bet · GO01TU11 · 2001-03-20 00:00:00 — Om inte annat har föreskrivits tillhör enallmän väg bärighetsklass 1 (BK1), medan övrigavägar som inte är enskilda tillhör bärighetsklass 2(BK2). Föreskrifter om att en allmän väg eller delav en sådan väg skall tillhöra bärighetsklass 2eller 3 meddelas av eller, om kommunen ärväghållare, av kommunen.På vägar av BK 1-klass tillåts normalt fordon medett maximalt axeltryck på , ett högstaboggitryck på och en största bruttovikt av 60ton. /2001 var av hela detstatliga vägnätet BK 1-vägar. För skogslänenvar motsvarande andel 89 %.Enligt vägtrafikförordningen kan Vägverketsregioner eller kommunerna - om särskilda skälföreligger och det kan ske utan fara förtrafiksäkerheten -medge undantag (dispens) frånreglerna om bl.a. tunga transporter. Dispens gesendast för transporter med odelbar last. Beslut omdispens gäller normalt högst en månad. Vidåterkommande transporter på viss vägsträcka kan dockgiltighetstiden utsträckas till högst . Närdet gäller tunga transporter är ansökningsavgiftenför närvarande 875 kr.MotionsförslagEnligt vad och (bådas) anför i motion T452 drabbar villkoret om odelbarlast områden där alla eller de flesta vägar är BK2-vägar. Motionärerna hänvisar i sammanhanget utredning enligt vilken detta villkor medförmerkostnader om för transportföretagen ochdessutom trafikökningar om . Av kostnads- ochmiljöskäl borde dispenser kunna lämnas också förtransporter med delbar last, anser de.I motion T455 kritiserar . (v) det faktum att ansökningsavgiften intestår i proportion till prövningskostnaderoch än mindre till de slitagekostnader somdispenstransporterna förorsakar. Avgiften bör sättasi relation till uppkommande kostnader, menarmotionärerna (yrkande 1). Dessutom bör riksdagenbegära en analys och beräkning av dessa kostnader(yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet förutsätter att regioner och, iförekommande fall, kommunerna vid prövning avdispensansökningar - utan något uttalande frånriksdagens sida - gör en rimlig avvägning mellan åena sidan näringslivets transportbehov och, å denandra, intresset av att vägnätet inte utsätts förorimliga påfrestningar. Dessutom förutsätterutskottet att avgiftssättningen baseras på deverkliga kostnader prövningen medför. Med detanförda avstyrks motionerna T452 (s) och T455 (v)yrkandena 1 och 2.Regler om överlastavgiftUtskottets förslag i korthetÖverlastavgift kan efterges eller nedsättas om särskildaomständigheter föreligger. Med hänvisningtill denna möjlighet avstyrker utskottet ettmotionsförslag (m) om ändring av lagen(1972:435) om överlastavgift.BakgrundSom tidigare redovisats i detta betänkande finns i 4kap. trafikförordningen (1998:1276) regler somförbjuder förande av fordon med högre axeltryck,boggitryck, trippelaxeltryck eller bruttovikt än vadsom är angivet för vägens bärighetsklass. Den sombryter mot sådant förbud döms enligt 14 kap. 4 §samma förordning till penningböter.Enligt 1 § lagen (1972:435) om överlastavgift tasöverlastavgift ut om lastbil, vissa andra fordoneller fordonståg framförs på väg med högreaxeltryck, boggitryck, trippelaxeltryck ellerbruttovikt än som är tillåtet för fordonet,fordonståget eller vägen. Överlastavgiften påförsenligt huvudregeln ägaren till motordrivet fordonoch - i fråga om släpvagn - ägaren av det fordon somsläpvagnen dras av (7 §). Beslut om överlastavgiftfattas av i det län där ägaren har sinadress eller, i vissa fall, av iStockholms län (8 §). Av samma lagrum framgår attöverlastavgift får nedsättas eller efterges omsärskilda omständigheter föreligger.MotionsförslagI motion T415 begär () en ändring avlagen om överlastavgift i syfte att stärkaåkeriägarnas rättssäkerhet. Motionären hänvisar tillett fall då en chaufför på grund av särskildaomständigheter undgick påföljd för konstateradöverlast men fordonsägaren trots detta påfördesöverlastavgift på 32 800 kr.Utskottets ställningstagandeBestämmelserna om överlastavgift skall, såsomframgår av förarbetena till lagen, utgöra ett starktincitament för fordonsägare att se till att hansfordon inte har någon överlast. Regeringsrätten hari några domar anfört att det är av största vikt attfordonsägare genom ändamålsenliga åtgärder ser tillatt hans fordon inte överlastas. Enligt rätten kandärför eftergift eller nedsättning bara komma ifråga om det framstår som klart ursäktligt attöverlast uppkommit trots fordonsägarens åtgärder.Utskottet inser att det kan uppstå fall där detter sig orimligt eller stötande att fordonsägarehelt eller delvis påförs överlastavgift. Men medhänsyn till att lagstiftningen medgeratt överlastavgift efterges eller sätts ned omsärskilda omständigheter föreligger finner utskottetatt den nu behandlade motionen inte bör föranledanågon åtgärd. Motion T415 (m) avstyrksföljaktligen.Vissa trafiksäkerhetsfrågorUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till pågående beredningavstyrks ett motionsyrkande (v) om kontrollenav den tunga vägtrafikens regelefterlevnad.Ett yrkande (v) om EU-harmonisering av desvenska reglerna om maximal bruttovikt ochstörsta längd på lastbilsekipage avstyrks.Dessutom avstyrks ett motionsförslag (s) omkrav på främre underkörningsskydd pålastbilar med hänvisning till att frågor omfordons utrustning bör lösas i internationellsamverkan. Jämför reservation 3 (v).MotionsförslagI motion T455 begär m.fl. (v)att regeringen skall återkomma med förslag tilleffektivisering av den kontrollverksamhet som syftartill att reglerna om bl.a. överlast och kör- ochvilotider efterlevs. Enligt motionärerna kan manmisstänka att många kör med för tung last. Samtidigtfinns det risk för att antalet inspektörer minskar.Detta är absurt med tanke på konsekvenserna, menarmotionärerna (yrkande 3).I samma motion föreslås att de svenska reglerna ommaximal bruttovikt och största längd pålastbilsekipage harmoniseras till gällande EG-normer. Transporter av skogsråvara bör dock varaundantagna (yrkande 4).Sylvia () föreslår i motion T462 attlagregler om främre underkörningsskydd på lastbilarinförs. Sådana skydd skulle enligt motionären kunnaspara 10-15 liv och drastiskt minska antaletallvarliga personskador.Utskottets ställningstagandeInom ramen för sitt s.k. sektorsansvar har Vägverketett övergripande ansvar för trafiksäkerheten.Polisen svarar för trafikövervakningen. Sedan år1994 har och årligeningått överenskommelser om vissa åtgärder för attförbättra trafiksäkerheten. På regional nivå ingåsöverenskommelser mellan regioner ochpolismyndigheterna.Enligt det centrala avtal som träffats för år 2001åtar sig att anpassatrafikövervakningen till regeringens s.k. 11-punktsprogram där regelområdena hastighet, nykterhetoch bilbältesanvändning prioriteras. Ett särskiltavsnitt i överenskommelsen ägnas frågor om kör- ochvilotidskontroller. Antalet sådana kontroller skallenligt avtalet uppgå till 60 000 med vissnärmare angiven fördelning på län. Härtill kommersammanlagt 600 företagsbesök. Kontrollerna skallutföras i enlighet med förordningen (1995:521) ombehöriga myndigheter m.m. i fråga om kör- ochvilotider samt färdskrivare vid vägtransporter.Ramavtalet omfattar vidare kvalitetskontroll avfordon, s.k. flygande inspektion, som utförs avsärskilt förordnade bilinspektörer eller tekniker.Minst hälften av inspektionerna skall avse tungafordon. För de merkostnader som uppkommer förpolisen till följd av avtalet utger år2001 totalt (samma belopp somförra året). Enligt vad utskottet inhämtat uppgårantalet bilinspektörer till ca 80.Tidigare i detta betänkande har utskottet starktbetonat behovet av ett effektiviserat kontroll- ochpåföljdssystem för den tunga trafiken. uppfattning utför polisen, och inte minstde särskilt förordnade bilinspektörerna ochteknikerna, ett förtjänstfullt och viktigt arbeteför att förbättra den tunga trafikensregelefterlevnad och därmed bidra till såväl ökadtrafiksäkerhet som sundare konkurrensförutsättningarför åkerinäringen. Utskottet förutsätter attpolisen, i avvaktan på att förslag om ettmer effektivt kontroll- och påföljdssystem gerkonkreta resultat, fortsätter att fullgöra sinatrafikövervakningsuppgifter så effektivt somnuvarande regler medger och i enlighet med de avtalsom ingåtts med och dess regioner. Med detanförda avstyrks motion T455 (yrkande 3). Utskottetvill tillägga att frågor om utformningen av kör- ochvilotidskontrollerna och de flygande inspektionernatas upp i revisorers förslag angåendeBilprovningen, fordonskontrollen ochtrafiksäkerheten (förs. 2000/01:RR9). Förslagetjämte motioner i ärendet kommer att behandlas avutskottet senare i vår.Det faktum att kunnat behålla särskildaregler om maximal bruttovikt och största längd förlastbilsekipage är ett resultat av Sverigesmedlemsförhandlingar med EU. Utskottet är inteberett att förorda någon förändring i dettaavseende. Motion T455 (v) yrkande 4 avstyrks.Frågor om lastbilars säkerhetsutrustning bör enligtutskottets mening i första hand lösas iinternationell samverkan. Mot den bakgrunden ärutskottet inte berett att tillstyrka förslaget omkrav på främre underkörningsskydd på lastbilar.Riksdagen bör därför avslå motion T462 (s).En reformerad taxinäringUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till sitt tidigare uttalande,samt till att beredningen av 1998 årstaxiutrednings betänkande ännu inteavslutats, avstyrker utskottet ettmotionsförslag (s) om åtgärder för enreformerad taxinäring. Jämför reservation 4(m, kd, c, fp)MotionsförslagI motion T411 begär m.fl. (s)samlade åtgärder för en reformerad och saneradtaxinäring. Bland annat föreslår motionärernaobligatorisk anslutning till beställningscentral ochinrättande av regionala yrkestrafiknämnder somlegitimerar tillståndshavare och förare, somåterkallar legitimationer och som bedriverutbildning. Motionärerna efterlyser också krafttagmot kriminalitet och fusk inom taxinäringen.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tagitställning till förslag om åtgärder för en reformeradtaxinäring. Frågan behandlades senast (bet. 1999/2000:TU11). I nämnda betänkanderedovisades bl.a. att frågan om obligatoriskanslutning till beställningscentral hade övervägtsav taxiutredning (SOU 1999:60). Utredningenhade funnit att utvecklingen i branschen gått motbättre kvalitet och service och att alltfler åkare ieget intresse hade anslutit sig tillbeställningscentraler. Enligt utredningen skulle ettobligatorium kunna äventyra denna positivautveckling. Beträffande förslaget om inrättande avregionala yrkestrafiknämnder redovisade utskottetatt man tidigare avstyrkt motionsyrkanden i ämnetoch att man inte ändrat uppfattning. Dessutomuttalade utskottet att en sådan etableringskontrollsom införandet av yrkestrafiknämnder skulle innebärainte kunde anses förenlig med 1998 årsriksdagsbeslut om avreglering av taxinäringen.Taxiutredningen har bl.a. också föreslagit attsärskilda, av länsstyrelserna godkändatömningscentraler skall byggas upp. Utskottet delardenna uppfattning. Enligt vad utskottet inhämtat ärberedningen av betänkande ännu inteslutförd. Med hänvisning härtill samt till vadutskottet har uttalat avstyrks motion T411(s).Personuppgifter på taxikvittonUtskottets förslag i korthetEtt motionsförslag (kd) om obligatoriskapersonuppgifter på taxi-kvitton avstyrks medhänvisning till utskottets tidigareställningstagande i frågan.Gällande reglerI föreskrifter om taxitrafik (VVFS1999:177) anges vilka uppgifter som taxametern skallskriva ut på kvittot efter avslutat köruppdrag motkontant betalning (punkt 4.2.5). Obligatoriskauppgifter är bl.a. taxiföretagets namn ellerregistrerade firma, taxiföretagets postadress,taxiföretagets person- eller organisationsnummer ochtaxiförarens förarkod.MotionsförslagMagda () begär i motion T417 en utredning avförutsättningarna för att taxiförare skall slippalämna ut sina personnummer och sina hemadresser påtaxikvitton. Enligt motionären har flera förare tillföljd av detta råkat ut för olyckliga incidenter.Utskottets ställningstagandeUtskottet inser att kravet på personuppgifter påtaxikvitto kan innebära viss risk för att entaxiförare som också är taxiföretagets ägare råkarut för trakasserier eller hot, om företagarens namnoch postadress framgår av kvittot. Fråganbehandlades av utskottet (bet.1999/2000:TU11). Utskottet framhöll då att denpostadress som måste anges på kvittot inte behövervara en gatuadress; en postboxadress godtas också.Samtidigt framhöll utskottet att taxikunder, liksomkunder hos andra näringsidkare, har ett berättigatintresse av att veta vem de har att göra med.Utskottet hänvisar till sitt tidigare uttalande ochavstyrker med hänvisning härtill den nu aktuellamotionen.Yrkestrafiklagstiftningens s.k.fortlöpandekravUtskottets förslag i korthetEtt motionsförslag (m) om det s.k.fortlöpandekravet i den ekonomiskalämplighetsprövningen avtrafiktillståndsinnehavare avstyrks medhänvisning till att tillsynsmyndigheten,genom att föreskriva villkor för fortsatttrafiktillstånd, kan lämna en tidsfrist föranpassning till den nyayrkestrafiklagstiftningens strängaresolvenskrav.BakgrundEnligt 2 kap. 5 § yrkestrafiklagen (1998:490) fårtrafiktillstånd endast ges till den som med hänsyntill bl.a. sina ekonomiska förhållanden bedöms varalämplig att driva verksamheten. Vidare skall den somsöker trafiktillstånd kunna styrka att han uppfyllerkravet på ekonomiska resurser enligt 2 kap. 9 §samma lag, dvs. ha tillräckliga ekonomiska resurserför att kunna starta och driva företaget. Vidprövningen skall främst likviditet och soliditetbeaktas. Om inte särskilda skäl föranleder annatskall sökanden anses ha tillräckliga resurser, omhan förfogar över kapital och reserver om för ett fordon och för varje fordondärutöver. Enligt 2 kap. 10 § skall den som innehartrafiktillstånd kunna styrka att han fortlöpandeuppfyller kravet på ekonomiska resurser(fortlöpandekravet). Vid sin behandling av förslagettill ny yrkeslagstiftning uttalade trafikutskottet(bet. 1997/98:TU9) att fortlöpandekravet inte bordeinnebära att kravet måste vara uppfyllt "i varjeenskilt ögonblick". Enligt utskottet var detväsentligt att se till syftet med bestämmelsen.MotionsförslagI motion T420 erinrar m.fl. (m) omatt kapitalkravet enligt tidigare lagstiftning varbetydligt mer modest, exempelvis för entaxibil med fem platser. Enligt motionärerna hotasnu taxiföretag av tillståndsåterkallelse till följdav att de ekonomiska kraven har skärpts.Utskottets ställningstagandeVägverket har utfärdat Vägledning och allmänna rådavseende den ekonomiska prövningen förtrafiktillstånd (Publikation 2000:95). I allmäntkrav nr 6 uttalas följande:När ett underskridande av kravet på tillräckligaekonomiska resurser enligt 2 kap. 9 §yrkestrafiklagen bedöms vara av kortvarig ochövergående karaktär kan prövningsmyndigheten medstöd av 2 kap. 13 § yrkestrafikförordningenbesluta om villkor för ett fortsatt innehav avtrafiktillstånd. Sådant villkor bör inteföreskrivas än ett år.Av vägledningen framgår att ett villkor av åsyftatslag t.ex. kan avse skyldighet att med vissatidsintervaller inkomma med redovisningsmaterial.Utskottet bedömer att allmänna rådmöjliggör för tillståndsmyndigheten att ge tidigareetablerade tillståndshavare rimligt tidsutrymme fören anpassning till den nyayrkestrafiklagstiftningens strängare solvenskrav.Syftet med motionsyrkandet synes således tillväsentlig del vara tillgodosett. Med hänvisninghärtill avstyrks motion T420 (m).Taxeinformation i hyrbilarUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag (m) omen anpassning av bestämmelserna omtaxeinformation till s.k. hyrbilar.MotionsförslagReglerna om taxeinformation i hyrbilar saknarrelevans för hyrverk och s.k.limousineserviceföretag som endast utför transportmot avtal, till fasta priser och efterförbeställning. Detta hävdar () imotion T435. Reglerna bör rättas till, ansermotionären.Utskottets ställningstagandeFöreskrifter om taxitrafik har meddelats avVägverket (VVFS 1997:177). Av dessa framgår (avsnitt3) att taxifordon skall vara försett med väl synligprisinformation, såväl i som utanpå fordonet. Omtaxiföretaget eller sammanslutningen tillämpar fastapriser, får i båda fallen hänvisas till skriftliginformation som tillhandahålls av föraren. Utskottetbedömer att reglerna i detta hänseende tillgodosersyftet med den nu behandlade motionen. Den avstyrksföljaktligen.Yrkestrafiklagstiftningens regler omvarningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag (m) omatt yrkestrafiklagstiftningens regler omvarning skall ändras.BakgrundI 5 kap. yrkestrafiklagen (1998:490) finnsbestämmelser om återkallelse av trafiktillstånd ochtaxiförarlegitimation m.m. Av dessa framgår atttillstånd under vissa förutsättningar fåråterkallas, bl.a. om det i driften av trafikrörelsenförekommit allvarliga missförhållanden. Om dessamissförhållanden inte är så allvarliga atttillståndet bör återkallas kan i stället varningmeddelas.MotionsförslagI motion T426 refererar () till ettfall där en taxiägare tilldelats varning sedan enextraanställd påträffats utan tidbok och därförbötfällts. Detta är inte rimligt, menar motionärensom önskar en lagändring.Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett att utifrån ett enskiltärende diskutera tillämpningen avyrkestrafiklagstiftningens varningsinstitut. MotionT426 (m) avstyrks.Säkerheten i taxibilar m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet förutsätter att frågan omtillhandahållande av barnstolar i bl.a.taxibilar löses på frivillig väg. Medhänvisning härtill samt till att det finnsföreskrifter om förankringsanordningar förrullstolar avstyrks två motioner (s) rörandesäkerheten i taxibilar och andra fordon förpersontransport.MotionsförslagMona och (båda s)föreslår i motion T451 att taxi- och hyrbilsföretagåläggs att erbjuda skyddsutrustning för barn.Enligt vad och (båda s) föreslår i motion T465 börtaxiväxlarna åläggas att på beställningtillhandahålla en taxibil med barnstol (yrkande 1).Samma motionärer anser att det bör finnas reglerom obligatorisk bältes-användning ochfastspänningsanordningar för sitthjälpmedel förfunktionshindrade i färdtjänst- och skolskjutsfordon(yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet fäster stor vikt vid att också barn kanfärdas säkert i taxibilar, hyrbilar samt ifärdtjänst- och skolskjutsfordon. Enligt vadutskottet har inhämtat har på vissa orter i landetinförts en ordning som innebär attbeställningscentral på begäran av kundentillhandahåller en taxibil som är utrustad medbarnstol. Vidare kommer många taxibilar i framtidenatt vara utrustade med barnsäten redan vid leverans.Utskottet förutsätter att frågan om barnsmöjligheter att resa säkert i bl.a. taxibilar iförsta hand kan lösas på frivillig väg.Vad gäller säkerhetsutrustning förfunktionshindrade vill utskottet erinra om attföreskrifter om förankringsanordning för rullstolhar utfärdats av f.d. (TPRFS 1989:4).Utskottet förutsätter att fortlöpande seröver föreskrifterna i syfte att funktionshindradekan erbjudas säkra transporter.Med det anförda avstyrks motionerna T451 (s) ochT465 (s). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder avsnittet Utskottets överväganden föreslårutskottet att fattar följande beslut:1. Åkerinäringens konkurrenssituationRiksdagen avslår motionerna 2000/01:T212yrkande 7, 2000/01:T401, 2000/01:T414,2000/01:T434, 2000/01:T458, 2000/01:T471,2000/01: T477 yrkandena 3 och 4, 2000/01:Sk311yrkande 2, 2000/01:Sk312 yrkande 3 och2000/01:Sk656 yrkande 2.Reservation 1 (m, kd, c, fp)Reservation 2 (mp)2. BärighetsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2000/01:T452 och2000/01:T455 yrkandena 1 och 2.Reservation 3 (v) - delvis3. Regler om överlastavgiftRiksdagen avslår motion 2000/01:T415.4. Vissa trafiksäkerhetsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2000/01:T455yrkandena 3 och 4 och 2000/01:T462.Reservation 3 (v) - delvis5. En reformerad taxinäringRiksdagen avslår motion 2000/01:411.Reservation 4 (m, kd, c, fp) - motiv.6. Personuppgifter på taxikvittonRiksdagen avslår motion 2000/01:417.7. Yrkestrafiklagstiftningens s.k.fortlöpandekravRiksdagen avslår motion 2000/01:T420.8. Taxeinformation i hyrbilarRiksdagen avslår motion 2000/01:T435.9. Yrkestrafiklagstiftningens regler omvarningRiksdagen avslår motion 2000/01:T426.10. Säkerheten i taxibilar m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:T451 och2000/01:T465.På trafikutskottets vägnarStockholm den 20 mars 2001Monica ÖhmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MonicaÖhman (s), (), (), (), Tom (), KristerÖrnfjäder (s), (), (),(), (), TuveSkånberg (kd), (), MikaelJohansson (mp), (), Jan-EvertRådhström (m), () och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer.1. Åkerinäringens konkurrenssituation (punkt 1)av (), (),Tom (), (), Skånberg(kd), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under rubrikenStällningstagande i reservation 1 om etteffektiviserat kontroll- och påföljdssystem förden tunga trafiken. bifaller därmeddelvis motionerna 2000/01:T212 yrkande 7,2000/01:T401, 2000/01:T414, 2000/01:T434,2000/01:T471, 2000/01:T477 yrkandena 3 och 4,2000/01:Sk311 yrkande 2 samt avslår motionerna2000/01:T458, 2000/01:Sk312 yrkande 3 och2000/01:Sk656 yrkande 2.StällningstagandeSom framgår av bakgrundsredovisningen i avsnittet omåkerinäringens konkurrenssituation har ,tillsammans med andra berörda myndigheter ochnäringslivsföreträdare, på regeringens uppdragutrett hur kontrollen av den tunga trafikensefterlevnad av trafiklagstiftningen m.m. börutvecklas så att en laglig trafik med sundakonkurrensförutsättningar kan åstadkommas.Utredningsgruppen har redovisat sitt uppdrag ioktober 2000. Tyvärr tvingas vi konstatera attgruppen inte har lyckats lösa frågan om etteffektiviserat kontroll- och påföljdssystem, trotsatt genom två tidigare tillkännagivandenför regeringen krävt skyndsamma åtgärder (bet.1997/98:JuU24, rskr. 1997/98:228, bet.1999/2000:TU11, rskr. 1999/2000:238). I ställetpekar utredningsgruppen på behovet av fortsatta,uppenbarligen tidskrävande, utredningsinsatser.Som redovisas i motionerna T212 (kd), T401 (m),T414 (s), T434 (m), T471 (c), T477 (m, kd, fp) ochSk311 (m) är det orimligt att svenska åkerier, somredan till följd av bl.a. höga arbetsgivaravgiftertvingas arbeta hårt för att överleva på marknaden,skall utsättas för illojal konkurrens från utländskaåkare som, utan större risk för påföljd, bryter motviktiga bestämmelser om kör- och vilotider och motandra trafikregler. Enligt vår uppfattning måsteregeringen se till att problemet bringastill en lösning.Vad vi nu anfört om ett effektiviserat kontroll-och påföljdssystem för den tunga trafiken börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.2. Åkerinäringens konkurrenssituation (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under rubrikenStällningstagande i reservation 2 om förslag tillskärpta miljöregler för lastbilstrafik. Riksdagenbifaller därmed motion 2000/01:T458 och avslårmotionerna 2000/01:T212 yrkande 7, 2000/01: T401,2000/01:T414, 2000/01:T434, 2000/01:T471,2000/01:T477 yrkandena 3 och 4, 2000/01:Sk311yrkande 2, 2000/01:Sk312 yrkande 3 och2000/01:Sk656 yrkande 2.StällningstagandeDen snabbt ökande lastbilstrafiken innebär bådeökade utsläpp och höjda bullernivåer. I ett försökatt dämpa dessa miljöeffekter har organisationenConférence Européenne des Ministres des Transports(CEMT) genom ett märkningssystem ställt specifikakrav på buller, hastighet, avgasvärden och särskildasäkerhetstester m.m. Åkarna får ansöka om intyg hosTullverket och måste medföra dessa intyg somverifierar de skyltar som åkarna sätter på sinabilar. och har genom införande avCEMT-märkningen i sina länder tagit ett lovvärtinitiativ. I har införts ett ännumer avancerat system, som innebär ett slagskilometerbeskattning, differentierat med hänsyn tilllastbilarnas miljöegenskaper. En del avavgiftsintäkterna går tillbaka till trafiksektorn,dels för genomförande av utvecklingsprojekt, delsför vägförbättringar.