bet · GO01TU13 · 2001-05-15 00:00:00 — Handsfree borde därför vara ettobligatorium vid telefonerande i bil.Catherine () framhåller i motion T473 attvid telefonerande under bilkörning brister förarenofta i uppmärksamhet som föraren bara ena handen på ratten. Alltfler studier samtpolis- och forskningsrapporter visar attmobiltelefonering under bilkörning får konsekvensersom påverkar trafiksäkerheten negativt. problem att utföra flera moment ,bedömningsfel, förlängning av reaktionstid ochlängre bromssträcka. Flera länder har på olika sättgjort regeländringar som innebär förbud mot s.k.handhållna telefoner under bilkörning. Regeringenbör därför, enligt motionären, verka för atttelefonering under bilkörning endast får ske meds.k. handsfreeutrustning.Enligt motion T705 av m.fl.(s) bör vägtrafikförordningen ändras så atttelefonering under bilkörning endast får ske meds.k. handsfreeutrustning fr.o.m. år 2001.Parallellt med den dramatiska ökningen avmobiltelefoner ökar också användningen avmobiltelefoner i bil. Det finns tillgång tills.k. handsfreefunktion, vilken gör det möjligt förbilföraren att tala i mobiltelefon utan att ta borthanden från ratten. Hands-freeutrustning skullekunna göra telefonering under pågående bilkörningmer trafiksäker.I motionen framhålls att flera länder har tagitkonsekvenserna av att användandet av mobiltelefonunder pågående bilkörning påtagligt försämrartrafiksäkerheten. Åtminstone 16 olika länder, bl.a.Danmark, , , , , Italienoch , har mer eller mindre klartuttalade förbud mot användning av telefon underbilkörning, om det inte är fråga omhandsfreeutrustning.Utskottets ställningstagandeMobiltelefonanvändningen har ökat kraftigt desenaste åren. Mot bakgrund av att flera länder harinfört förbud och begränsningar för föraren attanvända mobiltelefon under bilkörning samt att flerastudier pekar på ökade trafiksäkerhetsrisker serutskottet det som viktigt att få denna frågaallsidigt belyst. Regeringen bör därför ta initiativtill att utreda frågan om mobiltelefonering underbilkörning och vid behov förelägga förslagtill lagstiftning eller andra styrmedel.Vad utskottet nu anfört bör som sinmening tillkännage för regeringen. I avvaktan på enallsidig belysning av frågan om mobiltelefoneringunder bilkörning avstyrks motionerna T402 (m), T473(s) och T705 (s).Flexibla hastighetsgränserUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår enmotion (m) om införande av flexiblahastighetsgränser där den högsta tillåtnahastigheten är /tim.BakgrundBestämmelser om hastighetsgränser finns i 3 kap.14-17 §§ och i 9 kap. 1 § trafikförordningen(1998:1276) samt i lokala trafikföreskrifter som harutfärdats med stöd av bemyndigandena i förordningens10 kap. Enligt bestämmelserna gäller att ett fordonshastighet skall anpassas till vad trafiksäkerhetenkräver. Hänsyn skall alltid tas till väg-, terräng-,väderleks- och siktförhållandena. Hastigheten fåraldrig vara högre än att föraren behåller kontrollenöver fordonet och kan stanna det på den del av denframförvarande vägen eller terrängen som han ellerhon kan överblicka och framför varje hinder som gåratt förutse.Vidare gäller att fordon inte får föras med högrehastighet än inom tättbebyggt område. Inomett sådant område, eller en del av sådant område,får en kommun föreskriva att den högsta tillåtnahastigheten skall vara , om det ärmotiverat av hänsyn till trafiksäkerheten,framkomligheten eller miljön. Utom tättbebyggtområde får fordon inte föras med högre hastighet än70 km/tim (bashastighet). får dockföreskriva att den högsta tillåtna hastigheten påväg skall vara . Enligtbestämmelserna anges vidare att trafik på motorväginte får föras med högre hastighet än (9kap. 1 § trafikförordningen).Frågan om hastighetsbegränsningars effekter påantalet olyckor och på samhällsekonomin harbehandlats och utretts i flera olika sammanhang.Enligt visar generellt sett erfarenhetenatt höjda hastigheter påverkar trafiksäkerhetennegativt.MotionenI motion T443 av () framhålls atttrafikintensiteten, vägbeläggning, väderlek, årstidm.m. bör påverka möjligheterna till flexiblahastighetsgränser på våra motorvägar. Regeringen bördärför lägga fram ett förslag om flexiblahastighetsgränser, där den högsta tillåtnahastighetsgränsen på motorväg höjs /tim.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att ett system med flexiblahastighetsgränser redan tillämpas i dag.Vidare har utskottet tidigare behandlat frågan omhöjda hastighetsgränser (bet. 1999/2000:TU5, rskr.1999/2000:166). Därvid anfördes bl.a. att Vägverkethade konstaterat att en viss höjning avhastighetsgränsen för motorväg kunde vara möjligutan allvarliga följder för trafiksäkerheten, dockendast om åtgärden kombinerades med en skärpthastighetsövervakning. Utskottet delade ocksåVägverkets allmänna bedömning att höjdahastighetsgränser visserligen kunde ökaefterlevnaden men också att de ledde till ökadehastigheter vilket i sin tur ökadetrafiksäkerhetsriskerna. Utskottet var därför inteberett att förorda höjda hastighetsgränser påmotorväg. Utskottet har inte ändrat uppfattning ochföreslår därför att avslår motion T443(m).Högersväng vid ljussignalerUtskottets förslag i korthetUtskottet har tidigare behandlat frågan omhögersväng vid röd ljussignal. Utskottet ärinte heller nu berett att förorda någotundantag från förbudet att stanna vid rödsignal. bör därför avslåmotionsförslaget (m) om att tillåtahögersväng vid röd ljussignal.BakgrundBestämmelser om korsande trafik och trafik i envägkorsning finns i 3 kap. 18-29 §§trafikförordningen (1998:1276). Av 19 § förordningenföljer att en förare som har stopplikt, eller skallstanna på grund av trafiksignal, skall stannaantingen vid stopplinjen om sådan finns, elleromedelbart före signalen eller innan föraren kör inpå den korsande vägen, leden eller spårområdet.Enligt vad som konstaterades i det av riksdagengodkända betänkandet 1999/2000:TU5 får Vägverketinte sällan förslag om rätt att köra mot rött ljusvid signalreglerad korsning. Förslagsställarnahänvisar ofta till att en sådan rätt föreligger imånga delstater i . I en korsning med ensignalanläggning som i huvudsak endast kan växlamellan att visa grönt i den ena eller andrafärdriktningen skulle, bedömer , enmöjlighet att få svänga till höger mot röd signalförbättra framkomligheten. Om det dessutom intefanns några övergångsställen i korsningen kundekanske detta kunna ske också utan att säkerhetensattes i fara. noterar att man i USAnormalt tillåter högersväng mot rött endast ikorsningar där det inte finns övergångsställen.Emellertid används i de flesta signalregleradekorsningar i enteknik som innebär att varje ankommande trafikantfår grönt ljus om detta kan ske utan risk förkonflikt med annan trafikant. En sådan lösninginnebär problem om man skall tillåtahögersväng mot rött ljus. För de korsningar därhögersvängar är frekventa, men det ändå inte finnsskäl för ett särskilt signalreglerat fält förhögersvängande fordon, används tekniken att anläggaett särskilt fält utanför signalen som tillåterhögersväng även när det är rött för rakt framgåendetrafik. I en sådan lösning är det också möjligt attskapa tillfredsställande säkerhet för gående i detfall det finns övergångsställen.MotionernaPatrik () föreslår i motion T431 atthögersväng vid rött ljus tillåts vid fri sikt ochnär det inte hindrar eller försvårar för korsandetrafik.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlatfrågan om högersväng vid rött ljus,bl.a. i de av godkändabetänkandena /98:TU4,1998/99:TU9 och 1999/2000:TU5.Utskottet kan konstatera att rätttill högersväng mot rött ljus ivissa fall skulle ökaframkomligheten. Samtidigtkonstaterar utskottet att högersvängvid rött ljus är förenat med storarisker för gående, eftersomövergångsställen ofta anläggs ianslutning till gatukorsningar. kan framkomligheten vid behovunderlättas genom ett särskiltsignalreglerat fält förhögersvängande fordon alternativtett särskilt fält utanför signalensom tillåter högersväng även när detär röd signal för trafik som skallköra rakt fram. Vid sådana lösningarär det möjligt att skapatillfredsställande säkerhet förgående i de fall det finnsövergångsställen. Med hänvisningtill det anförda och till att det iförsta hand bör ankomma på Vägverketatt bedöma dessa frågor, ärutskottet inte berett att förordanågot undantag från förbudet attstanna vid röd signal. Utskottetföreslår därför att avslårmotion T431 (m).Väjningsplikt vid obevakadeövergångsställenUtskottets förslag i korthetDen trädde en ny regel omväjningsplikt mot gående i kraft. Enligt vadutskottet har erfarit avser attutvärdera effekterna av den nya regeln. Medhänvisning till detta avstyrks en motion (m)om översyn av den nya regeln omväjningsplikt.BakgrundFrån och med gäller enligt 3 kap. 61§ trafikförordningen (1998:1276) att en förare vidett obevakat övergångsställe har väjningsplikt motgående som gått ut på eller just skall gå ut påövergångsstället.MotionernaEnligt motion T433 av () bör den nyalagen om väjningsplikt vid obevakadeövergångsställen ses över. Trafikinfarkter, ökademiljöföroreningar och ökad risk för personskador ärnågra av följderna av den nya lagen om väjningspliktvid obevakade övergångsställen.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att det har gått sedanden nya regeln trädde i kraft som innebär att enförare vid ett obevakat övergångsställe harväjningsplikt mot gående som har gått ut på ellerjust skall gå ut på ett övergångsställe. Enligtmotion T433 (m) bör den nya regeln om väjningspliktvid obevakade övergångsställen ses över. Enligt vadutskottet har erfarit avser att utvärderaeffekterna av den nya regeln. Därmed bör syftet medmotionen vara tillgodosett utan någottillkännagivande från sida. Utskottetföreslår därför att den avslås av riksdagen.Stående passagerare i bussUtskottets förslag i korthetUtskottet förutsätter att regeringen ochVägverket följer frågan om riskerna med attfärdas stående i buss samt att frågan beaktasi samband med upphandling av kollektivtrafik.Riksdagen bör därför avslå motionen (s) omatt det bör införas ett förbud mot atttransportera resenärer stående i buss vidfärd i högre hastigheter.MotionenEnligt och (bådas) bör det införas ett förbud mot att transporteraresenärer stående i buss vid färd i högrehastigheter (motion T467).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det från rentrafiksäkerhetssynpunkt olämpligt att bussresenärerfärdas stående. Det gäller generellt, men sommotionärerna framhåller, särskilt på vägar där högrefart är tillåten. Risken bör dock vägas mot denförsämring av kollektivtrafikens kapacitet somskulle följa av ett förbud. Utskottet förutsätteratt regeringen och följer frågan och attden beaktas i samband med upphandling avkollektivtrafik. Motionen bör därför inte föranledanågon åtgärd från . Utskottet föreslårdärför att avslår motion T467 (s).Skyddsutrustning i bilarÖkad användning av bilbältenUtskottets förslag i korthetUtskottet understryker vikten av attbilbältesanvändningen är hög. Utskottetkonstaterar att påföljden för överträdelse avreglerna om användning av bilbälte ärförhållandevis låg. Det ankommer på Vägverketatt följa frågan om användningen av bilbältenoch vid behov ta initiativ till ytterligareåtgärder. Utskottet avstyrker därför motion(v) om skarpare påföljdssystem vid brott motbestämmelserna om bilbälte.BakgrundEnligt uppskattas bilbältesanvändningenför förare i personbilar till och förpassagerare i framsätet till . Trots denrelativt höga användningen av bilbälten tyder nyastudier av på att många av de som dör itrafiken inte använde bilbälte. Vid VägverketsRegion konstaterades att fyra av tioomkomna i trafiken inte hade använt bilbälte och attungefär hälften av de omkomna utan bälte kunde haöverlevt med bilbälte.Bestämmelserna om bilbälte och särskildskyddsanordning finns i 4 kap. 10 §trafikförordningen (1998:1276). Bestämmelsernainnebär att den som färdas i en personbil, enlastbil eller en tre- eller fyrhjulig motorcykel medkarosseri skall sitta på en sittplats som ärutrustad med bilbälte om en sådan plats ärtillgänglig och skall använda bilbältet. Den somfärdas i en buss på en sådan sittplats som ärutrustad med bilbälte skall använda bältet. Vidareskall barn t.o.m. det år de fyller användabilbarnstol, bälteskudde eller annan särskildskyddsanordning för barn i stället för ellertillsammans med bilbältet. Om ett barn färdastillfälligt i ett fordon som saknar särskildskyddsanordning, skall barnet i stället användabilbältet när det är möjligt. I enlighet medbestämmelserna skall föraren se till att passageraresom är använder bilbälte eller annansärskild skyddsanordning.Bilbältet eller den särskilda skyddsanordningenbehöver inte användas när fordonet inte är irörelse, vid backning, vid färd inomparkeringsplats, parkeringshus, bensinstations-eller verkstadsområde eller liknande område, ellernär det finns medicinska hinder enligt läkarintygsom utfärdats före färden.Enligt ansvarsbestämmelserna i 14 kap. 3 och 8 §§trafikförordningen döms den till penningböter somuppsåtligen eller av oaktsamhet bryter motbestämmelserna om bilbälte i 4 kap. 10 §trafikförordningen.Föreläggande av ordningsbot får utfärdasbeträffande brott mot bilbältesbestämmelserna enligtRiksåklagarens föreskrifter (1999:178) omordningsbot för vissa brott. Riksåklagaren utfärdardessa föreskrifter med stöd av 48 kap. 14 § andraoch tredje stycket rättegångsbalken.Ett föreläggande av ordningsbot skall upptaordningsbot enligt det belopp som anges i en bilagatill Riksåklagarens föreskrifter. Beloppet är i dag300 kr. Enligt 3 § Riksåklagarens föreskriftergäller generellt för förelägganden av ordningsbot,att om ordningsbot skall fastställas gemensamt förflera brott, skall den högsta boten ökas med 50procentenheter av den sammanlagda boten för övrigabrott.I fråga om skyldighet att använda bilbälte vidskolskjutsning finns särskilda bestämmelser iförordningen (1970:340) om skolskjutsning.MotionernaI motion T438 (yrkande 2) av . (v) framhålls att brott mot bestämmelserna ombilbälte bör vara förknippade med kraftigabötesbelopp. Antalet bilister utan bilbälten harökat. En orsak till den bristande användningen avbilbälte kan enligt motionen vara att sambandetmellan bälteslöshet och dödsolycka oftast inteframgår vid mediers skildring av trafikolyckor.Blanketten som skall fyllas i efter en trafikolyckasaknar exempelvis ruta för denna uppgift. En annanförklaring är att sanktionen mot bilbältesbrotttalar för att det inte är så allvarligt. Sker förseelsen i samband med andratrafikförseelser sjunker beloppet till 150 kr.Utskottets ställningstagandeBilbälten är en viktig säkerhetsutrustning somräddar liv och lindrar skador vid trafikolyckor.Utskottet understryker därför vikten av attbilbältesanvändningen är hög. Åtgärder behövs föratt öka bilbältesanvändningen. Utskottet ser därförpositivt på polisens arbete med riktadtrafikövervakning som syftar till att kontrollerabilbältesanvändningen, nykterheten samt hastigheten.Dessutom ser utskottet positivt på de åtgärder, avbl.a. NTF, som syftar till att påverka trafikanternaatt i ökad utsträckning använda bilbälte.Enligt vad utskottet har erfarit är system medautomatiska bältespåminnare ett effektivt sätt attöka användningen av bilbälten. Utskottet vill idetta sammanhang också betona vikten av att Sverigedriver frågan om bältespåminnare inom ramen förSveriges medlemskap i konstaterar utskottet att en av punkterna iregeringens 11-punktsprogram handlar om samhälletshantering av trafikbrott; bl.a. skall en utredningse över gällande regler för trafikbrott och geförslag till ändringar utifrån nollvisionensperspektiv och grundläggande krav på rättssäkerhet.Utskottet förutsätter att regeringens 11-punktsprogram fullföljs samt att regeringenåterkommer till med en redovisning avdenna fråga.Utskottet noterar att påföljderna för överträdelseav reglerna om användning av bilbälte ärförhållandevis låga. Utskottet konstaterar också idetta sammanhang att det ankommer på Riksåklagarenatt, med stöd av 48 kap. 14 § andra och tredjestycket , utfärda föreskrifter omordningsbotens storlek. Dessutom ankommer det påVägverket att följa frågan om användningen avbilbälten och vid behov ta initiativ tillytterligare åtgärder. Utskottet finner mot dennabakgrund ingen anledning för att vidtanågra åtgärder i denna fråga. Motion T438 (v)yrkande 2 avstyrks därmed.Tillsyn m.m. över hanteringen avkrockkuddarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion (m) omhanteringen av krockkuddar.BakgrundDen största risken vid en frontalkrock är närhuvudet eller bröstet slår i detaljer i bilensinredning, t.ex. ratten, instrumentbrädan, vindrutaneller främre sidostolparna. Genom att användabilbältet minskar risken för skador betydligt, menrisken kan minskas ytterligare om bilen är förseddmed krockkudde.Men krockkudden framför passagerarplatsen utgör enfara om ett babyskydd eller en bakåtvänd bilbarnstolär placerad där. Det finns en stor risk att barnetskadas eller t.o.m. dödas när krockkudden med storkraft blåses upp. Även barn i framåtvändabilbarnstolar eller på bälteskuddar/bältesstolar somplaceras på en passagerarplats utrustad medkrockkudde löper risk att bli skadade. För attundvika riskerna måste man antingen koppla urkrockkudden eller se till att barn och kortvuxnaalltid sitter i baksätet.Vägverket rekommenderar att krockkudden kopplas urom det finns någon som helst misstanke om att ettbarn eller en kortvuxen person måstesitta i framsätet.Bilar med krockkudde framför passagerarplatsenskall ha ett varningsmärke som tydligt varnar föratt montera och använda en bilbarnstol påpassagerarplatsen. Märket skall placeras väl synligti anslutning till passagerarplatsen. Vidbesiktningen kontrolleras att rätt märkning finns.Om sådant märke saknas kan detta erhållas frånbilens auktoriserade återförsäljare eller frånSvensk () framhåller i motion T430 attfrågan om lämpligt organ som tillsynsmyndighet vadgäller krockkuddar bör utredas. Krockkuddarinnehåller ämnen som kan riskera att skada förareoch passagerare vid en krock. Ambulans- ochpolispersonal har inte givits klara regler om hur deskall förfara med personer som finns i bilar varskrockkuddar utlösts. Inte heller har bilverkstäderoch skrotföretag som hanterar bilar med krockkuddarkunskap om hur de skall förfara med krockkuddarnasinnehåll. Det finns anledning att uppmärksammafrågan, skapa regler samt utse den myndighet somskall utöva tillsyn över hanteringen av krockkuddar.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att det finns en del problemmed krockkuddar, både som en fara för barn somsitter på plats där krockkudden inte har monteratsbort, liksom, såsom motionären påpekar, hurkrockkuddarna bör hanteras när de utlösts vid t.ex.en olycka. Utskottet finner dock att det i förstahand ankommer på att följa och vid behovinitiera åtgärder i denna fråga. Utskottet avstyrkerdärför motion T430 (m).Åtgärder för att öka efterfrågan påsäkrare bilarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsförslag om hurbilköparna genom ekonomiska incitament skalluppmuntras att efterfråga bilar med bättresäkerhet mot s.k. pisksnärtskador.BakgrundProblemet med s.k. pisksnärtskador haruppmärksammats alltmer . Skadornauppkommer vanligen vid påkörningar bakifrån. Vanligasymtom är stelhet, nacksmärtor, huvudvärk och yrsel.MotionenI motion So301 (yrkande 2) av ()framhålls frågan om ekonomiska incitament för ökadsäkerhet vid bilkörning. Vid häftiga inbromsningaroch olyckshändelser kan följderna bli beståendeskador i nack-regionen, s.k. pisksnärtskador. Förden drabbade kan det leda till stora besvär. Detbehövs en förstärkning av de ekonomiska incitamentenför att en blivande bilkund skall efterfråga en ökadsäkerhet i bilen som kan skydda mot s.k.pisksnärtskador. Det kan ske genomförsäkringsbolagen eller från statens sida.Utskottets ställningstagandeEtt motionsyrkande om ekonomiska incitament förökad säkerhet i bilen som kan skydda mot s.k.pisksnärtskador avslogs av , påförslag av trafikutskottet (1999/2000:TU5).Sammanfattningsvis angav utskottet att problemet medpisksnärtskador måste tas på stort allvar, men attdet inte bör ankomma på att ta ställningtill frågor om hur bilköparna genom ekonomiskaincitament skall uppmuntras att efterfråga bilar medbättre säkerhet mot denna typ av skador. Utskottetär inte berett att ompröva det av tidigarefattade beslutet. Följaktligen avstyrks motion So301(mp) yrkande 2.Vägarnas utformning ochsäkerhetsstandardSkyddsräcken vid farliga vägavsnittUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till det pågående arbetet medatt åtgärda de farligaste vägavsnittenföreslår utskottet att avslårmotionen (s) om skyddsräcken vid farligavägavsnitt.MotionenI motion T395 av m.fl. (s)behandlas frågan om skyddsräcken vid farligavägavsnitt. Det finns ett antal vägavsnitt som harälvar, sjöar, branta stup och raviner vid vägrenen.Vid dessa avsnitt finns skyddsräcken. Problemet äratt de börjar och slutar direkt vid ravinens börjanoch slut. Olyckor händer ofta strax föreskyddsräcket med påföljd att bilister kan hamna ivatten och raviner. Skyddsräckena bör förlängas föratt undvika att situationen förvärras för detrafikfordon som är inblandade i olyckor längs dessafarliga vägavsnitt. Arbete för att ökatrafiksäkerheten pågår på våra stora stamvägar, menytterligare satsningar behövs på de regionalavägarna. Det är där skyddsräckena ofta är felaktigtplacerade eller t.o.m. saknas.Utskottets ställningstagandeMotion T395 (s) pekar på behovet av skyddsräcken vidfarliga vägavsnitt, även på de regionala vägarna.Enligt regeringens 11-punktsprogram för ökadtrafiksäkerhet skall de fysiskatrafiksäkerhetsåtgärderna inriktas på de farligastevägavsnitten. Av investeringarna i det statligavägnätet gjordes , dvs. , primärt av trafiksäkerhetsskäl. Destörsta trafiksäkerhetssatsningarna var s.k.sidoområdesåtgärder samt åtgärder för att separerakörriktningarna.Mot bakgrund av det pågående arbetet med attåtgärda de farligaste vägavsnitten samt att det börankomma på att avgöra frågor om bl.a.otillräckliga eller felaktigt placeradeskyddsräcken, anser utskottet att motion T395 (s)inte bör föranleda någon åtgärd.Följaktligen avstyrks motionen.CirkulationsplatserUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå två motionsförslag (v ochc) om att i ökad utsträckning byggacirkulationsplatser.MotionernaLennart Värmby och (båda v)framhåller i motion T445 att bör fådirektiv om att i ökad utsträckning bygga rondellerför att öka trafiksäkerheten. Det finns mångafördelar med rondeller; de tar t.ex. mindre plats änav- och påfartslösningar, de dämpar ocksåhastigheten på ett naturligt sätt, de ger ett bättretrafikflöde än trafikljusreglerade korsningar och deär billigare än trafikljus.I motion So360 (yrkande 4) av ()framhålls att whiplashskador (pisksnärtskador)oftast sker i trafiken och att förebyggande insatsermåste ske i trafikmiljön så att framtida skador kanminimeras. Trafiken måste flyta bra och onödigastopp bör undvikas. Rondeller vid vägkorsningar istället för ljussignaler är ett sätt att undvikaonödiga stopp i trafiken.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att cirkulationsplatser harflera fördelar eftersom de ofta är säkrare änvanliga korsningar, de minskar risken för allvarligaskador och de ökar dessutom framkomligheten.Utskottet finner att inte uttryckt någonannan uppfattning och utgår därför från att verketoch även kommunerna beaktar fördelarna medcirkulationsplatser. Utskottet finner därför ingenanledning att vidta någon åtgärd med anledning avmotionerna. Utskottet föreslår följaktligen attriksdagen avslår motionerna T445 (v) och So360 (c )yrkande 4.Intelligenta vägtransportsystemUtskottets förslag i korthetUtskottet konstaterar att sedanflera år tillbaka arbetar aktivt med attutveckla användningen av bl.a. IT itrafiksäkerhetssyfte. I och med de redanpågående arbetena bör det som efterfrågas imotionen (fp) om arbetet med s.k. aktivsäkerhet och intelligenta vägar varatillgodosett. bör därför avslåmotionen.BakgrundNy teknik som syftar till att öka trafiksäkerhetenhar utvecklats .