bet · GO01UbU15 · 2001-05-08 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om yrkesutbildning föräldre arbetslösa.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kompletterandeutbildning för invandrare.2000/01:Ub287 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om värdegrunden förvuxenutbildning.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ge personer medutvecklingsstörning samma rättighet tillvuxenutbildning som andra.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utbildning skalllöna sig.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om organisation avvuxenutbildningen.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att folkbildningenskall inta en särställning vid medelstilldelning.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att alla skall fåmöjlighet att erbjudas utbildning upp till treåriggymnasial nivå eller motsvarande.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attfunktionshindrade ges erforderligt stöd ochförutsättningar att delta i utbildningar.2000/01:Ub343 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att undersökaförutsättningarna för att förlägga enlokförarutbildning till Stockholmsregionen.2000/01:Ub345 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om utbildningsmöjligheternaför finskspråkiga romer.2000/01:Ub518 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om försöksverksamhet för attöka antalet studenter med funktionshinder till högreutbildning.2000/01:Ub801 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att se de få kvarvarandehushållsskolorna som en resurs i ettfolkhälsoperspektiv.2000/01:Ub814 av och PaavoVallius (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om svenska för invandrare.2000/01:Ub815 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om stöd till svenska förinvandrare.2000/01:Sf611 av m.fl. (c):15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en ökad anpassningav undervisningen i det svenska språket.2000/01:Kr601 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att återföraFolkbildningsrådets myndighetsutövning till staten.2000/01:Kr701 av m.fl. (mp):34. tillkännager för regeringen som sinmening att en utvärdering behöver göras vad avserFolkbildningsrådets måluppfyllelse ochfolkhögskolornas musikutbildningars utveckling(delvis).2000/01:MJ233 av m.fl. (c):23. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ökad tillgänglighetav vuxenutbildning inom lantbrukssektorn.2000/01:MJ258 av och Anne-KatrineDunker (m):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om jordbruketsutbildning.2000/01:A216 av och ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om omedelbara åtgärderför att förändra och förbättra svenskundervisningenför invandrare.Motioner från allmänna motionstiden19991999/2000:Ub209 av ():1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attutvecklingsstörda får lagstadgad rätt till särvux,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att de som avslutarsina studier på särvux skall få slutbetyg,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attutvecklingsstörda skall få undervisning i idrott ochhälsa på den utbildningsnivå som motsvarargymnasiesärskolan,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att elever i särvuxskall få utbildning i naturkunskap,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att estetiska ämnenskall finnas i särvux på grundsärskolenivå,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att hemspråk skallfinnas i särvux på grundsärskolenivå.1999/2000:Ub262 av ():1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av en stärktoch säkrad position för studieförbund ochfolkhögskolor,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om deutvecklingsstördas svårigheter att erhålla olikaformer av utbildning i vuxen ålder,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringensnarast förelägger förslag om förbättrademöjligheter för utvecklingsstörda ochfunktionshindrade att komma i fråga för en merafullödig vuxenutbildning.1999/2000:Ub805 av m.fl. (kd):1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om prioritetsordningför vuxenutbildning,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att särskilt beaktade utvecklingsstördas situation i den nationellavuxenutbildningssatsningen.1999/2000:Sf637 av m.fl. (c):21. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om svenska förinvandrare.1999/2000:Sf640 av ():16. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om svenskundervisningför alla,17. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om svenska språket ochäldre invandrare,18. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om sfi-undervisningen.1999/2000:Kr315 av m.fl. (mp):24. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet avutvärdering av effekterna av nyamålsättning.1999/2000:Kr601 av m.fl. (mp):2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet avutvärdering av effekterna av nyamålsättning.1999/2000:N388 av m.fl. (mp):14. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om folkbildning.1999/2000:A220 av m.fl. (c):11. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en generellutbildningsgaranti.1999/2000:A230 av m.fl. (fp):2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ändrade villkorför sfi-undervisningen.BILAGA 2Regeringens lagförslag1. Förslag till lag om ändring iskollagen (1985:1100)Härigenom föreskrivs att 11 kap. 2 § och 13 kap. 1§ skollagen (1985:1100) 1 skall ha följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse----------------------------------------------------------------------------------------------------------11 kap.-----------------------------------------------------2 §-----------------------------------------------------Grundläggande vuxenutbildning syftar till att gevuxna sådana kunskaper och färdigheter som debehöver för att delta i samhälls- och arbetsliv. Denskall också syfta till att möjliggöra fortsattastudier.-----------------------------------------------------Gymnasial vuxenutbildning Gymnasialsyftar till att ge vuxna vuxenutbildning syftarkunskaper och färdigheter till att ge vuxnamotsvarande de som kunskaper och färdigheterungdomar kan få genom på en nivå som motsvarargymnasieskolan. den som utbildningen igymnasieskolan skall ge.-----------------------------------------------------Påbyggnadsutbildning syftar till att ge vuxna ensådan utbildning som leder till en ny nivå inomderas yrke eller till ett nytt yrke. Vad som sägs idetta kapitel om gymnasial vuxenutbildning gällerockså påbyggnadsutbildning.---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------13 kap.-----------------------------------------------------1 §-----------------------------------------------------Sfi syftar till att ge Sfi syftar till att gevuxna nyanlända vuxna invandrareinvandrare grundläggande grundläggande kunskaper ikunskaper i svenska svenska språket och omspråket och om det det svenska samhället.svenska samhället.Utbildningen anordnasUtbildningen anordnas som kurser.som en kurs.-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002.1 Lagen omtryckt 1997:1212.2. Förslag till lag om ändring ilagen (1991:1108) om statens skolorför vuxnaHärigenom föreskrivs att 1 § lagen (1991:1108) omstatens skolor för vuxna skall ha följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse----------------------------------------------------------------------------------------------------------1 §-----------------------------------------------------Statens skolor för vuxna Statens skolor för vuxnaskall komplettera den skall stödja kommunernaskommunala användning avvuxenutbildningen genom distansmetoder iatt erbjuda utbildning av vuxenutbildningen ochi huvudsak samma slag i komplettera den kommunalaform av vuxenutbildningen genomdistansundervisning. att erbjuda utbildning avi huvudsak samma slag iform avdistansundervisning.-----------------------------------------------------Regeringen bestämmer om skolornas förläggning.-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 juli 2001.BILAGA 3Kulturutskottets yttrande2000/01:KrU3yFolkbildningTill utbildningsutskottetUtbildningsutskottet har beslutatatt bereda kulturutskottet tillfälle att yttra sigöver proposition 2000/01:72 Vuxnas lärande ochutvecklingen av vuxenutbildningen jämte eventuellamotioner i de delar som berör kulturutskottetsberedningsområde.Kulturutskottet yttrar sig i det följande överpropositionen i vad avser avsnitten 5. Mål ochstrategi för vuxnas lärande, 6.2 Pedagogisk-metodiskutveckling, 11. Folkbildningen och 14.1 Nyttstatsbidrag samt motionerna 2000/01:Ub25 (fp) yrkandena 6 och 16, 2000/01:Ub28 (kd)yrkande 3, 2000/01:Ub32 (m) yrkande 7, 2000/01:Ub33(c) yrkandena 5 och 7-9, 2000/01:Ub34 (s),2000/01:Ub35 (s) samt 2000/01:Ub36 (m) yrkandena 1och 3.Kulturutskottet har vidarebeslutat att - underförutsättning avutbildningsutskottetsmedgivande - med eget yttrandeöverlämna motionerna1999/2000:Kr315 (mp) yrkande 24,1999/2000:Kr601 (mp) yrkande2, 1999/2000:N388 (mp) yrkande14, 2000/01:Kr601 (fp) och2000/01:Kr701 (mp) yrkande 34i denna del tillutbildningsutskottet förbehandling.Utskottets övervägandenMål och strategi för vuxnas lärande(prop. avsnitt 5)PropositionenRegeringen föreslår i proposition 2000/01:72 attriksdagen skall godkänna vad som förordas om mål ochstrategi för vuxnas lärande. Målet skall lyda somföljer.Alla vuxna skall ges möjlighet att utvidga sinakunskaper och utveckla sin kompetens i syfte attfrämja personlig utveckling, demokrati,jämställdhet, ekonomisk tillväxt ochsysselsättning samt en rättvis fördelning.En strategi för hur målet skall uppnås förordas.I propositionen anförs att statens uppgift är attange mål och vissa riktlinjer för utvecklingen, attlägga fast de formella ramar som säkerställerlikvärdighet och rättstrygghet för medborgarna samtatt - för vissa ändamål och i viss utsträckning -ställa resurser till förfogande. Lärandetförverkligas av de enskilda människorna med stöd avinsatser från kommuner, folkhögskolor,studieförbund, andra utbildningsanordnare,arbetsgivare, fackliga organisationer och mångaandra.Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet påminner om att den fria ochfrivilliga folkbildningens anordnare, dvs.folkhögskolorna och studieförbunden, själva läggerfast de mål och regler som styr verksamheten.Riksdagen beslutar endast om syftet med det samladestatsbidraget till folkbildningen (prop. 1990/91:82,bet. 1990/91:UbU18, rskr. 1990/91:358, prop. 1997/98:115, bet.1997/98:KrU17, rskr. 1997/98:258).Enligt 2 § förordningen (1991:977) om statsbidragtill folkbildningen (senast ändrad 2000:1451) skallstatens stöd ha till syfte att1. främja en verksamhet som gör det möjligt förkvinnor och män att påverka sin livssituation ochsom skapar engagemang för att delta isamhällsutvecklingen,2. stärka och utveckla demokratin,3. bredda kulturintresset i samhället, ökadelaktigheten i kulturlivet samt främjakulturupplevelser och eget skapande.Verksamhet som syftar till att utjämnautbildningsklyftor och höja utbildningsnivån isamhället skall prioriteras liksom verksamhet somriktar sig till utbildningsmässigt, socialt ochkulturellt missgynnade personer. Personer medutländsk bakgrund, deltagare med funktionshinderoch arbetslösa utgör särskilt viktiga målgrupperför statens stöd.Kulturutskottet har inte något att erinra mot detmål för vuxenutbildningen som föreslås ipropositionen, särskilt som det till sin innebördinte torde skilja sig från de principer som legatbakom tidigare beslut om syftet medstatens stöd till folkbildningen. Utskottetförutsätter att det som föreslås i propositionenom mål för vuxenutbildningen inte föranleder någonändring av förordningen om statsbidrag tillfolkbildningen. Utskottet uppfattar att regeringensförslag till strategi för att uppnå målet förvuxenutbildningen mera är inriktat mot den kommunalavuxenutbildningen och uttalar sig därför inte ifrågan.Pedagogisk-metodisk utveckling(prop. avsnitt 6.2)PropositionenRegeringen betonar i propositionen att övergångenfrån industrisamhället till informationssamhälletreser krav på förändrade arbetssätt ochförhållningssätt inom pedagogikens område. Detlivslånga och livsvida lärandet skall genomsyramänniskors vardag. Behoven, studiemotiveringen,målinriktningen, attityderna och kunskaperna omlärandet skiftar. Ett nytt förhållningssätt tillvuxnas lärande behöver utvecklas. Utbildningen börvara individualiserad och efterfrågestyrd.Demokratiska principer genomsyrar pedagogiken ochutvecklingen går mot ökade möjligheter fördeltagarna till inflytande och påverkan på lärandetsplanering och genomförande inom det formaliseradelärandet. Fokus förskjuts från undervisningen tillelevernas lärande. Arbetet blir mera tematiskt ochstudieorganisationen mera kursutformad.Statens skolverk skall enligt propositionen fåregeringens uppdrag att initiera forskning ochutveckling med inriktning mot vuxnas lärande. Enförstärkning av medel för forskning ochutveckling med för år 2002aviseras. skall också stödjakompetensutveckling av lärare med inriktning motvuxenpedagogiskt arbetssätt och specialpedagogik. Enförstärkning av medel för detta ändamålmed skall göras i den kommandebudgetpropositionen. Vidare skall resurserna för (ITiS) förstärkas så att inte endastungdomsskolans och vuxenutbildningens lärare skallomfattas av kompetensutveckling inom IT-området utanäven folkhögskolans lärare.MotionernaI fyra motioner tas upp frågor om forskning,utveckling och lärares kompetensutveckling.I motionerna 2000/01:Ub25 (fp) yrkande 16,2000/01:Ub28 (kd) yrkande 3 i denna del,2000/01:Ub33 (c) yrkande 5 och 2000/01:Ub36 (m)yrkande 1 hemställs att en del av de medel om 21miljoner kronor, som avses ställas till Skolverketsförfogande för kompetensutveckling av lärare medinriktning mot vuxenpedagogiskt arbetssätt ochspecialpedagogik, skall tillföras folkbildningen.I motionerna 2000/01:Ub33 (c) yrkande 5 och2000/01:Ub36 (m) yrkande 1 hemställs också att endel av den förstärkning om , medvilka skall kunna initiera forskning ochutveckling med inriktning på vuxnas lärande, skalltillföras folkbildningen.Slutligen hemställs i motion 2000/01:Ub33 (c)yrkande 5 att inte endast folkhögskolelärare skallkunna omfattas av kompetensutvecklingen inom IT-området utan att även studieförbundens cirkelledareoch handledare skall få del av denna satsning.Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet anser i likhet med vad som anförs ipropositionen att valet av arbetssätt, pedagogik ochmetod har ett starkt samband med synen på vuxnaslärande och de krav som kunskapssamhället ställer pådetta lärande. Utskottet delar regeringens ochmotionärernas åsikt att det är viktigt med enförstärkning av kunskaps- och kompetensutvecklingenpå området. De snabba förändringarna i samhälletkräver ett nytt förhållningssätt till vuxnas lärandei alla former av vuxenutbildning, oavsett anordnare.De förändringar som sker inom den formellavuxenutbildningen gör att denna i viss utsträckningnärmar sig de individualiserade ocherfarenhetsbaserade verksamhetsformer som tillämpasinom folkhögskolorna och studieförbunden. Utskottetser mot denna bakgrund ett motiv till att regeringeninför prioriterar den formellavuxenutbildningens, dvs. den kommunalavuxenutbildningens, behov av forskning, utvecklingoch kompetensutveckling för lärare. Utskottet hardärvid noterat att de medel som skall ställas tillförfogande nästa budgetår för kompetensutvecklinginom IT-området även skall avse folkhögskolelärare.Utskottet anser att de förstärkningar av medlenför kunskaps- och kompetensutveckling som nuaviseras för inte är av denstorleken att de bör delas upp på flera ändamål ochbidragsmottagare än vad som förordas ipropositionen. Utskottet vill dock starktunderstryka att de snabba samhällsförändringarna,den ökande tillgången till information och ny teknikoch de ökande behoven av livslångt lärande för storagrupper i samhället medför att ett motsvarande behovav kunskaps- och kompetensutveckling finns även inomfolkbildningen som helhet, dvs. inom bådefolkhögskolorna och studieförbunden. Med hänvisningtill det anförda föreslår kulturutskottet attutbildningsutskottet avstyrker de nu aktuellamotionerna 2000/01:Ub25 (fp) yrkande 16,2000/01:Ub28 (kd) yrkande 3 i denna del,2000/01:Ub33 (c) yrkande 5 och 2000/01:Ub36 (m)yrkande 1.Folkbildningen (prop. avsnitt 11)BakgrundNär beslöt om en markant ändradansvarsfördelning mellan staten och folkbildningeninnebar detta en övergång till ett system där statenendast fastställer övergripande mål och motiv somläggs till grund för statsbidrag för den samladefolkbildningen. Dessa mål och motiv uttrycks somsyften med statens stöd till folkbildningen (prop.1990/91:82, bet. 1990/91:UbU18, rskr. 1990/91:358).Syftena kompletterades (prop. 1997/98:115,bet. 1997/98:KrU17, rskr. 1997/98:258). Utskottethar i det inledande avsnittet i detta yttrandeåtergivit syftenas nuvarande lydelse i förordningen(1991:977) om statsbidrag till folkbildningen(senast ändrad 2000:1451).Det förutsattes vid beslut attfolkbildningen kontinuerligt skall genomförauppföljning och utvärdering av sinstatsbidragsstödda verksamhet och återrapporteraresultaten till regeringen. Därutöver förutsattesdet att staten skall genomföra egna utvärderingar aveffekterna av det statliga stödet tillfolkbildningen.År 1994 tillkallade regeringen en särskildutredare med uppgift att planera och genomföra ensådan statlig utvärdering (dir. 1994:12).Utredningen resulterade i sex delbetänkanden och ettslutbetänkande Folkbildningen - en utvärdering (SOU1996:159). Utvärderingen koncentrerades påstudieförbundens verksamhet med motiveringen attstudiecirklarna berör betydligt fler människor änfolkhögskolornas kurser. Vidare var den statistiskaoch vetenskapliga kunskapen om cirkelverksamheten,och särskilt kunskapen om cirkeldeltagarna, mindreomfattande än kunskapen om folkhögskolornasverksamhet.På grundval av utvärderingen lade regeringen framförslag till bl.a. om den nämndakompletteringen av syftena med statsbidraget. Denavsåg dels att folkbildningen skall stärka ochutveckla demokratin, dels att folkbildningen skallbidra till att bredda kulturintresset i samhället,öka delaktigheten i kulturlivet samt främjakulturupplevelser och eget skapande. Vidare beslötsatt arbetslösa skulle vara en prioriterad grupp.Formerna för den statliga utvärderingenPropositionenRegeringen gör i den nu aktuella propositionen den bedömningenatt det är dags att genomföra en ny statligutvärdering av folkbildningen. Regeringen redovisarett antal frågor som bör ingå i utvärderingen, såsomFolkbildningsrådets roll, folkbildningens särart,folkbildningen och kulturen, folkbildningen och desseffekter för deltagarna, folkbildningens egnautvärderingar samt folkbildningen och personer medfunktionshinder.Regeringen avser att uppdra åt en särskildutredare att ytterligare precisera inriktningen avde studier som bör genomföras samt att upphandladessa och samordna verksamheten.MotionernaI motionerna 2000/01:Ub33 (c) yrkande 7 och2000/01:Ub34 (s) yrkande 1 föreslås att den nyastatliga utvärderingen skall genomföras av enutredningskommitté med parlamentarisksammansättning. I den senare motionen förordas somett alternativ till en sådan utredning medparlamentarisk förankring att en referensgrupp medsakkunskap om studieförbundens och folkhögskolornasverksamhet skall knytas till en av regeringen utseddutredare.Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet noterar att den föreliggandepropositionen har sin tyngdpunkt i den formellautbildningen för vuxna, dvs. i den kommunalavuxenutbildningen. Detta bör ha sin förklaring i attstörre delen av projektet genomförsinom den kommunala vuxenutbildningen. Enbetydelsefull del av genomförs dockinom folkbildningen, dels genom att särskilda medelanvisas för folkhögskolans deltagande, dels genomatt kommunerna upphandlar utbildning från bådefolkhögskolorna och studieförbunden.Inriktningen av statens stöd till folkbildningenbehandlades mera ingående av , närregeringen på grundval av den tidigare statligautvärderingen förelade förslag bl.a. omkomplettering av de beslutade syftena meddet statliga folkbildningsstödet.Kulturutskottet förutsätter att regeringen påsamma sätt som låter få ta del avden nu förestående utvärderingens resultat och attriksdagen föreläggs de förslag som regeringen medanledning av utvärderingsresultaten skall finnanödvändiga.Kulturutskottet anser att den statliga utvärderingsom nu skall ske bör genomföras i den ordning somregeringen förordar, nämligen med en utredare sompreciserar inriktningen, upphandlar studier ochsamordnar verksamheten. Enligt utskottetsuppfattning är det först i ett senare skede som eneventuell, beredande parlamentarisk utredning skullekunna ta ställning till utvärderingsresultaten.Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motion2000/01:Ub34 (s) att det är av värde för utvärderingen attutredaren i sitt arbete har direkt tillgång tillsakkunskap om studieförbundens och folkhögskolornasverksamhet. Sakkunskap från experter, sakkunniga ochreferensgrupper kan - som ofta är fallet inomkommittéväsendet - tillföras en utredning i olikaformer beroende på utredningens behov. Utskottetutgår från att så blir fallet även ochanser att inte behöver göra någotuttalande i frågan.Utskottet utgår från att resultaten av deutvärderingar av olika slag som redan gjorts tastill vara i den kommande utvärderingen, t.ex. densom gjort om principerna förfördelningen av studieförbundsbidraget.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt utbildningsutskottet avstyrker motionerna2000/01:Ub33 (c) yrkande 7 och 2000/01:Ub34 (s)yrkande 1.Studieförbundens roll i vuxenutbildningenMotionenI motion 2000/01:Ub35 (s) framhålls studieförbundensviktiga roll i det livslånga lärandet.Studieförbunden har spelat en avgörande roll för attbreda folkgrupper och många människor med bristandeskolutbildning har kunnat erbjudas individualiseradeoch anpassade studier i cirkelform. Studieförbundenhar också långa traditioner och erfarenheter avsamarbete med handikappförbunden. Det är viktigt attstudieförbunden får fortsätta att vara aktörer inomvuxenutbildningen. Deras betydelse för att målen förkunskapslyftet uppnås bör följas upp.Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet påminner om att studieförbunden inteanvisats medel direkt för insatser inomkunskapslyftet, men att kommunerna upphandlatutbildning från folkbildningen, dvs. från bådefolkhögskolorna och studieförbunden.Kulturutskottet vill - i likhet med motionärerna -framhålla studieförbundens viktiga insatser förbildning, utbildning och kulturverksamhet i mångaformer i hela landet, vilket också manifesterats idet mångåriga och avsevärda stöd som studieförbundenfått från staten. Studieförbundens verksamhetinnefattas i den kommande utvärderingen avfolkbildningen, och utskottet utgår från att ävenstudieförbundens deltagande i kommunernasupphandlade utbildning inom kommeratt belysas.