkan också grundsjukdomen i sig påverka körförmågan istörre utsträckning än läkemedelsanvändningen. Iinformationen påpekas vikten av att den enskildediskuterar med sin läkare om det är lämpligt medbilkörning under behandlingen samt är extrauppmärksam på hur han eller hon personligen reagerarpå läkemedlet. Läkaren skall informera om att ettläkemedel kan påverka reaktionsförmågan eller geandra effekter som kan vara av betydelse förkörförmågan.Enligt uppgift från pågårkontinuerligt ett arbete tillsammans medläkemedelsindustrin i syfte att minska användningenav kvicksilver i läkemedel. finnskvicksilver i endast ett fåtal produkter,huvudsakligen ögonpreparat, där det är svårt attanvända andra ämnen som konserveringsmedel. pågår dock inte något motsvarandearbete när det gäller titandioxid.Från har inhämtats att Antabusåter omfattas av läkemedelsförmånen.Enligt professor vid NEPI pågår en avFolkhälsoinstitutet finansierad studie omläkemedelsberoendet i och , dvs.de län där användandet av beroendeframkallande medelär störst. Eftersom uppfattningen om innebörden avbegreppet läkemedelsberoende varierar kraftigt, ärdet enligt omöjligt att få ett klart beskedom omfattningen av problemet.Utskottets bedömningAvgiftssystemet för den statligaläkemedelskontrollen har ändrats. Regeringenhar för avsikt att noga följa utvecklingen avLäkemedelsverkets avgiftsintäkter och kostnader.Motion 1998/99:So423 (m) yrkande 10 får därmed ansesi huvudsak tillgodosedd.Utskottet anser det angeläget att beroendet ochmissbruket av läkemedel i minskar. Flerautredningar har föreslagit olikaåtgärder för att komma till rätta med problemet.Såväl Utredningen om läkemedelsförmånen somNationella folkhälsokommittén tar upp vikten avrestriktiv receptförskrivning och förbättradläkemedelsinformation, såväl till förskrivarna somtill allmänheten. anser vidareatt behovet av ett personnummerbaseratläkemedelsregister bör prövas. Narkotikakommissionenföreslår bl.a. att skall kunna hämtauppgifter ur receptregistret om enskilda läkaresförskrivning av narkotiska läkemedel samt anser attbestämmelserna om sekretess mellan apotekspersonaloch förskrivande läkare bör ses över. Det kan isammanhanget också konstateras att Kilen, sombedriver information kring beroende och missbruk avläkemedel, avses få en mer permanentfinansieringsform. Utskottet anser inte att kommandeförslag på området bör föregripas utan attmotionerna 1998/99:So372 (mp) yrkande 4,2000/01:So259 (s), 2000/01:So341 (kd), 2000/01:So384(s) och 2000/01:So413 (v) bör avslås.Utskottet kan inte ställa sig bakom förslaget i motion1998/99:So258 (v) yrkande 4 om attläkemedelsföretagen bör åläggas att anslå medel för bl.a. stöd till läkemedelsberoendepersoner. Motionen avstyrks därför.Enligt uppgift från NEPI pågår en studie omläkemedelsberoendet i och län.Motionerna 1998/99:So461 (fp) yrkande 19 och1999/2000:So226 (fp) yrkande 20 får anses i huvudsaktillgodosedda.I motion 2000/01:So320 (v) begärs en reglering i lag avläkares plikt att informera patienter om att ettläkemedel är beroendeframkallande. Allmännabestämmelser om skyldigheter för hälso- ochsjukvårdspersonal finns i lagen (1998:531) omyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. I2 § stadgas att den som har ansvaret för hälso- ochsjukvården av en patient skall se till att patientenges individuellt anpassad information om sitthälsotillstånd och om de metoder för undersökning,vård och behandling som finns. Bestämmelsenkompletteras med stadgandet i 22 § läkemedelslagen(1992:859) om att den som förordnar eller lämnar utläkemedel särskilt skall iaktta kraven på sakkunnigoch omsorgsfull vård samt på upplysning till ochsamråd med patienten eller företrädare för denne.Utskottet anser inte att någon ytterligarelagreglering av informationsskyldigheten behövs ochavstyrker därför motionen i fråga.När det gäller könsrelaterad läkemedelsbehandling m.m.vidhåller utskottet att en situation därforskningens resultat ensidigt gagnarkunskapsframväxt avseende vissa grupper i samhälletpå bekostnad av andra är problematisk både urrättvisesynpunkt och ur etiksynpunkt. Jämlikhet ochjämställdhet inom kunskapsframväxten förutsätter attde studiepopulationer som ingår i forskningsprojektär representativa i relation till befolkningen istort eller till den patientgrupp som är föremål förstudier. (numeraVetenskapsrådet) har i ett policyuttalandeframhållit vikten av att etikkommittéernauppmärksammar projektansökningarnas val avstudiepopulation och vid behov begär in ytterligaremotiveringar eller preciseringar samt väger in valetav studiepopulation i den etiska bedömningen. På EU-nivå finns vidare bestämmelser om att redovisakönsmässiga effekter vid kliniska prövningar avläkemedel.Utskottet ser mycket positivt på att kvinnor numerai större utsträckning än förut inkluderas iläkemedelsstudier och att könsfördelningen ikliniska prövningar enligt uppgift inte nämnvärtavviker från könsfördelningen i den population somsedan kommer att behandlas med de aktuellaläkemedlen. Läkemedelskontrollmyndigheterna ärmedvetna om vikten av att ett läkemedel föremarknadsgodkännande har studerats på patienter somär representativa i förhållande till denpatientgrupp som avses använda preparaten. Utskottetkan vidare konstatera att Utredningen om frivilligjämställdhetsmärkning av produkter och tjänsteranser att frågan om hur den medicinska forskningenbedrivs bör belysas ytterligare för att om möjligtkunna införa ett system för frivilligjämställdhetsmärkning av läkemedelsprodukter ochmedicinska tjänster. Mot bakgrund av vad som anförtsanser utskottet att det inte behövs något initiativfrån . Utskottet avstyrker motionerna1998/99:So234 (kd), 1998/99:So276 (mp),1998/99:So313 (c) yrkande 2, 1999/2000:So252 (mp),1999/2000:So257 (kd) yrkandena 1 och 2,1999/2000:A804 (kd) yrkande 29, 2000/01:So319 (mp)yrkandena 1 och 2, 2000/01:So437 (m) yrkande 3 och2000/01:A811 (kd) yrkande 12.Det är enligt utskottet självfallet angeläget att den enskildegörs uppmärksam på att det läkemedel som han ellerhon använder kan ha effekt på körförmågan.Förskrivande läkare skall enligt rådande regelsystemge sådan information. Skriftlig information kan gespå olika sätt, varav systemet med envarningstriangel på läkemedelsförpackningen är envariant. En bipacksedel med information om bl.a.eventuell trafikfarlighet skall nu biläggas samtligaläkemedel. Vidare finns information såväl ibroschyrer som på Internet. Utskottet vill isammanhanget framhålla att även läkemedel somgenerellt inte anses trafikfarliga kan påverkakörförmågan hos enskilda individer och att det ärvarje persons individuella reaktion som får avgöraom denne bör framföra fordon eller ej. får motionerna 1998/1999:So315 (fp),1998/99:So398 (s), 1998/1999:So407 (s),1998/99:So408 (s), 1999/ 2000:So239 (fp),1999/2000:So301 (m) och 2000/01:So205 (m) anses ihuvudsak tillgodosedda.Utskottet kan konstatera att regeringen presenterat enstrategi för utfasning av särskilt farliga ämnen,bl.a. Utskottet vidhåller att det ärmycket angeläget att så snabbt som möjligt finnaalternativ till kvicksilver som konserveringsmedel iläkemedel. Utskottet ser därför positivt på detarbete som pågår vid och inomläkemedelsindustrin i just detta syfte. används kvicksilver somkonserveringsmedel enbart där det är svårt att hittaandra alternativ. Motionerna 2000/01:So254 (kd)yrkande 1, 2000/01:So309 (mp) yrkande 1 och2000/01:MJ763 (mp) yrkande 3 får anses i huvudsaktillgodosedda.När det gäller titandioxid och andra tillsatser och färgämneni läkemedel förutsätter utskottet att berördamyndigheter följer utvecklingen när det gällerbiverkningar och överkänslighet samt vidtar åtgärderom det visar sig nödvändigt. Utskottet anser inteatt bör ta något initiativ i frågan ochavstyrker därför motion 2000/01:So309 (mp) yrkandena2 och 3.Socialministern har tagit initiativ till engenomlysning av problemen kring läkemedlet Rohypnolför att se vilka åtgärder som regeringen kan vidta.Enligt utskottet får motion 1999/2000:So222 (m)därmed anses i huvudsak tillgodosedd.Beträffande dextropropoxifen (DXP) har en rad åtgärdervidtagits för att dels öka uppmärksamheten kringsubstansen, dels minska förskrivningen av läkemedelsom innehåller DXP. Motion 1999/2000:So419 (v)yrkandena 1-3 får anses i huvudsak tillgodosedd.Socialstyrelsen har haft i uppdrag att följa effekterna avförändringarna i läkemedelsförmånen. Enligtstyrelsen bör den omständigheten att människor ärtvungna att avstå från läkemedel av kostnadsskälstuderas vidare, bl.a. avseende de medicinskaföljderna. Utskottet anser att motion 1998/99:So321(v) yrkande 8 i stort får anses tillgodosedd.I det särskilda statsbidraget till landstingen förläkemedelsförmånens kostnader ingår ersättning förlandstingens kostnader för att tillhandahållaläkemedel till vissa patienter som saknarsjukdomsinsikt och för vilka bristande medicineringkan innebära fara för patientens eller annans livoch hälsa. Motionerna 1998/99:So327 (s) och2000/01:So497 (s) får därmed anses i huvudsaktillgodosedda.Motion 1998/99:So359 (s) om att Antabus bör ingå ihögkostnadsskyddet för läkemedel är numeratillgodosedd.Speciallivsmedelsutredningen har presenterat ett förslag omett nationellt enhetligt förmånssystem avseendespeciallivsmedel i öppen hälso- och sjukvård.Utskottet anser inte att regeringens kommandeförslag på området bör föregripas och avstyrkerdärför motionerna 2000/01:So323 (m) yrkande 2 och2000/01:So410 (s).Såvitt avser personalförsörjningen inom apoteksverksamhetenvidhåller utskottet att det får förutsättas attregeringen uppmärksamt följer frågan och att någotinitiativ från därför inte ärerforderligt.