bet · GO01AU7 · 2001-02-08 00:00:00 — Detsociala trygghetssystemet måste ses över så attmänniskor med oklara, tillfälligaanställningsförhållanden har samma trygghet vidarbetslöshet och sjukdom som fast anställda.Sammanfattningsvis föreslår jag att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad jaghar framfört om yttrandefrihet m.m. Detta innebäratt bör bifalla motion A256 yrkandena 4och 5 (mp) samt avslå motionerna A218 yrkandena 1och 2 (v), A266 (s) samt A278 yrkandena 23 och 25(kd) i den mån de inte kan anses tillgodosedda genomvad som anförts.12. Överenskommen visstidsanställning(punkt 11) (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:11. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagande ireservation 12. bifaller därmed motion2000/01:A6 och avslår motion 2000/01:A7 yrkandena 1och 2.StällningstagandeNär den nya anställningsformen överenskommenvisstidsanställning föreslogs hösten 1996kringgärdades den av ett antal tidsmässiga ochantalsmässiga begränsningar. I samband medutskottsbehandlingen motsatte vi oss de olikabegränsningsreglerna. Vi ansåg att farhågorna förmissbruk av den nya anställningsformen varöverdrivna och att de olika begränsningsreglernaskulle komma att motverka syftet med införandet avanställningsformen, dvs. att underlättanyanställningar.Av skrivelsen framgår att våra farhågor harbesannats. Den nya anställningsformen har i huvudsakblivit ett fiasko. Den har inte inneburit attnyanställningar har underlättats.Av skrivelsen framgår bl.a. att anser att anställningsformenär svår att tillämpa på grund avbegränsningsreglerna. uppfattningär att anställningsformen endast förekommer i mycketbegränsad omfattning. Enligt SAF haranställningsformen betydelse framför allt för demindre företagen och den privata sektorn. Ett antalkollektivavtal utgör dock hinder för användning avanställningsformen.Enligt vår uppfattning har anställningsformenanvänts i en mycket begränsad utsträckning.Samtidigt kvarstår behovet av att underlättanyanställningar. Vi föreslår därför att ,med bifall till motion A6 (m), begär av regeringenatt den återkommer med förslag omborttagande av begränsningsreglerna ianställningsformen. Motion A7 yrkandena 1 och 2 (v)bör avslås.13. Överenskommen visstidsanställning(punkt 11) (v)av och (bådav).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:11. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagande ireservation 13. bifaller därmed motion2000/01:A7 yrkande 1 samt avslår motionerna2000/01:A6 och 2000/01:A7 yrkande 2.StällningstagandeNär regeringen föreslog införandet avytterligare en form av visstidsanställning avvisadeVänsterpartiet förslaget. Det fanns då lika litetsom nu någon brist på människor som lever underosäkra och otrygga anställningsvillkor. Skillnadenmellan överenskommen visstidsanställning och övrigaformer av visstidsanställningar är att det intebehövs några sakliga skäl för att inrätta enöverenskommen visstidsanställning. Grunden för attinföra överenskommen visstidsanställning var att gearbetsgivaren större makt över anställningsformen.Det kan i vissa fall finnas skäl förvisstidsanställning, t.ex. när det gäller ett arbetesom bara varar eller ett vikariat.Anställningsformen överenskommen visstidsanställningär bara en symbol för en ideologisk strömning somvill ha mer makt åt arbetsgivarna. Den tillgodoserinte någon bestämd person. menar attvisstidsanställning skall få förekomma bara om detfinns sakliga skäl för det.Av utvärderingen av överenskommenvisstidsanställning framgår att de andra, äldreformerna av tidsbegränsade anställningar är fullttillräckliga. Anställningsformen överenskommenvisstidsanställning motsvarar inte något verkligtbehov på arbetsmarknaden och bör därför avskaffas.Vi föreslår alltså att bifaller denvänsterpartistiska motionen A7 yrkande 1.14. Avskaffande av Arbetsdomstolen (punkt 14)(m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:14. beslutar avskaffa Arbetsdomstolen.Riksdagen bifaller därmed motion 2000/01:A710yrkande 5.StällningstagandeVi är principiella motståndare till specialdomstolaroch partssammansatta domstolar. Enligt vår meningbör inte sådana förekomma. Det har i den praktiskarättstillämpningen visat sig att domstolar somtillförs ledamöter som företräder särintressen haren tendens att inte bara tillämpa gällande lag utanäven fylla ut och skapa lag, vilket leder tillmindre förutsebarhet; rättssäkerheten äventyrasdärmed.Arbetsdomstolens funktioner bör därför övertas avdet allmänna domstolsväsendet. Vi är övertygade omatt en sådan ordning kommer att gynnaförutsebarheten och rättssäkerheten. Detta gällerdesto mer med de förändringar av arbetsrätten som viföreslår.Liksom vid andra tvister där parternasöverenskommelser kan ersätta domstolsdom finnsnaturligtvis också på arbetsrättens område möjlighetför arbetsmarknadens parter och för enskildaarbetsgivare och arbetstagare att inrätta permanentaeller tillfälliga organ för rådgivning,konfliktlösning och avtalstolkning.Avslutningsvis konstaterar vi attutskottsmajoriteten inleder sitt avstyrkande medkonstaterandet att majoriteten redan tidigare prövatoch avstyrkt vårt förslag. Detta är ett intressantargument - i synnerhet som regeringen i enskrivelse till har anslutit sig till denav motionsvis framförda ståndpunkten attde olika diskrimineringslagarna bör sammanföras i engemensam lag och att de olika ombudsmannaämbetena(JämO, DO, HO och HomO) bör sammanläggas till ettgemensamt ämbete.Detta föreslog vi redan i kommittémotionen1998/99:K336. Motionen avvisades då och likartadekrav har därefter avvisats upprepade gånger, senasti betänkande 2000/01:AU1. Vi hoppas nu att detomtänkande i utskottet som med intill visshetgränsande sannolikhet stundar när det gällerdiskrimineringslagar och ombudsmän så småningomockså skall utsträckas till att även omfattaArbetsdomstolens existens.Vi föreslår att bifaller motion A710yrkande 5 (m) och avskaffar Arbetsdomstolen.15. Stuverimonopolet m.m. (punkt 15) (m, fp)av (), (),(), () ochHenrik ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:15. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagande ireservation 15. bifaller därmed delvismotionerna 2000/01:T211 yrkande 18 samt 2000/01:T642yrkandena 3 och 4.StällningstagandeVi kan konstatera att skråväsendet fortlever ihamnarna i form av det s.k. stuverimonopolet, vilketleder till dyra stuveriorganisationer ochorationella hanteringsmetoder. Det har bl.a. intevarit möjligt att införa automatiseradlasthantering. Stuverimonopolet baseras till stordel på den s.k. listningen, dvs. förbud för andraföretag än de som Transportarbetareförbundetgodkänt, att utföra stuveriarbete i hamnarna.Listningen utgör ett klart konkurrenshinder. Förutomden s.k. listningen baseras stuverimonopolet dels påen föråldrad förordning om hamnverksamhet, dels påILO-konvention 137. Vi kan också konstatera att detinom EU numera finns krav på att hamnverksamhetskall konkurrensutsättas. Flera uppmärksammadedomar, bl.a. mot hamnen i , har medfört attstuverimonopolen har upphört i vissa europeiskahamnar.Enligt vår mening bör man därför avveckladet svenska stuverimonopolet och anpassahamnverksamheten till EU:s konkurrensregler.Vi föreslår alltså att med anledning avmotionerna T211 yrkande 18 (fp) och T642 yrkandena 3och 4 (m) tillkännager för regeringen som sin meningvad vi har framfört om stuverimonopoletsavvecklande.16. Övergångsdirektivet m.m. (punkt 16) (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:16. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagande ireservation 16. bifaller därmed motion2000/01:T642 yrkande 11 i motsvarande del.StällningstagandeSvensk rederinäring har utsatts förkonflikter och konflikthot i stor omfattning. Dessahar drabbat såväl rederierna som svensk industri påett orimligt sätt. Enligt vår uppfattning måstedärför den arbetsrättsliga lagstiftningen ändras.Som framgår av våra reservationer vid punkterna 3och 4 anser vi att möjligheterna tillsympatiblockader måste begränsas och den s.k. LexBritannia upphävas.När det gäller anställningsskyddslagens regler ompersonalövergångar vid överlåtelse av verksamhetskiljer sig den svenska lagstiftningen, som omfattarskepp, från det s.k. övergångsdirektivet (rådetsdirektiv /187/EEG). Direktivet är till skillnadfrån vad som gäller enligt den svenskalagstiftningen inte tillämpligt på sjögående fartyg.Eftersom den svenska lagstiftningen därigenom kommeri konflikt med EU-reglerna anser vi att det svenskaundantaget bör avskaffas.Vi kan konstatera att det finns speciellaarbetsrättsliga regler som gäller för sjöfarten,exempelvis bestämmelser om sjuklön och arbetstid.Dessa bestämmelser har historiska orsaker men saknari dag betydelse. Vi anser därför att dessabestämmelser bör anpassas till de generellabestämmelser som gäller för svensk arbetsmarknad.Sammanfattningsvis föreslår vi att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad vihar framfört om sjöfarten och den svenskaarbetsmarknaden. Detta innebär att riksdagenbifaller motion 2000/01:T642 yrkande 11 delvis.Särskilda yttranden1. Lönebildning (fp)() anför:Enligt uppfattning är en av deviktigaste uppgifterna att modernisera de regler somstyr den svenska arbetsmarknaden. Dagenslagstiftning bidrar till att cementeraarbetslösheten på en högre nivå än nödvändigt ochtill att skapa problem med lönebildningen.Lönebildningen och arbetsmarknadslagarna skall sessom instrument för att skapa balans mellanarbetsgivare och arbetstagare på arbetsmarknaden.Den moderna arbetsmarknadslagstiftningen kom tillför att man ansåg att den anställde hade en svagposition mot arbetsgivaren. Detta var ett riktigtpåpekande såväl när lagstiftningen infördes som . Vad som har gått snett är att organisationernabåde på arbetstagar- och arbetsgivarsidan i mångafall inte sökt eller uppnått en bättre ordningbeträffande lönebildning och större inflytande förden enskilde arbetstagaren och arbetsgivaren. Det ärändock viktigt att påpeka att det i huvudsak äravtal mellan arbetsmarknadens parter som skall lösadessa frågor. Lagstiftning skall endast tillämpas ide fall där det är uppenbart att nuvarande reglerinte fungerar som tänkt eller lyckats lösaförutsättningarna för en konstruktiv lönebildning.2. Tystnaden på arbetsplatsen (mp)() anför:Klimatet i arbetslivet har hårdnat, med ökadkonkurrens och stramare ekonomi. Massarbetslöshetenunder har gjort att arbetsgivarna harhaft stor tillgång till arbetskraft och kunnat väljaoch vraka bland de arbetslösa.Ett stort och växande arbetsmiljöproblem ärrädslan för att framföra kritik på arbetsplatsen.Anställda vågar inte öppet kritisera sinarbetsgivare av rädsla för att få problem påarbetsplatsen. Tystnaden breder ut sig påarbetsplatser inom skilda sektorer. Mångaarbetsgivare kräver total tystnad av sinamedarbetare. Inte bara privata arbetsgivare utanockså kommuner och landsting finns bland dem sommenar att lojalitet innebär att man inte skallkritisera sin arbetsgivare. Mest markant är dettainom den offentliga sektorn. Nästan varannankommunalt anställd vågar inte öppet kritisera sinarbetsgivare, och så många som avstår frånkritik av rädsla för att förlora arbetet ellerdärför att man tror att det kan orsaka problem påden egna arbetsplatsen. Man håller därför hellretyst om oegentligheter än säger ifrån.Rädslan för att kritisera är störst bland kvinnoroch äldre arbetstagare samt hos administrativpersonal. De som har tidsbegränsade anställningarhar svårast att säga ifrån. Man tar hellre en dåligarbetsmiljö än inga lönelyft eller inget arbetealls.Ett annat problem är avsaknaden av meddelarskyddför anställda i privata företag. Det nuvarandeskyddet gäller endast offentlig verksamhet. alltmer tar över inom exempelvissjukvården försvinner detta skydd. Detsamma gällerför bolagiseringen av och Posten.Vid privatisering av offentlig verksamhet och iprivata företag gäller alltså inte personalensyttrandefrihet eller det grundlagsstadgadeanonymitets- och meddelarskyddet. Arbetsgivaren harrätt att kräva lojalitet av de anställda. Kritik kananses som ett hot mot företagets ställning påmarknaden. Den som ändå kritiserar sin arbetsgivareoffentligt riskerar disciplinära åtgärder eller ivärsta fall uppsägning.3. Arbetsdomstolen (kd)och (båda kd)anför:Vi har tidigare påpekat att vi anser att det ärprincipiellt tveksamt att ha specialdomstolar.Enligt vår uppfattning bör dessa i möjligaste månavskaffas och deras uppgifter övertas av de allmännadomstolarna. måste man konstatera att detvid Arbetsdomstolen har utvecklats en hög kompetensinom det arbetsrättsliga området. Man bör därförutreda hur denna kompetens skall tas till vara innaneventuella beslut om avveckling av Arbetsdomstolenfattas.BilagaFörteckning över behandlade förslagSkrivelsenI regeringens skrivelse 1999/2000:146Anställningsformen överenskommen visstidsanställninglämnas en redovisning för den utvärdering som enreferensgrupp hade genomfört när det gälleranställningsformen. Regeringens slutsats är att detinte finns anledning att vidta några åtgärder medanledning av rapporten. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Lönebildning m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01: A227yrkandena 1, 2, 4, 5 och 6 samt 2000/01:A278yrkandena 19-21.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd)2. Förbud mot sympatiåtgärder m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:A227yrkandena 7 och 8, 2000/01:A278 yrkandena 26 och27, 2000/01:A710 yrkande 4 samt 2000/01:T642yrkande 11 i motsvarande del.Reservation 3 (m, kd, c, fp)3. m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:A263yrkande 24 och 2000/01:T642 yrkande 11 imotsvarande del.Reservation 4 (m, fp)4. Allmänna arbetsrättsliga frågor m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:A263yrkandena 23 och 25, 2000/01:A278 yrkandena 22och 24, 2000/01:A701, 2000/01:A702, 2000/01:A703,2000/01:A704 yrkande 1, 2000/01:A707,2000/01:A710 yrkandena 1-3, 2000/01:A711,2000/01:A714 yrkandena 1 och 2, 2000/01:A715,2000/01:A716 samt 2000/01:N323 yrkande 19.Reservation 5 (m, kd, c, fp)5. Information till företagareRiksdagen avslår motion 2000/01:A278 yrkande28.6. Utbildning av företagareRiksdagen avslår motion 2000/01:A231.7. Utredning om rätten till politiskinformation på arbetsplatsenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om en utredning omrätt till information och opinionsbildning påarbetsplatsen. bifaller därmed delvismotion 2000/01:A208.Reservation 6 (m, kd, c, fp)8. Den arbetsrättsliga lagstiftningen inomEURiksdagen avslår motion 2000/01:A710 yrkande 6.Reservation 7 (m)9. Arbetsrätten i ÖresundsregionenRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub807 yrkande1.10. Tidsbegränsade anställningar m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:A218yrkandena 1 och 2, 2000/01:A256 yrkandena 4 och5, 2000/01:A266 samt 2000/01:A278 yrkandena 23och 25.Reservation 8 (m) - motiv.Reservation 9 (v)Reservation 10 (kd)Reservation 11 (mp)11. Överenskommen visstidsanställningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:A6 och2000/01:A7 yrkandena 1 och 2.Reservation 12 (m)Reservation 13 (v)12. AKU-statistikRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om uppgifter i AKU.13. Regeringens skrivelse 1999/2000:146Riksdagen lägger skrivelsen till handlingarna.14. Avskaffande av ArbetsdomstolenRiksdagen avslår motion 2000/01:A710 yrkande 5.Reservation 14 (m)15. Stuverimonopolet m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:T211yrkande 18 samt 2000/01:T642 yrkandena 3 och 4.Reservation 15 (m, fp)16. Övergångsdirektivet m.m.Riksdagen avslår motion 2000/01:T642 yrkande 11i motsvarande del.Reservation 16 (m)den 8 februari 2001På arbetsmarknadsutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), MargaretaAndersson (c), (), (), (), (), LailaBjurling (s), (), KristinaZakrisson (s), (), ChristelAnderberg (m), (), (), (), () ochMagnus ().Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlar utskottet dels motionerfrån allmänna motionstiden som bl.a. tar uppfrågor som rör den arbetsrättsliga lagstiftningenoch lönebildning, dels regeringens skrivelse1999/2000:146 Anställningsformen överenskommenvisstidsanställning jämte med anledning avskrivelsen väckta motioner.Motionerna återfinns i bilaga till betänkandet.