bet · GP01FÖU2 · 2001-11-22 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkandeFörsvarsbeslut för 2002-2004 (bet. 2001/02:FöU2)huvuddelen av propositionen Fortsatt förnyelse avtotalförsvaret (prop. 2001/02:10) jämte motioner.Propositionens säkerhetspolitiska avsnitt jämtemotioner har överlämnats till ett sammansattutrikes- och försvarsutskott, vars övervägandenredovisas i betänkandet säkerhetspolitik(bet. 2001/02:UFöU1).Sårbarhet och säkerhetUtskottet anser att det bör utvecklas kompletterandeomvärldsexempel som belyser den förändrade hotbildsom aktualiserats efter terrorattacken i den 11september 2001.Utskottet anvisar ett synsätt som bör övervägasgrundligt när beredskapsinvesteringar skallfinansieras inom utgiftsområde 6 Totalförsvar. Detär rimligt att de resurser som anvisas för att byggaupp en beredskap inför krig och krigsfara, ävenskall kunna få användas för att förebygga särskiltsvåra påfrestningar på fredssamhället. Utskottetanser att detta bör som sin mening geregeringen till känna.Utskottet har inget att invända mot regeringensförslag att lägga ner Överstyrelsen för civilberedskap . Utskottet anseremellertid att det bör ankomma på attbesluta om inrättandet av den nyaplaneringsmyndigheten. Detta bör beslutaom mot bakgrund av den stora betydelse myndighetenoch dess verksamhet får i den nya strukturen förkrishanteringen i samhället. Utskottet anser attdetta bör som sin mening ge regeringentill känna.Utskottet förutsätter att regeringen i denaviserade propositionen redovisar ensamlad plan för hur den nya reformerade strukturen -organisatoriskt och finansiellt - förkrishanteringen i samhället skall utformas.Försvarspolitikens inriktningTotalförsvarets förmåga till anpassning är en avgrundstenarna i den svenska försvarspolitiken. Medhänsyn till utvecklingen i omvärlden skalltotalförsvaret och dess resurser kunna förstärkas,reduceras eller eljest förändras för att motsvara dekrav som ställs på försvaret. har ettmångfasetterat och brett internationelltsäkerhetssamarbete. Detta samarbete ger ossbetydligt större möjligheter att påverkaförhållandena i omvärlden . Utskottetdelar regeringens bedömning att den grundläggandepositiva säkerhetspolitiska situationen består. Ettinvasionshot ter sig inte möjligt inom entioårsperiod förutsatt att vi har en grundläggandeförsvarsförmåga.Utskottet anser sålunda att de tre tidigareriksdagsbesluten fattade omförsvarpolitiken i tillämpliga delar bör gälla ävennästa försvarsbeslutsperiod dvs. Ett system med kortareförsvarsbeslutsperioder och säkerhets- ochförsvarspolitiska kontrollstationer har bidragittill en fortlöpande politisk prövning av detsäkerhetspolitiska läget och dess konsekvenser förtotalförsvaret. Det finns förutsättningar för attmed kortare tidsintervaller än tidigare besluta omny inriktning av försvarspolitiken, om detta ärmotiverat.En samlad syn på ledningUtskottet ansluter sig till regeringens bedömningnär det gäller de övergripande principerna församhällets krishantering, regeringens styrning avFörsvarsmakten och de organisatoriska relationernamellan Försvarsmakten och . När detgäller frågan om en struktur för krishantering isamhället för utskottet ett resonemang som utskottetföreslår att tillkännager för regeringen.Utskottet föreslår att godkännerregeringens förslag att den s.k.funktionsindelningen inom det civila försvaret skallupphöra.Regeringen föreslår i propositionen att dettidigare riksdagsbeslutet att lokalisera denoperativa insatsledningen till /Näsbyparkupphävs. Utskottet har inget att invända mot attdetta beslut hävs, men anser i motsats tillregeringen att det inte längre bör krävasen samlad lokalisering av den operativainsatsledningen. Regeringen bör sålunda i detfortsatta arbetet i lokaliseringsfrågan ävenöverväga alternativ med en delad lokalisering,vilket utskottet föreslår att tillkännagerför regeringen.Det militära försvaretUtskottet föreslår att godkännerregeringens förslag till Försvars- maktensoperativa förmåga. Detta innebär att de krav somriksdagen tidigare beslutat i huvudsak fortfarandegäller.Riksdagens beslut om utvecklingenav Försvarsmaktens krigsförband fram till och med år2004 bör ligga fast. Det är angeläget att riksdagensbeslut om bl.a. krigsförbandsutvecklingen präglas avlångsiktighet och stabilitet. Flertalet förbandbedöms kunna vara organiserade . Förmågan attuppfylla de operativa kraven däremot kommeratt variera. För vissa förband kommer det att finnasbegränsningar i förbandens operativa förmåga ävenefter . Utskottet är inte främmande för atten differentiering av stridsflygdivisionernasberedskap övervägs i den fortsatta planeringen.Utskottet avser att återkomma till frågan omutbildnings- och förbandsomsättningssystemet inomramen för sitt uppföljnings- och utvärderingarbete.Det går inte att säkert bedöma om vår framtidasamlade luftförsvarsförmåga kommer att varatillräcklig. Det är angeläget att detta klarläggsmot bakgrund av de krav på operativ förmåga i dettaavseende som Försvarsmakten alltid skall ha.Regeringen bör successivt återkomma till riksdagenmed redovisningar av den samladeluftförsvarsförmågan, t.ex. i budgetpropositionerna,dock senast inför försvarsbeslutet år 2004.Utskottet förutsätter att regeringen ävenåterkommer till med förslag tillutformning av de nationella skyddsstyrkorna.Utskottet förutsätter att regeringen fortsätteratt utveckla rapporteringen omanpassningsplaneringen och att den lämnar en merutförlig redovisning av förmågan till anpassninginför varje ny försvarsbeslutsperiod eller näromvärldsförändringar kräver detta. Utskottet anserockså att regelverket medger godamöjligheter att finansiera skyndsamma åtgärder föranpassning.Utskottet föreslår att godkännerregeringens förslag att den i exportstödjande syftebemyndigas att överlåta eller upplåta materiel sompå lång sikt inte behövs för Försvarsmaktensoperativa förmåga.Utskottet bedömer liksom regeringen att det finnsorganisatoriska och rationella skäl för att skapaett helikopterförband. Utskottet föreslår därför attriksdagen bifaller regeringens förslag att ochÖstgöta helikopterbataljoner avvecklas.Det civila försvaretUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen ipropositionen anför om inriktningen av det civilaförsvaret. När det gäller frågor som rör desamhällsviktiga infrastruktursystemen, såsomelförsörjning, telekommunikationer m.fl. utgårutskottet ifrån att regeringen tar sådana initiativsom leder till att sårbarheten minskar ochdriftsäkerheten ökar i dessa. Utskottet förutsätteräven här att regeringen i den aviseradepropositionen lämnar en samladredovisning av de åtgärder som avses vidtas, så atten robusthet och flexibilitet i systemen, i enlighetmed vad utskottet länge efterfrågat, säkerställs.Internationell verksamhetUtskottet anser i likhet med tidigare att det ärefterfrågan och ekonomiska möjligheter som skallstyra vilka förband som skall ha förmåga att delta iinternationella insatser. Utskottet instämmer iregeringens bedömning att den svenska anmälan tillFN:s och EU:s styrkeregister, kompletterat med vissaförbandstyper ur arméstridskrafterna samt enskildakompletteringar ur marin- och flygstridskrafternainnebär en lämplig, och krävande, målsättning förFörsvarsmaktens internationalisering i det korta ochmedellånga tidsperspektivet.ReservationerModerata samlingspartiet, ochFolkpartiet liberalerna har lämnat gemensammareservationer avseende frågor om Försvarsmaktensledning, Försvarsmaktens krigsförband,helikopterverksamhet och internationella verksamhet.Härutöver har Moderata samlingspartiet,, och Folkpartietliberalerna avgivit reservationer i skilda frågor.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Samhällets beredskapRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö8 yrkande2, 2001/02:Fö10 yrkande 1, 2001/02:Fö255 yrkande1 samt 2001/02:Fö256 yrkandena 4 och 5.Reservation 1 (kd)Reservation 2 (fp)2. Skydd och bevakning av samhällsviktigaanläggningarRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö2 yrkande11 och 2001/02: Fö256 yrkande 7.Reservation 3 (m)Reservation 4 (kd)3. Beredskapsinvesteringar inomutgiftsområde 6 TotalförsvarRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anför omberedskapsinvesteringar inom utgiftsområde 6Totalförsvar.Därmed bifaller delvis motionerna2001/02:Fö2 yrkande 1, 2001/02:Fö6 yrkande 9,2001/02:Fö9 yrkande 14 i denna del samt2001/02:Fö12 yrkandena 2 och 3.4. Den nya planeringsmyndighetenRiksdagen bifaller proposition 2001/02:10 punkt2 om att lägga ner Överstyrelsen för civilberedskap och tillkännager förregeringen som sin mening vad utskottet anför omatt inrätta den nya planeringsmyndigheten.Riksdagen avslår därmed motionerna 2001/02:Fö10yrkandena 6 och 7 samt 2001/02:Fö12 yrkandena 11och 12.Reservation 5 (v)Reservation 6 (fp)5. InformationsberedskapenRiksdagen avslår motion 2001/02:Fö6 yrkande 8.Reservation 7 (m, kd)6. Länsstyrelsernas och kommunernaskrishanteringRiksdagen avslår motion 2001/02:Fö256 yrkandena2 och 3.7. Inriktning av försvarspolitikenRiksdagen avslår motion 2000/01:Fö207 yrkandena1 och 2.Reservation 8 (m)8. Den försvarspolitiska beslutsprocessenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö9 yrkande1, 2001/02:Fö12 yrkande 14, 2001/02:Fö223 och2001/02:Fö274 yrkande 1.Reservation 9 (m)9. Struktur för krishantering i samhälletRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anför om en struktur förkrishantering i samhället. bifallerdärmed delvis motionerna 2001/02:Fö2 yrkandena 3och 4, 2001/02:Fö9 yrkandena 6 och 7 samt2001/02:Fö10 yrkande 5.10. Funktionsindelningen inom det civilaförsvaretRiksdagen godkänner proposition 2001/02:10punkt 3 att funktionsindelningen inom det civilaförsvaret skall upphöra.11. Försvarsmaktens verksamhetsledning ochinsatsledningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö6yrkandena 4 och 5, 2001/02:Fö9 yrkandena 5 och 8,2001/02:Fö10 yrkandena 4 och 12 samt2001/02:Fö274 yrkande 2.Reservation 10 (m, kd, fp)12. Operativa insatsledningenslokaliseringRiksdagen tillkännager för regeringen vadutskottet anför om den operativa insatsledningenslokalisering. Därmed bifaller delvisproposition 2001/02:10 punkt 4 och delvismotionerna 2001/02:Fö10 yrkande 11, 2001/02:Fö12yrkande 13 och 2001/02:Fö228 yrkande 4 samtavslår motion 2001/02:Fö6 yrkande 6.13. Civil-militär samverkanRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö2 yrkande9 och 2001/02:Fö6 yrkandena 10 och 11.Reservation 11 (m)Reservation 12 (kd)14. Operativ förmågaRiksdagen godkänner proposition 2001/02:10punkt 5 till Försvarsmaktens operativa förmåga.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö6 yrkande 1och 2001/02:Fö9 yrkande 3.Reservation 13 (m)Reservation 14 (kd)15. Försvarsmaktens krigsförbandRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö6 yrkande13, 2001/02:Fö9 yrkandena 4 och 9 (i denna del),2001/02:Fö10 yrkandena 14 och 18 samt2001/02:Fö255 yrkandena 6, 11-13.Reservation 15 (m, kd, fp)16. Nationella skyddsstyrkorRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö5yrkandena 1 och 2, 2001/02: Fö6 yrkande 12,2001/02:Fö207 och 2001/02:Fö246.17. AnpassningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö6 yrkande7, 2001/02:Fö8 yrkandena 1 och 5, 2001/02:Fö9yrkande 15 och 2001/02:Fö12 yrkande 15.Reservation 16 (m)Reservation 17 (v)18. Bemyndigande att överlåta materielRiksdagen bemyndigar regeringen, enligtproposition 2001/02:10 punkt 1, att iexportstödjande syfte överlåta eller upplåtamateriel som på lång sikt inte behövs förFörsvarsmaktens operativa förmåga.19. Helikopterverksamhet och marin närvaropå västkustenRiksdagen godkänner proposition 2001/02:10punkt 6 att lägga ned helikopterbataljon ochÖstgöta helikopterbataljon.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö10 yrkande15, 2001/02:Fö226 yrkandena 1-5, 2001/02:Fö258och 2001/02:Fö270.Reservation 18 (m, kd, fp)20. Övnings- och skjutfältRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö203,2001/02:Fö215, 2001/02:Fö218.21. Utbildningsbehov m.m. inom det civilaförsvaretRiksdagen avslår motion 2001/02:Fö12 yrkandena6 och 7.Reservation 19 (v)22. Elförsörjning och telekommunikationerm.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö2yrkandena 6 och 7, 2001/02: Fö12 yrkande 10 samt2001/02:Fö256 yrkandena 1 och 6.23. FörsörjningsberedskapenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö2 yrkande10 och 2001/02:Fö9 yrkande 14 i denna del.24. Internationell verksamhetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö10yrkande 13, 2001/02:Fö255 yrkandena 5, 9 och 10,2001/02:U332 yrkande 17 och 2001/02:K426 yrkande18.Reservation 20 (m, kd, fp)25. MinröjningRegeringen avslår motionerna 2001/02:Fö249 och2001/02:Fö272 yrkandena 2, 4-7, 9 och 10.Stockholm den 22 november 2001På försvarsutskottets vägnarHenrik LanderholmFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: HenrikLanderholm (m), (s), (), (), (), OlleLindström (m), (), (),(), (), MargaretaViklund (kd), (), (), (), BerndtSköldestig (s) och ().2001/02FöU2Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningDet nu gällande försvarsbeslut som omfattar åren1997-2001 uppdelades i två etapper. Den förstaetappen beslutade om (prop.1995/96:12, bet. 1995/96:UFöU1, rskr. 1995/96:44,bet. 1995/96:FöU1, rskr. 1995/96:45 och 46). Denomfattade statsmakternas ställningstaganden tillsäkerhets- och försvarspolitiken, övergripande måloch uppgifter för totalförsvaret, övergripandeprincipiella frågor om totalförsvarets utformningoch struktur samt ekonomin.Den andra etappen beslutade om hösten1996 (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:UFöU1, rskr.1996/97:36, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:109).Den omfattade statsmakternas ställningstagande tillden närmare inriktningen för det militära försvaretskrigsorganisation, det militära försvaretsgrundorganisation i fred samt den närmareinriktningen av det civila försvarets verksamhet ikrig och fred.I den första etappen beslutade attsäkerhetspolitiska kontrollstationer skullegenomföras under försvarsbeslutsperioden.Kontrollstationer skall enligt försvarsbeslutetbidra till att det sker en fortlöpande politiskprövning av det säkerhetspolitiska läget och desskonsekvenser för totalförsvarets beredskap,omfattning, utveckling och förnyelse.Riksdagen beslutade i en s.k. säkerhetspolitiskkontrollstation 1999 om ändrad inriktning förtotalförsvaret (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5,rskr. 1998/99:224, bet. 1998/99:UFöU1, rskr.1998/99:222).I samband därmed beslutade bl.a. om deekonomiska riktlinjerna för utgiftsområdet . beslut ominriktningen för de ekonomiska ramarna förutgiftsområdet för nästa försvarsbeslutsperiod, dvs.åren 2002-2004, innebär att ramen för utgiftsområdetunder perioden skall vara 4 miljarderkronor lägre än den ram som riksdagengodkände , exklusive denmaterielförskjutning beslutade om våren1996.Riksdagen beslutade vidare omgenomgripande förändringar av främst det militäraförsvaret (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2,rskr. 1999/2000:168).Utskottet behandlar i detta betänkandeFörsvarsbeslut för 2002-2004 (bet. 2001/02:FöU2)huvuddelen av propositionen Fortsatt förnyelse avtotalförsvaret (prop. 2001/02:10) jämte motioner somväckts, dels med anledning av propositionen, delsunder allmänna motionstiderna /01 och2001/riksmöten. Vissa avsnitt i propositionenjämte motioner behandlas i andra sammanhang. Sålundahar propositionens säkerhetspolitiska avsnitt jämtemotioner överlämnats till ett sammansatt utrikes-och försvarsutskott, vars överväganden redovisas ibetänkandet Säkerhetspolitik (bet. 2001/02: UFöU1).Vissa avsnitt i propositionen jämte motioner rörandefrågor om Försvarsmaktens personal,totalförsvarspliktiga, informationssäkerhet ochinformationsoperationer, materielförsörjning ochforskning, nukleära, biologiska och kemiska frågorsamt underrättelsetjänst avser utskottet attbehandla under våren 2002.Propositionens huvudsakliga innehållRegringen framhåller att det svenska försvaret ärinne i en förändringsfas som innebär en av destörsta reformerna som genomförts i modern tid påförsvars-området. Proposition är enligt regeringenen fortsättning på det förändringsarbete somriksdagen beslutade om och våren 2000.Den för grundläggande positivasäkerhetspolitiska situationen består vad avsermilitära hot. Regeringen har tidigare bedömt att ettinvasions-hot inte ter sig möjligt inom entioårsperiod, förutsatt att vi har en grundläggandeförvarsförmåga. Denna bedömning har endastförändrats marginellt i den meningen att hotet nuter sig något mer avlägset. Vår säkerhetspolitikmåste dock fortsättningsvis innebära att vi kan mötaolika former av väpnade angrepp och andra hot såsomt.ex. terroristhot, informationsoperationer och hotmed nukleära, biologiska och kemiska stridsmedel somdirekt berör Sverige.Regionala och lokala kriser kan enligt regeringenindirekt eller dierkt beröra . Det ligger iSveriges intresse att förebygga konflikter av dessaslag och vid behov delta civilt och militärt ikrishantering.Hot mot de tekniska infrastrukturproblemen kanenligt regeringen få myc-ket allvarliga konsekvenseroch kan ytterst också få en säkerhetspolitiskbetydelse. I takt med utvecklingen mot meravancerade tekniska system blir skyddet avsamhällsviktig infrastruktur av väsentlig betydelseför den nationella säkerheten.Regeringen anmäler att totalförsvarets förmågatill anpassning även i fortsättningen är en viktigdel av den svenska försvarspolitiken. Med hänsyntill utvecklingen i omvärlden skall försvaret kunnaförstärkas, reduceras eller eljest förändras för attmotsvara de krav som ställs på försvaret.Mot denna bakgrund anser regeringen att de avriksdagen beslutade säkerhetspolitiska målen även ifortsättningen i allt väsentligt bör ligga fast.Nationellt skall vi enligt regeringen kunna mötamilitära och andra hot som direkt berör Sverige.Internationellt skall vi i samverkan med andrastater aktivt verka för fred och ökad säkerhet.Sveriges strävan är att samarbeta inom och medverkai FN, samt inom ramen för EU:s gemensammakrishanteringsförmåga. Vi samverkar även med Natooch flertalet europeiska stater inom ramen förEuroatlantiska partnerskapsrådet och Parnerskap förfred.Regeringen påpekar att säkerhetsbegreppet harvidgats. I globaliseringens ochinternationaliseringens spår ökar det ömsesidigaberoendet mellan folk, organisationer och länder.Samtidigt ökar sårbarheten i det moderna samhället.Detta har på ett skrämmande sätt blivit tydligtgenom terroristangreppet mot den 11 september2001.De senaste årens informationstekniska utvecklinghar enligt regeringen inneburit en riskför att kriminella grupper, terrorister och icke-demokratiska stater kan utnyttja tekniken så att deutgör säkerhetshot, oavsett var i världen dessaaktörer befinner sig. Det finns en risk attnukleära, biologiska och kemiska vapen sprids tillflera stater eller grupper.Principerna för samhällets krishantering börenligt regeringen ta sin utgångspunkt i denfredstida verksamheten och även utgöra en grund förledning under höjd beredskap. harefterfrågat en redovisning av principerna förledning. Regeringen lämnar här sin samlade syn idenna fråga.Mot bakgrund av de i propositionen redovisadeprinciperna för samhällets krishantering ochförändrade krav på det civila försvaret föreslårregeringen att funktionsindelningen skall upphöra.Vidare föreslår regeringen att Överstyrelsen förcivil beredskap skall läggas ned senast den 30 juni2002. Regeringen anmäler att den under våren 2002kommer att överlämna en proposition med detaljeradeförslag inom det civila området.Regeringen lämnar förslag till krav påFörsvarsmakten när det gäller operativ förmåga iolika avseenden. Förslaget innebär smärreförändringar i förhållande till nu gällande krav.I propositionen lämnar regeringen de avförsvarsutskottet tidigare efterfrågaderedovisningarna av ledningssystemets utformning ochpersonalförsörjningssystemet.Det ligger enligt regeringen i vårtsäkerhetspolitiska intresse att påmaterielförsörjningsområdet samverka med länder vi iövrigt har ett nära säkerhetssamarbete med, inteminst de nordiska länderna. Regeringen förslår attriksdagen godkänner avtalet mellanDanmark, , och om stöd förindustrisamarbete inom materielförsörjningsområdet.Regeringen bedömer att är i behov av enväl fungerande, effektiv och samordnadunderrättelseverksamhet som mer än tidigare ärinriktad mot en vidgad säkerhetspolitisk hotbild.Utskottets övervägandenSårbarhet och säkerhetUtskottet behandlar här vad regeringen iförsvarsbeslutspropositionen (s. 47-59) anfört omsårbarhet och säkerhet. Utskottet behandlar ocksåmotionerna Fö2 (m) yrkandena 1 och 11, Fö6 (kd)yrkandena 8 och 9, Fö8 (mp) yrkande 2, Fö9 (m)yrkande 14 i denna del, Fö10 (fp) yrkandena 1 och6-7, Fö12 (v) yrkandena 2-3 och 11-12, Fö255 (kd)yrkande 1 samt Fö256 (kd) yrkandena 2-5 och 7.Samhällets beredskapUtskottets bedömning och förslag i korthetUtskottet förutsätter att regeringen i denaviserade propositionen redovisaren samlad plan för hur den nya reformeradestrukturen - organisatoriskt och finansiellt- för krishanteringen i samhället skallutformas.Motionerna Fö8 (mp) yrkande 2, Fö10 (fp)yrkande 1, Fö255 (kd) yrkande 1 samt Fö256(kd) yrkandena 4 och 5 avstyrks av utskottet.PropositionenNuvarande former för planering främjar inte enrationell avvägning av resurser mellan satsningarsom avser svåra påfrestningar på samhället i fredoch satsningar som mer specifikt avser kriget. Dettaleder till att samhället kan komma att ha enotillräcklig förmåga att hantera krissituationer somi svårighetsgrad ligger mellan normala påfrestningarpå samhället och väpnat angrepp. De åtgärder somvidtas för att möta svåra påfrestningar på samhälleti fred inom respektive samhällssektor avvägs i dagmot åtgärder inom sektorer som avser helt andrafrågor än säkerhet och beredskap. Däremot avvägs deinte mot åtgärder som vidtas inom det civilaförsvaret för att möta de krav som ställs vid höjdberedskap. Dessa åtgärder avvägs i stället motvarandra i planeringen för det civila försvaret. Detmåste därför skapas processer som möjliggörrationella resursavvägningar såväl inom som mellanolika funktioner.Först då kan man uppnå en rationell användning avde medel som olika samhällsaktörer totalt settdisponerar för säkerhets- och beredskapsarbetet.Detta innebär dock inte att samhället går ifrånplanläggning mot väpnat angrepp till krisplanering ifred utan att försvarsplanering får ettbredare perspektiv.Som ett grundelement i säkerhetspolitiken ingåratt kunna möta militära och andra hot samt förebyggaoch hantera situationer som utan att direkt hotaSveriges fred och självständighet ändå skulle kunnainnebära snabba och allvarliga försämringar avsamhällets normala funktioner. Det krävs därför enutvecklad struktur för samordning och gemensamhantering av tvärsektoriella hot. En fördjupadsamverkan mellan olika sektorer i vårt samhälleleder till ett säkrare och tryggare samhälle medstörre motståndskraft mot svåra påfrestningar.Samhällets resurser för hantering av olika kriserutnyttjas på ett rationellt sätt genom en konsekventtillämpad helhetssyn på samhällets hantering avolika hot och risker.Terroristattacken i USAvisar hur sårbart det moderna samhället är. Ettsårbart samhälle kräver mer långtgående åtgärder föratt klara krigets krav. Det omvända, dvs. ett robustsamhälle som kan hantera olika former av olyckor ochhot, kräver å andra sidan mindre omfattandeåtgärder.Samhället skall ha en beredskap inför olika slagav hot och sårbarheter. Den kan avse mindre olyckoroch störningar, men även svåra påfrestningar påsamhället i fred och ytterst en situation med väpnatangrepp.Planeringen för beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred är i sig intenågot nytt utan något som, bl.a. genom riksdagensbeslut om ambitionen när det gäller svårapåfrestningar, har utvecklats och förändrats övertiden. Genom de mål för förebyggande verksamhet ochför förmågan att hantera sådana situationer har engrund skapats för ett planerings- ochuppföljningssystem som mer systematiskt kan ökasamhällets robusthet för fredstida situationer. Denrobusthet som skapas utgör sedan grunden för denförmåga som samhället skall ha för att kunna motståett väpnat angrepp.Planeringen mot svåra påfrestningar genomförs inomramen för berörda departements och myndighetersnormala planering. Någon samordnande myndighet förberedskap mot fredstida påfrestningar är inteutsedd.