bet · GP01NU4 · 2001-11-27 00:00:00 — Dettaförslag behandlas i utskottets budgetbetänkande ifråga om utgiftsområde 19 (bet. 2001/02:NU2).Vidare kan nämnas att revisorer påförslag av socialförsäkringsutskott hargranskat den nedsättning om av socialavgifternasom infördes . Avsikten mednedsättningen är att stimulera nyanställningar ochuppmuntra egenföretagande. Den analys somrevisorerna genomfört pekar på att nedsättningeninte är någon kostnadseffektiv åtgärd för att främjasysselsättningen. Revisorernas förslag angåendesänkta socialavgifter (2001/02:RR2) behandlas avriksdagens finansutskott.Bestämmelserna om försumbart stöd regleras ikommissionens förordning nr 69/2001 av den 12januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse.Artikel 1 i förordningen fastställertillämpningsområdet för bestämmelserna om försumbartstöd. Av artikeln framgår att försumbart stöd kanlämnas till företag inom alla sektorer med undantagför transporter, jordbruk och fiske (de senare i denutsträckning det är fråga om produktion, bearbetningeller marknadsföring av sådana produkter somförtecknas i bilaga 1 till EG-fördraget). Ävenföretag inom sektorn kol och stål är uteslutna pågrund av EG:s statsstödsregler.När det gäller skogsjordbruk har besked erhållitsfrån kommissionen (Generaldirektoratet för jordbruk)att det är tillåtet att bevilja nedsättning tillskogsbruk inom ramen för försumbart stöd.I detta sammanhang bör det noteras attLantbrukarnas har varnat förgränsdragningsproblematiken i företag som omfattarbåde jord- och skogsbruk.Företagsverksamhet med renar och renprodukter kaninte "automatiskt" erhålla nedsatta socialavgifter.Bakgrunden är att renar och renprodukter omfattas avbestämmelserna i artikel 5 i rådets förordning (EEG)nr 827/68 av om den gemensammaorganisationen av marknaden för vissa produkter somförtecknas i bilaga 1 till fördraget. I artikel 5 iförordningen anges att artiklarna 87, 88 och 89 ifördraget skall tillämpas på produktion av ochhandel med de i bilagan uppräknade produkterna.Genom anslutningsakten för m.fl. ländergjordes följande tillägg till artikel 5 i ovannämnda förordning:Med kommissionens tillstånd kan stöd till produktionoch omsättning av renar och renprodukter lämnas avNorge, och under förutsättning attdet inte medför någon ökning av de traditionellaproduktionsnivåerna.Om anser att rennäringen skall omfattas avnedsatta socialavgifter så gäller följande. Oaktatatt det här är fråga om försumbart stöd måsteförslaget anmälas till kommissionen i särskildordning. Av anmälan skall framgå varför stödet intekommer att påverka produktionsnivåerna. Kommissionenkommer därefter att pröva frågan innan etteventuellt godkännande lämnas. Uppföljningsrapporterom produktionsnivåerna skall redovisas tillkommissionen.Regeringens lagförslag om särskilt avdrag istödområde A vid beräkning av arbetsgivaravgifterhar sedermera lämnats till inom ramen förproposition 2001/02:45 om sänkt mervärdesskatt påböcker och tidskrifter, m.m. Enligt vad som sägs idenna proposition bör en regional stimulans försmåföretagandet i stödområde A införas. Stimulansenlämnas genom utvidgade särskilda avdrag vidberäkningen av arbetsgivaravgifter och egenavgifterför arbete vid ett fast driftställe i stödområdet.Det utvidgade avdraget vid beräkning avarbetsgivaravgifter uppgår - utöver det generellaavdraget på enligt socialavgiftslagen - till10 % av avgiftsunderlaget, dock högst 7 100 krper månad. En motsvarande utvidgning av avdragetinförs också för den som betalar egenavgifter. Denya reglerna föreslås träda i kraft den 1januari 2002. Enligt regeringen finns det anledningatt utvärdera effekterna av stödet. Vidare är detviktigt att de stödgivande myndigheternakontrollerar att det högsta beloppet för försumbartstöd för ett visst företag inte överskrids; detinnebär att summan av alla försumbara stöd till ettenskilt företag, t.ex. landsbygdsstöd och detutvidgade regionala avdraget från sociala avgifter,inte får överstiga under entreårsperiod.Proposition 2001/02:45 behandlas avskatteutskottet i betänkande2001/02:SkU12.Regeringens förslag om en regional stimulans försmåföretagandet i stödområde A beaktas i samband medden inkomstberäkning för somregeringen redovisar i budgetpropositionen ochbehandlas av denna anledning i finansutskottetsnyligen justerade betänkande 2001/02:FiU1 (s. 202).I sitt yttrande över regeringens förslag om enregional stimulans för småföretagandet i stödområdeA anför finansutskottet bl.a. följande:Regeringen har i proposition 2001/02:45 föreslagiten regional stimulans för småföretagandet istödområde A. Propositionen är underberedning i skatteutskottet. Stimulansen lämnas somframgått tidigare genom ett utvidgat särskilt avdragvid beräkningen av arbetsgivaravgifter ochegenavgifter för arbete vid ett fast driftställe istödområdet. Det utvidgade avdraget uppgår - utöverdet generella avdraget på - till avavgiftsunderlaget, dock högst per månad.Enligt utskottets mening är det värdefullt att ävenstärka den ideella verksamheten genom att avdragetäven omfattar de ideella föreningarna ochstiftelserna i stödområde A. Inkomstbortfallet tillföljd av en sådan utvidgning torde uppgå till mindreän och ligger inomosäkerhetsmarginalen för beräkningarna avarbetsgivaravgifterna. Någon justering av beloppet iinkomstberäkningen är därför enligt utskottet intemotiverad. Det får ankomma på skatteutskottet attvid beredningen av ärendet utforma lagtexten.Enligt planeringen skall skatteutskottets betänkande2001/02:SkU12 debatteras och beslutas i kammarensamma dag som föreliggande betänkande, dvs. den 12december 2001. har vid sittsammanträde beslutatinhämta Lagrådets yttrande över det förslag omändring i regeringens förslag till lag om utvidgningav de särskilda avdragen i lagen om socialavgifter(2000:980) som lagts fram av skatteutskottets kanslimed anledning av finansutskottets ovan redovisadebetänkande.Utskottets ställningstagandeUnder har frågan om nedsättning av socialaavgifter diskuterats utan att en tillfredsställandelösning, som godkänts av kommissionen, har kunnatnås. Den regionalpolitiska utredningen (SOU 2000:87)ansåg för sin del att detaljerade system för attkompensera olika slags kostnadsnackdelar börundvikas och att generella lösningar böreftersträvas. I linje därmed föreslog utredningen engenerell nedsättning av sociala avgifter med 15procentenheter för företag med maximalt 50 anställdainom stödområde A. Med hänvisning till kommissionensovan redovisade inställning anser utskottet attregeringens bedömning (i förening med lagförslaget iproposition 2001/02:45, vilket behandlas avskatteutskottet) angående nedsättning avsocialavgifter inom ramen för försumbart stöd är ettsteg framåt och en balanserad lösning.Inställningen i flera motioner kan sammanfattasmed att motionärerna inte har mycket att invända motde av regeringen aviserade förändringarna mer än attde borde ha varit mer långtgående. Exempelvis bordeäven de undantagna sektorerna ingå i det nyasystemet och takbeloppet borde utgå från EU-gränsen100 per företag . Vidare borde - iett nästa steg - hela landet inkluderas.Utskottet vill i denna sak genmäla att eftersomden aktuella förordningen (69/2001) har utformatsmed stöd av de principer som följer av EG-fördraget(artikel 87) finns det i praktiken ingen legal grundför att bevilja nedsättning av socialavgifterna iform av försumbart stöd för transporter, jordbrukoch fiske m.m. Som ovan nämnts kan dock nedsättningerhållas för företag inom skogsbrukssektorn.Huruvida framställning till kommissionen skall görasi syfte att inkludera företag inom rennäringen kannaturligtvis övervägas. Enligt utskottetsuppfattning är den lösning som presenterats bramed hänsyn till de olika krav som finns.Därmed avstyrks motionerna 2001/02:N18 (c),2001/02:N23 (fp), 2001/02: N25 (m), 2001/02:N27 (c),2001/02:N31 (kd) och 2001/02:N372 (kd) i aktuelladelar.Företagsamhet och regional utvecklingspolitikPropositionenInformation och rådgivningRegeringen anser att staten aktivt bör främja attföretagarnas och företagens behov av korrekt ochlättillgänglig information och rådgivningtillgodoses. Staten bör tillhandahålla samladinformation om de lagar och regler som omgärdarföretagande. Statens ansvar för affärsrådgivning börinriktas mot områden där det finns påvisbara bristeri utbudet, bl.a. mot kvinnor. Regeringen har ibudgetpropositionen för inom utgiftsområde24 Näringsliv beräknat ökade belopp med 9 miljonerkronor , och 19miljoner kronor för att främja kvinnors ochinvandrares företagande.Kooperativt företagandeRegeringen bedömer att uppdraget till lokalakooperativa utvecklingscentrum inte enbart böromfatta tillhandahållandet av gratis information ochrådgivning för att starta kooperativa företag utanäven främjandet av sådan företagsutveckling lokaltoch regionalt.Nationellt program för utveckling avinnovationssystem och klusterÅtgärderna för företagsutveckling bör i ökadutsträckning präglas av att företag betraktas somdelar av system - innovationssystem och kluster.Enligt regeringens bedömning bör ett nationelltprogram för utveckling av innovationssystem ochkluster inrättas, omfattande totalt 70 miljonerkronor . De program som härär aktuella skall ses som komplement till vissa avde insatser för att främja innovationssystem somredovisas i den avlämnade propositionen omFoU och samverkan i innovationssystemet (prop.2001/02:2). I denna redovisas principer förutvecklingen av den behovsmotiverade forskningen,särskilt vad gäller industriforskningsinstitutensroll i innovationssystemet.Det av regeringen förordade programmet finansierasvia anslagen (33:1) Allmänna regionalpolitiskaåtgärder och (33:7) Särskilda regionalautvecklingsprogram inom utgiftsområde 19, vilketbehandlas i utskottets betänkande 2001/02:NU2.Utredning om utbyggnad av bil- ochkomponenttestklustret i övre inlandRegeringen anser att en utredare bör tillkallas meduppdrag att föreslå åtgärder för att stödjaverksamheten med fortsatta och utbyggda bil- ochkomponenttester i övre inland. Utredarensarbete skall ske i samråd med ,, Verket för innovationssystem (),berörda kommuner, länsstyrelser, den nybildadeideella föreningen () m.fl. Programmet skall vara nära kopplat tillaktuellt regionalt tillväxtavtal/tillväxtprogram ochäven till det nationella programmet förinnovationssystem och kluster.Ett program för hållbar tillväxt inom ett klusteromfattande de mineralutvinnande branschernaRegeringen anser att ett program för utveckling avindustrimineral-, ballast- och stenindustrierna inomstödområdena, t.ex. Bergslagen och inland,bör bedrivas och omfattatotalt . Programmet bör inriktasmot tillämpad forskning och kompetensutveckling ochsamverka med liknande utvecklingsprogram förgruvnäringen, t.ex. Georangeprogrammet i Malå.Syftet med programmen skall vara att skapa enhållbar tillväxt i ett kluster för demineralutvinnande branscherna. Programmet skalladministreras inom ramen för FoU-verksamheten inomSveriges geologiska undersökning och vara närakopplat till utvecklingen av nuvarande regionalatillväxtavtal, de föreslagna regionalatillväxtprogrammen och det nationella programmet förinnovationssystem och kluster. En första utvärderingav insatserna förutses äga rum år 2005.Det av regeringen förordade programmet finansierasvia anslaget (33:7) Särskilda regionalautvecklingsprogram inom utgiftsområde 19, vilketbehandlas i utskottets betänkande 2001/02:NU2.Ett program för hållbar tillväxt inom detnationella träklustretUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner på området,bl.a. med hänvisning till de ansträngningarsom pågår för att utveckla träklustret.Jämför reservation 10 (m, kd, c, fp).PropositionenEnligt regeringens bedömning bör ett program för attfrämja en hållbar tillväxt inom det nationellaträklustret bedrivas ochtotalt omfatta . Syftet är attfrämja utvecklingen av det större nationellaskogsklustret. Programmet bör inriktas mot projektsom främjar samverkan mellan träindustriföretag iregionala leverantörsgrupper och stimulerar till enoptimal användning av skogsråvaran och en mervarierad lokal vidareförädling av denna. Regeringenavser att ge berörda myndigheter i uppdrag attutforma programmet samt ansvara för genomförandet.MotionernaCenterpartiet framhåller i motion 2001/02:N27 attförutsättningarna för effektiva klusterbildningarmellan högskolan och det omkringliggandenäringslivet ökar genom att högskolans forskningkommer de lokala företagen till del. Vidare ansermotionärerna att inte bara högskolan ochnäringslivet utan också de offentligainstitutionerna i regionen bör ingå i samarbetet.Detta kräver att arbetssätt och organisationsformeri många fall behöver ändras. Regeringen bör tainitiativ till att utveckla ett samlat program förutveckling av trä med ökade resurser för bl.a.forskning och design.I motion 2001/02:N19 (s) tar motionärerna uppTrätek, , som deanser ha en unik kompetens. Trätek fungerar som enbro mellan akademisk forskning och praktisktillämpning i industrin. Enligt motionärerna är detviktigt att Trätek i är med i detkommande arbetet inom ett nationellt träkluster.Vissa kompletterande uppgifterDet av regeringen förordade programmet finansierasvia anslaget (33:1) Allmänna regionalpolitiskaåtgärder inom utgiftsområde 19, vilket behandlas iutskottets betänkande 2001/02:NU2.Utskottet har i sitt betänkande2001/02:NU5 om omstrukturering avindustriforskningsinstituten (prop. 2001/02:2)kommenterat skogsindustrin. Utskottet konstaterar idet nämnda betänkandet att skogsindustrin tillhör deområden som bör prioriteras av och vidomstruktureringen av industriforskningsinstituten.Dessutom erinras om vad utskottet tidigareframhållit om vikten av en hög kunskapsnivå inomskogsindustrin. Utskottet har då betonat attskogsindustrin har mycket stor betydelse för denekonomiska utvecklingen i och svarar för enbetydande del av det svenska exportnettot. I dedelar av landet där skogsindustrin är etableradspelar den en väsentlig roll för sysselsättningen påde berörda orterna. Utskottet står också fast vidatt det borde vara möjligt för den svenskaskogsindustrin att förskjuta inriktningen avexporten från rena råvaror mot mer förädladeprodukter.Det kan nämnas att cirka 90 personer arbetar vidTrätek vid enheter i , ochVäxjö. Av dessa är 20 disputerade forskare, och 12anställda bedriver doktorandstudier. Verksamhetensträcker sig från avverkning i skogen och produktioni sågverk och träindustri till de färdigaträprodukterna och deras användning. Arbetet bedrivsi projektform inom åtta FoU-program, där vissaprojekt är finansierade av hela branschen viaTräforsk, medan andra är finansierade av enskildaföretag. Enligt Trätek omspänner verksamhetengrundläggande kunskapsuppbyggnad, företrädesvis isamverkan med universitet och högskola, tillämpadforskning, utveckling och utredning samtinformation, konsultinsatser ochresultattillämpning.För närvarande pågår diskussioner mellan VINNOVAoch Trätek angående den fortsatta finansieringen.Diskussionerna rör bl.a. vilka strukturåtgärderTrätek planerar att genomföra för att leva upp tillkravet att öka samverkan med andra institut och meduniversitet/högskolor.Även frågor om Trätek har tagits upp i utskottetsnyssnämnda betänkande om omstrukturering avindustriforskningsinstituten.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning är utvecklingen avinnovationssystem och kluster en förutsättning föratt attrahera och behålla kompetens i . Dennya satsningen på kluster innebär en kraftsamling påsärskilda strategiska områden för att förstärka enutveckling som har påbörjats. Utskottet har för sindel en likartad uppfattning som motionärernaredovisar beträffande nyttan i att även högskolanoch offentliga organ engagerar sig i klusterarbetetillsammans med de lokala företagen. Samverkanmellan aktörer och verksamheter på såväl lokal ochregional som nationell nivå är enförutsättning för att nå framgång.Utskottet vill vidare erinra om att regeringenunder har bedrivit ett programmed syfte att göra kompetenshöjande insatser iföretag i främst norra , Bergslagen ochsydöstra . Erfarenheterna från detta programbör kunna utnyttjas även inom de nu planeradeprogrammen.När det gäller programmet för hållbar tillväxtinom det nationella träklustret anser utskottet attdet är angeläget att stimulera till en snabbutveckling inom skogs- och träbranschen med hänsyntill den ökande konkurrensen från nyaträvaruleverantörer i bl.a. östra och ävenfrån nya material. Det gäller dels att användaskogsråvaran på bästa sätt, dels att uppnå en ökadvidareförädling inom det småskaliga näringslivet.Utskottet upprepar därför sin tidigare uttrycktauppfattning; för att skogsindustrin även framgentskall kunna bidra till att upprätthålla välståndetär det viktigt att konkurrenskraften inom dennasektor kan utvecklas. För att det skall vara möjligtför den svenska skogsindustrin att förskjutainriktningen av exporten från rena råvaror mot merförädlade produkter krävs en hög kunskapsnivå inomindustrin.Med hänsyn till de ansträngningar som görs föratt utveckla träklustret och kompetensen inom dennasektor anser utskottet att berörda motionsyrkandenbör avslås av riksdagen.Kapitalförsörjning, allmäntPropositionenÄven fortsättningsvis bör staten ha en betydelsefullfunktion i att stödja företagens kapitalförsörjningi sådana fall då marknaden inte fungerartillfredsställande. Det finns stora geografiskaskillnader i marknadens utbud av kapital. /ALMIhar i uppdrag att göra en samlad redovisning averfarenheter och möjligheter för särskilda grupperav småföretagare att utnyttja de finansiellalånesystem som finns . Kvinnors, ungdomars ochinvandrares möjligheter att få lån till företagande,särskilt inom tjänstesektorn, skall specielltbelysas. Det påpekas att staten kan påverkasmåföretagens kapitalförsörjning genom främstskatteregler, riskkapital, lånekapital och bidrag.Riskkapital, lån och garantierUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden med bl.a.förslag om nya modeller förkapitalförsörjning vilka bygger på ändradeskatteregler. Utskottet anser att enutredning på området bör avvaktas. Jämförreservation 11 (m, kd, fp) och reservation 12(c).PropositionenRegeringen föreslår i propositionen att stödformenlån till privata regionala investmentbolag, vilkeninte har utnyttjats ,avskaffas. Detta förslag behandlas avnäringsutskottet i budgetbetänkande 2001/02: NU2.Regeringen gör bedömningen att statens insatseravseende riskkapital, d.v.s. ägarkapital, i huvudsakbör inriktas mot att skapa institutionellaförutsättningar för den privata marknaden. Statligaaktörer inom riskkapitalmarknaden bör ha en uttalatmarknadskompletterande roll. Nätverk mellaninvesterare, konsulter och entreprenörer börfrämjas. I takt med att den privatariskkapitalmarknaden utvecklas och förändras börenligt vad som sägs i propositionen utvärdering ochomprövning ske av de statliga insatserna. Områdendär marknaden bör kompletteras berörtidiga skeden i företagsutveckling, branscher somhar hög utvecklingspotential men inte attraherarriskkapitalmarknaden och de regioner där marknadenännu är svagt utvecklad. Dessutom utnyttjar kvinnoroch invandrare riskkapital förhållandevis mindre änandra grupper av företagare; staten kan medverkatill att öka förståelsen för deras behov.Tidigare har svårigheter att få små krediterfrämst bedömts vara ett problem för kvinnor,invandrare och ungdomar. Emellertid tycks det nu ståklart att efterfrågan på små krediter är hög i helagruppen av nyföretagare och småföretagare.Regeringen avser därför att införa ett generelltmikrolån med samma villkor som gäller förföretagarlån till kvinnor. Det är dock enligtregeringen angeläget att de tidigare prioriteradegrupperna, kvinnor, ungdomar och invandrare gesfortsatt prioritet.Statliga lånegarantier är ett alternativ tilldirekta statliga lån och har ibland hävdats vara ettmer effektivt sätt att förbättra kredittillförselntill småföretag. Garantier används dock av olikaskäl i mycket ringa omfattning varför regeringenanser att det kan finnas skäl att se över dettaverktyg. Regeringen bedömer att ett utvecklatlånegarantisystem skulle kunna ersätta vissa avstatens kapitalförsörjningsinsatser. Regeringen hardärför givit i uppdrag att, isamarbete med , redovisa en modell för hur ettlånegarantisystem kan utformas. Regeringensambition är att ett utvecklat lånegarantisystemskall finnas den 1 januari 2003.MotionernaVänsterpartiet tar i kommittémotion 2001/02:N247 uppfrågor om brist på institutioner för lokalt ochregionalt sparande. För att landsortens befolkningskall få möjlighet till ett sparande somupprätthåller aktiviteten i den ekonomi därmänniskorna har sina fasta värden placerade behövs,enligt motionärerna, en sparform som kanaliserarkapital till de onoterade företagen i den egnaregionen. En utredning bör tillsättas med uppdragatt se över hela riskkapitalsituationen. Vidare bören statlig utvecklingsfond för nyföretagande,samverkan och kompetenshöjning initieras.Kristdemokraterna hävdar i kommittémotion2001/02:N265 att landsbygdsföretagen kommer attdrabbas av allvarliga problem om inte tillgången påriskvilligt kapital förbättras. Enligt motionärernabör frågorna om riskkapitalförsörjning i landsbygdenutredas på ett allsidigt sätt i syfte att uppnå enlösning. Även i motion2001/02:N31 påtalas att riskkapitalförsörjningen ärett stort problem i glesbygden där lågafastighetsvärden betyder brist på realsäkerheter.Hela kreditmarknadssituationen behöver genomlysas ien parlamentarisk utredning, anser motionärerna.Vidare vill de främja lokala initiativ att bildakreditgarantiföreningar.I motion 2001/02:N263 diskuterasolika vägar att bredda tillgången på riskkapitalutanför bankerna. Bland annat nämns attbeskattningen av ägarkapital kan förändras, attdelar av vattenkraftsvinsterna kan avsättas i fonderför riskkapitalförsörjning och att en del avpremiepensionsavsättningarna kan ske i regionalariskkapitalfonder. Dessa möjligheter nämns även iCenterpartiets motion 2001/02:N27. Även en modellfrån nämns som en möjlighet, innebärande attstaten ställer medel till förfogande i form av etträntefritt lån till icke vinstdrivande regionalabolag. Dessa ger lån till eller investerar iägarkapital i regionala företag utifrån enutvecklingsstrategi för området. Bidrag får dockinte ges till företagen. Enligt börmöjligheterna att införa olika modeller förbreddning av riskkapitalmarknader prövas. I motionenpåpekas att införande av långsiktiga statligalånegarantier för småföretag även förbättrarmöjligheterna för de mindre företagen att tecknatraditionella banklån. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om införande av statligalånegarantier, anser motionärerna.Folkpartiet vill prioritera mikrokrediter istället för starta-eget-bidrag, sägs det ipartimotionen 2001/02:Sf400. Motiveringen är attmikrokrediter är enkla, lättbegripliga och lättkontrollerbara former av lån och garantier och attde bidrar till att skapa nya arbetstillfällen.Mikrokrediterna bör enligt motionärerna "öronmärkas"till arbetslösa grupper och personer som förberettsitt inträde på arbetsmarknaden, bl.a. personer medinvandrarbakgrund.I motionerna 2001/02:N293 (s) och 2001/02:N20 (s)begärs inrättande av försöksverksamhet med lokalråd- och långivning för att lösa kreditproblemen förnäringslivet i glesbygden. Även i sistnämnda motionrefereras till ett kanadensiskt system för lokalkreditgivning till företag. Från detta system fårinte bidrag ges utan endast lån och ägarkapital.Modellen har gett bestående resultat, sägermotionärerna. är ett lämpligt område attpröva systemet i, anförs det.Enligt motionärerna bakom motion 2001/02:N355 (c,kd, v) behövs en sparform som kanaliserar kapitaltill de onoterade företagen i den egna regionen.Också i denna motion beskrivs det kanadensiskasystemet för lokal kreditgivning till företag.Enligt motionärerna kan detta system utgöra en grundför en ny svensk modell, vilken skall baseras påkollegial råd- och långivning.