bet · GO01FiU27 · 2001-05-31 00:00:00 — Återbetalningstiden förupptagna lån beräknades till . Tillföljd av tidigare ej förutsattmervärdesskattebeläggning avbroavgifterna beräknas numera attåterbetalningstiden för upptagna lån blirförlängd till . För delberäknas återbetalningstiden för upptagnalån till 38 år.Med hänsyn bl.a. till att ØresundsbroKonsortiets resultat redovisas hos debåda moderbolagen redovisar även Svedabett negativt resultat under de inledandeåren efter det att förbindelsen tagits idrift. Detta innebär att egetkapital kommer att understiga hälften avdet registrerade aktiekapitalet.Riksdagen har mot denna bakgrundbemyndigat regeringen att uppdra åtBanverket och att utställakapitaltäckningsgarantier till skydd förSvedabs eget kapital (prop. 1992/93:100bil. 7, bet. 1994/95:TU2, rskr.1994/95:50). förutsatte därvidatt kapitaltillskott till inteskulle öka statens årliga utgifter ochdärmed heller inte innebära någonanslagsbelastning.Trafikutskottet har mot denna bakgrundingen erinran mot förslaget attregeringen bemyndigas att dels låtaBanverket och oåterkalleligenförbinda sig att vid behov lämnaaktieägartillskott för att egetkapital skall uppgåtill det registrerade aktiekapitalet,dels låta och årligenlämna erforderliga villkoradeaktieägartillskott till jämteränta i form av betalningsutfästelser(punkt 32). förutsätteratt regeringen i budgetpropositionenfortsättningsvis redovisar ØresundsbroKonsortiets och ekonomi.Trafikutskottet avstyrker därmed motionFi30 (m) yrkande 4.7 låneramBakgrundEnligt beslut med anledning avbudgetpropositionen för år 2001disponerar en låneram iRiksgäldskontoret om högst 9 miljarderkronor för investeringar i eldrifts- ochteleanläggningar, produktions- ochtelenätsutrustning, rörelsekapital,finansiering av omsättningstillgångarsamt för statens andel avkapitalkostnader för lån avseende vissainvesteringar i år 1983mellan , länslandsting och staten.Regeringens förslagAv propositionen framgår att Banverketfinansierar projekteringskostnader förjärnvägsinvesteringar genom upplåning iRiksgäldskontoret. Vid byggstart görs enanslagsavräkning av upparbetadprojekteringskostnad. harvärdet av projekteringslagret ökatkraftigt, bl.a. beroende på attinvesteringsprojekt inte kunnat påbörjasi planerad omfattning. Vidare harRiksrevisionsverket i en revisionsrapportavseende årsredovisning för1999 påtalat att regleringsbrevet integer ett tydligt stöd för den hittillstillämpade principen.Regeringen föreslår mot denna bakgrundatt ändamålet för låneramvidgas till att även omfattaprojekteringskostnader förjärnvägsinvesteringar. Av propositionenframgår att avser att på någraårs sikt avveckla projekteringslagrettill aktuell genomförandeplan förstomnätsplanens objekt.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet har ingen erinran motregeringens förslag att den av riksdagenför godkända låneramen iRiksgäldskontoret även får användas föratt finansiera projekteringskostnader.Riksdagen bör därför bifalla punkt 33 ipropositionen. Enligt vad trafikutskotteterfarit beräknas medelsbehovet för dettaändamål uppgå till omkring 1 miljardkronor.Stockholm den 15 maj 2001På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), Per-RichardMolén (m), (), (), (), JohnnyGylling (kd), Tom (), KristerÖrnfjäder (s), (), MonicaGreen (s), (), StigEriksson (v), Skånberg (kd),(), (), () och ViviannGerdin (c).Avvikande meningar1. Ändrad ram och ändrade anslagPer-Richard Molén (m), Tom (),() och () anför:Vi anser att forsknings- ochutvecklingsverksamhet är viktigt för denfortsatta utvecklingen avvägtrafiksystemet och för att förbättraväghållningens effektivitet. Riksdagenbör därför bifalla motion Fi30 (m)yrkande 1. Det betyder att minskningen avanslaget : Administration börske genom en effektivisering avadministrationen och inte resultera iminskade forskningsinsatser inomvägområdet. Vi har ingen erinran motregeringens förslag för innevarandebudgetår beträffande ändringar av ramenför utgiftsområde 22 Kommunikationer ochanslagen.2. Utbyggnad av väg E 6Per-Richard Molén (m), Tom (),() och () anför:Moderata samlingspartiet har sedan längeförordat en fortsatt utbyggnad av väg E6. Vi har därför ingen erinran motregeringens förslag att får taupp lån i intill ettbelopp av för attinleda utbyggnaden av väg E 6 delHogdal-Nordby. Vi anser dock attavgifterna för den aktuella sträckaninklusive den halva bron över betalas av samtliga trafikanter. Föratt kunna närmare fastställa avgiftsnivånbör regeringen återkomma till riksdagenmed information om hur avgiftsberäkningenbör utformas. bör såledesbifalla motion Fi30 (m) yrkandena 2 och3.3. Utbyggnad av väg E 6Karin (), () och () anför:Av utskottsmajoritetens skrivningarframgår att utbyggnaden av väg E 6 mellanRabbalshede och den planeradeavgiftsfinansierade sträckan vidSvinesund ingår i planeringsramen förinvesteringar i nationella stamvägar (prop.1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr.1996/97:174). Meningen i majoritetstextensom lyder "anser att detär viktigt inte minst fråntrafiksäkerhetssynpunkt att utbyggnadenav kan genomföras i enlighet medtidigare planer" bör utgå. I övrigt harvi inget att erinra motutskottsmajoritetens skrivningar i dettaavsnitt.4. och (), Tom (),() och () anför:Som redovisas i motion Fi30 yrkande 4 ärden ekonomiska konstruktionen avØresundsbro Konsortiet inte hållbar. Deberäknade underskott som uppstår under deinledande åren sedan öppnatsför trafik kan inte täckas med höjdataxor. De redan hårt ansträngdatrafikverken och harheller ingen möjlighet att geerforderliga kapitaltillskott.Regeringens förslag att trafikverken fårställa ut obegränsadekapitaltäckningsgarantier är oklart ochinnebär att budgetsystemet kringgås.Eftersom underskottet kan förutses blibestående bör kostnaden istället täckas direkt av staten genom enegen anslagspost i statsbudgeten sominryms under budgettaket. Vi anser därföratt bör bifalla motion Fi30 (m)yrkande 4.Särskilt yttrandeBanverket och VägverketJohnny (kd), Skånberg (kd)och () anför:Regeringens förslag till kapitaltäckningför ger ingen information ommedelsbehovets storlek eller eventuellarisker som är förknippade medbetalningsutfästelserna. Enligt vårmening är det viktigt att statensfinanser präglas av tydlighet för attskapa förutsättningar för en god kontrolloch ett effektivt användande av statensresurser. Som revisorernyligen föreslagit efter en granskning avinvesteringar i trafikens infrastrukturär det viktigt att motiv till, risker medoch ekonomiska konsekvenser av olikafinansieringsförslag klarläggs (förs.2000/01:RR11). Vi anser att Öresundsbronmed landanslutningar skall finansierasmed trafikavgifter som tidigarelagt fast. Det bör ankomma på regeringenatt redovisa en ekonomiskt hållbarfinansieringslösning för projektet.Bilaga 14Trafikutskottets yttrande2000/01:TU1y (utdrag)Preliminära ramar för utgiftsområde 22Kommunikationer åren 2002-2004Till finansutskottetSjöfartsstödetMotionernaTom och (båda m)framhåller i motion Fi25 attsjöfartsstödet inte skall utvidgas. Depekar på att den svenskregistreradehandelsflottan, utom färjorna, länge harhaft svårt att hävda sig i konkurrensenoch att den är beroende avstatligt stöd. Detta är enligt motionenen olycklig lösning. Enligt motionen harmånga utvärderingar gjorts av denna typav riktade industristöd och de ger allaen genomgående mycket negativ bild aveffekterna. Stödet skapar ineffektivaorganisationer, snedvrider konkurrensenoch konserverar föråldrad teknik. Sedanstödet infördes har enligt motionenhandelsflottan minskat, medelåldern hostonnaget ökat, den tekniska utvecklingenmer eller mindre avstannat ochriskkapitalet i stort sett försvunnit.Regeringen aviserar nu att stödet skallmer än fördubblas och även utgå tillfärjesjöfarten. I motionen anges att detutökade stödet till den helt dominerandedelen kommer att utgå till ett endaföretag. Det torde inte ha inträffatsedan varvsstödets dagar att ett enskiltföretag erhåller ett så omfattande beloppför att täcka löpande driftunderskott.Sjöfartsstödet kommer direkt att påverkadet statliga upplåningsbehovet, ochkostnaden för det nya driftbidraget tillfärjorna överlåtes därmed till framtidagenerationer att betala. När den svenskaarbetsmarknaden står inför personalbristpå många områden planerar regeringen attmed skattemedel subventionera tämligenlågbetalda sjöarbeten. Detta kan enligtmotionen inte vara en riktig utveckling.Stödet bör enligt motionen därför ejutökas och det nuvarande sjöfartsstödetbör avvecklas.I motion Fi29 av m.fl. (kd)yrkande 3 framhålls att det enligtpropositionen framgår att sjöfartsstödetskall införas , docksenast den 1 januari 2002.Kristdemokraterna anser att det nyasjöfartsstödet skall träda i kraft redantill sommaren, dock senast den 1september 2001. I motionen framhålls attsvensk handelssjöfart är ledande när detgäller miljö- och säkerhetstänkande menatt den lever under pressade ekonomiskaförhållanden. Slutligen framhålls att detär viktigt att kompetensen finns kvar iSverige och för det krävs enligt motionenen aktiv sjöfartspolitik.Trafikutskottets ställningstagandeI sitt av godkända betänkande(prop. 2000/01:1 utg.omr. 22, bet.2000/01:TU1, rskr. 2000/01:80) noteradeutskottet med tillfredsställelseregeringens uttalande ibudgetpropositionen för att denville slå vakt om den svenskasjöfartsnäringen, inte minstfärjesjöfarten. Regeringen betonade attden, efter en översyn av lastsjöfartensoch färjenäringens villkor, ville ge densvenska sjöfarten likvärdigakonkurrensvillkor, och att det samladestödet borde utökas till att omfatta ävenfärjenäringen. Utskottet välkomnade dennaöversyn och dess inriktning samt detförslag som regeringen då aviserade.Utskottet framhöll också att åtgärderbehövde genomföras redan under år 2001för att stärka konkurrenskraften ochmotverka utflaggning. Utskottet framhöllvidare att regeringen möjligtborde återkomma till medförslag om hur åtgärderna under år 2001skulle utformas. Det som då anfördes avutskottet gavs regeringen till känna.Regeringen lämnade enproposition till om vidgatstatligt ekonomiskt stöd tillsjöfartsnäringen (prop. 2000/01:127). Ipropositionen föreslås att ettsjöfartsstöd införs som omfattar bådelast- och passagerarfartyg iinternationell trafik. Syftet är att gesvensk sjöfartsnäring konkurrensvillkorsom är likvärdiga med andra EU-ländershandelsflottor. kommeratt behandla denna proposition senare ivår. I avvaktan på denna behandling börriksdagen avslå motionerna Fi25 (m) ochFi29 (kd) yrkande 3.Stockholm den 15 maj 2001På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), Per-RichardMolén (m), (), (), (), JohnnyGylling (kd), Tom (), KristerÖrnfjäder (s), (), MonicaGreen (s), (), StigEriksson (v), Skånberg (kd),(), (), () och ViviannGerdin (c).Avvikande meningar5. (), Tom (),() och () anför:Den svenskregistrerade handelsflottan,utom färjorna, har länge haft svårt atthävda sig i konkurrensen. Sedan år 1989är den beroende av statligt stöd, vilketär en olycklig lösning. Mångautvärderingar har gjorts av denna typ avriktade industristöd och de ger alla engenomgående mycket negativ bild aveffekterna. Stödet skapar ineffektivaorganisationer, snedvrider konkurrensenoch konserverar föråldrad teknik. Sedanstödet infördes har handelsflottanminskat, medelåldern hos tonnaget ökat,den tekniska utvecklingen mer ellermindre avstannat och riskkapitalet istort sett försvunnit. Regeringenaviserar nu att stödet skall mer änfördubblas och även utgå tillfärjesjöfarten. Det utökade stödet kommertill den helt dominerande delen att utgåtill ett enda företag. Det borde inte hainträffat sedan varvsstödets dagar attett enskilt företag erhåller ett såomfattande belopp för att täcka löpandedriftunderskott. Eftersom färjenäringen,till skillnad från den vanligalastsjöfarten, verkar på en sortsoligopolmarknad med mycket begränsadkonkurrens mellan de olika företagen, ärstödet än mer anmärkningsvärt.Sjöfartsstödet kommer därför direkt attpåverka det statliga upplåningsbehovet,och kostnaden för det nya driftbidragettill färjorna överlåtes därmed tillframtida generationer att betala. När densvenska arbetsmarknaden står införpersonalbrist på många områden planerarregeringen att med skattemedelsubventionera tämligen lågbetaldasjöarbeten. Detta kan enligt våruppfattning inte vara en riktigutveckling. Stödet bör enligt motionendärför ej utökas och det nuvarandesjöfartsstödet bör avvecklas.Riksdagen bör således bifalla motion Fi25(m).6. SjöfartsstödetJohnny (kd) och Skånberg(kd) anför:I vårpropositionen skriver regeringenatt sjöfartsstödet skall införas så snartsom möjligt, dock senast den 1 januari2002. anser att det nyasjöfartsstödet skall träda i kraft redantill sommaren, dock senast den 1september 2001. Vi anser att svenskhandelssjöfart är ledande på miljö- ochsäkerhetstänkande men att den lever underpressade ekonomiska förhållanden. Därförvill vi framhålla att det är viktigt attkompetensen finns kvar i och fördet krävs enligt vår uppfattning en aktivsjöfartspolitik. bör såledesbifalla motion Fi29 (kd) yrkande 3.Bilaga 15Miljö- och jordbruksutskottets yttrande2000/01:MJU2yTilläggsbudget till statsbudgeten förbudgetåret 2001Till finansutskottetFinansutskottet har den 19 april 2001beslutat att bereda övriga utskotttillfälle att yttra sig över 2001 årsekonomiska vårproposition (prop.2000/01:100) i vad avser tilläggsbudgettill statsbudgeten för (yrkandena 11-37) jämte motioner, allt ide delar som berör respektive utskottsberedningsområde.Miljö- och jordbruksutskottet behandlar iyttrandet de förslag i propositionen somavser tilläggsbudget för utgiftsområdenaAllmän miljö- och naturvård(utgiftsområde 20) samt Jord- ochskogsbruk, fiske med anslutande näringar(utgiftsområde 23). I anslutning tillyttrandet behandlas även en följdmotion.UtskottetI propositionen föreslås underutgiftsområde 20 att anslaget 34:1Naturvårdsverket ökas med 4 000 000 kr.Finansiering sker genom att anslaget 34:1Stöd till lokala investeringsprogram förekologisk hållbarhet under utgiftsområde18 Samhällsplanering, bostadsförsörjningoch byggande minskas. Enligt regeringenskall ett statligt pilotprojekt förmyggbekämpning inledas total kostnad av 4 000 000 kr.Under utgiftsområde 23 föreslås attanslaget 25:1 Sverigeslantbruksuniversitet ökas med 1 000 000kr. För att möjliggöra en ökadfältforskningsverksamhet rörandeekologisk produktion börlantbruksuniversitetet tillföras7 . Dessutom minskas anslagetmed för att bidra tillfinansiering av ökningar av andra anslaginom utgiftsområde 23. Vidare föreslåsatt anslaget 26:1 förmiljö, areella näringar ochsamhällsbyggande: Forskning och kollektivforskning minskas med föratt finansiera åtgärder redovisade underanslagen 42:1 och 43:1 Statens jordbruksverk.Mot bakgrund av behovet av ytterligareett smittskyddsklassat laboratoriumföreslås att anslaget 42:1 tillförs under innevarande år. När detgäller utgifter för detta ändamål år 2002avser regeringen att återkomma ibudgetpropositionen för . Ipropositionen föreslås vidare attanslaget 43:1 minskas med 3 400 000 kr.Anslaget skall även få användas för BSE-kontroller. Dessutom slopas inkomsttiteln2556 Djurregisteravgifter och avgifternaredovisas fr.o.m. motanslaget 43:1. Anslaget 43:5Arealersättningar och djurbidrag m.m.skall också kunna användas för attfinansiera BSE-kontroller och ett programför kontroll av campylobakter. Regeringenföreslår att godkänner denföreslagna användningen av ramanslagen43:1 och 43:5Arealersättningar och djurbidrag m.m.samt redovisningen avdjurregisteravgifter. Anslagen 43:7Räntekostnader för förskotteradearealersättningar m.m. och 43:16 Åtgärderinom livsmedelsområdet minskas med respektive för attfinansiera åtgärder redovisade underanslaget 43:1. Även anslaget 44:4 Stödtill jordbrukets rationalisering m.mminskas för att finansiera åtgärderredovisade under anslaget 43:1.Minskningen, som uppgår till 2 000 000kr, finansierar också ökningen av detunder utgiftsområde 1 Rikets styrelseupptagna anslaget 45:1 Sametinget.I motion Fi32 (s) framhålls vikten avfortsatt omarronderingsverksamhet påminst oförändrad nivå. bör pånytt genom ett tillkännagivande fästaregeringens uppmärksamhet pånödvändigheten av att omarronderingenäven framgent kan bedrivas på minstoförändrad nivå.Utskottet tillstyrker regeringenssamtliga förslag under utgiftsområdena 20och 23. Enligt vad utskottet erfaritfinansieras den under sistnämndautgiftsområde redovisade förstärkningenav anslaget 25:1 Sverigeslantbruksuniversitet med 7 miljonerkronor (netto påanslaget) med hjälp avbudgeteringsmarginalen. När det gälleranslaget 44:4 Stöd till jordbruketsrationalisering m.m. vill utskottetdessutom anföra följande. 2001 finns för detta ändamåluppfört ett ramanslag på 20 miljonerkronor. avser bidragtill jordbrukets rationalisering och15 skall täcka förlusterpå grund av statlig kreditgaranti. Enligtvad utskottet erfarit avser regeringensförslag om en minskning av anslagetdelposten bidrag till jordbruketsrationalisering, som till stor delanvänds för att finansieraomarronderingsverksamheten. I samband medriksdagens behandling av statsbudgetenför innevarande år konstaterade utskottetatt omarronderingsverksamheten börbedrivas fortlöpande. Det främsta motivetär naturligtvis att nå de positivaeffekter för enskilda och samhället somen rationalisering avfastighetsindelningen ger, särskilt vadgäller jord- och skogsbruk. Enkontinuerligt bedrivenomarronderingsverksamhet är också enförutsättning för att lantmäteriet skallkunna bevara och utveckla sin kompetenspå området. Utskottet fann mot denbakgrunden att bidraget till jordbruketsrationalisering inte borde begränsas tillenbart tidigare beslutade åtgärder utanäven få användas till nyaomarronderingsprojekt. Om detta innebaratt anslagsbehovet måste omprövasförutsatte utskottet att regeringenskulle återkomma med förslag tillfinansiering i kommandebudgetproposition. beslutadeatt ge regeringen till känna vadutskottet anfört omomarronderingsverksamheten (bet.2000/01:MJU2, rskr. 2000/01:86-87).Enligt utskottets mening är regeringensförslag att minska anslaget avseendebidrag till jordbrukets rationaliseringinte till någon del ägnat att tillgodoseriksdagens tidigare beslut när det gällerden fortsatta omarronderingsverksamheten.Förutom de uppenbara svårigheter somföljer av förslaget när det gäller attkunna fullfölja redan gjorda åtagandeninnebär det, såvitt utskottet förstår,att möjligheterna att finansiera nyaomarronderingsprojekt blir ytterstbegränsade. Enligt utskottets mening börriksdagen därför än en gång uppmärksammaregeringen på nödvändigheten av attomarronderingen även framgent kanbedrivas på minst oförändrad nivå. Detanförda, som även ligger i linje med desynpunkter som redovisas i motion Fi32(s), bör ges regeringen till känna.Stockholm den 15 maj 2001På miljö- och jordbruksutskottets vägnarUlf BjörklundFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), SinikkaBohlin (s), (), KajLarsson (s), (), AlfEriksson (s), (), (), Kjell-ErikKarlsson (v), (),(), GudrunLindvall (mp), (),(), (), () och ().BILAGA 16Näringsutskottets protokollsutdrag2000/01:25.3Bilaga 17Arbetsmarknadsutskottets protokollsutdragBilaga till arbetsmarknadsutskottetsprotokoll /01:25Till finansutskottetYttrande över regeringens förslag tilltilläggsbudget till statsbudgeten för2001.Arbetsmarknadsutskottet yttrar sig överregeringens förslag avseendeutgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14Arbetsliv (prop. 25 och 37 delvis).Utskottet kan konstatera att det inte harväckts några motioner i dessa delar.UtskottetUtgiftsområde 13 ArbetsmarknadEnligt regeringens förslag tilltilläggsbudget skall anslagen 2:2 Bidragtill arbetslöshetsersättning ochaktivitetsstöd samt 22:3 Köp avarbetsmarknadsutbildning och övrigakostnader minskas med 474 863 000 krrespektive . Detta innebäratt ramarna för utgiftsområdet minskasmed . Som skäl angerregeringen att den bedömer att antaletdeltagare i konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska program blirlägre än vad som antogs i budgeten för år2001. Då beräknades antalet deltagaretill i genomsnitt 121 500 personer permånad (inklusive arbetslivsinriktadrehabilitering). bedömer regeringenatt behovet beräknas motsvara igenomsnitt 107 000 personer per månad.Utskottet kan acceptera förslaget ändå göra följande påpekanden.Behovet av arbetsmarknadspolitiskaprogram är i hög grad beroende avutvecklingen på arbetsmarknaden.Försämras det arbetsmarknadspolitiskaläget krävs ökade insatser. Det är ocksåviktigt att arbetsmarknadsutbildningenkan upprätthållas på entillfredsställande nivå för att undvikaflaskhalsar och kunna rusta dearbetssökande att möta ständigt ökandekompetenskrav. Detta är särskilt viktigti ett regionalt tillväxtperspektiv. Detär även av stor vikt attArbetsmarknadsverket ges möjlighet attplanera långsiktigt, exempelvis när detgäller upphandlingar, och att godkvalitet kan uppnås i åtgärderna.Utvecklingen på arbetsmarknaden är förnärvarande god, men det finns att antalfaktorer som kan leda till att denpositiva trenden bryts. Vissa regionerhar fortfarande hög arbetslöshet och lågsysselsättningsgrad. Motsvarandeförhållanden gäller för mångainvandrargrupper. Antaletdeltidsarbetslösa och långtidsinskrivnahar minskat men inte i den omfattning somär önskvärd.Enligt utskottets uppfattning är detdärför viktigt att vara uppmärksam på denfortsatta utvecklingen på arbetsmarknadenoch att se till att det finns nödvändigberedskap för förändringar. Om det finnsrisk för att den positiva utvecklingen påarbetsmarknaden bryts genom attarbetslösheten stiger eller genom att denändrar struktur är det viktigt att mansnabbt kan öka volymerna i programmen föratt motverka en sådan utveckling.Erbjudande om plats inomaktivitetsgarantinRiksdagen beslutade vid behandlingen avregeringens förslag till förändringar iarbetslöshetsförsäkringen (prop. 1999/2000:139, bet. 2000/01:AU5,rskr. 2000/01:102) att de som har fyllt20 år och som är eller riskerar att blilångtidsinskrivna vid arbetsförmedlingensenast frånarbetslöshetens inträde skall erbjudas enheltidsaktivitet inom ramen föraktivitetsgarantin. Regeringen föreslårnu att med ändring av sitttidigare beslut ändrar "skall" till"bör". Genom en sådan förändring uppnåsenligt regeringen den flexibilitet somkrävs för att aktivitetsgarantin skallfungera med god kvalitet (prop. 25).Avsikten med aktivitetsgarantin var atttillskapa en ny form av flexibeltarbetsmarknadspolitiskt program somskulle motverka långtidsinskrivning.Programmet riktar sig i första hand tillden som har eller riskerar att fåsärskilt svårt att komma tillbaka tillreguljärt arbete. Inom ramen förprogrammet skall man kunna anpassainsatserna efter den enskildesförutsättningar. För att detta skall varamöjligt krävs enligt utskottets meningatt programmet utvecklas i sådan takt attkvaliteten inte äventyras. En alltförkraftig ökning av aktivitetsgarantinsomfattning riskerar leda tillkvalitetsförsämringar. Utskottet kankonstatera att aktivitetsgarantin förnärvarande omfattar ca 30 000 arbetslösa.Med kriteriet "skall" finns det, somregeringen påpekat, en risk för attkvalitetskravet i åtgärden inte kanupprätthållas. Bara det förhållandet attdet finns ca 50 000långtidsinskrivna utan arbete innebär meden strikt tillämpning av kriteriet är tvungen att på mycket kort tiddrastiskt öka antalet platser iaktivitetsgarantin. Med den föreslagnaförändringen får arbetsförmedlingarnamöjlighet att under en övergångsperiodöverbrygga dessa problem. Det blirlättare att se till att de som bästbehöver en insats inom aktivitetsgarantinockså kommer att få den, somdet blir möjlighet att upprätthållakvalitetskravet.Utskottet - som står bakom regeringensförslag i denna del - anser att man intefår tolka den föreslagna förändringen pådet sättet att enskilda som riskerar attbli utförsäkrade inte kommer att anvisasplats inom aktivitetsgarantin.