bet · GO01JuU11 · 2001-02-15 00:00:00 — Motioner från allmänna motionstiden Utskottets förslag till riksdagsbeslut I detta ärende behandlar utskottet ett antalmotioner som väckts under den allmänna motionstidenår . Motionerna tar upp olika frågor om polisen,bl.a. kostnaden för att bevaka evenemang, polisensutrustning och arbetsmiljön inom polisen.Utskottet hänvisar till att gällande regelverk ärändamålsenliga och till pågående berednings- ochutvecklingsarbete, och utskottet föreslår attsamtliga motioner avslås.I ärendet finns åtta reservationer, varav fyrafrån (m), två från (m, kd, fp), en från (m, kd, c,fp) och en från (mp, fp). Vidare finns fyrasärskilda yttranden, ett från vardera (m), (kd) och(c) samt ett gemensamt från (m, c, fp). Motioner från allmänna motionstiden 2000/01:Ju202 av () vari yrkas:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att passfrihet för svenskarbör införas inom Schengenländerna.2000/01:Ju204 av m.fl. (v) variyrkas: tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs angående en översyn avpolisens arbetssituation.2000/01:Ju209 av () vari yrkas:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att införa "less lethal"-konceptet till poliskåren.2000/01:Ju215 av () vari yrkas1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om lagöversyn motgränsöverskridande kriminalitet.2000/01:Ju216 av m.fl. (kd) vari yrkas1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att målsättningenbör vara att samtliga nuvarande sju enmotorigahelikoptrar ersätts med tvåmotorigahelikoptrar.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att överväga enkompletterande helikopterskaffning med basering iÖstersund.2000/01:Ju220 av m.fl. (v) variyrkas: begär att regeringen tillsätter enutredning med uppdraget att ta fram en alternativmodell för polisens internutredningar.2000/01:Ju221 av () vari yrkas:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om värdet av att förse gripnapersoner med handbojor under transporter.2000/01:Ju225 av () vari yrkas:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningatt blodhundar bör användas i eftersökningen avförsvunna människor i enlighet med vad som anförs imotionen.2000/01:Ju230 av m.fl. (s)vari yrkas: tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att ansvaroch kostnader för instängsling av gruvhål böröverflyttas till länsstyrelserna.2000/01:Ju236 av m.fl. (m) vari yrkas4. begär att regeringen presenterarkostnadsberäkning och tidsplan i enlighet med vad imotionen anförs om polisens tillgång tillskjutvapen, pepparsprej och elbatong.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet avuppkopplade datorer i polisbilarna.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om enmanspatrullering.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kommunalt engagemangi närpolisverksamheten.2000/01:Ju237 av () variyrkas: tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om möjligheter attanvända digital teknik för bättre samordning avpolisens resurser.2000/01:Ju240 av och ()vari yrkas: tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om behovet avtäckidentiteter för särskilda polisspaningsuppdrag.2000/01:Ju241 av () vari yrkas:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om ansvaret för bevakning avdem som sitter anhållna.2000/01:Ju242 av () vari yrkas:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om transporter som utförs avpolisen.2000/01:Ju247 av m.fl. (m) variyrkas2. begär att regeringen lägger framförslag till ändring av polislagen vad avserindelningen av polisdistrikt i enlighet med vad somanförs i motionen.3. begär att regeringen lägger framförslag till uppdelning av västra polisdistriktet i så attindelningen i landsting och polisdistrikt i länetvad gäller geografi, befolkningsunderlag och antalkommuner motsvarar "normalstora" län/landsting.2000/01:Ju724 av m.fl. (v, s, c,fp, mp) vari yrkas3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om speciella utredareav brott och våld mot homosexuella, bisexuella ochtranspersoner.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om insatser för attförebygga våld mot homosexuella, bisexuella ochtranspersoner.2000/01:Ju816 av och (m) vari yrkas: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs ommaskering vid demonstrationer.2000/01:Ju901 av och () vari yrkas: tillkännager förregeringen vad i motionen anförs om enöverenskommelse med om attömsesidigt rapportera dömda brott.2000/01:Ju914 av m.fl. (kd) variyrkas1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att Europol skallbyggas ut under demokratisk kontroll.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att verka för engemensam europeisk narkotikabekämpning.2000/01:Ju927 av m.fl. (m) vari yrkas4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om uniformeradepoliser.2000/01:Ju933 av och ()vari yrkas9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utredning avmisstanke om brott inom polisen.10. begär att regeringen lägger framförslag till ändring av ordningslagen så att ocksåideella föreningar - exempelvis fotbollsklubbar -kan åläggas betala del av polismyndighetenskostnader vid anordnandet av offentlig tillställningi vinstsyfte i enlighet med vad i motionen anförs.2000/01:L459 av m.fl. (fp) variyrkas9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om särskilda insatsermot den riktade brottsligheten mot homo- ochbisexuella.2000/01:U513 av m.fl. (m) vari yrkas7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om bekämpande av brottinom EU.2000/01:Fö601 av m.fl. (kd) vari yrkas4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att frågan om rättenför tjänstemän att utfärdaordningsbot bör föreläggas . I detta betänkande behandlar utskottet ett antalmotionsyrkanden som rör polisen och som väckts underden allmänna motionstiden år 2000.EvenemangskostnaderEnligt 2 kap. 16 § ordningslagen (1993:1617) skallden som anordnar en allmän sammankomst elleroffentlig tillställning svara för att det råder godordning vid sammankomsten eller tillställningen.Polismyndigheten får meddela de villkor som behövsför att upprätthålla ordning och säkerhet. Villkorenfår innefatta skyldighet för anordnaren att anlitapersonal, exempelvis ordningsvakter.Vidare gäller enligt 2 kap. 26 § samma lag att densom i vinstsyfte anordnar en offentlig tillställningsom huvudregel skall ersätta polismyndighetenskostnader för att hålla ordning vid tillställningen.Ersättningsskyldigheten gäller dock inte sådanaideella föreningar som är skattebefriade enligtinkomstskattelagen (1999:1229).I motion Ju933 (fp) hävdas att undantaget i frågaom ideella föreningar bör tas bort.Under riksdagsbehandlingen av regeringens förslagtill den nuvarande ordningslagen (bet. 1993/94:JuU1s. 14 f) anförde kulturutskottet i ett yttrande attdet fanns skäl som med tyngd talade för attersättningsskyldigheten skulle utvidgas så att ävenideella föreningar skall kunna åläggasersättningsskyldighet när det finns särskilda skältill det. förutsatte också attutvecklingen av praxis vid tillämpningen aversättningsbestämmelserna skulle följas, liksomförekomsten av ordningsproblem i samband med störrearrangemang, något som syftade till att frågan omytterligare utsträckning av kostnadsansvaret skullekunna aktualiseras utan att någonsärskild utredning skulle behöva göras.Även yttrade sig i ärendetoch utgick från att ersättningsfrågan skulle följasi och att behövliga initiativskulle tas om orimliga konsekvenser förmötesfriheten skulle uppstå.Justitieutskottet delade de synpunkter somkonstitutionsutskottet och kulturutskottet förtfram, och utskottet utgick således från att man iRegeringskansliet skulle följa tillämpningen aversättningsfrågorna ur båda de aspekter som lyftsfram i yttrandena. På det sättet skulle samtidigtdet underlag som kunde krävas för en eventuellframtida utvidgning av ersättningsskyldighetenskaffas fram.Utskottet har vid ett flertaltillfällen behandlat motionsyrkanden som tagit siktepå polisens kostnader för bevakning av olikaevenemang. Senast skedde det (bet.1999/2000:JuU6 s. 8 f). Utskottet noterade då attdet inom pågick ett arbete medatt ta fram riktlinjer för hur myndigheterna skallhantera frågan om ersättning för ordningshållning.Utskottet ansåg att resultatet av arbetet med de nyariktlinjerna borde avvaktas.Det nämnda arbetet har resulterat i en promemoriasom sändes ut till polismyndigheterna den 4 decemberförra året. Promemorian syftar bl.a. till attåstadkomma en samstämmig syn dels påförutsättningarna för att begära ersättning förordningshållningen i samband med idrottsevenemang,dels på ansvarsfördelningen mellan arrangören ochpolisen.I promemorian anges vissa kriterier för när enideell förening anses skattebefriad och därmed intekan åläggas att betala för polisbevakning.Såvitt gäller möjligheten att kräva att den somanordnar en tillställning i vinstsyfte åläggs ettkostnadsansvar anförs att någon allmängiltigtolkning av begreppet "vinstsyfte" inte kan göras. Istället redovisas överväganden som kan tjäna somledning för de handläggande polismyndigheterna.Också frågan om vad som skall anses varaordningshållning "vid tillställningen" analyserasoch promemorian rekommenderar att anordnarens ansvarbegränsas till själva arenan och dess omedelbaranärhet.Till promemorian har fogats en utredning om derättsliga förutsättningarna för att ta betalt förpolisbevakningen vid idrottsevenemang.Utskottet har inhämtat att det under år 1999debiterades för ordningshållning.Motsvarande siffra för var 284 883 kr.Totalt tog man betalt i åttafall. Under båda åren rörde det sig om festivaler,marknader och travtävlingar.Utskottet kan konstatera att reglerna på områdetinnebär att idrottsklubbar i princip inte behöverbetala för ordningshållningen. Detta kannaturligtvis ur vissa aspekter förefallaotillfredsställande. Å andra sidan kan det tänkasatt frågan framöver kommer i ett annat läge omunderhållningsidrotten bolagiseras. Utskottet är ivart fall inte berett att ta någotinitiativ till en lagändring. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motion Ju933 i denna del.Polisens utrustningBeväpningI motionerna Ju209 och Ju236 (båda m) efterfrågasmöjligheter för polisen att använda en mer nyanseraduppsättning av vapen, och motionärerna nämner bl.a.pepparspray.Huvudbeväpningen för personal i yttre tjänstbestår av en personlig pistol, vanligen en SigSauer 225 i kaliber 9x19 mm.I kungörelsen (1969:84) om användande avskjutvapen i polistjänsten finns bestämmelser om närskjutvapen får användas. Så är fallet bl.a. om detföreligger nödvärnsrätt enligt 24 kap. 1 §brottsbalken. Skjutvapen får också användas för atthindra den som är frihetsberövad från att rymma.Rikspolisstyrelsen har meddelat föreskrifter ochallmänna råd om användande av skjutvapen ipolistjänsten (RPSFS 1990:4, FAP 104-2).Såvitt gäller de andra av motionärernaefterfrågade medlen finns bestämmelser om tårgas iRikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd omanvändning av tårgas i polistjänsten (RPSFS 2000:70,FAP 104-3). Tårgas bör användas bara om mildaretvång bedömts otillräckligt och det med hänsyn tilluppgiften kan anses försvarligt att använda tårgas.Här bör även nämnas om expanderbar batong (RPSFS 1999:3,FAP 200-7). Enligt dessa får polismyndigheternatillåta att en sådan batong bärs av den som harbehov av det och har genomgått särskild utbildningför dess handhavande.Utskottet har inhämtat att det inomRikspolisstyrelsen pågår ett utvecklingsarbete somrör polisens beväpning. Inom ramen för det är bl.a.frågan om användning av pepparspray och s.k. beanbags, dvs. ett slags hagel i en tygpåse, aktuell.Utskottet konstaterar i likhet med motionärernaatt det finns behov av en mer nyanserad uppsättningav vapen inom polisen. Det är därförtillfredsställande att ett arbete inletts för attåstadkomma en förbättring i den riktning sommotionärerna efterfrågar. Det behövs alltså intenågon åtgärd från i ämnet. Utskottetföreslår att avslår motionerna Ju209 ochJu236 i här aktuell del.IT-stödI motion Ju236 (m) anförs att polisen bör hatillgång till datorer i bilarna. I motion Ju237 (kd)efterfrågas i mer allmänna ordalag ett bättre IT-stöd inom polisen.I samband med att utskottet behandladebudgetpropositionen för ställde sigutskottet bakom regeringens prioriteringar, blanddem att utredningsverksamheten skulle förstärkas såatt fler brott kan upp (bet. 2000/01:JuU1 s.29 f).I budgetpropositionen redovisade regeringen vidaresin uppfattning om hur rättsväsendet skall utvecklas(utg.omr. 4, avsnitt 4.4.2). I det sammanhangetanfördes att teknikutvecklingen ger rättsväsendetnya verktyg och möjligheter men kräver attverksamheterna och regelverken kring dem anpassasför att kunna ta till vara de möjligheter som dennya tekniken ger. För att utnyttja rättsväsendetsresurser så effektivt som möjligt, höja kvaliteten iverksamheten och skapa attraktiva arbetsplatserskall myndigheterna ges förutsättningar att utnyttjaden nya tekniken. Rättsväsendets IT-struktur skallkunna samverka med varandra för att förhindradubbelarbete.Budgetpropositionen innehöll också en redovisningav genomförda och planerade insatser på dettaområde. Här (avsnitt 4.5.1) anförde regeringen attde nya registren för misstanke- ochbelastningsuppgifter samt den första etappen avDurTvå, som är ett stöd förförundersökningsprocessen, hade tagits i bruk underår 1999. Enligt regeringen var det angeläget attfölja hur systemen utnyttjas i polisverksamheten ochsäkerställa de effektivitetsvinster som systemenmöjliggör. Regeringen hade tillsatt en särskildutredare för att följa genomförandet av den nyapolisregisterlagstiftningen (dir. 1999:99).Också resultatredovisningen i budgetpropositionen(avsnitt 4.6.1) innehöll uppgifter av intresse här.Sålunda upplystes att polisväsendets IT-kostnaderuppgår till ca . Vidarenoterades att under år 1999initierat en översyn av polisväsendets IT-verksamhet. Regeringen refererade också engranskning av polisens IT-stöd somRiksrevisionsverket (RRV) genomfört (RRV 2000:8).Enligt RRV tillbringar poliser i medeltal 2,5 timmarper dag vid sitt IT-stöd. RRV fann också storabrister i tillgänglighet och användbarhet. IT-stödetvar bl.a. inte tillgängligt i bilar och påbrottsplatser. Det fanns också brister i förvaltningoch genomförande av nyinvesteringarna.Regeringen anförde vidare att Rikspolisstyrelsenhar utarbetat en gemensam strategi för IT och annanverksamhetsutveckling. Inom styrelsen har skapats enUtvecklings- och strategienhet som fått etthelhetsansvar för all verksamhetsutveckling,inklusive utveckling och förvaltning av IT-system.För att säkerställa ett lokalt inflytande öververksamheten har ett utvecklingsråd skapats, därbl.a. chefen för och åtta länspolismästare ingår. Rådethar, enligt vad regeringen anförde, en viktigfunktion som garant för att utvecklingsarbetetmotsvarar det verksamheten efterfrågar.I detta sammanhang bör även nämnas att regeringenden beslutat att en beredning skalltillkallas med uppgift att verka för rättsväsendetsutveckling (dir. 2000:90). Beredningen skall bl.a.undersöka möjligheterna att förkorta dengenomsnittliga genomströmningstiden frånbrottsanmälan till dom och straffverkställighet. Idirektiven nämns särskilt att det är en uppgift förberedningen att överväga på vilket sätt den modernatekniken på ett bättre sätt än kan stödjabrottmålsprocessen och därigenom också bidra tillbl.a. Uppdraget idenna del innefattar även att undersöka om det ilagstiftningen finns hinder mot ett effektivareutnyttjande av IT-stödet i rättsväsendetsverksamhet. Förslag skall presenteras idelbetänkanden av beredningen efter hand som olikafrågor behandlas. Senast före utgången av år 2003skall beredningen redovisa det vid detta tillfälleaktuella läget inom rättsväsendet för de frågor somdet ankommer på beredningen att överväga samt enplan för det fortsatta arbetet.Åtgärder för kortare genomströmningstider harockså föreslagits av RRV i rapporten rättsadministrativ analys med internationellajämförelser (RRV 2001:3).Utskottets uppföljningsgrupp har tagit uppfrågan om polisens IT-stöd. En utfrågning harhållits med företrädare för Rikspolisstyrelsen.Information lämnades om den ovan nämnda strategin.Sammanfattningsvis framkom följande. Inom polisenfinns behov av information och kunskap i många olikaavseenden. Det är för att kunna ta fram sådaninformation, göra den tillgänglig, automatiseraflödet och underlätta kommunikation mellan enhetersom IT är viktigt. Till skillnad från tidigarearbetar man nu så att verksamheten och teknikenskall integreras. Här handlar det bl.a. om att utgåfrån verksamhetsprocesser, exempelvis handläggningenav en anmälan fram till dess att förundersökningenöverlämnas till åklagaren. För att åstadkomma enbättre styrning finns bl.a. det ovan nämndaUtvecklingsrådet. Framöver kommer man att beställasystem, inte ta fram dem själva. Många projekt måsteav olika skäl genomföras stegvis. Systemen måsteockså kunna kommunicera med varandra. Gjordainvesteringar måste tas till vara innan nya görs,och i den mån nya system införs måste de bygga bl.a.på ett genomtänkt säkerhetskoncept. I detsammanhanget framkom att orsaken till att e-postinte används externt är just att säkerheten inte kangaranteras, vilket är särskilt viktigt inompolisverksamheten. De nya polisbilar som levererasär utrustade med datastöd. Det är sedan upp tillrespektive polismyndighet att beställa dessa. Påsikt hoppas man bl.a. kunna arbeta med röststyrdutrustning i bilar.Utskottet vill inledningsvis understryka detsjälvklara faktum att användning av IT inte är ettmål utan ett medel, ett medel för att uppnå godaresultat i verksamheten. Som motionärerna påpekar ärdet viktigt att moderna medel används. Utskottet kanockså konstatera att man inom polisen arbetar medatt ta till vara de möjligheter som teknikensutveckling ger. Som framhållits i samband med denutfrågning uppföljningsgruppen hållit är planeringviktigt i sammanhanget. Utskottet kan mot dennabakgrund inte se att det skulle behövas någon åtgärdfrån sida för att teknikens landvinningarskall komma till nytta inom polisen. Önskemålet omdatorer i polisbilarna är tillgodosett med denmöjlighet som finns att beställa sådana bilar. Ivilken mån den möjligheten skall utnyttjas måste fåavgöras av respektive polismyndighet utifrån bl.a.operativa behov.Utskottet föreslår att avslår motionernaJu236 i denna del och Ju237.HelikoptrarI motion Ju216 (kd) hävdas att polisens sjuhelikoptrar - som är enmotoriga - bör bytas ut mottvåmotoriga och att en helikopter bör baseras iÖstersund.Helikopterverksamheten inom polisen regleras i dagav föreskrifter och allmänna råd(RPSFS 1987:13, FAP 121-1). Dessa har gällt sedan år1987 och innebär bl.a. att någon helikopter inte ärbaserad i Östersund.Utskottet har inhämtat att föreskrifterhåller på att arbetas om. Vidare har avtal träffatsom leverans av sex nya helikoptrar, samtligatvåmotoriga. Utbyte av den sjunde helikopternplaneras. Leverans av de sex nya helikoptrarnakommer att ske och ibörjan av . De nya helikoptrarna kostar ca 30miljoner kronor per styck inklusive den polisiärautrustning som krävs i dem.Utskottet konstaterar att önskemålet om enmodernisering av helikoptrarna är tillgodosett.Frågan om polisens anslag skall användas för attköpa en ytterligare helikopter eller inte kräver ettunderlag som saknar. Det är för övrigtinte heller rimligt att tar ställning isådana detaljfrågor. Frågan om var tillgängligahelikoptrar bör vara baserade är, och bör även iframtiden vara, en fråga för Rikspolisstyrelsen.Utskottet föreslår att avslår motionJu216.Polisens arbetsmiljöI motion Ju204 (v) begärs en översyn av polisensarbetssituation.I september 1999 begärde attmyndigheterna inom polisväsendet skulle redovisa depåpekanden som de erhållit från Yrkesinspektionenunder och den tid som dittills förflutitunder . Samtliga myndigheter utom två hadefått påpekanden. synpunktergällde fyra huvudområden, nämligen hurinternkontrollen skötts, den psykosocialaarbetsmiljön, enmanstjänstgöring ocharbetsmiljöutbildning. Fokus var riktat på denpsykosociala arbetsmiljön, något som synes hängasamman med de besparingar ochorganisationsförändringar som genomförts undersenare år.Materialet kommer att utgöra en kunskapsbas istyrelsens stödjande verksamhet gentemotpolismyndigheterna. En person har anställtsför att samordna arbetsmiljöfrågorna inompolisväsendet. kommer enarbetsmiljökonferens att anordnas. Syftet är bl.a.att åstadkomma en bas för spridning av erfarenheterinom arbetsmiljöområdet. Man planerar ett system somskall kunna ge information om hur stor sjukfrånvaronär, fördelat på män och kvinnor, civilanställda ochpolismän. Redovisningen kommer att avse denprocentuella sjukfrånvaron i förhållande tillarbetstiden. Ett annat system kommer att från ochmed kunna redovisa hur arbetsskador följsupp. Med dessa system kommer man att få en bild avhur arbetsmiljön ser ut. Vidare planeras en s.k.debriefinghandledning för fall där poliser utsattsför svåra psykiska påfrestningar. Ett projekt somgår ut på att finna metoder för att mäta stressplaneras också, och en ny enkät om sexuellatrakasserier väntas bli klar i vår.När utskottet behandlade ett liknande yrkandevåren 2000 anförde utskottet att det självfalletinte hade någon annan uppfattning än motionärernanär det gäller vikten av en god arbetsmiljö. Arbetetsom polis innebär emellertid, anförde utskottet, attrisken att utsättas för våld, hot och kränkandeuttalanden är större än för andra yrkesgrupper. Detvar därför av stor vikt att frågor om arbetsmiljöninom polisen ständigt uppmärksammas. Som påpekades imotionerna hade ett flertalförändringar bidragit till en mer besvärligsituation. Här tänkte utskottet på de i och för signödvändiga neddragningarna av den civilanställdapersonalen. Det svåra ekonomiska läget i flerakommuner hade också inneburit att det samladesociala skyddsnätet blivit sämre, vilket kunde ökapressen på polispersonalen.Mot denna bakgrund - fortsatte utskottet - finnsen risk att polisen inte till fullo klarar sinuppgift, något som i sin tur riskerar att urholkaförtroendet för polisens verksamhet. Det var därförglädjande att åtgärder som långsiktigt kan bidratill en bättre arbetsmiljö vidtagits. Här tänkteutskottet bl.a. på den ovan redovisade granskningenav påpekanden från . I sammanhangetframhölls även arbetet med planering av arbetstidenoch förbättring av polisens utrustning. ärdet också, anförde utskottet, nödvändigt att antaletpoliser ökar och att civilanställda i högreutsträckning sköter arbetsuppgifter som man intebehöver vara polis för att utföra.I sammanhanget bör även nämnas att regeringennyligen, som framgår längre fram i betänkandet,beslutat om en utredning av vilka arbetsuppgiftersom bör åvila polisen.Den 1 februari beslutade regeringen att tillLagrådet remittera ett förslag om ersättning förideell skada. Motivledes förespråkar regeringen ennågot förstärkt rätt till kränkningsersättning förvissa yrkesgrupper, bl.a. poliser.Utskottet anser att de överväganden som gjordesförra våren alltjämt har bärkraft. Mot denbakgrunden är det således glädjande att arbetet medatt förbättra arbetsmiljön inom polisen kommitytterligare en bit på vägen. Här tänker utskottetbl.a. på det gedigna arbete som läggs ner inomRikspolisstyrelsen, men också på detutredningsarbete som inletts i fråga omrenodling av polisens arbetsuppgifter. Det ärviktigt att arbetsmiljöfrågorna inte betraktas somisolerade från den övriga verksamheten. Med detanförda föreslår utskottet att avslårmotion Ju204.Interna utredningar inompolisväsendetI motion Ju220 (v) efterfrågas en utredning avreglerna för hur anmälningar mot polispersonal skallhandläggas.