bet · GP01FÖU2 · 2001-11-22 00:00:00 — Idet sammanhanget borde övervägas de frivilligaförsvarsorganisationernas roll för dessa förbandspersonalförsörjning och utbildning.Riksdagen ansåg att innebörden av vissa av deaviserade nya förbandstyperna var oklar, varförregeringen därför borde återkomma med ettförtydligande över vilka nya förbandstyper som börorganiseras och vilka operativa behov de avser atttillgodose.PropositionenRiksdagen har godkänt regeringens förslag tillinriktning av Försvarsmaktens insatsorganisationfram (prop. 1999/2000:30, bet.1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168).Försvarsutskottet konstaterade emellertid attunderlaget för ställningstagande behövdepreciseras på ett antal punkter, varför regeringenborde återkomma med ytterligare redovisningar isamband med nästa försvarsbeslut. Med anledning avutskottets uttalanden redovisar regeringen ipropositionen, dels ett förtydligande av vilka nyaförbandstyper som avses bli organiserade och vilkaoperativa behov de skall tillgodose, dels ettfördjupat underlag beträffande de nationellaskyddsstyrkornas närmare uppgifter, utformning,ledning och beredskap.Regeringen anser att utformningen av krigsförbandenbör betraktas ur såväl ett anpassnings- som ettavvägningsperspektiv.Regeringen bedömer att den organisation somriksdagen beslutade med anledning av proposition1999/2000:30 Det nya försvaret (bet. 1999/2000:FöU2,rskr. 1999/2000:168) - och som regeringen därefterhar vidareutvecklat i regleringsbrev tillFörsvarsmakten - i stort sett svarar mot de krav påoperativ förmåga i olika avseenden som harbeslutat. Regeringen bedömer dock attmåluppfyllnaden i de olika förmågorna på kort ochmedellång sikt varierar något. Regeringenkonstaterar vidare att inom en given resursraminnebär en höjning av måluppfyllnaden för någonförmåga, att den måste sänkas för någon annan.I nuvarande säkerhetspolitiska situation harregeringen valt att säkerställa förmågan när dengäller sådana funktioner och förband som är anmäldatill internationella styrkeregister.Försvarsmakten har i budgetunderlaget för 2002anmält att det krävs en ökad ambition inomförbandsverksamheten för att förbättraförutsättningarna för de förband som är anmälda tillinternationella förbandsregister. Resurser för dennaambitionsökning bör enligt Försvarsmakten sökasgenom att sänka ambitionen när det gäller förmågantill tillväxt. Regeringen redovisar attFörsvarsmakten avser att återkomma till denna frågai budgetunderlaget för 2003.De nya förbandstypernaRegeringen pekar på att det, i deninsatsorganisation som har beslutat, ingårett antal nya förbandstyper. Förbanden kommer attutgöra betydelsefulla komponenter för förmågan attmöta framtida hot och risker och är därmed en viktigdel av ominriktningen och det framtidanätverksbaserade försvaret. De viktigare nyaförbanden är följande:- en signalspaningsbataljon,- ett IT-säkerhetsförband,- en divisionsunderrättelsebataljon,- tre säkerhetsbataljoner,- två jägarbataljoner,- en NBC-insatsstyrka,- en luftburen bataljon samt- åtta flygbasbataljoner.Flertalet av dessa förband kommer enligt regeringensredovisning att vara organiserade och operativa2004. Detta gäller dock inte för den luftburnabataljonen. Organiseringen av den påbörjas menförbandet kommer med hänsyn till anskaffningen avhelikoptrar att erhålla full operativ effekt förstefter 2011.Till en del kan dessa förbandstyper organiserasmed stöd av den tidigare krigsorganisationen. Detarbete som pågår inom Försvarsmakten med att idetalj utforma och utrusta de nya förbandstypernahar kommit olika långt för olika förband. För t.ex.flygbasbataljonerna är målsättningen med förbandetfastställd och organiserandet har börjat. För andraförband pågår målsättningsarbetet och förbandetsorganisation är under framtagning.Enligt regeringens mening är det en uppgift förFörsvarsmakten att utforma och organisera förbanden.I det följande redovisas översiktigt Försvarsmaktensplanering för de nya förbandstypernas organisationsamt vilka operativa behov de är tänkta atttillgodoseSignalspaningsbataljonFörbandet skall genom elektronisk spaning understödja främstsjö- och luftstridskrafter. Förbandet avses varautrustat med signalspanings-, bearbetnings-,informations- och kommunikationssystem.IT-säkerhetsförbandFörbandet är ett försvarsmaktsgemensamt förband avsett förskydd mot IT-angrepp mot Försvarsmaktens system.DivisionsunderrättelsebataljonFörbandet skall kunna genomföra underrättelseinhämtning ochbearbetning av underrättelser inom divisions ram ochbl.a. vara utrustat med UAV (obemannadeflygfarkoster), splitterskyddade fordon (hjul- ochbandgående), signalspaningsmateriel, materiel förinvisning samt bearbetnings- och informationssystem.SäkerhetsbataljonTre bataljoner skall organiseras. Förbandet är avsett att kunnaupptäcka, analysera och möta säkerhetshotandeverksamhet. Förbandet skall kunna verka autonomtrespektive i samverkan med övriga delar avtotalförsvaret och därvid vidta skyddsåtgärder motbegränsade insatser mot civila och militära mål.Delar organiseras för att kunna verka i olikamiljöer (t.ex. skärgårdsmiljö). Vidare avsesförbandet utrustas med splitterskyddade fordon,mörkerstridsmedel samt bearbetnings- ochinformationssystem.JägarbataljonTvå bataljoner avses bli organiserade. De är främst avsedda förstrid i ödemarksterräng. Förbanden skall ha höguthållighet och kunna verka på dettaktiska/operativa djupet. Bataljonen utgörs avjägarpatruller/-grupper. Vidare avses förbandet varautrustat med bandgående översnöfordon,mörkerstridsmedel, pansarvärnsvapen,underrättelsesystem samt bearbetnings- ochinformationssystem.NBC-insatsförbandFörbandet skall kunna upptäcka, analysera och möta NBC-hot ochbegränsade insatser samt ha förmåga att minskaverkningarna av insats. Förbandet skall i sin helhetvara organiserat och operativt 2004. En mindre del(expertgrupp) finns tillgänglig från 2001.Luftburen bataljonFörbandet är främst avsett för att kunna möta luftrörligainsatsstyrkor. Förbandet skall därvidlag bestå av enmarkstridsbataljon, som med stöd av transport- ochstridshelikoptrar bildar en luftburen stridsgruppmed hög tillgänglighet, operativ rörlighet ocheldkraft. Utöver helikoptrar avses förbandet bliutrustat med bärbara system för avgivande av främstprecisionseld, kvalificerade sensorer och system förinformationsöverföring. Vidare bör förbandetutrustas med lätta fordon som skall kunnatransporteras med helikopter. Försvarsmaktensinriktning är att efter 2010 utvecklastridshelikopterkompetens, vilket är en nödvändigkomponent i den luftburna förmågan. Regeringenredovisar att Försvarsmakten avser fortsättaplaneringen för anskaffningav ett kvalificerat stridshelikoptersystem.Myndigheten undersöker förutsättningarna att bedrivaäven det arbetet samnordiskt. En anskaffning kanenligt Försvarsmakten bli aktuell först efter 2011.Flygbasbataljon 04Åtta flygbasbataljoner är främst avsedda att betjäna JAS 39Gripen samt transport- och specialflygsystemen.Bataljonerna är dimensionerade för att betjäna enJAS 39 Gripen-division var, men kan även uppträdadelade, varvid en halv JAS-division kan betjänas perenhet.Utvecklingen inom artilleri- ochluftvärnsfunktionernaRegeringen redovisar att försvarsutskottet ibetänkande 1999/2000:FöU2, Det nya försvaret,anförde att det ansåg att avvägningen mellanmarkstridskrafternas olika funktioner syntes rimligförutom när det gällde dimensioneringen av antaletluftvärns- och artilleriförband och att dessa frågorborde ägnas särskild uppmärksamhet i arbetet införförsvarsbeslutet 2001.Med anledning av detta uttalande uppdrogregeringen åt Försvarsmakten attredovisa hur och när artilleri- ochluftvärnsfunktionernas förmåga (den senare som endel av den samlade luftförsvarsförmågan) skullekunna ökas samt vilka effekter detta skulle få förinsatsorganisationens förmåga i sin helhet.Försvarsmakten lämnade de begärda redovisningarna ibudgetunderlaget för 2002.Enligt Försvarsmaktens redovisning ärkrigsförbanden avvägda mot förmåga, ekonomi, önskadeffekt och hotbild. Artilleri- ochluftvärnsfunktionernas förmåga är i denna avvägninginitialt nedprioriterade för att skapaförutsättningar för en utveckling på längre sikt.ArtillerifunktionenInom artillerifunktionen är bristerna kopplade till kvantitetoch kvalitet när det gäller skydd, räckvidd ochprecisionsbekämpning.Enligt Försvarsmakten bedöms haubits 77 B eftergenomgången renovering och modifiering och efter attha försetts med modern ammunition ge en godtagbarförmåga fram mot 2020. Ekonomiskt utrymme förrenovering av delar av systemet finns avdelat . kan effektenav denna renovering tillgodogöras. Ett ekonomisktutrymme för direktanskaffning av ett nyttartillerisystem finns reserverat imaterielförsörjningsplanen med början 2007.Därutöver planeras utveckling och anskaffning avavancerad artilleriammunition . Dennaplanering innebär enligt Försvarsmakten att effektoch kompetens nedgår under perioden 2005-2010.Regeringen konstaterar att det finns en planeringinom Försvarsmakten för artillerifunktionensutveckling på och att det finns medelavdelade i materielförsörjningsplanen föranskaffning av en modern taktisk demonstrator efter2005.Regeringen anser dock att det finns skäl att göraen bredare analys av den framtida funktionen förindirekt eld. Regeringen avser därför att uppdra åtFörsvarsmakten att i budgetunderlaget för 2004redovisa en plan för funktionens fortsattautveckling. En sådan redovisning bör förutom modernaartillerisystem även omfatta andra system förindirekt eld och ta sin utgångspunkt i utvecklingenmot det framtida nätverksbaserade försvaret.LuftvärnsfunktionenInom luftförsvarsfunktionen bedömer Försvarsmakten att denstörsta bristen är avsaknad av system för attbekämpa små mål (bl.a. kryssningsrobotar) ochballistiska missiler.Försvarsmakten redovisar att robotsystem 70 justnu genomgår renovering och modifiering som bedöms gesystemet en livslängd . Därefter är enavveckling av systemet sannolik beroende påsystemets ålder och prestanda.Stridsfordon 90 i luftvärnsversion bedöms utanrenovering och modifiering ha en livslängd fram till2015.För robotsystem 90 planeras och för robotsystem 77har beställts renovering och modifiering ,vilket bedöms ge systemen en livslängd till mellan2015 och 2020.Försvarsmakten har påbörjat studier för att belysamöjligheterna till vidareutveckling av robotsystemet23 Bamse. finns inga medel avdelade imaterielförsörjningsplanen för anskaffning utöverredan beställd demonstrator för robotsystem 23avsedd för utbildning.Luftvärnsförbandens förmåga nedgår efter 2010.Något nytt system eller förband finns för närvarandeinte i Försvarsmaktens planering.Försvarsmakten anser att ett framtidaluftvärnssystem bör kunna bekämpa små mål (inklusivekryssningsrobotar), ha en räckvidd som överstiger 10kilometer, ha mörker- och allvädersförmåga samt habättre skyddsnivå än dagens system och förband. Enanskaffning bör enligt Försvarsmakten ske på ettsådant sätt att förmågan inte behöver nedgå efter2010. är robotsystem 23 det endasvenska system som efter genomförd utveckling enligtFörsvarsmakten kan uppnå kraven.Enligt regeringens uppfattning börluftvärnsfunktionen inte ses enbart som en funktioningående i arméstridskrafterna. Det är viktigt attluftvärnsfunktionen placeras in i sitt operativasammanhang och betraktas i ett samlatluftförsvarsperspektiv. I detta bör förutomluftvärnsfunktionen ingå även stridsflygförbandensoch korvettförbandens förmåga samtunderrättelsesystemens, spaningssystemens ochledningssystemens utveckling.Regeringen bedömer att luftvärnsförmågan mednuvarande planering på nedgår. Dettabehöver dock enligt regeringens uppfattning inteinnebära att den samlade luftförsvarsförmågan nedgåri motsvarande grad. Införande av den ca 2005 och på längre tillsammans med tillförselnav den flygburna spaningsradarn FSR 890 med flerasystem medför enligt regeringens mening en höjningav stridsflygförbandens förmåga som i viss månkompenserar för nedgången i förmåga inomluftvärnsfunktionen.Brister i förmågan att skydda basområden eller iförmågan att skydda arméstridskrafterna kan dockinte tillgodoses fullt ut av stridsflygförbandensökade förmåga. Regeringen anser att nuvaradeunderlag inte utgör en tillräcklig grund för enrimligt säker bedömning av vår luftförsvarsförmågapå längre sikt.Regeringen avser därför att ge Försvarsmakten iuppdrag att i budgetunderlaget lämnaförslag till den samlade luftförsvarsförmågansfortsatta utveckling.MotionernaModerata samlingspartiet anser i partimotion Fö9 attdet är uppenbart att , med deninsatsorganisation som beslutat, inteförmår att självt bestämma över sitt eget val avsäkerhet, än mindre utvecklaförmåga att möta ett väpnat angrepp. Försvarsmaktenredovisar i sin årsredovisning för att någonoperativ planering och analys ännu inte har gjortsom de hot som är möjliga, vare sig i ett fem- ellertioårsperspektiv. Det går således inte att vetavilken förmåga som bör finnas kvar inom enfemårsperiod eller vilken förmåga som börutvecklas för att kunna vara operativ om tio år.Trots detta avvecklas försvarets förmåga att kunnamöta ett väpnat angrepp.Att den nu beslutade organisationen inte kommeratt kunna försvara förutsades redan iFörsvarsmaktens underlag årsförsvarsbeslut. I ett av de redovisade alternativenvar överbefälhavarens slutsatser att en försvarsmaktmed den nu beslutade förbandsvolymen endast kaninriktas mot att vara en tröskel mot ett angreppsamt att lösa begränsade uppgifter under fred, krisoch neutralitet. utsätts härigenom för storarisker (yrkande 4).Förmågan till väpnad strid och vikten av att kunnauppträda integrerat med utnyttjande av allastridskrafter utgör grunden för utvecklingen avFörsvars- makten. Kompetensen till samordnad stridär därför avgörande för hur väl Försvarsmaktensuppgifter skall kunna lösas t.ex. vid enfredsframtvingande operation.Markstridskrafterna skulle t.ex. kunna organiseras i10 aktiva bataljonsstridsgrupper (kontinuerligt övadeinom brigads ram), en bataljon vardera vid nuvarandeutbildningsförband. Artilleri- ochluftvärnsfunktionerna borde stärkas minst i paritet medövrig förbandsvolym. För ledning av brigaderna bör i såfall 2 divisionsstaber kunna organiseras, varav den enaavser faktisk ledning av förband i främst norraSverige. En brigadledning med tillhörandebetjäningsförband är ett exempel på internationellambitionsnivå som är rimlig för . Denorganiseras med förmåga att kunna leda enmultinationell nordisk brigad.De stridskrafterna bör enligt motionärernautvecklas mot 2 ytflottiljer bestående av 4 till 6divisioner omfattande 16 upp till 20 ytfartyg.Större ytfartyg än de nuvarande bör därvid anskaffasför att förbättra uthållighet i internationellaoperationer. Nuvarande minröjningsförband börbibehållas och utvecklas. Artillerisystem 12/80 kanbehållas och överföras t.ex. till . Antaletsjögående utbildningsplatser för officerare ochvärnpliktiga måste öka för att ge en bredaregenerell maritim kompetens. Bemannings- ochdriftsansvar för isbrytar- och sjömätningsförbandenbör därför återföras till Försvarsmakten och ingå iförsvarets krigsorganisation. En flottiljledning somorganiseras med förmåga att kunna leda eninternationell sjöstyrka är ett lämpligt svensktbidrag till internationell fred och säkerhet medbetoning på närområdet.Flygstridskrafterna skall, enligt motionärerna, såeffektivt som möjligt utnyttja anskaffadestridsflygplan JAS 39 så att förutsättningarskapas för en kontinuerlig modifiering av deflygplan som successivt tillförs försvaret liksomstörre utrymme för beväpning och anskaffning avannan utrustning. Vid varje flygflottilj bör finnasen "aktiv" flygdivision. Den "aktiva" divisionen börkompletteras med en division med lägre beredskap.Transport-, special- och skolflygförband börintegreras i verksamheten vid respektiveflygflottilj.Territoriellt bundna förband (bl.a. nationellaskyddsstyrkor) skall finnas tillgängliga över helalandet. Tillsammans med de operativa insatsförbandenbör de nationella skyddsstyrkorna kunna delta vidförsvar mot väpnat angrepp, kunna hävda territoriellintegritet och kunna lämna stöd till det civilasamhället vid svåra påfrestningar. De bör vid väpnatangrepp mot kunna skydda viktiginfrastruktur och stödja de operativainsatsförbanden. Frivilligrörelsen skall utgöra enrekryteringsgrund och bas för de nationellaskyddsstyrkorna. Därmed säkerställs den folkligaförankringen som detta ger enmer effektiv och flexibel organisation (yrkande 9 idenna del).I kommittémotion Fö6 (kd) av m.fl. framhålls attluftförsvarsförmågan med nuvarande planering kommeratt nedgå. Fram finns inga medelavdelade för anskaffning utöver redan beställddemonstrator för robotsystem 23 Bamse. Det finnsbrister i förmågan att skydda basområden ocharméstridskrafterna kan inte tillgodoses fullt ut avflygstridskrafternas ökade förmåga. Försvarsmaktenskall enligt motionärerna alltid ha operativ förmågaatt upptäcka och möta begränsade angrepp som iförsta hand sker med fjärrstridsmedel. Regeringenbör därför återkomma till med enredovisning av hur den samlade luftförsvarsförmåganutvecklas (yrkande 13).I kommittémotion Fö255 (kd) av m.fl.framhålls att även under nuvarandesäkerhetspolitiska läge måste det militäraförsvarets verksamhet och utveckling präglas av attuppgiften att försvara landet mot väpnade angrepp ärdet yttersta motivet för det militära försvaretsexistens.Vår säkerhet ställer krav på att det alltid skallvara möjligt att genomföra ett väpnat försvar.Försvarsmakten skall ha en sådan styrka,sammansättning, beredskap och gruppering att den kanverka förtroendeskapande och krigsavhållande vidsäkerhetspolitiska kriser, särskilt i vårtnärområde. Det fordras därför en, med hänsyn tilleventuella hot, följsam och flexibel försvarsstyrkabaserad på en kontinuerlig och effektivunderrättelsetjänst (yrkande 6).Nästan all verksamhet som är kopplad till de fyrahuvuduppgifterna måste ses i ett beredskaps- ochtidssammanhang. Totalförsvarets beredskap skall varaflexibel. En del av uppgifterna måste kunna lösasomedelbart, som t.ex. försvar av territoriellintegritet och hävdandet av den nationellasuveräniteten, samt insatser vid katastrofer ochandra svåra påfrestningar. Andra uppgifter måstelösas inom dagar och veckor. För en tredjeberedskapskategori, någon eller några månader,omfattas övriga fredsfrämjande operationer utanförEuropa. Slutligen berör den långsiktiga beredskapen(ett till ) förebyggande katastrofberedskapoch invasionsförsvar. Beredskapssystemet måsteutvecklas i syfte att öka förmågan att möta krav påflexibilitet inför olika typer av hot (yrkande 11).Motionärerna pekar på att regeringen redovisar ibudgetpropositionen (prop. 2001/02:1) att övningarmed kompanis och bataljons storlek har blivitbegränsade samt att officerarnas förmåga att ledaförband och få systemförståelse har minskat.Markstridsförbandens förmåga till väpnad strid skallvara hög. Den beslutade organisationen bygger på attgrundorganisationen utbildar en brigad.Efter fyra år finns fyra brigader med sådankompetens att de har förmåga till omedelbarainsatser. Med detta system kan det ständigt finnasfyra brigader. Motionärerna anser att det därför börklarläggas när detta brigadutbildningssystem ärgenomfört (yrkande 12).När ytterligare en omgång har utbildats dvs. detfemte året, kan den först utbildade brigadenspersonal överföras till de nationellaskyddsstyrkorna eller utgöra tillväxtresurs förbrigadförbanden. har vid fleratillfällen bl.a. pekat på vikten av att kartläggabehovet av bevakning och skydd av samhällets vitalainfrastruktur. I samband med att regeringenåterkommer till med en redovisning om dennärmare utformningen av de nationellaskyddsstyrkorna bör det klargöras hur personalen urden först utbildade brigaden kan överföras till denationella skyddsstyrkorna (yrkande 13).I kommittémotion Fö10 (fp) av ochEva Flyborg anförs beträffande regeringensredovisning av förverkligandet av den organisationsom beslutat att flertalet av de nyaförbandstyperna kommer att vara organiserade ochoperativa 2004. Det är bra anser motionärerna. Endaundantaget är den luftburna bataljonen, somregeringen nu inte räknar med skall vara fulltoperativ förrän efter 2011. Det är däremotoacceptabelt. Förutom att det visar på hurbefintliga system inom försvarsmakten slår vakt omsina revir när begränsade resurser skall fördelas pånya uppgifter, är det också ett tydligt uttryck föratt den socialdemokratiska försvarspolitikenprioriterar volym i värnpliktsutbildning framförnödvändig materiell/teknisk förnyelse. börge regeringen till känna att förslaget om enluftburen bataljon måste ges högre prioritet(yrkande 14).När det gäller totalförsvarspliktensdimensionering anser motionärerna att det måstekunna motiveras av ett i varje enskilt fall tydligtbehov av att kunna bemanna en funktion itotalförsvarets krigsorganisation. I propositionenåterspeglas fortfarande synen att det skulle varapositivt att fler inkallas till värnpliktsutbildningoavsett behov. Av budgetskäl minskas antalet sominkallas under den kommande försvarsbeslutsperioden,men därefter önskar regeringen öka antalet igen.Bakom detta ligger den alltjämt befängda och diffusa"folkförankringstanken" att det militära försvaretskulle vara bättre "folkligt förankrat" för att flergör värnplikt. Eftersom varken regeringen ellerförsvarsmakten på allvar prövat frågan om hur mångavärnpliktiga som behöver utbildas för att fyllakrigsorganisationen, är det svårt att ange ett exaktantal. Det torde i alla händelser ligga en bra bitunder det antal som kallas in (yrkande 18).Utskottets ställningstagandeRiksdagen har beslutat om inriktning avFörsvarsmaktens krigsförband fram t.o.m. (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr.1999/2000:168). ansåg att grunden för detmilitära försvarets utveckling även framgent skallvara förmågan till väpnad strid. Behovet attförsvara vid ett väpnat angrepp ställer destörsta anspråken på våra totalförsvarsförberedelseroch därmed även på det militära försvaret.Utgångspunkten för utvecklingen av krigsförbandensorganisation, utrustning och beredskap är de olikaoperativa förmågor som beslutat. Vidareskall i krigsorganisationen på olika sätt byggas inen förmåga att successivt förändra förbandens antal,sammansättning och beredskap m.m. mot bakgrund avbl.a. förändringarna i det säkerhetspolitiska läget.Regeringen bedömer att den organisation somriksdagen beslutade - och som regeringen därefterhar vidareutvecklat - i stort sett svarar mot dekrav på operativ förmåga i olika avseenden somriksdagen har beslutat. Regeringen bedömer dock attmåluppfyllnaden i de olika förmågorna på kort ochmedellång sikt varierar något. Regeringenkonstaterar vidare att inom en given resursrammedför en höjning av måluppfyllnaden för någonförmåga, att den måste sänkas för någon annan.Moderata samlingspartiet lämnar i partimotion Fö9förslag till ny inriktning av bla. krigsförbandensantal och sammansättning. Markstridsförbanden börorganiseras i 10 aktiva bataljonsstridsgrupper.Artilleri- och luftvärnsförbanden bör stärkas. Tvådivisonsstaber samt en brigadledning för en nordiskbrigad bör organiseras. omfatta 16 upp till 20 ytstridsfartyg ochrörligt sjöfrontsartilleri organiseras på Gotland.Inom flygstridskrafterna bör vid varje flygflottiljfinnas en aktiv stridsflygdivision. Denna aktivastridsflygdivision bör kompletteras med enstridsflygdivision med lägre beredskap.Utskottet konstaterar att den av motionärernaföreslagna förbandsutvecklingen ger uttryck för enhögre ambition än vad beslutat.Utskottet anser i likhet med regeringen attriksdagens beslut om utvecklingen avFörsvarsmaktens krigsförband fram t.o.m. börligga fast. Det är angeläget att beslutom bl.a. krigsförbandsutvecklingen präglas avlångsiktighet och stabilitet.Försvarsmakten har i en föredragning förförsvarsutskottet redovisat hur arbetet fortskridermed att förverkliga den organisation som riksdagenbeslutat. Utskottet konstaterar att flertaletförband bör kunna vara organiserade år 2004.Utskottet delar emellertid regeringens bedömning attförbandens förmåga att uppfylla de operativa kravenår 2004 däremot kommer att variera.