bet · GO01KU17 · 2001-05-15 00:00:00 — Enligt direktiven skall kommitténgöra en allmän översyn av sekretesslagen. Kommitténskall också göra en uppföljning av utvecklingen ifrågor om utrikessekretess mot bakgrund av bl.a.Sveriges inträde i EU och en utvärdering avtillämpningen av bestämmelsen om utrikessekretess.Utredningsarbetet skall vara avslutat senast den 30juni 2002.Under EU-ordförandeskap har förhandlingarom handlingsoffentlighet i EU:s institutioner förts.Den 25 april 2001 godkände kommissionen, Coreper ochdet närmast ansvariga parlamentsutskottet var försig en förhandlingstext. Vid omröstningen iEuropaparlamentet ställde sigparlamentet bakom texten med stor majoritet.Ministerrådet kommer enligt planerna att i maj 2001fatta beslut om den nya förordningen, vilken i såfall kommer att träda i kraft inom loppet av sexmånader. Fråga har uppkommit om kan godtaöverenskommelsen med hänsyn tilloffentlighetsprincipen. Regeringens uppfattning äratt den föreslagna texten inte begränsar den svenskaoffentlighetsprincipen.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottet är det av väsentlig betydelse attden svenska offentlighetsprincipen inte inskränks.Offentlighets- och sekretesskommittén har bl.a. iuppgift att göra en uppföljning av utvecklingen ifrågor om utrikessekretess mot bakgrund av bl.a.Sveriges inträde i EU och en utvärdering avtillämpningen av bestämmelsen om utrikessekretess.Enligt regeringen kommer den svenskaoffentlighetsprincipen inte att begränsas medanledning av resultatet av förhandlingarna omförordningen om handlingsoffentlighet i EU:sinstitutioner. Utskottet anser att motionerna K306och K341 får anses tillgodsedda. Motionernaavstyrks.Ambassadrapporter om mänskligarättigheterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionen om att rapporterom mänskliga rättigheter inte skall varahemligstämplade.MotionenI motion 2000/01:K307 av m.fl. (v)begärs att tillkännager för regeringen somsin mening att hemligstämplingen av vårt landsambassadrapporter om mänskliga rättigheter snarasthävs. rapporterar vårt lands ambassadörervärlden över till om läget närdet gäller mänskliga rättigheter i de länder där deär ackrediterade. Dessa rapporter sammanställs inågra tjocka häftade böcker. Dessa sammanställningarär hemligstämplade. Argumentet att ettoffentliggörande av de svenska ambassadrapporternaskulle innebära skada när det gäller Sverigesförhållande till andra stater, vilket inte sällananvänds i samband med hemligstämpling, kan knappastanses som godtagbart när det gäller rapportering avbrott mot mänskliga rättigheter. Snarare är det,enligt motionärerna, hemlighetsmakeriet ochbenägenheten att sopa brott mot mänskligarättigheter under mattan som skadar Sverigesanseende i internationella sammanhang.Hemligstämplingen av vårt lands ambassadrapporterom mänskliga rättigheter skall, enligt motionärerna,hävas så att den svenska allmänheten och andraintresserade ute i världen kan ta del av dem.Gällande bestämmelserSekretess gäller enligt 2 kap. 1 § sekretesslagen(1980:100) för uppgift som angår Sverigesförbindelser med annan stat eller i övrigt rör annanstat, mellanfolklig organisation, myndighet,medborgare eller juridisk person i annan stat ellerstatslös, om det kan antas att det stör Sverigesmellanfolkliga förbindelser eller på annat sättskadar landet om uppgiften röjs.Utskottets ställningstagandeSekretess gäller för uppgift som angår Sverigesförbindelser med annan stat eller i övrigt rör annanstat om det kan antas att det stör Sverigesmellanfolkliga förbindelser eller på annat sättskadar landet om uppgiften röjs. Utskottet utgårfrån att bestämmelsen tillämpas korrekt, vilketinnebär att inga offentliga handlingar hålls hemligautan stöd i bestämmelsen. Utskottet avstyrker därförmotion K307.SkatteregisterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionen om ändring avsekretesslagen.MotionenI motion 2000/01:K394 av () hemställsatt begär att regeringen lägger framförslag till ändring i sekretesslagen i enlighet medvad i motionen anförs om tillgång tillskatteregister för skattebrottsenheterna. Denbrottsutredande verksamheten inom skattemyndighetenbetraktas från sekretessynpunkt som en särskildverksamhetsgren för vilken s.k.förundersökningssekretess gäller. Det innebär attekobrottsutredarna inte har direktåtkomst tillnuvarande skatteregister, eftersom deras verksamhetinte omfattas av ändamålen i skatteregisterlagen.För att de skall få tillgång till dessa uppgiftermåste de begära utskrifter av terminalbilder, ochsedan sekretessprövning skett kan de fåpapperskopior av bilderna. En viss del avskatteregistrens information är visserligenoffentlig men kan ändå inte hämtas avskattebrottsenheterna eftersom registerlagensändamålsbegränsning sätter stopp för detta. För attfå tag på de offentliga uppgifterna måsteekobrottsutredarna köpa uppgifterna från ett privatbolag som i sin tur köper dem frånskattemyndigheten. Konsekvenserna av detta är,enligt motionären, att arbetet blir ineffektivt.Gällande bestämmelser, m.m.Sekretess gäller, enligt 9 kap. 1 § sekretesslagen(1980:100) i myndighets verksamhet som avserbestämmande av skatt eller som avser taxering elleri övrigt fastställande av underlag för bestämmandeav skatt, för uppgift om enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden. Motsvarande sekretessgäller i myndighets verksamhet som avser förande aveller uttag ur register som avses iskatteregisterlagen (1980:343) för uppgift som hartillförts sådant register och hos kommun ellerlandsting för uppgift som lämnats dit i ett ärendeom förhandsbesked i skatte- eller taxeringsfråga.Gäller sekretess enligt sekretesslagen för uppgiftsom förekommer hos viss myndighet, får uppgiftenenligt 1 kap. 3 § sekretesslagen inte röjas förannan myndighet i andra fall än de som anges isekretesslagen eller i lag eller förordning tillvilken sekretesslagen hänvisar. Vad som sägs ommyndighet samt i särskilda bestämmelser isekretesslagen om överföring av sekretess mellanmyndigheter gäller också i förhållandet mellan olikaverksamhetsgrenar inom samma myndighet, när de äratt betrakta som självständiga i förhållande tillvarandra.Enligt 14 kap. 2 § sekretesslagen hindrar intesekretess att uppgift lämnas till myndighet omuppgiften behövs där för t.ex. förundersökning ellerrättegång. Enligt 14 kap. 3 § får sekretessbelagduppgift lämnas till myndighet om det är uppenbartatt intresset av att uppgiften lämnas har företrädeframför det intresse som sekretessen skall skydda.Regeringen föreslog i proposition 2000/01:33 nyförfattningsreglering av behandling avpersonuppgifter inom bl.a. skatteförvaltningensverksamhet med beskattning och folkbokföring.Syftet med den nya regleringen är att förenkla,modernisera och effektivisera regelsystemet. Avpropositionen (s. 126) framgår bl.a.:Riksskatteverket har anfört att uppgifterna idatabasen även bör få användas iskattemyndigheternas brottsutredande verksamhet.Regeringen har i samband med införandet av lagenom behandling av personuppgifter iskattemyndigheternas brottsutredande verksamhetbehandlat frågan om skattebrottsenheternasåtkomst till skatteregistret (prop. 1998/99:34,s. 60 ff.). Regeringen ansåg att övervägande skältalade för att direkt åtkomst tillskatteregistret inte borde medges och anfördedärvid bl.a. att det är väsentligt att det interåder något tvivel om att den fiskala och denbrottsutredande verksamheten inomskattemyndigheten bedrivs åtskilda. Det kundedock enligt regeringen finnas skäl att återkommatill frågan när erfarenheter vunnits avskattebrottsenheternas verksamhet. Enligtregeringens mening har det inte framkommit någraskäl som motiverar att skattebrottsenheterna nufår tillgång till beskattningsdatabasen.Skattebrottsenheterna får tillgång till deuppgifter som behövs på annat sätt.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning att det ärväsentligt att det inte råder något tvivel om attden fiskala och den brottsutredande verksamhetenbedrivs åtskilda. Utskottet, som inte är berett attutvidga möjligheten till direktåtkomst tillskatteregistret, avstyrker motion K394.SekretesslagenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionerna om ändringar isekretesslagen (1980:100).MotionenI motion 2000/01:K397 av m.fl. (c)hemställs att beslutar att 7 kap. 16 §sekretesslagen (1980:100) upphävs (yrkande 15).Centerpartiet ser enligt motionärerna mycketallvarligt på de tendenser till att begränsayttrande- och offentlighetsprinciperna somförekommit, vanligen med hänvisning till EU-regler.Både riksdag och regering har vid upprepadetillfällen meddelat att offentlighetsprincipen skalltillämpas fullt ut, oaktat medlemskapet i EU.Samtidigt förekommer inskränkningar, t.ex. genompersonuppgiftslagen. I samband med attpersonuppgiftslagen antogs ändrades ävensekretesslagen så att "sekretess gäller förpersonuppgift, om det kan antas att ett utlämnandeskulle medföra att uppgiften behandlas i strid medpersonuppgiftslagen" (SekrL 7:16). harsvårt att se att denna paragraf kan tillämpas utanatt syftet med att efterfråga handlingen undersöks,liksom identiteten hos den som efterfrågarhandlingen. Intentionerna i paragrafen kan såledesantas stå i strid med den grundlagsfästaoffentlighetsprincipen. bör därmed beslutaatt sekretesslagens 7 kap. 16 § upphävs.I motion 2000/01:K341 av m.fl. (c)begärs att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om att göra detsvårare att ändra sekretessbestämmelser (yrkande 6).Det är enligt motionärerna ingen självklarhet attdet skall vara enkelt att begränsaoffentlighetsprincipen genom förändringar isekretesslagen. Sedan den nuvarande sekretesslagenantogs 1980 har den ändrats mer än 220 gånger. Dethar säkerligen varit angelägnaändringar och ändringar som påkallats av förändradnumrering i andra lagar, men de frekventaändringarna måste enligt motionärerna aktualiserafrågan om behovet av att diskutera huruvidaprocessen att utöka sekretesslagen bör göraströgare. I många fall är det självfallet påkallatmed sekretess, som t.ex. i fråga om personligintegritet. Det är inte sekretess i sig som är fel,utan det faktum att man med stor lätthet kan utökaundantagen från en grundlagsfäst rättighet. Ettsådant förfarande innebär också att debatten kringvilka undantag som bör finnas och hur de bör görasförsvåras, inte minst med tanke på hur oftalagstiftningen ändras. Mot denna bakgrund finns detenligt motionärerna skäl att låta en utredningöverväga om åtgärder bör vidtas för att göra detsvårare att ändra i sekretessbestämmelserna, t.ex.genom att kräva att undantag frånoffentlighetsprincipen bör beslutas på samma sättsom grundlag.Gällande bestämmelser, m.m.Till främjande av ett fritt meningsutbyte och enallsidig upplysning skall varje svensk medborgare,enligt 2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen (TF), harätt att ta del av allmänna handlingar.Rätten att ta del av allmänna handlingar får,enligt 2 kap. 2 § TF, begränsas endast om det ärpåkallat med hänsyn till1. rikets säkerhet eller dess förhållande tillannan stat eller mellanfolklig organisation,2.3. rikdets centrala finanspolitik,penningpolitik eller valutapolitik,4.5. myndighets verksamhet för inspektion,kontroll eller annan tillsyn,6.7. intresset av att förebygga eller beivrabrott,8.9. det allmännas ekonomiska intresse,10.11.skyddet för enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden,12.13.intresset av att bevara djur- eller växtart.14.Enligt 8 § personuppgiftslagen tillämpas intebestämmelserna i lagen i den utsträckning det skulleinskränka en myndighets skyldighet enligt 2 kap.tryckfrihetsförordningen att lämna utpersonuppgifter.Enligt 7 kap. 16 § sekretesslagen (1980:100)gäller sekretess för person-uppgift om det kan antasatt ett utlämnande skulle medföra att uppgiftenbehandlas i strid med personuppgiftslagen(1998:204). Bestämmelsen trädde i kraft samtidigtsom personuppgiftslagen, den 24 oktober 1998.Dessförinnan gällde sekretess för personuppgift ipersonregister som avses i datalagen (1973:289),bl.a. om det kunde antas att utlämnande skullemedföra att uppgiften användes för automatiskdatabehandling i strid med datalagen. Enligtregeringen innebar ändringen att sekretesslagensamordnades med bestämmelserna i personuppgiftslagen(prop. 1997/98:44 s. 147).Utskottet behandlade i betänkande 1999/2000:KU7 ettmotionsyrkande om att 7 kap. 16 § sekretesslagenskulle upphävas. Utskottet, som avstyrkte motionen,gjorde bedömningen att den ändring som gjordes i 7kap. 16 § sekretesslagen i samband med attpersonuppgiftslagen trädde i kraft inte innebar attdet gjordes någon inskränkning avoffentlighetsprincipen.I betänkande 2000/01:KU19 behandlar utskottet ettantal motioner från allmänna motionstiden somrör frågor om behandling av personuppgifter ochvissa frågor som berör till IT-området. Underrubriken av personuppgiftslagen och EG:sdataskyddsdirektiv anför utskottet bl.a. (s. 13 f.)I enlighet med vad utskottet anfört tidigareutgår utskottet alltjämt från att regeringen isitt arbete för en revidering avdataskyddsdirektivet kraftfullt agerar för attslå vakt om den svenska offentlighetsprincipen.Mot bakgrund av uppdraget till att göra en allmän översyn avsekretesslagen finns det vidare anledning attutgå från att kommittén kommer att behandlafrågan om hur avvägningen mellan insyns-respektive integritetsintressen skall göras ochkomma till uttryck i den svenska lagstiftningen,särskilt när det gäller bestämmelsen i 7 kap. 16§ sekretesslagen. Denna bestämmelse innebär i dagatt en myndighet inte skall lämna ut enpersonuppgift, om det kan antas att ettutlämnande skulle medföra att uppgiften behandlasi strid med personuppgiftslagen. Utgångspunktenför kommitténs översyn är att balansen bibehållsmellan intresset av offentlighet och insyn å enasidan och integritets- och andrasekretesskyddsintressen å andra sidan.Utskottets ställningstagandeOffentlighets- och sekretesskommittén skall enligtsina direktiv göra en allmän översyn avsekretesslagen. I denna ingår att undersöka i vilkenutsträckning lagen kan förbättras, t.ex. genom attonödiga bestämmelser upphävs och att lagen görs meröverskådlig, med bibehållen balans mellan intressetav offentlighet och insyn å ena sidan ochintegritets- och andra sekretesskydds-intressen åden andra. Kommitténs arbete skall vara avslutat den30 . Enligt utskottet bör resultatet avkommitténs arbete avvaktas. Motionerna K397 och K341avstyrks därför.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.Forskare (punkt 5)av (), Per () och PeterPedersen (v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med bifall till motion2000/02:K291yrkandena 2-6 samt med anledning avmotion 2000/01:K251 som sin mening för regeringenvad som anförs i reservationen.StällningstagandeNär MUST-programmet initierades uttalade regeringenatt det fanns ett starkt allmänt intresse att dessafrågor blir grundligt belysta genom oberoendeforskning. Regeringen uttalade vidare attsekretessbestämmelserna inte behöver hindraforskningsinsatserna på området. Vid en närmaregranskning av uppgifterna i fråga kunde det, enligtregeringen, visa sig att de inte längre omfattadesav sekretess. Vidare anförde regeringen att den närdet är påkallat av synnerliga skäl för särskilt fallkan förordna om undantag från sekretess.När professor , ordförande iprogramgruppen för MUST, konstaterar attverkligheten ligger väldigt långt från regeringensinledande försäkringar om öppnade arkiv är det lättatt hålla med.För att förbättra forskarnas arbetsvillkor ochinte ytterligare försena forskningsuppdraget anservi att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag med utgångspunkt i vad somanförs i motion K291, som underlättar för de berördaforskarna att slutföra sitt arbete.Särskilt yttrandeOffentlighetsprincipen och EU (punkt 6)() anför:EU:s institutioner måste präglas av större öppenhet.Genom ökad öppenhet och insyn kan fusk ochoegentligheter bekämpas och medborgarnas förtroendeför unionen stärkas. Insyn och ett gott agerandegentemot medborgarna måste vara en ledstjärna förEU:s institutioner. bör verka för att densvenska synen på allmänna handlingars offentlighetfår en motsvarighet också inom EU. Öppenhet bör vararegel, sekretess undantag, i stället för tvärtom.Sverige bör driva fram en sådan tillämpning av EU:snya offentlighetsprincip att den också blir praktiskverklighet överallt i EU:s beslutsfattande.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar somframförs under Utskottets övervägandenföreslår utskottet att fattarföljande beslut:1. Skadelidandes rätt att ta del avuppgifter ur nedlagda förundersökningar,m.m.Riksdagen antar regeringens förslag till1. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),2.3. lag om ändring i rättegångsbalken,4.5. lag om ändring i bötesverkställighetslagen(1979:189).6.2. Skydd för poliser i offentligaregisterRiksdagen avslår motion 2000/01:K316.3. Samarbete mellan myndigheterRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju929 yrkande6.4. ObduktionsprotokollRiksdagen avslår motion 2000/01:K216.5. ForskareRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K251 och2000/01:K291 yrkandena 2-6.Reservation (v, mp)6. Offentlighetsprincipen och EURiksdagen avslår motionerna 2000/01:K306yrkande 2 och 2000/01:K341 yrkande 8.7. Ambassadrapporter om mänskligarättigheterRiksdagen avslår motion 2000/01:K307.8. SkatteregisterRiksdagen avslår motion 2000/01:K394.9. SekretesslagenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K397 yrkande15 och 2000/01:K341 yrkande 6.Stockholm den 15 maj 2001På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), IngerRené (m), (), (), Per (), (), (), (), (), () ochMargareta Nachmanson (m). Förslag till lag om ändring isekretesslagen (1980:100)Härigenom föreskrivs att 9 kap. 17 § sekretesslagen(1980:100)[1] skall ha följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------9 kap.17 §[2]Sekretess gäller för uppgift om enskildspersonliga och ekonomiska förhållanden, om inteannat följer av 18 §1. i utredning enligt bestämmelserna omförundersökning i brottmål,2. i angelägenhet, som avser användning avtvångsmedel i sådant mål eller i annan verksamhetför att förebygga brott,3. i angelägenhet som avser registerkontroll ochsärskild personutredning enligt säkerhetsskyddslagen(1996:627),4. i åklagarmyndighets, polismyndighets,skattemyndighets, Statens kriminaltekniskalaboratoriums, eller Kustbevakningensverksamhet i övrigt för att förebygga, uppdaga,utreda eller beivra brott,5. i Statens biografbyrås verksamhet att biträdaJustitiekanslern, allmän åklagare ellerpolismyndighet i brottmål,6. i register som förs av Rikspolisstyrelsenenligt polisdatalagen (1998:622) eller som annarsbehandlas där med stöd av samma lag,7. i register som förs enligt lagen (1998:621) ommisstankeregister,8. i register som förs av enligtlagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vidskattemyndigheters medverkan i brottsutredningareller som annars behandlas där med stöd av sammalag,9. i särskilt ärenderegister över brottmål somförs av åklagarmyndighet, om uppgiften inte hänförsig till registrering som avses i 15 kap. 1 §,10. i register som förs av enligt lagen(2001:85) om behandling av personuppgifter iTullverkets brottsbekämpande verksamhet eller somannars behandlas där med stöd av samma lag,om det inte står klart att uppgiften kan röjasutan att den enskilde eller någon honom närståendelider skada eller men.Sekretess gäller i verksamhet, som avses i förstastycket, för anmälan eller utsaga från enskild, omdet kan antas att fara uppkommer för att någonutsätts för våld eller annat allvarligt men omuppgiften röjs.-----------------------------------------Utan hinder avsekretessen får enskadelidande, ellerden som denskadelidandeöverlåtit sin rätttill, ta del av enuppgift1. i en nedlagdförundersökningeller i enförundersökning somavslutats med ettbeslut om att åtalinte skall väckas,2. i en annanbrottsutredning somutförts enligtbestämmelserna i 23kap.rättegångsbalkenoch som avslutatspå annat sätt änmed beslut attväcka åtal, medstrafföreläggandeeller med föreläg-gande avordningsbot, eller3. i en avslutadutredning enligt 31§ lagen (1964:167)med särskildabestämmelser omunga lag-överträdare,om denskadelidande ellerden som denskadelidandeöverlåtit sin rätttill, behöveruppgiften för attkunna få ettanspråk på skades-tånd eller påbättre rätt tillviss egendomtillgodosett ochdet inte bedömsvara av synnerligvikt för den somuppgiften rör ellernågon närståendetill honom att deninte lämnas ut.-----------------------------------------Utan hinder av Utan hinder avsekretessen får sekretessen får enuppgift lämnas till uppgift ocksåenskild enligt vad lämnas utsom föreskrivs iden särskilda 1. till enskildlagstiftningen om enligt vad somunga lagöverträdare föreskrivs i denoch i särskilda lagstift-säkerhetsskyddslagen ningen om unga(1996:627) samt i lagöverträdare,förordning som harstöd i sistnämnda 2. till enskildlag. Utan hinder av enligt vad somsekretessen får föreskrivs iuppgift vidare säkerhetsskyddslagenlämnas ut enligt (1996:627) samt ivad som föreskrivs förordning som hari lagen (1998:621) stöd i den lagen,ommisstankeregister, 3. enligt vad sompolisdatalagen föreskrivs i lagen(1998:622), lagen (1998:621) om(1999:90) om misstankeregister,behandling av polisdatalagenpersonuppgifter vid (1998:622), lagenskattemyndigheters (1999:90) ommedverkan i behandling avbrottsutredningar person-uppgifteroch i lagen vid skatte-(2001:85) om myndighetersbehandling av medverkan i brotts-personuppgifter i utredningar och iTullverkets lagen (2001:85) ombrottsbekämpande behandling avverksamhet samt i personuppgifter iförordningar som Tullverketshar stöd i dessa brottsbekämpandelagar. verksamhet samt iförordningar somhar stöd i dessalagar,-----------------------------------------4. till enskildenligt vad somföreskrivs i 27kap. 8 §rättegångsbalken.Utan hinder avsekretessen fårpolisen på begäranav en enskild somlidit person- ellersakskada vid entrafikolycka lämnauppgift omidentiteten hos entrafikant som haftdel i olyckan.-----------------------------------------I fråga om uppgift i allmän handlinggäller sekretessen i högst sjuttio år.Denna lag träder i kraft den 1 juli2001. **FOOTNOTES**[1]: Lagen omtryckt 1992:1474. [2]: Senaste lydelse 2001:86.2. Förslag till lag om ändring irättegångsbalkenHärigenom föreskrivs att 27 kap. 8 §rättegångsbalken skall ha följandelydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------27 kap.8 §[3]1Om det inte inom den tid som avses i 7§ har väckts åtal eller kommit in någonbegäran till rätten om förlängning avtiden eller om det annars inte längrefinns skäl för beslag, skall beslagetomedelbart hävas.-----------------------------------------------------Beslag av föremål som Beslag av föremål somnågon framställt anspråk någon har framställtpå får dock hävas först anspråk på får dock efter det att först efteren underrättelse om att det att en underrättelsebeslaget kan komma att om att beslaget kan kommahävas har sänts till den att hävas har sänts tillsom framställt anspråket. den som framställtOm denne medger det, anspråket. Om denneskall dock beslaget hävas medger det, skall dockomedelbart. Den som beslaget hävasbeslaget har gjorts hos . Avbehöver inte underrättas. underrättelsen skall detframgå hos vem beslagethar gjorts. Den sombeslaget har gjorts hosbehöver inte underrättas.-----------------------------------------------------Ett beslag hävs av rätten eller, ombeslaget inte har meddelats ellerfastställts av rätten, avundersökningsledaren eller åklagaren.När målet avgörs, skall rätten prövaom ett beslag fortfarande skall bestå.Om målet avgörs genom dom, skall andrastycket inte tillämpas.