bet · GO01UU4 · 2001-03-27 00:00:00 — Utskottetvälkomnar därför den utveckling som sker inom FN,EU, och i när det gäller att förstärkakapaciteten för civila krishanteringsinsatser samtatt för ändamålet lämpliga militära resurser kanställas till det internationella samfundetsförfogande för militär krishantering. Utskottetmenar vidare att det är angeläget att stärka FN:skapacitet för planering och genomförande avfredsfrämjande insatser med stora civilakomponenter. Utskottet noterar att arbetet för attförbereda FN för bredare insatser inom detfredsfrämjande området redan har inletts. I om reformer av FN:s verksamhet avseendefred och säkerhet, vilken presenterades i augusti år2000, gavs flera rekommendationer om hur FN:skapacitet på den civila sidan kan stärkas - vadavser såväl civilpoliser som andra civila experter.Utskottet framhåller att det även inom EU pågår ettmycket värdefullt arbete med att stärkamedlemsstaternas förmåga inom civil och militärkrishantering för att på så vis också bättre kunnasvara på efterfrågan från FN och . När detgäller den senare organisationen konstaterarutskottet att har fattat beslutom skapandet en civil snabbinsatsberedskap i form avRapid Expert Assistance Cooperation Teams (REACT).Utskottet anser att det är eftersträvansvärt attsamtliga säkerhetsorganisationer samarbetarom krishantering utifrån sina olika profiler ochmedlemskretsar. Samverkan med Nato är av storbetydelse för EU:s krishanteringsförmåga, inte minstnär det gäller planeringen inför och genomförande avstörre militära krishanteringsinsatser.Utskottet vill även framhålla andra vägar till ökadsäkerhet nationell, regional och global säkerhet.Särskilt viktigt att lyfta fram är densäkerhetspolitiska betydelsen av samverkan ochintegration. Den europeiska unionens framväxt är ettgott exempel på ökad säkerhet genom samarbete ochintegration och utgör även en starkkraft för ökad stabilitet och säkerhet i Europa.Medvetenheten om integrationens betydelse försäkerheten utgör även grunden för att bredda ochfördjupa det europeiska samarbetet liksom förutvidgningen av medlems-kretsen.Utvidgningen av EU innebär unika möjligheter attstärka fred och stabilitet, frihet och demokrati,sysselsättning och välfärd på den europeiskakontinenten. Redan förberedelserna för medlemskap ikandidatstaterna har en mycket betydelsefullsäkerhetspolitisk effekt då kraven på eninstitutionell stabilitet som garanterar demokrati,rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt förskydd av minoriteter har haft avsevärda positivaeffekter.Utskottet vill i sammanhanget även betona att förden säkerhetspolitiska utvecklingen på västra det av vikt att medlemsländerna kan erbjuda ettperspektiv av ökat samarbetet och integration medEU. Utskottet ser därför mycket positivt på dennyligen upprättade och arbetet medatt upprätta stabilitets- och associationsavtal medstaterna i regionen.Utskottet ser även positivt på de ansträngningarsom görs för att utöka samarbetet med andra Europanärliggande stater.Det gäller bl.a. samarbetet med där detligger i och långsiktiga intresseatt erbjuda utökat samarbete - och fortsättaansträngningarna för att integrera i deteuropeiska samarbetet och dess strukturer - för attförstärka demokratin och bidra till en stabilutveckling i landet. Utskottet betonar att ettstabilt, demokratiskt samt socialt och ekonomisktvälmående i fredligt och förtroendefulltsamarbete med väst är en nödvändig byggsten i enframtida alleuropeisk säkerhetsordning.Det är även positivt, menar utskottet, att EU harett särskilt samarbetsprogram med länderna runtMedelhavet inom ramen för Medelhavssamarbetet ochBarcelonaprocessen. Utskottet vill framhålla attsamarbetet, som bl.a. syftar till att införa ettgemensamt frihandelsområde , har en storsäkerhetspolitisk betydelse för och förregionen i stort.Den kraft som ligger i ökad säkerhet, genomsamverkan och integration, skall enligt utskottetsmening inte underskattats och är en av flera vägaratt uppnå ökad säkerhet. Utskottet vill isammanhanget återigen betona att etabl-erandet av enkrishanteringsförmåga inom EU:s ram ärsäkerhetsfrämjande och kommer att innebära att nyainstrument finns tillgängliga för att hanterauppkommande kriser.Utskottet vill i övrigt framhålla attvärldssamfundets främsta uttryck för strävan eftergemensam säkerhet utgörs av FN, med dess centralaroll att upprätthålla fred och säkerhet. FN erbjudermöjligheter till bred internationell samverkan ocksåmellan stater med skilda politiska och ekonomiskastrukturer, med en bred inriktning på säkerhet medsåväl politiska, militära, ekonomiska, sociala sommiljömässiga dimensioner. Utskottet menar att FN:sroll även fortsättningsvis kommer att vara avgörandei ett globalt perspektiv, såväl genom egna insatserför fred och säkerhet som genom samarbetet medregionala och subregionala organisationer.Utskottet finner att harförstärkt och utvecklat sin roll som centralsäkerhetspolitisk aktör i . Inte minst genomsina insatser i västra har utvecklatstill den centrala alleuropeiska organisationen förkonfliktförebyggande och konfliktläkande arbete.Utskottet har noterat att samarbetet mellan ochFN har fördjupats under de senaste åren.Utskottet konstaterar att Nato spelar en viktigroll i den nya alleuropeiska säkerhetsordning somhåller på att ta form. Det samarbete som bedrivsinom ramen för Partnerskap för fred (PFF) och (), i vilketSverige är en aktiv deltagare, fyller en värdefullförtroende- och säkerhetsskapande funktion. Genomsina insatser i och Kosovo harNato etablerat sig som en central aktör för störremilitära krishanteringsoperationer i , menarutskottet, och framhåller att Natos fredsfrämjandeinsatser på västra har haft stor betydelseför den fred som mödosamt håller på att byggas.Utskottet konstaterar vidare att tyngdpunkten iNatos verksamhet har förskjutits mot fredsfrämjandeoch öppet säkerhetsskapande samarbete medpartnerländerna. kvarstår Nato som enmilitär försvarsallians. Utskottet betonar attSverige inte samarbetar med Nato på de områden somrör ömsesidiga försvarsgarantier.Utskottet menar att närvaro i är avstor betydelse för stabiliteten i , inklusiveÖstersjöregionen. Utskottet vill framhålla attbetydelsen av den transatlantiska länken förblirvital inom ramen för en all-europeisksäkerhetsordning. Det är enligt utskottetsuppfattning angeläget att utvecklingen av eneuropeisk militär krishanteringsförmåga inte medfören försvagning av den transatlantiska länken.I är det europeiskasäkerhetssystemet under fortsatt utveckling. Engrundläggande princip är enligt utskottet varjelands rätt att självt välja sin säkerhetspolitiskalinje.Nedrustningsfrågorna har fortsatt stor betydelse isvensk säkerhetspolitik. Inte minst gäller dettaansträngningar för att hindra ytterligare spridningav massförstörelsevapen. Också ansträngningarna föratt begränsa användningen av minor och tillgången pålätta vapen är centrala frågor.Sveriges militära alliansfrihet har haft storbetydelse för landet som den väl tjänatfreden i norra . Den har haft enstabiliserande effekt inte minst i Östersjöregionen.Sveriges säkerhetspolitik syftar ytterst till attbevara vårt lands fred och självständighet. Vårtsäkerhetspolitiska mål är att i alla lägen och iformer som vi själva väljer trygga enhandlingsfrihet att, såsom enskild nation och isamverkan, kunna utveckla vårt samhälle. Sverigesmilitära alliansfrihet, som präglas av långkontinuitet och har en stark folklig förankring,utgör en tillgång för vårt lands utrikes- ochsäkerhetspolitik. Den ger oss goda möjligheter attutveckla förtroendefulla relationer och samarbeteför ökad gemensam säkerhet.Det är självt som definierar den närmareinnebörden av den militära alliansfriheten. Denlägger, bortsett från avtal om ömsesidigt stöd tillförsvar mot väpnat angrepp, inga hinder för ettsvenskt allsidigt och aktivt deltagande iinternationellt säkerhetssamarbete. Vi har i dagmöjlighet att delta i alla former av internationelltsamarbete som står på folkrättslig grund.Sveriges säkerhetspolitik har såväl en nationellsom en internationell dimension. Nationellt skall vikunna möta militära hot som direkt berör . Pådet internationella planet stöder FN somupprätthållare av folkrätten och det främsta organetför fred och säkerhet i hela världen. I syfte attbidra till stabilitet och säkerhet i vårt närområdeoch i deltar vi aktivt i EU:s utrikes- ochsäkerhetspolitiska samarbete och i uppbyggnaden avkapacitet för krishantering. bidrar tillgemensam säkerhet som medlem i Organisationen försäkerhet och samarbete i () ochEuroparådet, som observatör i Västeuropeiska unionen(VEU) samt i samarbete inom ramen för Partnerskapför fred (PFF) och (). Vi medverkar solidariskt i insatser förkonflikthantering och konfliktförebyggande i Europaoch övriga delar av världen.Genom att bidrar till ökad säkerheti omvärlden bidrar vi även till ökadsäkerhet för oss själva. Utskottet menaratt med utgångspunkt i en vidgad syn påsäkerhet bör säkerhetspolitikens nationellaoch internationella dimensioner formas iett kontinuerligt samspel mellan olikapolitikområden. beträffande de mänskliga rättigheternaoch säkerhetspolitikenatt förklarar motionerna 1999/2000:U22 yrkandena 4och 5, 1999/2000:U23 yrkande 21, 2000/01:U404yrkande 3 samt 2000/01:U414 yrkandena 1-3besvarade med vad utskottet anfört,2. beträffande homo- och bisexuellas skyddmot diskrimineringatt förklarar motionerna 1999/2000:U606 yrkandena1 och 2 samt 1999/2000:So225 yrkandena 21 och 22besvarade med vad utskottet anfört,3. beträffande FN och de mänskligarättigheternaatt förklarar motionerna 1999/2000:U621 yrkande 1och 1999/2000:K356 yrkande 9 besvarade med vadutskottet anfört,4. beträffande FN:s kvinnokonventionatt förklarar motion 1999/2000:U621 yrkande 3besvarad med vad utskottet anfört,5. beträffande humanitär interventionatt förklarar motionerna 1998/99:U12 yrkande 4,1999/2000:U22 yrkandena 1, 7 och 8,1999/2000:U23 yrkandena 10 och 11,1999/2000:U206 yrkande 10, 1999/2000:U615,2000/01:U206 yrkande 13, 2000/01:U217 yrkande 7,2000/01:U404 yrkande 14, 1999/2000:U607 yrkande1 samt 2000/01:U630 yrkande 6 besvarade med vadutskottet anfört,res. 1 (m)res. 2 (c, fp)6. beträffande ett vidare begrepp änfolkmordatt förklarar motion 1999/2000:U650 yrkandena 1och 2 besvarad med vad utskottet anfört,7. beträffande dödsstraffetatt med avslag på motion 1999/2000:U635 förklararmotionerna /2000:U621 yrkandena 8 och 9 samt1999/2000:U634 yrkandena 1 och 2 besvarade medvad utskottet anfört,8. beträffande krigsförbrytare iFörbundsrepubliken förklarar motionerna 1998/99:U627 yrkande 1och 1998/99:U632 yrkande 4 besvarade med vadutskottet anfört,9. beträffande en internationellbrottmålsdomstolatt förklarar motionerna 1999/2000:U22 yrkande 6,1999/2000:U23 yrkande 2 och 1999/2000:U402yrkande 19 besvarade med vad utskottet anfört,10. beträffande en särskildkrigsförbrytartribunal för Östtimoratt förklarar motionerna 1999/2000:U629 och1999/2000:U632 yrkande 6 besvarade med vadutskottet anfört,11. beträffande inrättandet av eninternationell miljödomstolatt avslår motionerna 1999/2000:U630 yrkandena 1och 2 samt 1999/2000:U903 yrkande 4,res. 3 (v, mp)12. beträffande reformarbetet inom FNatt med avslag på motion 1999/2000:U22 yrkandena10 och 11 förklarar motionerna 1999/2000:U21yrkandena 7 och 17, 1999/2000:U23 yrkandena 23och 26, 1999/2000:U402 yrkande 11 samt2000/01:U404 yrkande 7 besvarade med vadutskottet anfört,res. 4 (fp)13. beträffande FN:s personalpolitikatt förklarar motionerna1999/2000:U21 yrkande 13, 1999/2000:U23yrkandena 27 och 28 och 2000/01:U402 yrkande 13besvarade med vad utskottet anfört,14. beträffande FN:s finansieringatt förklarar motionerna 1999/2000:U22 yrkandena 9och 12, 1999/2000:U23 yrkande 25, 1999/2000:U402yrkande 13 och 2000/01:U404 yrkande 2 besvarademed vad utskottet anfört,15. beträffande FN och framtidenatt förklarar motionerna 1999/2000:U402 yrkandena3 och 5 samt 2000/01:U415 yrkande 9 besvarademed vad utskottet anfört,16. beträffande FN:s säkerhetsrådatt med avslag på motion 1998/99:U627 yrkande 2förklarar motionerna 1999/2000:U21 yrkandena 3,10, 12 och 14, 1999/2000:U22 yrkande 2,1999/2000:U402 yrkande 12, 1999/2000:U646yrkande 3, 2000/01:U402 yrkande 12, 2000/01:U404yrkande 1, 2000/01:U415 yrkandena 1 och 8 samt2000/01:U501 yrkande 2 besvarade med vadutskottet anfört,17. beträffande FN och regional säkerhetatt med avslag på motion 1999/2000:U23 yrkandena 6och 24 förklarar motionerna 1999/2000:U204yrkandena 3 och 4, 1999/2000:U216 yrkandena 2och 4, 1999/2000:U402 yrkande 10, 1999/2000:U405yrkandena 1-3, 1999/2000:U643 yrkandena 1 och 2samt 2000/01:U404 yrkande 19 besvarade med vadutskottet anfört,18. beträffande världskonferenser i FN:sregiatt med avslag på motionerna 1998/99:A801 yrkande1, 1998/99:A807 yrkande 14, 1999/2000:Ju722yrkande 2, 1999/2000:A819 yrkande 24,2000/01:So450 yrkande 14 och 2000/01:A808yrkande 38 förklarar motionerna 1999/2000:U22yrkande 13, 1999/2000:U202 och 1999/2000:Kr233yrkandena 2 och 5 besvarade med vad utskottetanfört,res. 5 (mp)19. beträffande världsbanksgruppenatt förklarar motionerna 1998/99:U202 yrkande 6och 1999/2000:U21 yrkande 4 besvarade med vadutskottet anfört,20. beträffande miljöarbetet inom FNatt med avslag på motionerna 1998/99:U201 yrkande3, 1999/2000:U406 och 1999/2000:MJ807 yrkande 5förklarar motionerna 1999/2000:U21 yrkandena 15och 16, 1999/2000:U23 yrkandena 14 och 15 samt1999/2000:U402 yrkande 4 besvarade med vadutskottet anfört,res. 6 (v, mp)21. beträffande hälsoarbetet inom FNatt med avslag på motion 1999/2000:U23 yrkande 18förklarar motion 1999/2000:U23 yrkandena 19 och20 besvarad med vad utskottet anfört,res. 7 (kd)22. beträffande de mänskliga rättigheternaoch FNatt med avslag på motionerna 1998/99:U602 yrkande5 och 1999/2000:U607 yrkande 7 förklarar motion1998/99:U620 yrkande 1 besvarad med vadutskottet anfört,res. 8 (m)23. beträffande en svensk nationellhandlingsplan för de mänskliga rättigheternaatt förklarar motion 1999/2000:U23 yrkande 22besvarad med vad utskottet anfört,24. beträffande en internationellöverenskommelse om spridningskontroll av lättavapenatt förklarar motion 1999/2000:U23 yrkande 3besvarad med vad utskottet anfört,25. beträffande FN och fattigdomsfråganatt med avslag på motion 1999/2000:U903 yrkande 6förklarar motionerna 1999/2000:U23 yrkandena 12och 13 och 2000/01:U415 yrkande 3 besvarade medvad utskottet anfört,26. beträffande bistånd och barnatt förklarar motion 1999/2000:U21 yrkande 11besvarad med vad utskottet anfört,27. beträffande FN ochinformationsteknikatt med avslag på motionerna 1998/99:T803yrkandena 14 och 15 samt 1999/2000:U23 yrkande16 förklarar motion 1999/2000:U23 yrkande 17besvarad med vad utskottet anfört,res. 9 (kd)28. beträffande delegation tillFN:s generalförsamlingatt förklarar motionerna 1998/99:U401,1998/99:U614 yrkandena 1 och 2, 1999/2000:U21yrkandena 8 och 9 samt 2000/01:U404 yrkande 4besvarade med vad utskottet anfört,29. beträffande regeringens redovisning avFN-frågor till riksdagenatt avslår motion 1999/2000:U21 yrkande 1,30. beträffande regeringens skrivelseSverige i Förenta nationernaatt lägger regeringens skrivelse 1999/2000:130Sverige i till handlingarna,31. beträffande FN och konflikthanteringatt förklarar motionerna 1998/99:U627 yrkande 3,1999/2000:U23 yrkandena 1, 4 och 5,1999/2000:U402 yrkandena 6 och 7 och 9,2000/01:U404 yrkande 5, 2000/01:U414 yrkande 6,2000/01:U415 yrkande 2 samt 2000/01:U623 yrkande9 besvarade med vad utskottet anfört,32. beträffande den fredsfrämjandeorganisationen inom FNatt förklarar motion 1999/2000:U416 yrkandena 2och 4 besvarad med vad utskottet anfört,33. beträffande FN:s snabbinsatsstyrkorinom det civila områdetatt förklarar motion 2000/01:U217 yrkande 17besvarad med vad utskottet anfört,34. beträffande strukturella riskfaktoreroch konfliktförebyggandeatt förklarar motion 1999/2000:U402 yrkande 20besvarad med vad utskottet anfört,35. beträffande demokratiutveckling ochkonfliktförebyggandeatt förklarar motion 1999/2000:U402 yrkande 21besvarad med vad utskottet anfört,36. beträffande enskilda organisationeroch konfliktförebyggandeatt förklarar motion 1999/2000:U402 yrkande 22besvarad med vad utskottet anfört,37. beträffande forskning ochkonfliktförebyggandeatt förklarar motion 1999/2000:U402 yrkande 23besvarad med vad utskottet anfört,38. beträffande preventiv diplomati ochkonfliktförebyggandeatt förklarar motion 1999/2000:U402 yrkande 24besvarad med vad utskottet anfört,39. beträffande utbildning ochkonfliktförebyggandeatt förklarar motion 1999/2000:U411 yrkandena 1och 2 besvarad med vad utskottet anfört,40. beträffande regionala organisationeroch konflikthanteringatt förklarar motionerna 1999/2000:U416 yrkande 3och 2000/01:U404 yrkande 18 besvarade med vadutskottet anfört,41. beträffande ett institut förinternationell konfliktförebyggande verksamhetatt avslår motion 1999/2000:U417 yrkande 2,res. 10 (mp)42. beträffande omvärldseffekter avnationell politikatt förklarar motion 1999/2000:U903 yrkande 1besvarad med vad utskottet anfört,43. beträffande ett maktpolitisktperspektiv på konfliktförebyggandeatt avslår motion 2000/01:U4 yrkandena 1 och 2,res. 11 (v)44. beträffande vapenproduktion ochkonfliktförebyggandeatt förklarar motion 2000/01:U4 yrkande 3 besvaradmed vad utskottet anfört,45. beträffande kvinnors roll ikonfliktförebyggande och konflikthanteringatt förklarar motionerna 2000/01:U4 yrkande 4,2000/01:U402 yrkandena 2 och 3 samt 2000/01:U404yrkande 6 besvarade med vad utskottet anfört,46. beträffande resursfördelning mellankonfliktförebyggande och krishanteringatt förklarar motion 2000/01:U4 yrkande 5 besvaradmed vad utskottet anfört,47. beträffande krishanteringsfrågan vidEuropeiska rådets möte i Göteborgatt förklarar motion 2000/01:U5 yrkande 1 besvaradmed vad utskottet anfört,48. beträffande en afrikansk freds- ochsäkerhetsordningatt förklarar motionerna 2000/01:U5 yrkandena 2och 3, 2000/01:U414 yrkande 16 och 2000/01:U620yrkandena 3 och 4, besvarade med vad utskottetanfört,49. beträffande frihandelssamarbete iAfrikaatt förklarar motion 2000/01:U5 yrkande 4 besvaradmed vad utskottet anfört,50. beträffande sanktioner ochkonflikthanteringatt förklarar motionerna 1998/99:U602 yrkande 6,1999/2000:U21 yrkande 2, 1999/2000:U23 yrkandena7-9, 1999/2000:U402 yrkande 8, 1999/2000:U607yrkande 8, 2000/01:U404 yrkande 15, 2000/01:U406yrkande 5 och 2000/01:U621 yrkande 7 besvarademed vad utskottet anfört,51. beträffande en europeisk fredskåratt förklarar motion 2000/01:U414 yrkande 17besvarad med vad utskottet anfört,52. beträffande regeringens skrivelse Attförebygga väpnade konflikteratt lägger regeringens skrivelse 2000/2001:2 Attförebygga väpnade konflikter till handlingarna,53. beträffande en alleuropeisksäkerhetsstrukturatt förklarar motionerna 1999/2000:U402 yrkande14, 1999/2000:Fö28 yrkande 7, 2000/01:U413yrkande 8 samt 2000/01:U414 yrkandena 10 och 11besvarade med vad utskottet anfört,.54. beträffande krishanteringskapacitetinom EUatt med avslag på motionerna 1999/2000:U507yrkande 1, 1999/2000:U604 yrkande 1 samt2000/01:U402 yrkandena 6, 7 och 10 förklararmotionerna /2000:U409 yrkandena 1 och 2,1999/2000:U417 yrkande 1, 1999/2000:U507 yrkande2, 1999/2000:U604 yrkande 2, 1999/2000:Fö28yrkandena 5 och 6, 1999/2000:Fö36 yrkande 5 samt2000/01:U501 yrkande 4 besvarade med vadutskottet anfört,res. 12 (m) - delvisres. 13 (v, mp)55. beträffande EU:s gemensamma utrikes-och säkerhetspolitikatt förklarar motionerna 1999/2000:U405 yrkande 4och 1999/2000:U607 yrkande 3 besvarade med vadutskottet anfört,56. beträffande samverkan mellan EU ochNatoatt förklarar motionerna 2000/01:U404 yrkande 21och 2000/01:U413 yrkande 6 besvarade med vadutskottet anfört,57. beträffande civilkrishanteringsförmåga inom EUatt förklarar motion 2000/01:U404 yrkande 22besvarad med vad utskottet anfört,58. beträffande FN-mandat och EU:skrishanteringatt avslår motion 2000/01:U501yrkande 1,res. 12 (m) - delvis59. beträffande resursfördelningen mellancivil och militär krishanteringsförmågaatt förklarar motion 2000/01:U501 yrkande 3besvarad med vad utskottet anfört,60. beträffande det bredaresäkerhetsbegreppetatt förklarar motion 2000/01:U511 yrkande 17besvarad med vad utskottet anfört,61. beträffande det svenskaordförandeskapet i EUatt avslår motionerna 2000/01:U503 yrkandena 1, 2,4-7, 2000/01:U509 yrkande 1, 2000/01:U513yrkandena 1 och 3, 2000/01:U632 yrkande 1,2000/01:U633 yrkande 1, 2000/01:U635 yrkandena4-7, 2000/01:U641 yrkande 2, 2000/01:U654,2000/01:U658 yrkande 6 samt 2000/01:K398yrkandena 1 och 2,62. beträffande och det svenskaordförandeskapet i EUatt förklarar motion 2000/01:MJ838 yrkandena 2 och11 besvarad med vad utskottet anfört,63. beträffande arbeteatt förklarar motion 1999/2000:U402 yrkande 17besvarad med vad utskottet anfört,64. beträffande och religiösasekteratt förklarar motion 1999/2000:U639 yrkande 6besvarad med vad utskottet anfört,65. beträffande regeringens skrivelseRedogörelse för verksamheten inom och Sverigesdelegations vid redogörelse angående verksamhetenunder 1999att lägger regeringens skrivelse 1999/2000:70Redogörelse för verksamheten inom samt Sverigesdelegations vid redogörelse /2000:ER1 angåendeverksamheten till handlingarna,66. beträffande roll i deteuropeiska samarbetetatt förklarar motionerna 1999/2000:U402 yrkandena15 och 16, 1999/2000:Fö205 yrkande 2 samt2000/01:U402 yrkande 11 besvarade med vadutskottet anfört,67. beträffande Ottawakonventionenatt förklarar motion 1999/2000:U415 besvarad medvad utskottet anfört,68. beträffande FörbundsrepublikenJugoslaviens status inom OSSEatt förklarar motion 1999/2000:U638 besvarad medvad utskottet anfört,69. beträffande Avtalet om konventionellastyrkor i Europaatt avslår motion 1999/2000:Fö36 yrkande 4,res. 14 (mp)70. beträffande regeringens skrivelseRedogörelse för verksamheten inom organisationenför säkerhet och samarbete i () underår 1999att lägger regeringens skrivelse 1999/2000:69Redogörelse för verksamheten inom organisationenför säkerhet och samarbete i () underår 1999 till handlingarna,71. beträffande Nato ochkonflikthanteringatt förklarar motionerna 1999/2000:U646 yrkande 2,1999/2000:Fö28 yrkande 2, 2000/01:U413 yrkande 3samt 2000/01:U656 yrkande 2 besvarade med vadutskottet anfört,72. beträffande de baltiska länderna ochNatomedlemskapatt avslår motionerna 1999/2000:U409 yrkande 5,1999/2000:U803 yrkande 3, 1999/2000:Fö28 yrkande4, 2000/01:U412 yrkande 2, 2000/01:U413 yrkande7, 2000/01:U414 yrkande 9 samt 2000/01:U509yrkande 2,res. 15 (m)res. 16 (fp)73. beträffande svenskt deltagande iSFORatt förklarar motionerna 1999/2000:U22 yrkande 3,1999/2000:U403 yrkandena 1 och 2 samt1999/2000:U646 yrkandena 1 och 4 besvarade medvad utskottet anfört,res. 17 (fp)74. beträffande krigsförbrytare frånvästra förklarar motionerna 2000/01:U404 yrkande 24och 2000/01:U656 yrkande 6 (delvis) besvarademed vad utskottet anfört,75. beträffande civilpoliser och stöd tillrättsväsendet i Kosovoatt förklarar motion 2000/01:U504 yrkande 1besvarad med vad utskottet anfört,76. beträffande självständighet förKosovoatt avslår motion 2000/01:U504 yrkande 2,77. beträffande EU och Balkanatt förklarar motion 2000/01:U504 yrkande 3besvarad med vad utskottet anfört,78. beträffande demokratisk utveckling iSerbienatt förklarar motionerna 2000/01:U643 yrkande 1och 2000/01:U656 yrkande 3 besvarade med vadutskottet anfört,79. beträffande integration av iEUatt förklarar motionerna 2000/01:U643 yrkandena 2och 3 samt 2000/01:U656 yrkande 10 besvarade medvad utskottet anfört,80. beträffande handel mellan EU ochländerna på västra förklarar motion 2000/01:U643 yrkande 4besvarad med vad utskottet anfört,81. beträffande förutsättningar fördemokrati och fredlig samlevnad på Balkanatt förklarar motion 2000/01:U656 yrkande 1besvarad med vad utskottet anfört,82. beträffande sanktioner motFörbundsrepubliken förklarar motion 2000/01:U656 yrkande 4besvarad med vad utskottet anfört,83. beträffande återvändande av serber ochromer till Kosovoatt förklarar motion 2000/01:U656 yrkande 5besvarad med vad utskottet anfört,84.