bet · GP01KRU1 · 2001-11-15 00:00:00 — En motsvarande minskning av anslaget Bidragtill folkbildningen har gjorts.Regeringen föreslår att anslaget för skalluppgå till 2 522 556 000 kronor.MotionernaI motion 2001/02:Kr340 (m) yrkandena 20 och 21 föreslåsatt anslaget minskas med sammanlagt 1 200 miljonerkronor. Minskningen föranleds dels av att bidraget tillfolkhögskolorna föreslås bli överfört tillutgiftsområde 16, dels av en besparing på 300 miljonerkronor.Ett antal motionsyrkanden har anknytning till dennyligen tillsatta statliga Folkbildningsutredningen.I motion 2001/02:Kr225 (v) yrkas att en arbetsgruppbör tillsättas för att se över kommunernas,landstingens och statens ekonomiska ansvar förfolkbildningen och för att få till stånd en dialogparterna emellan om vad det nationella ansvaret förfolkbildningen innebär. I motion 2001/02:Kr263 (kd)yrkande 1 framhålls att den ideella sektorns betydelseför utvecklingen av folkhögskolorna bör belysas iutredningen. En större intervjuuppföljning bör enligtmotion 2001/02:Kr263 (kd) yrkande 2 göras om vadfolkhögskolan har betytt för den enskildeslivskvalitet. Enligt motion 2001/02:Kr276 (m) börkriterierna för statsbidragsfördelningen mellanstudieförbunden ändras. Motion 2001/02:Kr279 (c)yrkande 7 syftar till att skallöverlägga med studieförbunden och folkhögskolorna omett större utrymme för ungdomarnas kulturaktivitet inomfolkbildningen.I motion 2001/02:Kr205 (m) yrkandena 4 och 5 föreslåsatt utredningen får i uppdrag att se över frågan om detfinns samordningsvinster att göra vid ensamorganisering av studieförbund ochamatörkulturorganisationer på samma sätt som i DanskFolkeoplysnings Samråd i Danmark.I motion 2001/02:Kr413 (mp) yrkas en översyn avmöjligheterna att kunna betrakta kompletterande skolorsom folkbildning, vilket skulle medföra att de skullekunna få statsbidrag genom . Enligtmotion 2001/02:Ub549 (kd) yrkande 4 bör folkbildningeninte glömmas bort när det gäller det livslångalärandet. Vidare bör även andravuxenutbildningsanordnare än komvux ges rätt attutfärda betyg.I motion 2001/02:Kr414 (kd) yrkande 2 hemställs om enfolkbildningssatsning om demokrati.Enligt motion 2001/02:Kr415 (s) behövs extra medeltill kvalificerade musikutbildningar vid folkhögskolor.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är regeringens förslag tillanslagsnivå för väl avvägd. Utskottet vidhållerden uppfattning som redovisats i tidigare årsbetänkanden (senast i 2000/01:KrU1 s. 123), nämligenatt en sådan avsevärd besparing på anslaget somföreslås i motion 2001/02:Kr340 (m) yrkande 21allvarligt skulle motverka syftet med statsbidraget.Utskottet vidhåller också sin tidigare redovisadeuppfattning om att medelsanvisningen tillfolkbildningen inte bör delas upp mellan tvåutgiftsområden på det sätt som föreslås i motionensyrkande 20. Yrkandena avstyrks av utskottet, somtillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning.De förslag om olika slag av översyn av folkbildningensom framförs i motionerna 2001/02:Kr225 (v),2001/02:Kr263 (kd) yrkandena 1 och 2, 2001/02:Kr276 (m)och 2001/02:Kr279 (c) yrkande 7 bör enligt utskottetsmening vara tillgodosedda genom direktiven (dir.2001:74) för den tillkallade utredningen förstatlig utvärdering av folkbildningen. Yrkandenaavstyrks därmed.De förslag om att utreda eventuellasamordningsvinster med att sammanföra studieförbund ochamatörkulturorganisationer som framförs i motion2001/02:Kr205 (m) yrkandena 4 och 5 avstyrks.Studieförbundens och amatörkulturorganisationernassamarbete bör enligt utskottets mening kunna fortgåutan en speciell statlig reglering.Utskottet anser att det är viktigt att värna omfolkbildningens särprägel och vill betona att den ärfri och frivillig, att den inte är bunden av någonläroplan eller några centralt fastställda kursplanersamt att den bygger på deltagarnas friakunskapssökande. Några betyg eller examina bör därförinte införas inom folkbildningen. Den speciellayrkesutbildning som erbjuds genom kompletterandeutbildning bör av nämnda skäl enligt utskottetsmening inte heller införas i folkbildningen. Denexaminationsrätt som föreslås i motion 2001/02:Ub549(kd) yrkande 4 liksom förslaget i motion 2001/02:Kr413(mp) om en översyn av kompletterande skolor avstyrksdärför av utskottet.När det gäller yrkandet om en särskilddemokratisatsning, som framförs i motion 2001/02:Kr414(kd) yrkande 2, avstyrker utskottet yrkandet medhänvisning till den uppfattning som utskottetredovisade i sitt betänkande 2000/01:KrU7 s. 17.Anordnarna av det fria och frivilligafolkbildningsarbetet skall i enlighetmed sin verksamhetsform, arbetsmetod,ideologiska profil och pedagogiska metodsjälva lägga fast målen för sinverksamhet och anordna statsbidragsstöddverksamhet inom de gränser som de avriksdagen fastlagda syftena med statsbidragetger. eller regeringen bör därförinte göra något uttalande eller ge någotuppdrag som gäller en särskild demokratisatsninginom ramen för folkbildningsbidraget.Tre yrkanden om ett särskilt bidrag till kvalificeradmusikutbildning behandlades senast i vårensfolkbildningsbetänkande (2000/2001:KrU7). Utskottetvidhåller den uppfattning som anfördes då.Utskottet påminner om att år1999 avstyrkte motionsyrkanden ombibehållande av det särskildabidraget till kvalificerad musikutbildning.Beslutet motiverades med att principernafrån om Folkbildningsrådetsansvar för bidragsfördelningen inte bordeändras. Utskottet anförde vidare att ävenkommuner och landsting bidrar tillverksamheten vid folkhögskolorna och attde kan välja att ge extra resurser tillsådan verksamhet som de bedömer somsärskilt viktig.Med det anförda avstyrker utskottet motion2001/02:Kr415 (s).6.1.2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen (25:2)InledningUnder anslaget anslås medel till försärskilt utbildningsstöd (Sisus) för vissahandikappåtgärder inom folkbildningen. Från anslagetfinansieras assistansinsatserför samtliga studerande inom folkhögskolan som harbehov av assistans. Vidare anslås medel till () vid ,som ansvarar för fördelningen av statsbidrag tillfolkhögskoleförlagd teckenspråksutbildning,tolkutbildning för döva, dövblinda och vuxendöva samtteckenspråkslärarutbildning.PropositionenRegeringen föreslår att bemyndigar regeringenatt , i fråga om det obetecknade anslaget25:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen, besluta om stöd för funktionshindradevid folkhögskolor som innebär utgifter på högst efter 2002.Regeringen föreslår att anslaget för skalluppgå till 74 843 000 kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker att regeringen bemyndigas attbesluta om stöd till funktionshindrade vidfolkhögskolor som innebär utgifter på högst 10 000 000kronor efter år 2002.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning.6.1.3 Bidrag till kontakttolkutbildning (25:3)PropositionenUnder anslaget anslås medel för kontakttolkutbildningvid folkhögskolor och studieförbund. Enligt regeringensuppfattning bör bidrag inom ramen för det befintligaanslaget också kunna ges till kontakttolkutbildning iminoritetsspråk.Regeringen föreslår att anslaget för skalluppgå till 9 416 000 kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning.7 Forskning under utgiftsområde 17(politikområde 26)7.1 Anslaget till Statens ljud- och bildarkiv(26:1)InledningStatens ljud- och bildarkiv skall genom att samla in,bevara och tillhandahålla offentliggjordaljudupptagningar och rörliga bilder möjliggöraforskning om svensk kultur och samhälle samt bidra tillatt bevara kulturarvet.PropositionenRegeringen konstaterar att Statens ljud- och bildarkivunder har verkat med nuvarande uppgifteroch verksamhetsinriktning och anför att det regelverksom styr verksamheten, framför allt pliktexemplarslagen(1993:1392), har varit i huvudsak oförändrat en längretid. 1990-talets stora förändringar i utbud, struktur,teknologi och distributionsformer inom ljud- ochbildmedier medför, enligt regeringen, att det kanfinnas ett behov av att anpassa villkoren förleveransplikt av ljud- och bildmedier till dagensmediesituation. Regeringen avser därför att tillsättaen utredning för att göra en översyn och utvärdering avStatens ljud- och bildarkivs uppgifter och detregelverk som styr verksamheten (utg.omr. 16, s. 253).Regeringen föreslår (utg.omr. 17) att anslaget för år2002 skall uppgå till39 670 000 kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Under rubriken (politikområde 28)behandlar utskottet anslaget 28:37 Forsknings- ochutvecklingsinsatser inom kulturområdet.8 Finansiella system och tillsyn underutgiftsområde 2 (politikområde 2)8.1 Anslaget till Lotteriinspektionen (2:1)InledningLotteriinspektionen är central förvaltningsmyndighetför frågor som rör spel och lotterier som anordnas förallmänheten.Enligt budgetpropositionen avser regeringen att underår 2002 inleda en översyn av inspektionens finansieringoch organisation. I översynen kommer också de förslagtill förändring av Lotteriinspektionens verksamhet ochorganisation som föreslås i betänkandena Föreningslivetpå spel- och lotterimarknaden (SOU 2000:9) och Fråntombola till Internet (SOU 2000:50) att övervägas.Regeringen avser att återkomma till under år2002 med förslag kring den framtida myndighetensuppgifter.PropositionenRegeringen föreslår att skall anvisa under anslaget.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker den föreslagnamedelsanvisningen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1.Förändrade kulturpolitiska mål (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 borde haföljande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Kr419 yrkande 1.StällningstagandeJag anser att kulturpolitiken aldrig får reduceras tillett verktyg för att lösa andra problem i samhälletsåsom arbetslöshet, regional obalans, bristandejämställdhet eller liknande. Kulturens värde kan ochfår inte mätas endast i konkreta mål som t.ex.arbetstillfällen.Kulturpolitiken får och kan inte sträva efter attstyra kulturlivets utveckling. Den skall däremot gestarka impulser, bestämt försvara de demokratiskaprinciperna om tanke- och yttrandefrihet samt garanteraförutsättningarna ekonomiska och organisatoriska fören sund vardag när det gäller produktion, distributionoch mottagande av kultur. Därför måste kulturpolitikenstruktureras av konkreta och mätbara mål - det måstekunna gå att avgöra om kulturpolitiken uppnått sittsyfte eller inte. finns det stora brister inomdetta område, vilket liberalerna tidigarepåpekat. De kulturpolitiska mål som fastställdes under90-talet måste förändras för att uppnå större klarhet.Frihet, mångfald och kvalitet är grundprinciperna iden liberala kulturpolitiken. En framåtsyftandekulturpolitik, som skapar goda förutsättningar för ettfritt, utmanande och ständigt förnyande kulturliv,tillgängligt för alla, är nödvändig för ett gottsamhälle och bör ha dessa grundprinciper som mål.Jag föreslår att med bifall till motion2001/02:Kr419 (fp) yrkande 1 skall tillkännage förregeringen som sin mening vad jag här har anfört omförändrade mål för kulturpolitiken.2.Ytterligare ett kulturpolitiskt mål (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 borde haföljande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Kr422 yrkande 1.StällningstagandeMiljöpartiet framför i motion 2001/02:Kr422 (mp)yrkande 1 att kulturpolitik även skall främja ettpersonligt ansvarstagande för naturen, miljön och våromgivning, så att ett större ekologiskt medvetandeuppnås. Som kulturpolitisk grund finns de av riksdagenfastställda kulturpolitiska målen. stårbakom dessa mål, men föreslår i motionen att de skallkompletteras med ytterligare ett mål, nämligen "attverka för en hållbar livsstil som utvecklar förmåganatt hantera sitt liv med minskat beroende avmyndigheter och snävt marknadstänkande".Riksdagen bör med bifall till motion 2001/02:Kr422(mp) yrkande 1 tillkännage för regeringen som sinmening att ytterligare ett mål bör gälla förkulturpolitiken.3.De nationella kulturpolitiska måleni lokala och regionala avtal m.m. (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 borde haföljande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Kr701 yrkande 4 och bifallerdelvis motion 2001/02:Kr422 yrkandena 2 och 3.StällningstagandeMiljöpartiet anser att det är av avgörande betydelseför den enskilda människan att de av riksdagenfastställda nationella kulturmålen fortfarande gällernär flera län bildar stora regioner. Lokaltsjälvbestämmande får aldrig innebära att kulturen skallbehöva konkurrera med äldrevården, om skattenexempelvis sänks. De nationella målen värnaryttrandefriheten, den kulturella mångfalden ochkulturarvet. Eget skapande, ett rikt kulturutbud ochett levande kulturarv ger förutsättningen för kritiskttänkande och självständigt handlande individer. Därförbör de nationella målen inte vara förhandlingsbara ilokala avtal.Riksdagen bör med bifall till motion 2000/01:Kr701(mp) yrkande 4 och med delvis bifall till motion2001/02:Kr422 (mp) yrkandena 2 och 3 tillkännage förregeringen som sin mening vad jag här har anfört om denationella kulturpolitiska målen i lokala och regionalaavtal m.m.4.Utgångspunkterna för kulturpolitiken (punkt 4)av , ,och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 borde haföljande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Kr205 yrkande 1.StällningstagandeModerata samlingspartiets kulturpolitik utvecklas imotion 2001/02:Kr205 (m). Där framhålls att en ny tidkräver en ny kulturpolitik. Sedan 1996 senastfattade ett principbeslut om inriktningen avkulturpolitiken, dvs. , har mycket häntinom kulturen. Internet är snart var mans dagligaredskap, MPEG har förändrat vårt sätt att lyssna påmusik, ICQ har över 100 miljoner användare jorden runtsom kommunicerar med varandra i realtid och byterfreeware, bilder och mycket annat med varandra, digitalTV kommer snart att finnas i de flesta hushåll och DVD-spelare börjar ta över videons roll.Kulturpolitiken bör vidare utgå från att kulturen harblivit alltmer gränslös. Gästspel av teatergrupper frånandra världsdelar, konstutställningar med konstnärerfrån hela världen och författare från andraspråkområden är tillgängliga för alltfler.Vi föreslår bl.a. mot denna bakgrund en strategi fören mer dynamisk kulturpolitik. Det är en strategi somtar hänsyn till att kulturlandskapet i ochvärlden förändras i en allt snabbare takt. Statenmåste renodla sitt kulturansvar. Staten skall göramindre, men det som den skall göra skall göras mycketbättre än vad fallet är och med inriktningen påsådant som ingen annan kan göra. Funktionshindradessjälvklara rätt till tillgång på ett rikt och varieratkulturliv betonas också.Vår utgångspunkt är att staten skall koncentrera sinakulturpolitiska insatser till i princip tre områden:Befrämja barn- och ungdomskultur.Värna vårt gemensamma kulturarv.Ge landets kulturskapare ordentligaförutsättningar för sitt konstnärsarbete.Riksdagen bör med bifall till motion 2001/02:Kr205 (m)yrkande 1 tillkännage för regeringen som sin mening attutgångspunkterna för kulturpolitiken bör vara det somanförs i motionen och som vi här lämnat en kortsammanfattning av.5.Kulturpolitiska satsningar inom alla politikområden (punkt 5)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 borde haföljande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Kr342 yrkande 4.StällningstagandeVi anser att det är en förutsättning för att dekulturpolitiska satsningarna skall nå ut till allainvånare i landet att dessa satsningar ingår i allapolitikområden. Det gäller självklart förskola, skolaoch vård, men även samhällsplanering ochbostadspolitik, integrationspolitik, socialpolitik,kriminalpolitik och brottsförebyggande verksamhet osv.Om vi skall åstadkomma en integrering av kulturen iövriga politikområden krävs ett nytt sätt att tänka ochatt lägga upp budgetarbetet. Här måste staten gå ibräschen och bli en förebild för den lokala nivån.Som anförs i motion 2001/02:Kr342 (v) ger kulturen ivården effekter på patienternas hälsa. Där skolaninrymmer rikligt med kulturella element - dans, musik,teater, skönlitteratur - går även lärandet lättare.Konst, musik och kulturella upplevelser av olika slagbehövs i bostadsmiljöer och andra sociala sammanhangför att t.ex. föra samman människor från olika kultureroch med olika etnisk bakgrund.Riksdagen bör enligt vår mening uppdra åt regeringenatt göra en översyn av dessa frågor och därefteråterkomma till med förslag till hur medel förkultursatsningar skall kunna integreras i allapolitikområden i budgeten.Vi föreslår att med bifall till motion2001/02:Kr342 (v) yrkande 4 skall tillkännage förregeringen som sin mening vad vi här har anfört omkulturpolitiska satsningar inom alla politikområden.6.Kulturell infrastruktur (punkt 6)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 borde haföljande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 6. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Kr342 yrkande 8.StällningstagandeVi instämmer i vad som anförs i motion 2001/02:Kr342(v) om att det finns ett problem med inbördeskonkurrerande och/eller dåligt samordnad kulturellinfrastruktur. Detta gäller exempelvis de treriksorganisationerna Rikskonserter, ochRiksutställningar i förhållande till länsmusik,länsteatrar och länsmuseer. Även länskonsulenternas ocharrangörsföreningarnas roller och förhållande tillövrig struktur måste tydliggöras. Kulturlivet kan göraseffektivare och starkare om resurserna utnyttjas på ettmera medvetet och samordnat sätt. Regeringen bör därförutreda hur detta bäst kan ske.Vi föreslår att med bifall till motion2001/02:Kr342 (v) yrkande 8 skall tillkännage förregeringen som sin mening vad vi här har anfört om enutredning om den kulturella infrastrukturen.7.En utredning om den statligt stödda kulturen (punkt 7)av (), (),(), () och BirgittaSellén (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 borde haföljande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 7. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Kr279 yrkande 1.StällningstagandeEn långsiktig kulturpolitik bör, som framförs i motion2001/02:Kr279 (c), ge utrymme för nya lösningar, nyaidéer och nya organisationsformer. Den måste ävenomfatta den "nya" delen av kulturlivet medfilmfestivaler, rockkonserter m.m., som är meratillfälliga, oreglerade och kortsiktiga och som stårför förnyelse och utveckling. Ett exempel på"morgondagens" kulturrörelse är iStockholm med internationella teater- och dansgästspel,världsmusik, pop och rock, seminarier, föreläsningar,debatter och musikklubbar.Vi anser att det är viktigt att få en diskussionkring hur den nationella kulturpolitiken kan anpassastill vår föränderliga omvärld. För att se om dekulturpolitiska prioriteringarna följer människorsprioriteringar bör regeringen göra en utredning om denstatligt stödda kulturen. Utredningen skall belysautbud och efterfrågan och undersöka om de statligabidragen till kulturinstitutioner, sett under ett antalår, givit en ökning och breddning av publiken.Riksdagen bör med bifall till motion 2001/02:Kr279(c) yrkande 1 som sin mening tillkännage för regeringenatt en utredning i dessa frågor bör tillsättas.8.Uppdrag till ochSvenska om kommunernaskulturarbete (punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 borde haföljande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 8. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Kr279 yrkande 2.StällningstagandeSom framhålls i motion 2001/02:Kr279 (c) kan en lokalkulturpolitik för framtiden inte enbart vara en frågaom att förvalta det en kommun har, driva bibliotek,museer eller fördela bidrag. En framgångsrikkulturpolitik måste också angå och engagera mångamänniskor. Kulturlivet i en kommun kan inte skapasenbart av kulturpolitiker och kommunala tjänstemän,inte heller av professionellt verksamma konstnärer ochartister. Kultur skapas i samspel mellan människor somlever och fungerar i någon form av relation tillvarandra och sin omgivning.Centerpartiet anser att och bör få ettgemensamt regeringsuppdrag för att stimulerautvecklingsarbetet med kultur. Det bör handla om attutveckla långsiktiga insatser som samverkansformer,förändringsarbete, erfarenhetsutbyte, information omkulturprojekt landet runt och om olika möjligheter förkommunerna att få stöd och vägledning i sittkulturarbete.Jag föreslår att med bifall till motion2001/02:Kr279 (c) yrkande 2 skall tillkännage förregeringen som sin mening vad jag här har anfört omkommunernas kulturarbete.9.Kultur riktad till barn och ungdom (punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 borde haföljande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 9. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Kr279 yrkande 8.StällningstagandeKulturen skall utformas och genomföras på ungdomarsegna villkor och oberoende av vuxnas ambitioner. Vuxnamåste våga ta steget och släppa fram ungas idéer ochinte bromsa ungdomarna, som har egna idéer och villnågot eget. Ungdomar skall inte degraderas till rollensom deltagare i olika kulturprojekt utan i stället harollen som initiativtagare. Det är en viktig ungdoms-politisk uppgift att skapa ett ökat utrymme förungdomars eget skapande och för ung kultur.De två största bidragsgivarna till ung kultur ärUngdomsstyrelsen och Allmänna arvsfonden. Tyvärr händerdet inte alltför sällan att det är just ungdomensstatliga försvarare, som släpper igenom"behandlingsprojekt" som reducerar den unga kulturentill "en förebyggande insats". Regeringen bör få iuppdrag att göra en översyn av ochAllmänna arvsfondens bidragsgivning vad gäller ungkultur med utgångspunkt i vad som anförs i motion2001/02:Kr279 (c).Jag föreslår att med bifall till motion2001/02:Kr279 (c) yrkande 8 skall tillkännage förregeringen som sin mening vad jag här har anfört om ungkultur.10.Syftet med Stiftelsen (punkt 10)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 10. Därmedbifaller motionerna 2000/01:Kr346 yrkande 7och 2001/02:Kr419 yrkande 7.StällningstagandeStiftelsen skapades som ettsjälvständigt organ för att uppmuntra förnyelse avkulturlivet. I likhet med vad som anförs i motionerna2000/01:Kr346 (fp) yrkande 7 och 2001/02:Kr419 (fp)anser jag att delar av stiftelsens syfte nu harförfelats, då stiftelsens pengar blivit en integreraddel av den statliga bidragsgivningen. Det kan inte varaavsikten att stiftelsen skall vara en del av detstatliga etablissemanget för bl.a. kompletterandebidrag till nationalscenerna såsom delvis blivit falletnu. Stiftelsen ursprungliga syfteoch självständiga ställning måste återupprättas.Jag föreslår att med bifall till motionerna2000/01:Kr346 (fp) yrkande 7 och 2001/02:Kr419 (fp)yrkande 7 skall tillkännage för regeringen som sinmening vad jag här har anfört om syftet med StiftelsenFramtidens kultur.11.Statens kulturråds och Stiftelsen för utvecklingsverksamhet(punkt 11)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:11. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 11.