bet · GO01SoU10 · 2001-03-15 00:00:00 — Det behövs därförextraordinära åtgärder för att få i gångforskningen.I motion 2000/01:So544 av och () begärs ett tillkännagivande om behovet aven uppföljning av prioritetsordningen inomsjukvården (yrkande 1). Motionärerna är kritiska motatt landstingen inte prioriterar smärtvården, trotsriksdagens beslut att patienter med reumatiska ochandra svåra kroniska sjukdomar skall prioriteras.Enligt motionärerna bör regeringen ge landstingen iuppdrag att verkställa riksdagsbeslutet rörandesmärtvården. I motionen begärs vidare etttillkännagivande om att stödja forskning rörandefolksjukdomen fibromyalgi (yrkande 4). Motionärernabegär även ett tillkännagivande om vad i motionenanförs om bemötande av patienter med olikasmärtsymtom (yrkande 5). Bristande tid, dåligförståelse, misstänksamhet och okunskap omsmärtvården möts många patienter av vid kontakternamed myndigheter och sjukvård.I motion 2000/01:So360 av () begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs omwhiplashskadades möjligheter till rehabilitering(yrkande 1). Motionären påpekar att whiplashskadorkan uppträda direkt men att symtomen ofta intekommer förrän efter det aktuellaolyckstillfället. Det är svårt att ställa diagnosoch inte sällan får den skadade fel diagnos på sinskada. Motionären begär även ett tillkännagivande omforskning kring whiplashskador (yrkande 3).I motion 2000/01:So301 av ()begärs ett tillkännagivande om forskning förbehandling av pisksnärtskador (yrkande 1).I motion 2000/01:So330 av ochGunnel (c) begärs ett tillkännagivande om vadi motionen anförs om att förstärka vården avöverviktiga och feta. Motionärerna anser det viktigtatt regeringen tar initiativ för att ytterligarestödja den forskning och utveckling som bedrivs påflera håll i landet. Det behövs mer samordning ochförstärkta resurser på området, anförs det.I motion 2000/01:A812 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om en uppföljning av deförebyggande insatserna mot könsstympning (yrkande27). Enligt motionärerna bör allt göras för attfrämja en utveckling av behandlingsmetoder för attåterställa så mycket som möjligt av den ursprungligafunktionen hos könsstympade flickor. Svensk hälso-och sjukvård bör aktivt bidra i detta arbete somockså kan komma kvinnor i andra länder till godo.Riksdagen har tidigare uttalat sig om vikten av attförebygga att könsstympning utförs. Motionärernaanser att fortlöpande bör följa vadsom händer och slå larm om nya fall skulle dyka upp.I motion 2000/01:So9 av m.fl. (fp)yrkas att begär att regeringen skall läggafram förslag till en utredning som bl.a. ser överbehovet av en rättighetslagstiftning för de psykisktsjuka (yrkande 8). För unga människor är det viktigtatt psykosförloppet stoppas och hävs så fort sommöjligt för att undvika ett livslångt lidande.Motionärerna föreslår att en utredning tillsätts meduppgift att bl.a. se över patientens behov av rättdiagnos på ett tidigt stadium.I motion 2000/01:So293 av () begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs ombristande rehabilitering för barn med hjärnskada.Vidare bör möjligheten att utarbeta en nationellplan för barn och ungdomar med förvärvadehjärnskador undersökas, anförs det.I motion 2000/01:So361 av ()begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförsom forskning om den reumatologiska sjukdomensklerodermi (yrkande 1). Sklerodermi är en ovanligoch obotlig sjukdom som bl.a. yttrar sig i en ökadbindvävsbildning i hud och inre organ.I motion 2000/01:So394 av () begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförs om enöversyn av förutsättningar för och tillgång tillkonstgjorda befruktningar för ofrivilligt barnlösa.I motion 2000/01:So513 av och () begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförs om de ekonomiska reglerna förbehandling vid ofrivillig barnlöshet.I motion 2000/01:So545 av () begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförs om behovetav att uppmärksamma unga kvinnors hälsa (yrkande 8).Motionärerna anser att resurser bör satsas för såvälforskning som behandling av kvinnors ohälsa. Detkrävs initiativ från regeringen för att ungakvinnors sjukdomar, exempelvis ätstörningar, skalluppmärksammas. Det behövs vidare en samlad översynvad gäller information och utbildning tillpersonalen inom skolan, vården, fritidsgårdarna ochidrottsrörelsen.I motion 2000/01:So451 av () begärsett tillkännagivande om satsning på ungdomars hälsa(yrkande 2). Motionären menar att det intesatsas tillräckligt på ungas hälsosituation. Bl.a.fattas det pengar till skolhälsovården och när detgäller ätstörningar finns det brister när det gällersåväl forskning som vårdplatser. Staten måste seöver anslagen till vård och forskning kring ungashälsa, anför motionären.Tidigare behandling och pågående arbeteI betänkande 1998/99:SoU10, vartill hänvisas, ges enbred redogörelse för beslut om riktlinjerför prioriteringar inom hälso- och sjukvården (s.73-74).Motionsyrkanden om vård och behandling av olikasjukdomar behandlades senast av utskottet ibetänkande 1999/2000:SoU9 (s. 56 f.). Utskottetanförde bl.a. att det tidigare regelmässigt uttalatatt det inte ställer sig bakom motionskrav om attsatsningar bör göras på enskilda sjukdomar eller omatt vården av dessa bör organiseras på visst sätt.Att bedöma sådana frågor är i första hand en frågaför sjukvårdshuvudmännen, sades det. Utskottetpåpekade vidare att det ställt sig bakom riktlinjerför prioriteringar inom hälso- och sjukvården, vilkainte låter sig förenas med någon "lista" där vissasjukdomar generellt prioriteras före andra.Utskottet vidhöll denna bedömning och avstyrkte deifrågavarande motionsyrkandena (res. v, kdrespektive mp). följde utskottet (rskr.1999/2000:194).Cancerkommittén hade bl.a. i uppgift att föreslååtgärder som kan förebygga cancersjukdomars uppkomstsamt att uppmärksamma problem kringcancersjukdomarnas diagnos och terapi.Utredningsarbetet presenterades i betänkandet Cancer- orsaker, förebyggande m.m. (SOU 1984:67).Prioriteringsdelegationen har haft i uppdrag attbl.a. sprida information och kunskap om riktlinjernaför prioriteringar i hälso- och sjukvården och deetiska värderingar som ligger till grund för dessa.Delegationen lämnade sitt slutbetänkande i januari2001, Prioriteringar i vården (SOU 2001:8).Enligt uppgift från kommerbetänkandet inte att remissbehandlas.Regeringen behandlade i proposition 1999/2000:149Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- ochsjukvården behovet av stöd till bl.a. vissa gruppermed psykisk ohälsa. (s. 42 f.). Det nämns attregeringen, och i ett avtal om utvecklingsinsatserinom vården och omsorgen harkommit överens om åtgärder och inriktning i linjemed propositionen. I avtalet enades parterna bl.a.om särskilda åtgärder för att förbättra stödet tillbarn, ungdomar och äldre med psykisk ohälsa samttill personer med psykiska funktionshinder.Utskottet ställde sig bakom förslaget tillinriktning och åtgärder för att förbättra stödettill de ovannämnda grupperna (bet. 2000/01:SoU5)(res. v - villk.). följde utskottet (rskr.2000/01:53).Nationella folkhälsokommittén berör i sittslutbetänkande de största folksjukdomarna, bl.a.cancer, rörelseorganens sjukdomar samt psykiskohälsa (s. 37 f.).Ett av målen för folkhälsan är enligt kommitténtrygga och jämlika uppväxtvillkor (s. 91 f.).Kommittén betonar bl.a. vikten av en hälsofrämjandeskola samt av väl fungerande ungdomsmottagningar,PBU och BUP.Andra mål för folkhälsan är enligt kommittén ökadfysisk rörelse (s. 121 f.) samt goda matvanor (s.124 f.). Kommittén framhåller att såväl fysiskaktivitet som goda matvanor har en positiv inverkanpå människors hälsotillstånd.Kommittén föreslår vidare olika åtgärder för attminska tobaksbruket (s. 133 f.) och det skadligaalkoholbruket (s. 139).En särskild utredare har haft i uppdrag attkartlägga elevvårdens och skolhälsovårdensverksamhet och funktion samt överväga lämpligaåtgärder i syfte att höja verksamhetens kvalitet ocheffektivitet. Förslagen presenteras i betänkandetFrån dubbla spår till Elevhälsa - i en skola somfrämjar lust att lära, hälsa och utveckling (SOU2000:19). Utredaren tar särskilt upp ätstörningarsom ett omfattande problem bland flickor från tidigatonår (s. 273 f.).Regeringen avser att presentera en proposition omelevhälsa i maj 2001.Statens beredning för utvärdering av medicinskmetodik (SBU) gav 1995 ut en rapport ommassundersökning av prostatacancer (nr126). SBU anförde bl.a. att behandling av tidigatumörer i prostatakörteln har väsentliga bieffekter,vilka avsevärt minskar patientens livskvalitet och ivissa fall överlevnad efter behandling. Enligtrapporten fanns det inte anledning att rekommenderascreening för att finna tidiga former avprostatacancer.Utskottets bedömningDe sjukdomar som berörs i motionerna orsakar ettstort lidande för många människor. Utskottet villåter framhålla att utredningsarbete rörande vissa avdessa sjukdomar redan har slutförts ellerfortfarande pågår inom t.ex. Statens beredning förutvärdering av medicinsk metodik (SBU). och andra utredningar har berörtflera av de nämnda sjukdomarna. forskning på flera av de områden somtas upp i motionernaUtskottet behandlar ett flertal motionerfrån den allmänna motionstiden om insatser mot olikasjukdomar. Utskottet vidhåller den bedömning somtidigare regelmässigt framförts, nämligen attutskottet inte ställer sig bakom motionskrav om attsatsningar bör göras på enskilda sjukdomar eller omatt vården av dessa bör organiseras på visst sätt.Att bedöma sådana frågor är enligt utskottet iförsta hand en fråga för sjukvårdshuvudmännen. Ettenigt utskott har ställt sig bakom riktlinjer förprioriteringar inom hälso- och sjukvården (prop.1996/97:60, bet. 2000/01:SoU14, rskr. 1996/97:186).Utskottet vidhåller sin uppfattning att dessariktlinjer inte låter sig förenas med någon "lista"där vissa sjukdomar generellt prioriteras föreandra.Mot bakgrund av vad som anförts anser utskottet attriksdagen inte bör ta något initiativ med anledningav motionerna 2000/01:So9 (fp) yrkande 8,2000/01:So220 (kd), 2000/01:So240 (s), 2000/01:So293(fp), 2000/01:So301 (mp) yrkande 1, 2000/01:So330(c), 2000/01:So360 (c) yrkandena 1 och 3,2000/01:So361 (mp) yrkande 1, 2000/01:So394 (s),2000/01:So444 (v), 2000/01:So451 (c) yrkande 2,2000/01:So471 (kd) yrkande 6, 2000/01:So513 (s),2000/01:So544 (c) yrkandena 1, 4 och 5,2000/01:So545 (c) yrkande 8 och 2000/01:A812 (fp)yrkande 27.I motion 2000/01:So507 (m, kd, c, fp, mp) anförs att en nycancerutredning bör tillsättas. Utskottet ärmedvetet om att den demografiska utvecklingen motett ökat antal äldre i medför en ökningockså av antalet cancersjuka. Utskottet anser detangeläget att det skapas en beredskap härför.Tillräckliga skäl att frångå utskottets principiellainställning när det gäller motioner om attprioritera vissa sjukdomar före andra föreliggerdock inte. Motionen avstyrks.Frågor om organdonation och bloddonation m.m.I motion 2000/01:So313 av () begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs om attåtgärder bör vidtas för att utreda vilka möjlighetersom står till buds för att öka människors benägenhetatt donera organ. Regeringen bör enligt motionärenfå i uppdrag att utreda vilka möjligheter som finnsför att öka organdonationerna.I motion 2000/01:So264 av och () begärs ett tillkännagivande om enorganisatorisk översyn avorgandonationsverksamheten. Enligt motionärerna börregeringen få i uppdrag att göra en sådan översyn.Syftet är att definiera och skapa resurser för ettnationellt ansvar för organdonation och atttydliggöra de nationella, landstingskommunala ochenskilda sjukhusens ansvar, organisatoriskt ochekonomiskt, för en fungerande donationsverksamhet.Sverige har få jämfört med mångagrannländer och trots insatser för att vända trendenhar antalet minskat, anförs det.I motion 2000/01:So365 av ochViviann () begärs ett tillkännagivande tillregeringen om att ge i uppdrag attdriva en ny kampanj för att få fram fler människorsom efter det att de avlidit kan tänka sig attdonera sina organ.I motion 2000/01:So533 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförsom en kampanj i syfte att få fler människor att taställning för att donera organ (yrkande 1).Motionärerna anser att regeringen bör ta initiativtill en sådan kampanj. De begär vidare etttillkännagivande om vad i motionen anförs omkliniska försök för överföring av organ från endjurart till en annan, s.k. xenotransplantation(yrkande 2). Motionärerna anser att kliniska försökmed xenotransplantationer inte bör tillåtas iSverige.I motion 2000/01:So515 av () begärstillkännagivanden om vad i motionen anförs dels omnödvändigheten av specialutbildning föromhändertagande av organdonatorer (yrkande 1), delsom en nationell mobilisering för att informeraSveriges befolkning om organdonation (yrkande 2).I motion 2000/01:So329 av ()begärs att regeringen skall ges till känna vad som imotionen anförs om s.k. smartkort som metod för attunderlätta och förenkla blodgivande. Motionärenpåpekar att många personer har svårt att lämnablod på annan givarcentral än den man regelbundetbesöker. Nya provtagningar och kontroller ärtidsödande och kostsamma. En teknisk lösning meds.k. smartkort innebär att alla nödvändiga fakta kanlagras på kortet som byråkratin kring ettcentralt register undviks och den enskildesintegritet värnas.Tidigare behandling och pågående arbeteUtskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden omorgandonationer. Senast i betänkande 1998/99:SoU10behandlades en motion om bl.a. information tillallmänheten om organdonation (s. 64). Utskottetpåpekade att rege-ringen haravsatt extra medel till dispositionför informationsinsatser, produktion ochdistribution av donationskort m.m. och avstyrktedärmed yrkandena (res. kd).I betänkande 1999/2000:SoU9 förelåg motionsyrkandenom ekonomiskt stöd till levande . Utskottetuttalade att många svårt sjuka människor genomtransplantation får ett förlängt liv och en bättrelivskvalitet och att transplantation således är enangelägen behandlingsform inom sjukvården.Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning tillpågående arbete i (s. 67).Riksdagen följde utskottet (rskr. 1998/99:198respektive 1999/2000:194).Från har inhämtats att frågan omsjuklön till personer som har nedsatt arbetsförmågatill följd av att de donerat organ fortfarande ärunder beredning.Xenotransplantationskommittén överlämnade sittbetänkande Från en art till en annan -transplantation från djur till människa (SOU1999:120) . Kommittén anser inte attriskerna med xenotransplantation är av sådan art attnågot permanent eller tillfälligt förbud behöverinföras. Däremot bör endast välkontrolleradekliniska försök i begränsad omfattning och därriskerna bedöms hanterbara få tillåtas. Kommitténföreslår bl.a. att ett särskilt regelverk förxenotransplantation skall införas, innefattandebl.a. bestämmelser om tillståndsgivning ochstraffsanktionerat förbud (s. 30 f., 331 f.).Kommittén har gått igenom vilka alternativ tillxenotransplantationer som finns för att ge godtillgång på organ och annat levande biologisktmaterial för transplantationsändamål. När det gälleråtgärder för att öka tillgången på organ frånmänniska konstaterar kommittén att arbete med attoptimera antalet bedrivs kontinuerligt vidlandets transplantationsenheter, av berördapatientföreningar och av . Medytterligare resurser är det inte osannolikt attnågra fler potentiella kan identifierasvid sjukhusen. Intensiv och återkommande informationtill allmänhet och utnyttjande av t.ex. TV skulleförmodligen göra inställningen till organdonationhos allmänheten mer positiv, anförs det. Dockskulle, enligt kommitténs bedömning, ändå inte helabehovet kunna täckas (s. 83 f.).Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen harför avsikt att presentera en proposition omxenotransplantationer senare under våren 2001.Socialstyrelsen anordnar årliga möten om donation avorgan och vävnader för transplantation och annatmedicinskt ändamål, med deltagare från professionen,patientorganisationer, sjukvårdshuvudmännen m.fl.Socialstyrelsen har publicerat utförligtinformationsmaterial om donationer, såväl i form avbroschyrer som på Internet. Bl.a. är webbversionenav broschyren "När hjärnan dör dör människan" en avde mest lästa.Landstingsförbundet har haft ettmöte med företrädare för landstingen, i syfte attutröna vad landstingen har gjort och vad de planeraratt göra för att öka organdonationerna. Mötet ägderum mot bakgrund av en motion vidLandstingsförbundets kongress om attuppmana landstingen att påbörjainformationsverksamhet gentemot allmänheten omorgandonation. Vid mötet gavs tillfälle till utbyteav erfarenheter samt diskuterades möjligheten attsamverka för att öka informationen till allmänheten.Landstingsförbundet kommer att följa upp frågan samtvid behov stödja landstingen i deras arbete.Läkemedelsverket och anförde i engemensam rapport till regeringen attdet behövs en förstärkt samverkan mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen samt mellan berörda statligamyndigheter kring blod- och plasmafrågor. äri dag självförsörjande när det gäller blod ochplasma men det finns enligt rapporten risk för attdetta inte är bestående. Bättre samverkan kan ocksåvara betydelsefullt vid eventuella krissituationereller "blodolyckor". De båda myndigheterna föreslåratt en nationell samverkansgrupp för blod- ochplasmafrågor bildas för att få en snabbbeslutsprocess i frågor som rör mer än en myndighet.I gruppen bör ingå representanter förLäkemedelsverket, . Huvuduppgifterna för gruppenskulle enligt rapporten vara att bedöma dennationella utvecklingen vad gäller självförsörjningmed blod och plasma, att samråda om bl.a. nationellanormer samt att initiera information tillallmänheten för att stärka rekryteringen avblodgivare.Utskottets bedömningUtskottet vill åter framhålla att transplantation ären angelägen behandlingsform inom sjukvårdeneftersom många svårt sjuka människor därigenom fårett förlängt liv och en bättre livskvalitet.I råder brist på organ ochvävnader för transplantationsändamål. Huvudansvaretför att upplysa allmänheten om donation ochtransplantation ligger hos sjukvårdshuvudmännen.Utskottet ser mycket positivt på det arbete sompågår inom landstingen samt vid Landstingsförbundetoch i syfte att ökaorgandonationerna. Utskottet förutsätter att dettaarbete kommer att fortsätta. Motionerna2000/01:So264 (kd), 2000/01:So313 (m), 2000/01:So365(c), 2000/01:So515 (s) yrkandena 1 och 2 samt2000/01:So533 (mp) yrkande 1 får anses i huvudsaktillgodosedda.När det gäller xenotransplantation anser utskottet attregeringens kommande förslag på området inte börföregripas. Utskottet avstyrker därför motion2000/01:So533 (mp) yrkande 2.Sverige är självförsörjande när det gäller blod ochplasma, men enligt en avgiven rapport finnsdet risk för att denna situation inte kommer attbestå. Utskottet noterar att ochSocialstyrelsen till regeringen har framfört att detbehövs en förstärkt samverkan mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen samt mellan berörda statligamyndigheter kring blod- och plasmafrågor. Utskottetdelar uppfattningen i motion 2000/01:So329 (kd) attdet är viktigt att underlätta och förenklablodgivning. Utskottet utgår från att deninformationstekniska utvecklingen för med siglösningar som exempelvis att nödvändig informationför blodgivning kan lagras på ett smartkort. Isammanhanget kan nämnas att förnärvarande utreder möjligheterna att lagrapatientjournaler på smartkort. Utskottet anser attnågot tillkännagivande med anledning av den nämndamotionen inte är erforderligt.Alternativa behandlingsmetoderI motion 2000/01:So224 av och () begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförs om att utföra en kartläggning avkomplementär- och alternativmedicinskabehandlingsformer. Det finns enligt motionärernaskäl att genomföra en kartläggning av bl.a. senareårs forskning, alternativbehandlarnas antal ochutbildning, vilka behandlingsformer som erbjuds,vilka risker som kan föreligga för patienterna samtpatienternas erfarenheter.I motion 2000/01:So315 av () begärs ett tillkännagivandeom att en översyn av kvacksalverilagen bör göras isyfte att kartlägga alternativmedicinens möjligheteroch svagheter, utan att legitimerad personalriskerar att mista sin legitimation. Enligtmotionärerna bör hälso- och sjukvårdspersonalentillåtas utöva alternativmedicin som ett komplementtill den etablerade skolmedicinen.I motion 2000/01:So223 av och MarianneAndersson (c) begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförs om behovet av analyser av de socialaoch ekonomiska effekterna av alternativabehandlingsmetoder (yrkande 1). Motionärerna menaratt man måste arbeta både förebyggande och med ettbrett utbud av både skolmedicin och alternativabehandlingsformer för att klara av morgondagenskostnader för hälso- och sjukvård. Det begärs vidareatt regeringen skall ges till känna vad i motionenanförs om förändring av lagen om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdsområdet (yrkande 2).Motionärerna anser att den nämnda lagen bör ändrasså att sjukvårdspersonalen i samarbete med patiententillåts komplettera den vanliga behandlingen med enalternativmedicinsk behandling. I motionen yrkasäven att begär att regeringen skallåterkomma med förslag om riktade resurser till ettkompetenscentrum och till forskning (yrkande 3). Imotionen begärs slutligen ett tillkännagivande om enutredning om alternativa behandlingsmetoder (yrkande5). arbetade undersenare har enligt motionärernamycket hänt som motiverar en ny utredning.Utredningen bör bl.a. se över reglerna förbehandling av barn samt för utbildning ochbehörighet för alla terapeuter.Tidigare behandling och pågående arbeteUtskottet behandlade motioner om alternativabehandlingsmetoder senast i betänkande1999/2000:SoU9 (s. 67 f.). Beträffande yrkanden ombl.a. analyser av de sociala och ekonomiskaeffekterna av alternativa behandlingsmetoderframhöll utskottet att attityden till flera s.k.alternativa behandlingsmetoder, dock inte alla, harförändrats under . Utskottetbetonade vidare att kunskaper inom alternativmedicinbehövs både för att kunna bedöma effekter ochvinster och för att utröna eventuella skador ochbiverkningar. Utskottet ansåg inte att riksdagenborde ta något initiativ i anledning av motionerna.I betänkandet behandlades vidare ett yrkande omändring av lagen (1998:531) om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens område i syfte att tillåtavårdpersonalen att komplettera den vanligabehandlingen med alternativmedicinsk behandling.Enligt utskottets uppfattning saknades det anledningatt ändra den nämnda lagen.När det gällde forskning rörande alternativmedicinoch komplementära behandlingsmetoder vidhöllutskottet sin inställning att det får förutsättasatt ansökningar om medel till forskning på områdetbehandlas i en positiv anda och att intebör ta något initiativ i frågan.Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden (res. :c resp. c + mp). följde utskottet (rskr.1999/2000:194).Utredningen om läkemedelsförmånen anför i sittslutbetänkande (s. 380) att det finns anledning attuppmärksamma olika alternativa behandlingsformer sompåstås kunna lindra eller bota sjukdomar eller bidratill en ökad livskvalitet. Forskning saknas i regelhuruvida dessa metoder verkligen har de effekter sompåstås. Om en behandlingsform som är"alternativ" kunde inordnas under begreppetvetenskap och beprövad erfarenhet och ersättaläkemedelsbehandling skulle eventuellt vissabesparingar kunna göras, anförs det.Utskottets bedömningUtskottet vill än en gång påpeka att attityden tillflera s.k. alternativa behandlingsmetoder harändrats . Vidare villutskottet betona att kunskaper omalternativmedicinska metoder behövs både för attkunna bedöma effekter och vinster och för att kunnautröna eventuella skador och biverkningar. Utskottetanser inte att bör ta något initiativ medanledning av motionerna 2000/01:So223 (c) yrkandena1 och 5 samt 2000/01:So224 (m). Motionerna avstyrks.Utskottet vidhåller sin inställning att det saknas anledningatt ändra lagen (1998:531) om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdsområdet.