bet · GP01UBU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Institutetsvärde som resurs för forskning kring defunktionshindrades situation inom vuxenutbildningenpåpekas av i motion 2001/02:Ub549(yrk. I motion 2001/02:Ub271 (kd) lyftermotionären fram samma institut som en resurs förkompetensutveckling av personal inom olika kommunalaverksamheter (yrk. Institutet bör därför fåekonomiska resurser som motsvarar dess betydelse fören långsiktig verksamhet (yrk. 2).I motion 2001/02:Ub399 (s) skriver motionärerna attMitthögskolan bör utvecklas till ettfullvärdigt universitet. De beskriver önskemålen närdet gäller forskning och utbildning där, bl.a. atthögskolan skall få ge fullständigcivilingenjörsutbildning. Återupptagande avsjöbefälsutbildningen vid i i motion 2001/02:Ub401 (s). Motionärernaanser det oroande att så få studenter från Norrlandsöker sig till sjöbefälsutbildningen, som i dagendast anordnas i och ().Vikten av en satsning på säkerhet inom informations-och kommunikationsteknologin (IKT) framhålls imotion 2001/02:Ub351 (v) (yrk. Motionärernaanser att vidBlekinge tekniska högskola lämpligen bör gesuppdraget att vara motorn i ett sådant arbete (yrk.2).I det fortsatta arbetet med miljöproblemen iÖstersjön bör regeringen tydliggöraKalmarsundslaboratoriet vid somen resurs, anser motionären i motion 2001/02:Ub350(s). Samma motionär skriver i motion 2001/02:Kr304(s) att ett resurs- och utvecklingscentrum ikulturmiljöpedagogik bör etableras vid iKalmar.Tre motioner - 2001/02:Ub344 (m) yrkande 1,2001/02:Ub361 (s) och 2001/02:Kr420 (v) yrkande 3 -tar upp planerna som finns vid högskolaatt etablera ett centrum för finska språket ochfinsk kultur. Enligt den förstnämnda motionen kommerfinansieringen att ske inom befintligareguljära anslag, men initialt krävs ett särskiltstöd om för att satsningen skalllyckas. I samma motion begärs ett tillkännagivandeav om att hosregeringen har begärt att bli tilldelad humanistisk-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde, en ansökansom stöds av de berörda kommunerna, länsstyrelsernaoch landstingen (yrk. I motion 2001/02:Ub452 (s)förordas ytterligare resurser till Mälardalenshögskola för den särskilda lärarutbildningen ().Enligt motionerna 2001/02:Ub201 (m) och2001/02:Ub203 (c) bör staten satsa på HögskolanDalarna med sikte på att den utvecklas tilluniversitet, enligt den sistnämnda motionen till år2005.Vid bör enligt motion2001/02:Ub308 (kd) etableras utbildning avlantmätare. I motion 2001/02:Ub544 (s) beskrivermotionärerna den långa erfarenhet avdistansutbildning och flexibelt lärande som finns iGävleborgs län och särskilt i Hälsingland.Sju motioner tar upp behovet av högskoleutbildning iStockholmsregionen. Enligt motion 2001/02:N313 (m)är den högre utbildningen i förhållande tillbefolkningsmängden kraftigt underdimensionerad istorstadsregionerna (yrk. Utbyggnaden av högreutbildning i har enligt motion 2001/02:N319 (m) släpat efter landet i övrigt (yrk. Medde senaste årens satsningar kan en förbättring ses,heter det i motion 2001/02:Ub553 (s), menmotionärerna anser att det krävs ytterligareinsatser om regionen skall nå upp till samma andelav en årskull som den som gäller i andra delar avlandet (yrk. Andelen högskoleplatser reserveradeför bör enligt motion2001/02:Ub430 (kd) öka (yrk. Därvid börregionens södra delar prioriteras (yrk. 3) och manbör se över möjligheterna att skapa ett campus förhögskolestudenter i (yrk. Imotion 2001/02:Ub237 (m) påtalas behovet av flerhögskoleplatser på (yrk. I motion2001/02:Bo322 (fp) sägs att börfå ytterligare (yrk. 2)och att denna högskola bör utvecklas tilluniversitet (yrk. Universitetsstatus begärs också i motionerna2001/02:Ub237 (m) yrkande 2 och 2001/02:Ub553 (s)yrkande 2. Med hänvisning till erfarenheterna frånetablerandet av föreslås imotion 2001/02:Ub307 (s) att regeringen skallpåbörja en strategisk planering för en ny högskola iStockholm, lämpligen på eller iSkärholmen.Högskoleutbildningen som bedrivs inom CampusHelsingborg inom ramen för harenligt motionerna 2001/02:Ub317 (s) och 2001/02:Ub379 (s) stort värde för att bryta den socialasnedrekryteringen till högre utbildning och bördärför stödjas. Enligt motionärerna bör CampusHelsingborg tillföras särskilda medel. Imotion 2001/02:Ub257 (m) framhåller motionärerna attHelsingborg och nordvästra lämpar sig försatsning på tvärvetenskaplig universitetsutbildningi service och information.Åtta motioner tar upp behovet av att bygga ututbildning och forskning i . Enligtmotion 2001/02:Ub427 (m) behöver ochGöteborg ett tillskott på mellan 6 000 och 10 000utbildningsplatser av tre till femår. I motion 2001/02:Ub440 (s) sägs att det behövsytterligare 15 000 nya högskoleplatser under enfemårsperiod (yrk. Läkarutbildningen vidGöteborgs universitet bör få ytterligare platser(yrk. 2), liksom vårdutbildningarna i (yrk. En nätverksbaserad forskarskola ivårdvetenskap bör etableras (yrk. 4),forskarutbildningen byggas ut vid samtliga högskoloroch universitet i regionen (yrk. 5), en professurmed inriktning mot yrkespedagogik inrättas (yrk. 6)och en fortsatt satsning göras på form och design iVästsverige (yrk. I motion 2001/02:Ub507 (kd, m,fp, v) begärs att regeringen i nästa budget skalluppmärksamma problemen för den vårdvetenskapligafakulteten vid . Motion2001/02: Ub536 (kd) tar upp behovet av att lösafinansieringen av fasta forskartjänster vidKristinebergs (KMF), somtillhör . Den ekotoxikologiskaforskargruppen vid KMF har fram till avlönatsav , som emellertid intelängre har medel för detta. Ökning av de fastaforskningsresurserna vid efter2002 förordas i motionerna 2001/02:Ub482 (c, m) och2001/02:Ub469 (kd) yrkande 1. I den sistnämndamotionen påpekas också att ansökan från Högskolan iSkövde om att få vetenskapsområde måste prövas (yrk.2). Fortsatt satsning på forskning vid iTrollhättan/, bl.a. om arbetsintegreratlärande, förordas i motionerna 2001/02:Ub239 (s) och2001/02:Ub339 (m).Ökade forskningsresurser till i motion 2001/02:Ub509 (s).I motionerna 2001/02:Ub365 (s) och 2001/02:Ub478 (c,m, v, kd, fp) föreslås att det resurscentrum föridrott och hälsa, som regeringen aviserat skallinrättas (prop. s. 65), lokaliseras till detgemensamma institut som ochIdrottshögskolan i har kommit överens omatt bilda och som skall vara baserat på entvåcampuslösning.Idrottsforskningen har enligt motion 2001/02:Kr428(kd) inte givits de nödvändiga resurserna. I förstahand bör denna forskning vara ett ansvar förutbildnings- och forskarsamhället, medan det merbehovsanpassade utvecklingsarbetet är en fråga föridrottens egna organisationer (yrk. Huvudmanför enligt motion2001/02:Ub475 (s) bli universitet.Ett vetenskapsområde för social ekonomi bör enligtmotion 2001/02:N314 (c) inrättas och forskningeninom området utvecklas (yrk. I motion2001/02:Ub504 (s) skriver motionärerna att det börövervägas om för social ekonomivid kan ges en tydligare och starkareroll inom forskningsområdet social ekonomi.En åtgärd för att råda bot på bristen på utbildadereumatologer är enligt motion 2001/02:So236 (mp) attinrätta fler professurer i reumatologi viduniversitetssjukhusen (yrk. 2).Utskottets övervägandenUtskottet föreslår att avslår samtliga härredovisade motionsyrkanden.Alla universitet och högskolor som har staten somhuvudman skall ses som resurser både för hela landetoch för respektive lärosätes närmaste geografiskaomgivning. Huruvida en viss region är underförsörjdmed högskoleplatser jämfört med andra regioner kaninte bestämmas på ett entydigt sätt, eftersomregioner kan avgränsas på olika sätt. Utskottetanser liksom tidigare att fördelningen av platsermåste bestämmas genom en avvägning mellan flerafaktorer, av vilka studenternas efterfrågan är en,näringslivets behov i olika delar av landet en annanoch olika lärosätens möjligheter att anordnautbildning ytterligare en. Enligt utskottets meningär det angeläget att alla ges likvärdiga möjlighetertill högre utbildning i hela landet. Hur den socialasnedrekryteringen till högre utbildning skall kunnaminskas diskuteras närmare i utskottets betänkande2001/02:UbU4.Enligt högskolelagen (1992:1434, 1 kap. 11 §) ärdet som beslutar vid vilka statligalärosäten olika examina får avläggas. Varjeuniversitet och högskola beslutar själv om sittutbildningsutbud. I sammanhanget noterar utskottetatt sjöbefälsutbildning kräver mycket dyrbarainvesteringar.Riksdagen behandlade även förra åretmotionsyrkanden liknande de nu framförda om (bet. 2000/01:UbU8).Yrkandena avslogs då. Den utredning inom Lundsuniversitet som då pågick har avslutats ochuniversitetet har i sin budget avsatt medel för denfortsatta verksamheten. Utskottet påminner om vadkulturutskottet skrev i sitt yttrande omatt en eventuell överföring av museet tillKulturdepartementets område skulle behöva medföraöverföring av medel från Lunds universitets anslagtill utgiftsområde 17. Enligt utskottets meningfinns det inte anledning för att begäraatt regeringen låter utreda frågan eller att göranågra uttalanden om var fornfynd från skallförvaras.När det gäller resurser för dövtolkning vid Örebrouniversitet påminner utskottet dels om attregeringen har avsatt som enengångssatsning för att skallkunna utreda möjligheterna att skapa enteckenspråkig miljö, dels om att det ingår iplaneringsförutsättningarna för attStockholms universitet då skall tillförasytterligare på den anslagspost somavser stöd till studenter med funktionshinder ochsom fördelas mellan lärosäten i hela landet som harsärskilt stora sådana kostnader.Huruvida ytterligare högskolor skall få ställningsom universitet eller tilldelas vetenskapsområde ärdet enligt högskolelagen regeringens sak att avgöra.Det sker normalt efter en vetenskaplig prövninggenom Högskoleverket.Regeringen anger i budgetpropositionen som enplaneringsförutsättning för attbl.a. , , Blekingetekniska högskola, bör få fortsatt förstärkning avmedlen för forskning och forskarutbildning. Allalärosäten har befogenhet att inom ramen för deanslag som statsmakterna tilldelar dem inrätta ochdriva institut och centrum av olika slag. Utskottetutgår från att lärosätena använder denna frihet tillatt profilera sig på de sätt som varje lärosätefinner lämpligt.Att avgöra i vilka ämnen det bör anställasprofessorer är inte längre statsmakternas uppgiftutan respektive lärosätes. Utskottet är inte berettatt föreslå att ytterligare vetenskapsområden skallinrättas och läggas till grund för fördelningen avresurser till forskning och forskarutbildning vidlärosätena.Utskottet anser inte att bör föregriparegeringens bedömning av var det aviseraderesurscentrumet för idrott och hälsa skallförläggas. har inte heller anledning attmotsätta sig regeringens förslag att medlen till detforskningsfinansierande organet Centrum föridrottsforskning skall anvisas under anslaget tillIdrottshögskolan i i stället för somhittills under anslaget till institutet.CancerfondenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att inte uttalarsig för att Cancerfonden skall undantas frånde generella reglerna om fullkostnadstäckning för externfinansieradforskning vid universitet och högskolor.Jämför reservation 1 (m).Gällande bestämmelserI regleringsbrev för har regeringenföreskrivit att när universitet och högskolor fårinkomster i form av avgifter och bidrag i den egnaverksamheten skall samtliga kostnader som ärförenade med den på detta sätt finansieradeverksamheten täckas med dessa medel (s.k. fullkostnadstäckning). Som en lägsta nivå för påslag förindirekta kostnader skall lärosätena ta ut av forskningsprojektens direkta kostnaderexklusive lokalkostnader.MotionCancerfonden, som är en ideell organisation medbrett folkligt stöd, är huvudfinansiär avcancerforskningen i , framhålls i motion2001/02:Ub356 (m). I syfte att underlätta svenskcancerforsknings framgångsrika arbete bör man låtaCancerfonden utgöra ett fortsatt undantag från höjdalokalkostnader och låta den indirekta kostnadenförbli , skriver motionären.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet.När ett motsvarande yrkande avslogs av riksdagenvid förra betonade utskottet att enkorrekt tillämpning av principen om fullkostnadstäckning är nödvändig för att inteuniversitetens och högskolornas egna resurser skallurholkas (bet. 2000/01:UbU6, rskr. Utskottetstår fast vid denna uppfattning.Nytt avtal om ersättning för klinisk utbildningoch forskningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att inte görnågot uttalande om det nya avtal som nuförbereds.Gällande bestämmelserEftersom den kliniska delen av läkar- ochtandläkarutbildningarna och den kliniska forskningenendast kan bedrivas där sjukvård eller tandvårdbedrivs, har staten slutit avtal med sjukvårds- ochtandvårdshuvudmännen om att statlig utbildning ochforskning får tillgång till respektivelandstings/kommuns sjukvårds- ochtandvårdsorganisation. Vårdhuvudmännen fårersättning för detta av staten enligt bestämmelser iavtalen. Medel till ersättningarna anvisas underanslaget Ersättningar för klinisk utbildning ochforskning (i den nu aktuella budgetpropositionenanslag 25:75). De nu gällande avtalen godkändes avriksdagen (medicinsk utbildning ochforskning) och av regeringen (odontologiskutbildning och forskning). Båda avtalen har enuppsägningstid på fem år.Staten har sagt upp avtalen, som upphör att gällavid utgången av . Anledningen tilluppsägningen är att avtalen enligt regeringensmening i väsentliga delar är obsoleta, eftersom mål-och resultatstyrning samt ett nyttresurstilldelningssystem har införts för denstatliga högskolan.MotionerI motionerna 2001/02:Ub398 (c), 2001/02:Ub466 (fp)och 2001/02:Ub517 (s) anger motionärerna att denuvarande avtalen medför orättvisa, till nackdel förframför allt . De vill att det nyasystem som skall avlösa de nuvarande avtalen skallskapa större rättvisa mellan lärosätena än hittillsoch bättre tillgodose lärosätenas behov av att kunnastyra medlen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena omtillkännagivande.Motsvarande yrkanden har väckts under varjeriksmöte . Liksom tidigare utgårutskottet från att regeringen eftersträvar enlösning som just skapar den större rättvisa mellanlärosätena som motionärerna vill se och attlärosätenas behov av att kunna styra medlen blirbättre tillgodosett än hittills.LärarutbildningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår ettstort antal yrkanden om lärarutbildning.Flera av yrkandena motsvarar sådana somriksdagen tog ställning till vid riksmötet2000/01 eller gäller frågor som det ärlärosätenas sak att besluta om. börinte begära en utredning omdramapedagogutbildningen.Jämför reservationerna 7 (m, kd, c, fp), 8 (kd, fp),1 (m), 4 (kd) och 3 (fp).Yrkanden om lärarutbildning läggs fram i ett stort antalmotioner. I det följande tar utskottet först uppyrkanden som gäller lärarutbildningens struktur.Moderata samlingspartiet skriver i motion2001/02:Ub233 att såväl lärarrekryteringen somtrivseln bland lärarna är ett stort problem, och attden nya lärarutbildning som startar intekommer att ändra på det. Motionärerna förespråkar engedigen, kvalificerad och profilerad lärarutbildningdär större vikt läggs vid ämneskunskaper ochledarskapsutbildning, som ger förmåga både att ledaoch att samverka med andra (yrk. I motion2001/02:Ub253 skriver att lärarna nästefter föräldrarna spelar den viktigaste rollen närdet gäller att barn skaffar sig de kunskaper somkrävs för att de skall utvecklas till fria ochansvarsfulla individer (yrk. Vägarna tillläraryrket måste bli flera än ochflexibiliteten måste öka (yrk. Aktuellalärarutbildningar bör enligt motion2001/02:Ub265 kompletteras med relevantledarskapsutbildning (yrk. 6).Folkpartiet anser att lärarutbildningen måsteförbättras för att bli attraktiv för studenterna. Ipartiets motion 2001/02:Ub220 motsätter sigmotionärerna en utveckling mot "enhetslärare" somenligt deras mening minskar kraven på ämneskunskaper(yrk. 5 och 7). De föreslår att utbildningen förlärare som skall undervisa yngre elever skallförlängas till 160 poäng med betoning på läs- ochskrivinlärning (yrk. Mer praktik får inte ske påbekostnad av ämneskunskaper, heter det i motionen(yrk. 10).Behovet av waldorflärarutbildningar tas upp imotion 2001/02:Ub251 (m). Detta bör tillgodosesgenom att ges ett särskiltuppdrag beträffande utbildning och forskning iwaldorfpedagogik.Moderata samlingspartiet anser det viktigt attstimulera alternativ genom att friståendelärarutbildningar ställs under statlig tillsyn ochtilldelas statsbidrag. En lärarhögskola bör vidareomvandlas till fristående högskola (mot.2001/02:Ub546 yrk. 13 och 2001/02:Ub233 yrk. 26 och27).U t s k o t t e t föreslår att avslårsamtliga här redovisade motionsyrkanden.Riksdagen tog ställning tillregeringens förslag till förnyad lärarutbildning(prop. 1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3, rskr. 5).Därvid behandlades motionsyrkanden som motsvarar denu refererade yrkandena. Utskottet anser inte attriksdagen har anledning att ändra sittställningstagande utan hänvisar till vad som dåanfördes i utskottsbetänkandet.Folkpartiet föreslår i motion 2001/02:Ub220 etttillkännagivande om att undvika lärarbrist (yrk. 4).Motionärerna pekar på att regeringen med den nyalärarutbildningen har försvårat för den som förstläst en ämnesutbildning och sedan vill utbilda sigtill gymnasielärare, eftersom utbildningstidenförlängs med en termin jämfört med . Dettakan för många vara avskräckande. Enligt motion2001/02:Ub387 (kd) måste det bli attraktivt attstanna kvar som lärare i skolan, och man måste görasatsningar för att locka tillbaka de lärare somlämnat skolan (yrk. Motionären föreslår engrundläggande undersökning om argumenten föravhoppen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande. Preliminära siffrorpå antalet registrerade deltagare i den nyalärarutbildningen pekar på en uppgångmed jämfört med höstterminen året innan.Regeringen redovisar i propositionen (s. 94) sinavsikt att anordna s.k.särskilda lärarutbildningar () i syfte att kommatill rätta med bristen på behöriga lärare. SÄLvänder sig till personer som arbetar i en kommunalskola men inte är behöriga att anställas tillsvidare eller vill vidga sin kompetens. Med dennasatsning avses 4 000 ytterligare lärare kunna blibehöriga.Folkpartiet framför i tre motioner - 2001/02:Ub221,2001/02:Ub222 och 2001/02:Ub225 - yrkanden om attspeciallärarutbildningen skall återupptas (yrk. 12,6 respektive 4).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Även frågan om speciallärarutbildning behandladesi anslutning till lärarutbildningspropositionenförra året. Utskottet vill även nu påpeka attspecialpedagogik skall ingå i det allmännautbildningsområdet för alla studerande i den nyalärarutbildningen. Vidare ges möjlighet att väljaspecialpedagogik som inriktning och/ellerspecialisering i den nya utbildningen. Inriktningaroch specialiseringar skall också kunna väljas avredan utbildade lärare som önskarkompetensutveckling. Utskottet anser alltså att dennya lärarutbildningen på ett mycket påtagligt sättkommer att förstärka den specialpedagogiskakompetensen bland alla lärare i skolorna.Med fler utbildade teckenspråkslärare kommerteckenspråket att spridas i samhället, vilket kommeratt innebära mera jämlikhet för döva i ,heter det i motion 2001/02:Ub302 (kd). Staten börenligt motionären vidta åtgärder för att öka antaletutbildade teckenspråkslärare (yrk. 1), och åtgärderbör vidtas för kompetensutveckling av de mångaoutbildade teckenspråkslärare som undervisar hörandeelever i teckenspråk (yrk. 2).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande.Lärarutbildning för undervisning av hörande eleveri teckenspråk anordnas, enligt vad utskottetinhämtat från , vid trelärosäten, nämligen i ,och högskola.Kristdemokraterna framför i motion 2001/02:Kr418 pånytt sitt krav på en utredning som ser överefterfrågan och utbildningssituationen fördramapedagoger (yrk. Motionärerna påpekar attdramapedagogiken används med stor framgång i olikaproblemsituationer i skolan, men också inomorganisationer, föreningar, vårdsektorn, näringslivoch teatern. Yrkesutbildningen bedrivs imycket liten skala. Även i motion 2001/02:Ub410 (v)påtalas detta. Motionärerna anser att det inte fårvara en enskild folkhögskolas ansvar om utbildningenskall finnas kvar eller inte. Det är enligt derasmening viktigt att staten tar sitt ansvar förutbildningen av dramapedagoger.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Yrkanden motsvarande dem som väckts när detgäller dramapedagogutbildning behandlades förra åreti utskottets betänkande 2000/01:UbU8. Som utskottetdå påpekade ger den nya lärarutbildningens strukturutrymme för att erbjuda inriktningar ochspecialiseringar på dramapedagogik. Det finns ännuingen överblick över utbudet av inriktningar ochspecialiseringar vid de olika lärosätena i landetinom den nya lärarutbildningen, som startadeinnevarande termin. Utskottet anser liksom tidigareatt det i första hand ankommer på andra än riksdagenatt bedöma vilka utbildningar inom det estetiskaområdet som kan behövas för t.ex. terapeutiskt ellerrehabiliterande arbete eller för folkbildning ochfritidsverksamhet.Vikten av blivande lärares utbildning i värdegrundoch etik lyfts fram av i motion2001/02:Ub446 (yrk. I motionen hävdas attblivande lärare kan passera igenom helalärarutbildningen utan att arbeta med begreppetvärdegrund, vilket motionärerna anser oacceptabelt.Moderaterna hävdar i motion 2001/02:Ub265 att skolanåter måste bli en lärande arbetsplats, där respektför lugna studiemiljöer, respekt för varandrassärarter och respekt för varandras egendompoängteras. Lärarutbildningen bör lägga större viktvid sådant (yrk. I motion 2001/02:Ub501 (s) sägsatt det är viktigt att demokratin som värdegrund fårstörre genomslag i lärarutbildningen och i skolansarbete.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande.Staten styr numera vad som skall ingå i olikaexamina genom examensordningen, som utgör bilaga 2till högskoleförordningen (1993:100). Där anges förvarje examen dels dess omfattning i poäng, dels dessmål. Detta sker med formuleringar om vilkakunskaper, förmågor och insikter som studenten skallha för att få respektive examen. Det är sedanrespektive lärosätes ansvar att utformalärarutbildningen så att studenterna får det somkrävs för examen. Den nya lärarexamen infördes iexamensordningen (SFS 2001:23). Därsägs bl.a. att studenten för att få lärarexamenskall ha de kunskaper och de färdigheter som behövsför att förverkliga förskolans, skolans ellervuxenutbildningens mål samt för att medverka iutvecklingen av respektive verksamhet enligtgällande föreskrifter och riktlinjer. att studenten skall kunna förmedla ochförankra samhällets och demokratins värdegrund.Utskottet anser det uppenbart att en lärarutbildningsom inte behandlar värdegrunden inte kan leda tilllärarexamen. Det är utskottets övertygelse att någonsådan lärarutbildning inte heller förekommer i densvenska högskolan i dag.Ett stort antal motioner tar upp frågor ominnehållet i lärarutbildningen i övrigt.Sex- och samlevnadsundervisning bör enligt motion2001/02:L371 (v, s, c, fp, mp) vara obligatorisk ilärarutbildningen. Motionärerna anser det viktigtatt de som leder undervisningen i skolan har godakunskaper i frågor rörande homo- och bisexualitetsamt könsöverskridande (yrk. Vänsterpartietanser enligt motion 2001/02:Ub347 att Högskoleverketbör ges i uppdrag att stimulera en vidareutvecklingav lärarutbildningen när det gäller sex ochsamlevnad. Utbildningen måste förutom biologiskakunskaper innehålla såväl feministisk teori somgruppsamtalsmetodik (yrk. framförockså i motion 2001/02:So495 uppfattningen attkunskap om både hetero- och homosexualitet bör ingåi lärarutbildningen (yrk.