bet · GP01SOU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Som exempelanförs därvid bl.a. att kommunens samverkan medfrivilligorganisationer behöver förstärkas.Motionsyrkandet får därför anses åtminstone delvistillgodosett.SpelberoendeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett antal motionsyrkandenmed begäran om insatser mot spelberoende,främst med hänvisning till att regeringennyligen har givit iuppdrag att utarbeta ett förslag tillhandlingsprogram för att motverkaspelberoende samt för att minska de skadligaeffekterna av överdrivet spelande.Ett antal motioner rör frågeställningar gällandespelberoende. I en v-motion, So373 yrkande 1, yrkasatt regeringen tillsätter en parlamentariskkommission med uppgift att belysa de negativakonsekvenserna av spel om pengar. Vidare begärs attregeringen i sina direktiv till AB tarin kravet om att bolaget skall verka för attallmänheten informeras om spelandets skadeverkningar(yrkande 2). I motionerna Kr428 (kd) och So497 (fp)yrkas tillkännagivande om spelberoende (yrkandena 7respektive 11). I motion So324 (kd) begärstillkännagivande om att utreda ungas spelberoendeoch komma med förslag till preventiva åtgärder. Imotion So627 (kd) yrkas tillkännagivande om resursertill behandling av spelmissbruk (yrkande 2). Vidareyrkas tillkännagivande om helhetssyn beträffandespelmissbruk (yrkande 3). I motion So269 (c) yrkastillkännagivande om en samhällsekonomisk konsekvens-analys av spel (yrkande 1). Vidare yrkastillkännagivanden om utökad service på hjälplinjenför spelberoende (yrkande 2), om en kraftfull insatsav förebyggande åtgärder (yrkande 3), om tillgångtill effektiva behandlingsinsatser (yrkande 4), omökade forskningsinsatser inom området spelberoende(yrkande 5) och om ökad tillgång tillbehandlingsplatser för dem som drabbats avspelberoende (yrkande 6). Slutligen begärs i motionSo273 (mp) tillkännagivande om behovet av enutredning om hur man skall stävja problemet med detökade spelberoendet i samhället (yrkande 1).Utskottet konstaterar att ett aktivt arbete pågårför att bygga upp kunskap om spelberoende ochhjälpinsatser till dem som drabbats av beroendet.Utskottet konstaterar att regeringen i linje härmednyligen givit i uppdragatt utarbeta ett förslag till handlingsprogram föratt motverka spelberoende samt för att minska deskadliga effekterna av överdrivet spelande.Utskottet ser mycket positivt på den verksamhetsom bedrivs och anser inte att något initiativ medanledning av motionerna behövs. Motionerna So269(c), So273 (mp) yrkande 1, So324 (kd), So373 (v)yrkandena 1 och 2, So497 (fp) yrkande 11, So627 (kd)yrkandena 2 och 3 samt Kr428 (kd) yrkande 7 avstyrksdärför.Lagen (1972:119) om fastställande avkönstillhörighet i vissa fallUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett antal motionsyrkandensom aktualiserar de komplikationer som kanuppstå när en gift person önskar ändra sinkönstillhörighet. Utskottet anser inte attnågon ändring av gällande lagstiftning börinitieras.I ett antal motioner framställs yrkanden som rörlagen om könstillhörighet i vissa fall. I motion2000/01:Ju724 (v, s, c, fp, mp) begärs till-kännagivande om att gifta transsexuella personerinte skall tvingas till skilsmässa för att kunna fåändrad könstillhörighet (yrkande 12). Även imotionerna 2000/01:L441 (v, s, c, fp, mp) (yrkande1) och L371 (v, s, c, fp, mp) (yrkande 27)framställs yrkanden med liknande innehåll. I motionL371 begärs vidare tillkännagivande om att tillsättaen statlig utredning om könsbytesprocessen för attrevidera lagen om fastställande av könstillhörigheti vissa fall (1972:119) (yrkande 14).Utskottet, som inte ändrat inställning i frågan,anser alltjämt att inte bör initiera någonändring av gällande lagstiftning på området.Följaktligen anser utskottet inte heller att någonutredning rörande könsbytesprocessen behövertillsättas. Motionsyrkandena avstyrks.Giftiga ormarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett antal motionsyrkandensom gäller tillståndsplikt och förbättradtillsyn över ormar och andra reptiler, ihuvudsak med anledning av att det rör sig omkommunala angelägenheter.I motionerna So208 (m), So312 (kd) och So539 (s)begärs tillkännagivanden om tillståndsplikt ochförbättrad tillsyn över giftormar och andrareptiler. I motionerna So415 (s) och So590 (s) yrkastillkännagivanden om förbud mot giftormar iprivathem. Som utskottet tidigare uttalat har enkommun i egenskap av tillsynsmyndighet enligtmiljöbalken möjlighet att i enskilda fall meddelaförelägganden och förbud.Vidare utgår utskottet alltjämt från attregeringen följer utvecklingen på området ochinitierar de regeländringar som bedöms erforderliga.Riksdagen bör inte ta något initiativ i frågan.Motionerna avstyrks.Kvinnlig könsstympningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omkvinnlig könsstympning mot bakgrund av attSocialstyrelsen kommer attavrapportera sitt uppdrag på området.I motionerna K284 (c) yrkande 12, U204 (m) yrkandena4-11, U349 (kd) yrkandena 9 och 10, Sf394 (mp)yrkande 17, So450 (v) yrkandena 1 och 2, So499 (s)yrkande 1, So543 (m) yrkande 1, So591 (s) och So592(kd) begärs tillkännagivanden till regeringenrörande könsstympning. Motionerna handlar dels ombehovet av att på olika sätt förebygga ingreppet,dels om vård och behandling av redan könsstympadeflickor och kvinnor.Utskottet vidhåller att det är synnerligenangeläget med information och utbildning om kvinnligkönsstympning till vuxna och barn inom de grupperdär traditionen lever kvar. Inställningen tillsedvänjan måste förändras för att förhindra attföräldrar låter könsstympa sina barn. Utskottet villvidare återigen framhålla vikten av att ökakunskaperna hos berörda personalgrupper, dels om hurde bör agera i situationer där de möter barn somriskerar att bli könsstympade, dels om hur redandrabbade flickor och kvinnor bör behandlas ochbemötas. skall före årets slutredovisa sitt uppdrag att vidareutveckla och spridametoder samt initiera förebyggande projekt motkvinnlig könsstympning. I uppdraget ingår att ökamedvetenheten hos berörda folkgrupper omkönsstympningens negativa konsekvenser samt attmotverka fördomar och utveckla bemötandet hospersonal som kommer i kontakt med redan könsstympadeflickor och kvinnor. Utskottet anser inte att någottillkännagivande bör göras i avvaktan påSocialstyrelsens rapport. Motionerna avstyrks i denmån de inte är tillgodosedda med det anförda.I motion So543 (m) yrkande 2 yrkas att riksdagenskall besluta om förlängd preskriptionstid för brottmot lagen med förbud mot könsstympning av kvinnor.Utskottet vidhåller sin inställning i frågan ochavstyrker därför även denna motion.Omskärelse av pojkarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om förbudmot respektive åldersgräns för ickemedicinskt betingad omskärelse av pojkar.Utskottet har inte ändrat inställning ifrågan sedan förslaget till lag om omskärelseav pojkar behandlades våren 2001.I motionerna So237 (m) och So451 (v) begärstillkännagivanden om förbud mot icke-medicinskomskärelse av pojkar medan m-motionärerna i motion So278 vill ha en åldersgränspå för att ingreppet skall få utföras.Utskottet har så sent som innevarande år ihuvudsak ställt sig bakom regeringens förslag tilllag om omskärelse av pojkar, vilken trätt ikraft. Icke medicinskt betingad omskärelse av pojkarfår enligt lagen utföras av legitimerad läkareeller, såvitt avser pojkar upp till två månadersålder, av person med särskilt tillstånd frånSocialstyrelsen samt under förutsättning attsmärtlindring ges. Utskottet har inte ändratuppfattning i frågan och kan därför inte ställa sigbakom kraven på åldersgräns för omskärelse.Utskottet avstyrker motionerna.Regler för stöd till handikapporganisationerm.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör, i avvaktan på attSocialstyrelsen redovisar en avutskottet initierad undersökning omeffekterna av företagna ändringar iförordningen om statsbidrag tillhandikapporganisationer, avslå tvåmotionsyrkanden med krav på just en sådanundersökning. bör vidare, medhänvisning till att det inte är en fråga förriksdagen, avslå en motion gällande stöd tillProstatacancerföreningen.Efter ett initiativ från utskottet i samband medbehandlingen av den nationella handlingsplanen förhandikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet.1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) har regeringenuppdragit åt att följa upp ochutvärdera effekterna av bestämmelserna i för-ordningen (2000:7) om statsbidrag tillhandikapporganisationer. Särskilt kommer därvid attkartläggas och analyseras hur övergången påverkar demindre organisationerna som inte till fullouppfyller de formella kriterierna för att erhållastatsbidrag enligt det nya bidragssystemet. Enredovisning av uppdraget skall lämnas senast i sam-band med årsredovisningen för , dvs. inom enmycket nära framtid. Utskottet anser därmed attmotionerna So240 (c) yrkande 15, i vilken begärs enöversyn av det statliga stödets fördelning tillhandikapporganisationerna, samt So618 (fp) yrkande16, där man anser att det nya bidragssystemetskonsekvenser bör kartläggas för att åtgärdaeventuella skevheter, är i huvudsak tillgodosedda.Riksdagen bör inte ta något nytt initiativ.I motion So216 (fp) yrkande 2 begärstillkännagivande om stöd till Pro-statacancerföreningen.Fördelningen av vissa bidrag regleras fr.o.m. den1 enligt förordningen (2000:7) omstatsbidrag till handikapporganisationer. Enligtförordningen ansvarar för såvälbeslut om fördelning som administration av bidragettill handikapporganisationerna. Det är således inteen fråga för . Motionen avstyrks.Regler för bilstöd till handikappadeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med delvis bifall till ettantal motionsyrkanden rörande bilstöd tillhandikappade ge regeringen till känna attåtgärder skall vidtas för atteffektivisera och förbättra tillämpningen avbilstödet. Utskottet förväntar sig attregeringen återkommer tillriksdagen med en redovisning av vilkaåtgärder som vidtas.Företrädare för Handikappförbundens samarbetsorgan(HSO) har uppvaktat utskottetoch därvid framfört synpunkter på reglerna förbilstöd till handikappade.Ett flertal motioner, nämligen So201 (m), So 246(m), So321 (m), So419 (s), So453 (v), So552 (s),So618 (fp) yrkande 14 och So619 (kd) yrkande 8 tarupp olika aspekter på reglerna för bilstöd tillhandikappade.Utskottet erinrar om att regeringen ibudgetpropositionen föreslår att 164 000 000 kranvisas under anslaget Bilstöd till handikappade.Utskottet har tillstyrkt den föreslagnamedelsanvisningen.Syftet med anslaget är att lämna bidrag tillfunktionshindrade personer och föräldrar medfunktionshindrade barn för anskaffning ochanpassning av motorfordon m.m. Bestämmelser ombilstöd finns i lagen (1988:360) om handläggning avärenden om bilstöd till handikappade och iförordningen (1988:890) om bilstöd tillhandikappade. Bilstöd måste enligt 4 a §förordningen användas från det attden som beviljats bilstöd fått besked om att bilstödkan betalas ut. Genom en förordningsändring (1 §)begränsades utbetalningarna förbilstöd så att de för respektive budgetår ryms inomramen för de medel som anslås. De tre senaste årenhar utbetalningarna av beviljade bilstöd fåttstoppas , och vissa utbetalningar harförskjutits efter.Vidare pekar senasteprognos, enligt redovisningen i budgetpropositionen,på att anslagna medel inte kommer att räckatill för att motsvara den väntade efterfrågan.Regeringen uppger att den noga kommer att följautvecklingen. översyn avbilstödet visar dessutom att det kan finnas behov avregelförändringar i syfte att förbättra ocheffektivisera stödet. Regeringen redovisaravslutningsvis att den avser att återkomma i frågan.Utskottet konstaterar att ett flertal motioner tarupp olika problem som är förenade med reglerna förbilstöd till handikappade. Vad som anförs ger vidhanden att en förändring av gällande regelsystemsynes nödvändig. Omständigheter som bör beaktas vidden översyn som bör föregå en ändring avregelsystemet gäller bl.a. kriterierna för bilstöd,förutsättningarna för anpassningsbidrag,nödvändigheten av körkortskrav för personerberättigade till statlig assistansersättning,åldersgränserna samt nivån på grundbidrag ochanpassningsbidrag.Utskottet anser att regeringen skall vidtaåtgärder i syfte att effektivisera och förbättratillämpningen av bilstöd till handikappade.Utskottet förväntar sig att regeringen under 2002återkommer till med en redovisning avvilka åtgärder som vidtas.Vad utskottet nu anfört samt med anledning avmotionerna So201 (m), So246 (m), So321 (m), So419(s), So453 (v), So552 (s), So618 (fp) yrkande 14 ochSo619 (kd) yrkande 8 bör som sin mening geregeringen till känna.LSS/LASSUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner med begäran omutredningar, tillkännagivanden och ändringari LSS/. Detta med hänvisning till bl.a.tidigare tillkännagivanden av ,pågående utvecklingsarbete, pågående arbeteinom utredningen utjämning avverksamhetskostnader enligt lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade samtpågående arbete inom en arbetsgrupp vidSocialdepartementet.I motion So500 (v) yrkande 3 begärs en översyn avlagen om assistansersättning med avseende på makarsansvar, ersättningsperioder, personkrets m.m.Utskottet har behandlat dessa frågor tidigare. betänkande 1998/99:SoU1.) Utskottet uttaladedå bl.a. att målet för verksamheten enligt LSS skallvara att den enskilde får möjlighet att leva somandra trots sitt funktionshinder (5 §). Vad gällermakars gemensamma ansvar enligt äktenskapsbalkenhänvisades till två domar i Regeringsrätten (mål nr11598-1995 och 11599-1995) varvid rätten haft attbedöma frågan om äkta makars gemensamma ansvarenligt i förevarande sammanhang.Vid bedömningen av tidsåtgången för det personligastödet bör det enligt domarna beaktas att makar harett gemensamt ansvar för hushållet. Mot bakgrund avsyftet med den personliga assistansen - attfunktionshindrade personer så långt möjligt skallkunna leva som andra - fann Regeringsrätten attassistansen skulle omfatta en del uppgifter somavsåg makars gemensamma hushåll och skötseln avbarnen. Utskottet ansåg att regeringen bör följautvecklingen på området samt vid behov återkomma.Vad utskottet anförde gav som sin meningregeringen till känna. Vidare konstaterar utskottetatt en arbetsgrupp tillsatts inomSocialdepartementet med uppgift att analyseraförutsättningarna för att underlätta rekryteringenav personliga assistenter. Arbetsgruppen skall bl.a.analysera de villkor som påverkar möjligheten attrekrytera personliga assistenter, t.ex. arbetsmiljö,arbetsledning, driftsformer, schablonersättningenoch arbetstider, och föreslå åtgärder för attmotverka framtida brist på personliga assistenter.Utskottet anser motionen delvis tillgodosedd ochavstyrker den.I motionerna So359 (m) och So611 (m) yrkande 6begärs tillkännagivande om att föräldraskap skallinföras som ytterligare kriterium för rätt tillpersonlig assistans. Utskottet behandlade senast ibetänkande 2000/01:SoU12 två likartade motioner. Fören utförligare bakgrund se sidorna 10, 11 och 13 ibetänkandet. Utskottet redovisade bl.a. vad somanförts i frågan i proposition 1992/93:159 om stödoch service till vissa funktionshindrade liksomSocialstyrelsens Allmänna råd 1994:1 ochRiksförsäkringsverkets Allmänna råd 1998:6.Utskottet konstaterade därvid att funktionshindradeföräldrar självklart har möjlighet att erhållaassistans så att de kan fungera i föräldrarollen.Utskottet ansåg inte att det behövdes någotinitiativ från sida. Utskottet vidhållerdenna uppfattning. Motionerna avstyrks därmed.I motion So619 (kd) yrkande 12 begärstillkännagivande om ett förtydligande av LSS vadgäller bedömningen av barns omvårdnadsbehov.Utskottet har uttalat, senast ibetänkande 1999/2000:SoU1, att försäkringskassornavid bedömning av barns rätt till personlig assistansskall ta hänsyn till vad som normalt kan anses fallainom ramen för det föräldraansvar som enligtföräldrabalken åvilar alla vårdnadshavare med hänsyntill barnets ålder, utveckling och omständigheter iövrigt. Det är således behovet av extra tillsyn ochomvårdnad med anledning av ett funktionshinder somskall ligga till grund för bedömning och beslut ompersonlig assistans. Utskottet vidhåller dennauppfattning. Utskottet har också i betänkande1998/99:SoU1 uttalat att regeringen noga bör följautvecklingen och återkomma till om detskulle visa sig att barns möjligheter att erhållapersonlig assistans skulle försämras till följd avatt rättstillämpningen visar sig bli mer restriktiv.Riksdagen beslöt att ge regeringen detta till känna.Utskottet anser att det inte nu behövs någotytterligare initiativ från sida. Motionenavstyrks.Med anledning av motion So288 (kd) vill utskottetframhålla att den som beviljats personlig assistanskan välja att själv vara arbetsgivare (underförutsättning att den han eller hon anställer intelever i hushållsgemenskap med denfunktionshindrade). var 257assistansberättigade personer själva arbetsgivare.Sedan reformen infördes har av deassistansberättigade valt att själva varaarbetsgivare för assistenterna. Motionen avstyrkes.I motionerna So240 (c) yrkandena 9 och 10, So337(m), So566 (kd) yrkande 21 och So619 (kd) yrkande 13tas frågan upp om psykiskt funktionshindradessituation och deras rätt till personlig assistans.Utskottet vill åter framhålla att det ser mycketpositivt på det kompetensutvecklingsprogram förpersonalen vid statliga och kommunala myndighetersom startats genom den nationella handlingsplanenför handikappolitiken. En ökad kompetens börinnebära att handläggare i valet mellan beslutenligt LSS respektive socialtjänstlagen kan kommaatt göra bättre underbyggda beslut vid val avinsats. Utskottet konstaterar också att insatsenpersonligt ombud är ytterligare ett sätt att stärkapsykiskt funktionshindrades egen initiativförmåga.Detta gäller även utvecklingen av brukarstödet.Utskottet anser att resultatet av dessa insatser böravvaktas. Motionerna avstyrks därmed.I motion So326 (kd) begärs tillkännagivande om attstaten bör ta över kostnadsansvaret för LSS. Enligtmotion So240 (c) bör tilläggsdirektiv ges tillutredningen utjämning avverksamhetskostnaderna enligt lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade av innebörd attstaten tar över verksamheten (yrkande 16). I motionSo446 (s) begärs ett nationellt utjämningssystem förkostnadsskillnader mellan kommuner avseende LSS.Utskottet konstaterar att en parlamentarisk kommittétillkallats för att utreda hur utjämning skall skeför kostnadsskillnader mellan kommuner avseendeverksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade (LSS).Kommittén skall som tidigare anförts redovisa sittuppdrag . Kommittén skalldock rapportera tillregeringen om dels den allmänna inriktningen påutredningens arbete, dels förbättringar i detnuvarande tillfälliga statsbidragssystemet.Utredningens förslag bör avvaktas. Motionernaavstyrks.I motion So240 (c) yrkande 11 begärs attregeringen lägger fram förslag på åtgärder för attsäkra framtida personalförsörjning vad gällerpersonliga assistenter. Utskottet vill än en gånghänvisa till att regeringen har tillsatt enarbetsgrupp för att beskriva och analyserarekryteringsbehov och de förhållanden som påverkarmöjligheterna att rekrytera assistenter.Arbetsgruppen skall redovisa sitt arbete senast den30 . Utskottet anser motionen därmedtillgodosedd.Jämställdhetsaspekter hos HandikappombudsmannenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion med begäran omtydligare jämställdhetsaspekter hosHandikappombudsmannen. Utskottet hänvisartill att denne har i uppdrag att bidra tillatt uppnå målen för handikappolitiken, vilkaomfattar bl.a. jämlikhet i levnadsvillkorenför flickor och pojkar.I motion Sf402 (mp) yrkande 6 begärstillkännagivande om behovet av tydligarejämställdhetsaspekter hos . för ()framgår att HO skall bidra till att uppnå målen förhandikappolitiken genom att bevaka frågor som angårfunktionshindrade personers rättigheter ochintressen samt verka för att personer medfunktionshinder uppnår full delaktighet isamhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkoren förflickor och pojkar, kvinnor och män. Utskottet anserinte att det behövs något initiativ med anledning avmotionen. Motionen avstyrks.Stöd till våldsutsatta kvinnor m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden med kravpå uttalanden om kommunernas ochkvinnojourernas arbete såvitt gäller stödtill våldsutsatta kvinnor mot bakgrund av deomfattande insatser som redan pågår påområdet. bör vidare avslåmotionsyrkanden om regionala kvinnocentrumoch om ett nationellt resurscen- trum motprostitution.Ett antal motioner tar upp kommunernas ochkvinnojourernas arbete med att stödja och hjälpakvinnor som utsätts för våld samt vikten av att tatill vara Rikskvinnocentrums och kvinnojourernaserfarenheter och kunskaper inom sjukvården och hosmyndigheterna.Utskottet kan ånyo konstatera att det pågår ettomfattande arbete på olika nivåer när det gällervåld mot kvinnor. och andramyndigheter arbetar fortfarande med deregeringsuppdrag som gavs med anledning avkvinnofridsreformen 1997. har bl.a.utarbetat utbildningsmaterial för socialtjänstenrespektive hälso- och sjukvården samt har tagitinitiativ till nationell myndighetssamverkan förkvinnofrid. inrättade regeringen ettnationellt råd för kvinnofrid för att ytterligareuppmärksamma frågor som rör våld mot kvinnor. Enprioriterad fråga för rådet är kvinnojourernasarbete. trädde en ändring i 8 a §socialtjänstlagen i kraft. Av paragrafen framgår attsocialtjänsten har ett ansvar för alla som utsattsför brott. I proposition 2000/01:79 Stöd tillbrottsoffer angav regeringen att en viktig uppgiftför är att verka för att samarbetemed bl.a. ideella organisationer kommer till stånd.Utskottet delar uppfattningen i motionerna omvikten av att förebygga våld och hot mot kvinnor ochom att ge utsatta kvinnor adekvat vård och stöd.Inte minst kvinnojourerna och Rikskvinnocentrum harmycket värdefulla roller i detta arbete, och deraskunskaper och erfarenheter bör självklart tas tillvara. Med hänsyn till de omfattande insatser sompågår på området får motionerna Ju323 (v) yrkandena5 och 7, Ju324 (kd) yrkande 1, Ju396 (m) yrkande 6,Ju448 (c) yrkandena 3 och 5 samt So429 (s) anses ihuvudsak tillgodosedda.Hur vården av kvinnor som utsatts för våld skallorganiseras är enligt utskottets mening i förstahand en fråga för sjukvårdshuvudmännen och inte förriksdagen. Motion Ju323 (v) yrkande 9 om regionalakvinnocentrum avstyrks därför.Vänsterpartiet begär i motion Ju323 yrkande 3 att en utredningtillsätts om ett nationellt resurscentrum motprostitution. Utskottet vidhåller sin tidigareredovisade uppfattning att samhället på olika sättoch i olika sammanhang bör motverka prostitutionensskadeverkningar och konsekvenser. Utskottetkonstaterar att har i uppdrag attsamla kunskap om prostitutionens omfattning ochutveckling, sammanställa kunskap om de socialainsatserna på lokal nivå samt ge stöd tillutveckling och förbättring av dessa insatser.Utskottet förutsätter att regeringen och ansvarigamyndigheter följer utvecklingen och vidtar deåtgärder som kan behövas. Motionen får anses delvistillgodosedd med det anförda.Kostnadsansvaret för ungdomsvårdenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om en översynav kostnadsansvaret för ungdomsvården.Utskottet anser att en uppföljning avpåföljdsreformen för unga lagöverträdare böravvaktas.I motion So211 (fp) begärs en översyn avkostnadsansvaret för ungdomsvården. Utskottetkonstaterar att regeringen har lämnat uppdrag tillBrottsförebyggande rådet, ochStatens institutionsstyrelse att gemensamt följa uppoch utvärdera påföljdsreformen för ungalagöverträdare som trädde i kraft den 1 januari1999. I avvaktan på resultatet av uppföljningen börmotionen avstyrkas.Insatser för hemlösaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, i avvaktan på slutbetänkandetfrån , avslåmotionsyrkanden om behovet av insatser förhemlösa. bör också avslå ettyrkande om förlängt förordnande förkommittén.Flera motioner tar upp behovet av insatser förhemlösa.