bet · GO01SfU9 · 2001-04-19 00:00:00 — Föratt uppnå målen skall bl.a. viseringspolitikenharmoniseras ytterligare, likaså asylpolitiken, därministerrådet exempelvis skall besluta om gemensammaminiminivåer vad gäller mottagande av asylsökande,bestämmande av flyktingskap samt minimiregler förhandläggning av asylansökningar. fatta beslut om ansvarsfördelning,invandringspolitiken skall jämkas samman till högregrad av likformighet, frågor om kontroll vid yttregränser skall harmoniseras och inga personkontrollerskall företas vid inre gräns.Enligt utskottets mening utgör slutsatserna frånTammerforsmötet en stark politisk viljeyttring attEU skall utveckla en gemensam asyl- ochmigrationspolitik på humanitetens och asylrättensgrund. Ett gemensamt europeiskt asylsystem skallupprättas, grundat på den absoluta respekten förGenèvekonventionen som skall tolkas på ettfullständigt och omfattande sätt. Här kan ocksånämnas att en europeisk flyktingfond har bildats iavsikt att främja balansen mellan medlemsstaternasinsatser på asylområdet med hjälp av bestämmelsersom gör det möjligt att fördela resurserna iförhållande till den börda som varje medlemsstat tarpå sig. De medlemsstater som har den minstutvecklade infrastrukturen och hjälpen förasylsökande och flyktingar skall också uppmuntrasatt komma i kapp de övriga.Utskottet avstyrker motionerna Sf5 yrkandena 2 och3, Sf7 yrkande 3, Sf605 yrkandena 1, 27 och 28,Sf645 yrkandena 3 och 18, K398 yrkande 15, U217yrkandena 15 och 16, U511 yrkande 8 i denna del,U512 yrkande 7 och U513 yrkande 6 i den mån de inteär tillgodosedda med det ovan anförda.Flyktingar och andra skyddsbehövandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om- förföljelse på grund av kön eller sexuellläggning-- hedersmord-- asylsökande judar från f.d. -- asylsökande från -- asylsökande från Kosovo-- uppehållstillstånd för gömda personer.-Jämför reservationerna 9 (v, c, fp, mp), 10(v, kd, c, fp, mp), 11 (kd, fp), 12 (v, kd,c, fp, mp), 13 (v, kd, c, fp, mp) och 14 (fp)FlyktingdefinitionerDet finns endast en universellt godtagenflyktingdefinition. I FN:s konvention den 28 juli1951 om flyktingars rättsliga ställning() avses med uttrycket flyktingden som till följd av händelser som inträffat föreden och i anledning av välgrundadfruktan för förföljelse på grund av sin ras,religion, nationalitet, tillhörighet till visssamhällsgrupp eller politisk åskådning befinner sigutanför det land han är medborgare i samt är urstånd att eller på grund av sådan fruktan, som nysssagts, inte önskar att begagna sig av sagda landsskydd. Motsvarande gäller den som, utan att varamedborgare i något land, till följd av händelser somförut sagts befinner sig utanför det land vari hantidigare haft sin vanliga vistelseort samt är urstånd att återvända dit eller på grund av sådanfruktan, som sagts, inte önskar återvända dit.Genèvekonventionen har senare kompletterats med 1967års protokoll angående flyktingars rättsligaställning. Genom detta protokoll förpliktade siganslutande stater att tillämpa konventionensflyktingbestämmelser utan begränsning till händelserföre eller i Europa.Afrikanska stater har en egen konvention omflyktingar (). Konventionen somantogs , har en betydligt vidareflyktingdefinition. Den omfattar också personer sompå grund av yttre aggression, ockupation, utländskdominans eller händelser som allvarligt stör denallmänna ordningen i del av eller hela det land ivilket han har sitt ursprung eller är medborgaretvingas lämna sin vanliga bostad för att sökatillflykt på en annan plats utanför sagda land. FörCentralamerikas del har ett snarlikt flyktingbegreppaccepterats i den s.k. Cartagenadeklarationen frånår 1984. Såvitt gäller har med stöd av första asylländer iSydostasien godtagit en bestämmelse om att allaasylsökande, i vart fall temporärt, skall tas emotav första asylländerna och att tvångsvis avlägsnandefrån dessa länder inte skall ske.UtlänningslagenRätten att få asyl i omfattade före den 1januari 1997 flyktingar, de facto-flyktingar ochkrigsvägrare. En ny lagstiftning trädde i kraft den1 . Den innebär bl.a. ändradebestämmelser när det gäller skydd för flyktingargenom att givits en vidaretolkning, de förutvarande begreppen de facto-flykting och krigsvägrare har utmönstrats ur lagenoch ersatts med preciserade regler för vilka utöverkonventionsflyktingar som skall få skydd.Enligt 3 kap. 1 § utlänningslagen avses med asyluppehållstillstånd som beviljas en utlänning därföratt han är flykting. Med flykting avses enligt 2 §en utlänning som befinner sig utanför det land somhan är medborgare i, därför att han kännervälgrundad fruktan för förföljelse på grund av sinras, nationalitet, tillhörighet till en visssamhällsgrupp eller på grund av sin religiösa ellerpolitiska uppfattning, och som inte kan eller pågrund av sin fruktan inte vill begagna sig av dettalands skydd. Det sagda gäller oberoende av omförföljelsen utgår från landets myndigheter eller omdessa inte kan antas bereda trygghet mot förföljelsefrån enskilda. Som flykting skall också betraktasden som är statslös och som av samma skäl befinnersig utanför det land där han har haft sinvanliga vistelseort och som inte kan eller på grundav sin fruktan inte vill återvända dit.Rätt till uppehållstillstånd för skyddsbehövandeutlänningar i övrigt som inte har flyktingskäl mensom av olika i lagen angivna skäl lämnat det landsom de är medborgare i föreligger enligt 3 §dels för en utlänning som känner välgrundadfruktan för att straffas med döden eller medkroppsstraff eller att utsättas för tortyr ellerannan omänsklig eller förnedrande behandling ellerbestraffning,dels för en utlänning som på grund av en yttreeller inre väpnad konflikt behöver skydd eller pågrund av en miljökatastrof inte kan återvända tillsitt hemland ochdels för en utlänning som på grund av sitt köneller homosexualitet känner välgrundad fruktan förförföljelse.Även statslösa som befinner sig utanför det landdär de har haft sin vanliga vistelseort ochsom på samma grunder som ovan inte kan eller pågrund av sin fruktan inte vill återvända dit skallanses som skyddsbehövande och ha rätt tilluppehållstillstånd.Uppehållstillstånd kan vägras i vissa fall.Beträffande flyktingar och skyddsbehövande, förutomdem som avses i första delsatsen ovan, gäller attuppehållstillstånd kan vägras av hänsyn till vad somär känt om utlänningens tidigare verksamhet eller omdet med hänsyn till rikets säkerhet finns synnerligaskäl att inte bevilja uppehållstillstånd.Möjligheten att vägra uppehållstillstånd på grund avbrottslighet eller någon annan omständighet somhänför sig till den skyddsbehövandes person ärbegränsad till den kategori vars skyddsbehov ärrelaterat till en yttre eller inre konflikt eller enmiljökatastrof. Uppehållstillstånd kan också vägrasom utlänningen före ankomsten till haruppehållit sig i annat land än hemlandet och, om hanåtersänds dit, är skyddad mot förföljelse eller motatt sändas till hemlandet och också mot att sändasvidare till ett land där han inte har motsvarandeskydd (första asyllandsprincipen) eller utlänningenhar särskild anknytning till ett annat land och därär skyddad på motsvarande sätt.Regeringen får i fråga om en viss grupputlänningar meddela föreskrifter om att den somsöker uppehållstillstånd som skyddsbehövande och sombedöms ha ett tillfälligt behov av skydd här ilandet får ges ett tidsbegränsat uppehållstillstånd.Regeringens föreskrifter skall anmälas tillriksdagen genom en särskild skrivelse inom tremånader.MotionerI ett stort antal motioner berörs skyddet förpersoner som förföljs på grund av kön eller sexuellläggning.Lars m.fl. (fp) framhåller i motionSf605 att man bör pröva möjligheten att vidgaflyktingbegreppet så att det förutom dem som ärberättigade till flyktingstatus även omfattar deövriga skyddsbehövande som nämns i 3 kap.utlänningslagen (yrkande 9). Motionärerna anförockså att den nuvarande tolkningen av 3 kap. 3 § 3 iutlänningslagen om förföljelse på grund av kön ellersexuell läggning bör vidgas så att den omfattas avflyktingkonventionens skyddsbegrepp (yrkande 13).Genèvekonventionen ger enligt motionärerna inteflyktingstatus åt personer som känner välgrundadfruktan för förföljelse på grund av kön ellersexuell läggning. Att så inte är fallet torde enligtmotionärerna till stora delar hänga samman med denbristande insikt och den bristande acceptans förannan sexuell läggning än den heterosexuella sompräglade världen då konventionen utarbetades.Motionärerna anser att bör verka för etttilläggsprotokoll till som skallge flyktingstatus även åt personer som förföljs pågrund av kön eller sexuell läggning (yrkande 14).Yrkanden om ett sådant tilläggsprotokoll förs ocksåfram i motionerna L459 yrkande 24 av . (fp) och U661 yrkande 5 av m.fl.(fp). I sistnämnda motion begärs också i yrkande 4ett tillkännagivande om att regeringen bör arbetaför att förföljelse på grund av kön ellerkönsidentitet bör tolkas in enligtGenèvekonventionens flyktingbegrepp på samma sätt ialla EU-länder och i yrkande 6 ett tillkännagivandeom att skall ges i uppdrag att göraen studie över tillämpningen av 3 kap. 3 § 3 såvittavser homosexuella. Motionärerna hänvisar till attverket tidigare fått ett liknande uppdrag när detgäller förföljelse på grund av kön. I den nämndamotionen L459 begärs i yrkande 23 även etttillkännagivande om att den svenskaflyktingpolitiken rörande förföljelse av homo- ochbisexuella personer bör bli liberalare.Matz m.fl. (mp) anför i motion So450yrkande 10 att bestämmelserna i utlänningslagen omförföljelse på grund av kön eller homosexualitetinte tillämpas i avsedd utsträckning. Många somsöker skydd blir inte trodda av myndigheterna ochdenna problematik bör uppmärksammas av regeringen.Även m.fl. (mp) menar i motionSf6 att utlänningslagens bestämmelser om dem somförföljs på grund av kön eller homosexualitet intetillämpas på avsett sätt och det gäller också övrigai 3 kap. 3 § utlänningslagen nämnda kategorierförföljda. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivandeom att regeringen måste uppmärksamma berördamyndigheter på nämnda förhållanden.Tasso Stafilidis m.fl. (v, s, c, fp, mp) begär imotion Ju724 yrkande 28 ett tillkännagivande om attförföljelse på grund av kön, sexuell läggning ellerkönsidentitet skall föras in i flyktingbegreppet i 3kap. 2 § utlänningslagen. Motionärerna anför att imånga länder är homosexualitet förbjuden. I vissaländer kan också dödsstraff utdömas för homosexuellahandlingar. I andra länder kan religion ochkulturtraditioner göra det svårt att leva som homo-eller bisexuell eller transperson även om detta inteär förbjudet.I motion U661 av m.fl. (fp) begärs iyrkande 3 att tolkningen av den svenskalagstiftningen bör vidgas så att flyktingbegreppetäven omfattar förföljelse på grund av en personssexuella läggning eller könsidentitet.I motion Sf630 av och () begärs ett tillkännagivande om att i EUbör verka för att flyktingkonventionen blir ett EG-direktiv och att en gemensam syn utvecklas kring vadsom avses med utövare av förföljelse. Det bör ocksåutvecklas gemensamma riktlinjer när det gällerkönsrelaterade asylskäl.I motionerna tas också upp vissa andra frågor.I motion U622 yrkande 3 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om att svenskamyndigheter måste beakta faran för s.k. hedersmordvid behandling av asylärenden. Enligt motionärernahar myndigheterna bristande kunskaper när det gällerkvinnors situation i olika delar av världen. Kvinnorhar i många fall fått utstå en osäker och plågsamväntan i skräck och i rädsla för utvisning eftersommyndigheterna inte förstått allvaret i ett riskfylltkärleksförhållande eller vilka följder det kan fåför en kvinna som varit utsatt för våldtäkt.Lars m.fl. (fp) begär i motion K402yrkande 3 ett tillkännagivande om att den svenskabehandlingen av asylsökande judar från före dettaSovjetunionen måste utredas och omprövas. Enligtmotionärerna är svenska myndigheter orimligtkallsinniga inför den förföljelse av judar somuppenbarligen förekommer i flera före dettasovjetrepubliker. Ett huvudproblem tycks vara attdenna förföljelse sällan eller aldrig äger rum pågrund av initiativ i respektive land, utan sker påinitiativ av lokal polis och andra myndigheter somlever kvar i sovjetsystemets öppet proklameradejudefientlighet.I motion U636 yrkande 7 av andre vice talman m.fl. (v, s, m, kd, fp, c, mp) begärs etttillkännagivande om att regeringen vid behandling aviranska flyktingars möjlighet att få asyl i Sverigemåste beakta de händelser i under våren 2000som inneburit en kraftig försämring när det gällermänskliga rättigheter. Motionärerna framhåller attefter valet som vanns av reformvänliga strömningar iIran har de religiösa ledarnas attityd hårdnat ochfått till följd att exempelvis kvinnor inom deniranska kvinnorörelsen fängslats.Magda m.fl. (kd) begär i motion Sf645tillkännagivande om att fortsattuppehållstillstånd bör beviljas flyktingar frånKosovo som befinner sig i . Flyktingar sombefinner sig i Kosovos närområde bör först återvända(yrkande 19). Motionärerna anser vidare att dengrupp av flyktingar från Kosovo som kom till Sverigeföre kriget och som vistats här i treeller bör få permanent uppehållstillstånd(yrkande 20). Enligt motionärerna rör det sig om ca2 000 personer som av humanitära skäl bör få stannahär.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf605yrkande 26 ett tillkännagivande om gömda flyktingar.Enligt motionärerna är utredningarna hosutlänningsmyndigheterna så bristfälliga att de somefter ett lagakraftvunnet avvisningsbeslut gömmersig bör beviljas uppehållstillstånd i . Vissaundantag skall dock kunna göras som t.ex. när densom hotas av avvisning begått ett allvarligt brott.Även Per m.fl. (m) anför i motion Sf8 att deflyktingar som gömmer sig skall beviljasuppehållstillstånd. Enligt motionärerna skulle ettsådant förfarande innebära starten för en ny svenskflyktingpolitik där den enskildes rättssäkerhet ståri centrum. I yrkande 1 begärs ett tillkännagivandehärom.Utskottets ställningstagandeNär det gäller den svenska asylpolitiken vidhållerutskottet att den präglas av humanitet ochgenerositet. Som utskottet nämnde i betänkande1999/2000: SfU11 har iförhållande till sin folkmängd tagit emot flerasylsökande och deras anhöriga än de flesta andraländer i västvärlden. har också varitpådrivande i det internationella samarbetet i syfteatt verka för en solidarisk ansvarsfördelning ochför att stärka flyktingars rättsliga skydd. Degenomförda ändringarna i asyllagstiftningen motsägerinte detta.Beträffande skydd för personer som förföljs pågrund av kön eller homosexualitet anförde utskotteti betänkande 1996/97:SfU5 följande. Så länge någonenhetlig uppfattning inom EU:s länder inte finns omatt personer som förföljs på grund av kön ellerhomosexualitet skall tillerkännas flyktingstatusanser utskottet att en särskild skyddsregel fördessa bör finnas som ansluter sig tillflyktingkonventionen och ger samma starka skydd. Dennya skyddsregeln innebär en avsevärd förstärkning avskyddet i förhållande till vad som då gällde.Utskottet pekar i betänkandet också på att ensammanvägning av de olika skäl för skydd sompersoner inom dessa grupper kan anföra kan innebäraatt de kan ges flyktingstatus. Omständigheterna kanockså vara sådana att de får skydd på grund av attde känner välgrundad fruktan för att straffas meddöden eller utsättas för förnedrande behandlingeller bestraffning.Migrationsverket har på regeringensuppdrag gjort en analys av den rättsliga regleringenoch dess tillämpning när det gäller förföljelse pågrund av kön som grund för uppehållstillstånd.Migrationsverket har dels studerat avgjorda ärendenunder tiden 1997-augusti 2000 avseende kvinnligasökande, dels tagit reda på vilka skäl som åberopatsi pågående ärenden vidMigrationsverket och Utlänningsnämnden.Sammanfattningsvis konstateras att könsbestämmelseninte fått den effekt som måhända varit avsedd. Dethar emellertid visat sig att det finns mångasituationer som väl kan betraktas som förföljelse pågrund av kön men där andra bestämmelser ärtillämpliga. Vissa situationer eller företeelser ärockså till sin natur sådana att själva könsbegreppetinte framstår som relevant. Teoretiskt sett bordedet dock finnas situationer som, bortsett frånförföljelse på grund av homosexualitet, faller inenbart under könsbestämmelsen. Att så inte skett ipraktiken kan enligt möjligtvisbero på att det är fråga om ett begränsat antal falltotalt sett där könsrelaterad förföljelse åberopatseller att andra omständigheter i det enskilda fallethar fått avgöra utgången i ärendet.UNHCR har inlett en översyn av flyktingbegreppetenligt , varvid även detkönsbaserade skyddet skall ses över. I översynenhålls globala konsultationer med alla 136 länder somhar undertecknat konventionen. Översynen skallutmynna i en skrift om vem som är flykting.Konsultationerna skall avslutas medett gemensamt möte med alla länderna.Utskottet noterar att Europeiska kommissionenavser att föreslå tillnärmning avbestämmelserna om beviljande, kvalitet ochinnehållet i flyktingstatus och subsidiäraskyddsformer som ger lämplig status. Skyddssökandebör ha rimligt lika möjligheter att få lämpligtskydd, oavsett till vilken medlemsstat ansökanställs.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Sf6 yrkande 3, Sf605 yrkandena9, 13 och 14, Sf630, Ju724 yrkande 28, L459yrkandena 23 och 24, So450 yrkande 10 och U661yrkandena 3-6.Faran för en asylsökande att bli mördad måste enligtutskottets mening beaktas vid prövningen av enenskild persons skäl att få uppehållstillstånd ilandet. Det uppdrag regeringen givitMigrationsverket att utarbeta riktlinjer för hurkvinnors skyddsbehov bättre skall uppmärksammas ochatt sprida kunskap om dessa riktlinjer bland berördpersonal kan här få betydelse. Uppdraget skallredovisas i april 2001.Utskottet anser att motion U622 yrkande 3 ärtillgodosett med det anförda, och utskottetavstyrker motionen.När det gäller asylsökande judar från före dettaSovjetunionen vill utskottet hänvisa till sinbehandling under förra av en motion om attdessa bör beviljas asyl i . Vid beredningenav denna fråga höll utskottet en utfrågning medMigrationsverket, och Judiskaförsamlingen i . Utfrågningen gälldejudarnas situation i , ochVitryssland. Vid utfrågningen belystes också densvenska hanteringen av asylansökningarna. Enredogörelse för den information som lämnades vidutfrågningen finns redovisad i utskottets betänkande1999/2000:SfU11 (s. 30-31). I betänkandetkonstaterade utskottet att en bedömning avskyddsbehovet måste göras i varje enskilt fall.Migrationsverket hade också vidtagit åtgärder föratt anpassa tillämpningen till Utlänningsnämndensbeslut. Med anledning härav ansåg utskottet att dåbehandlad motion inte borde föranleda någotuttalande från sida.Utskottet gör motsvarande bedömning vad gällermotion K402 yrkande 3, som således avstyrks.I betänkande 1999/2000:SfU11 (s. 38), i sambandmed behandlingen av ett motionsyrkande om varsamhetvid utvisning till med hänsyn till situationendär, redogjordes bl.a. för hur utrikesutskottetnyligen beskrivit situationen i landet. Även vadgäller asylsökande från gäller dock att enbedömning av skyddsbehovet måste göras i varjeenskilt fall. Utskottet avstyrker därför motion U636yrkande 7.Även när det gäller personer som flytt från Kosovoså vill utskottet framhålla att frågan om permanentuppehållstillstånd för asylsökande måste prövasindividuellt. Regeringen beslöt dock i december 2000att återsändandet av dem som haft tillfälligt skyddskulle skjutas upp till den 15 mars2001. har inlett återsändandetav dessa personer. Har de sökt asyl, gälleråtersändandet dem som har fått avslag på sinasylansökan. Med det anförda avstyrker utskottetmotion Sf645 yrkandena 19 och 20.Utskottet kan inte tillstyrka en ordning därpersoner som fått avslag på en asylansökan och somhåller sig gömda för att undgå verkställighet av ettavvisnings- eller utvisningsbeslut enbart på dengrunden beviljas uppehållstillstånd. Prövningen aven verkställighet eller av en s.k. ny ansökan skallske individuellt i förhållande till gällande lag.Med detta avstyrker utskottet motionerna Sf605yrkande 26 och Sf8 yrkande 1.DublinkonventionenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden omDublinkonventionen.Jämför reservationerna 15 (v) och 16 (mp)har till syfte att bestämma vilkenmedlemsstat som skall ansvara för prövningen av enasylansökan som givits in i en av medlemsstaterna.Enligt Amsterdamfördraget skall konventionenersättas av ett gemenskapsrättsligt instrument.MotionerMargit m.fl. (m) framhåller i motion Sf5 attDublinkonventionen inte fungerat fullt ut och attkonventionens trovärdighet urholkats. Det är därförviktigt att den utvärdering som sker resulterar i enmer effektiv och snabbare process. I yrkande 6begärs ett tillkännagivande om det anförda.I motion Sf606 av m.fl. (v) begärsett tillkännagivande om kriterier för att avgöravilken medlemsstat i EU som skall ha ansvaret föratt pröva en asylansökan. Regeringen bör i EU enligtmotionärerna verka för ett direktiv som ersätterDublinkonventionen och som grundas på principen attdet land där en asylansökan görs skall varaansvarigt för handläggningen av ärendet.Kerstin-Maria m.fl. (mp) anför i motion Sf6att tillämpningen av blivitalltför snäv. bör mer använda sig avmöjligheten att med den asylsökandes samtycke prövaansökan även om prövningen formellt enligtkonventionen inte åligger . I yrkande 8begärs ett tillkännagivande om det anförda.Utskottets ställningstagandeEn utvärdering av har inletts avEuropeiska kommissionen inför utarbetande av en nyrättsakt som skall ersätta den nuvarandekonventionen. Kommissionen har i sitt meddelande den22 (KOM (2000) 755) om ett gemensamtasylförfarande angivit att den nya rättsaktentroligen kommer att följa konventionensgrundläggande principer med vissa förbättringar påerfarenhetens grund. Inrättas ett gemensamtasylförfarande och en enhetlig status blir detenligt kommissionen dock naturligare än i dagslägetatt överväga om man bör använda ett system där detenda kriteriet är var ansökan görs som kompletterasav ett förenklat och tack vare Eurodac effektivtsystem för återtagande.Utskottet anser inte att nu skall göranågot uttalande om , varförmotionerna Sf5 yrkande 6, Sf606 och Sf6 yrkande 8avstyrks.GränskontrollUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om- Schengen och fri rörlighet-- transportörsansvar-- kontroll av resehandlingar.-Jämför reservationerna 17 (v, kd, c, fp, mp),18 (v, kd, c, fp, mp) och 19 (v)Gränskontrollfrågor har tidigare behandlats i olikaarbetsgrupper, dels inom EU, dels inom ramen förSchengensamarbetet. Med anledning avSchengensamarbetets integrering i EU-arbetet hargränskontrollfrågorna samordnats i en särskildarbetsgrupp under första pelaren. Arbetsgruppendiskuterar bl.a. frågor som rör personkontrollen vidEU:s yttre gränser, utplacering av dokumentrådgivarepå flygplatser och utsändande av s.k. sambandsmäntill gränskontrollstationer vid EU:s yttre gränser.Schengensamarbetets huvudsyfte är att uppnå frirörlighet för personer mellan de deltagandestaterna. Med fri rörlighet i detta sammanhang avsesatt ingen personkontroll skall genomföras vid gränsmellan deltagande stater. Samarbetet bygger på ettavtal och en tillämpningskonvention från1990. Härutöver finns ett antaltillämpningsföreskrifter. Samarbetet omfattar i dagsamtliga EU:s medlemsstater (med undantag för Irlandoch ) samt och . Denordiska staternas operativa inträde har skett den25 . bygger bl.a. påatt deltagande stater harmoniserat sinaviseringsbestämmelser och regler för personkontrollvid de yttre gränserna m.m. I samarbetet ingår ocksåett gemensamt datoriserat informationssystem,(), som innehålleruppgifter om personer som skall nekas inresa,personer som är efterlysta, stulna vapen m.m.MotionerI motion Sf615 av m.fl. (v) anförsatt regeringen måste motsätta sig varje reglering iEU som skärper transportörsansvaret och verka föratt de regler som finns avvecklas (yrkande 2).Motionärerna anser också att systemet med AirlineLiaison Officers måste avvecklas.