bet · GO01SkU18 · 2001-03-22 00:00:00 — Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:Sk679 och 2000/01:Sk793yrkande 2 och bifaller delvis motion 2000/01:Sk629.StällningstagandePrivatpersoner som äger fastigheter i utlandetbetalar svensk förmögen-hetsskatt ochfastighetsskatt för fastigheten och får härvidavdrag för den fastighetsskatt som erlagts iutlandet. 1998 fanns det ca 8 400 svenskar som ägdefastighet i utlandet. Intäkterna från dessafastigheter beräknas till 14,5 miljoner kronor.Granskningen sker helt manuellt och är svår ochtidsödande. Möjligheten att kontrollera sådanafastighetsinnehav är inte heller stora.Med hänsyn till att beskattningen av dessafastigheter kanske inte ens ger någon nettointäktför statskassan, att beskattningen i första hand börske i det land där fastigheten är belägen och attdet överhuvudtaget torde vara svårt att upprätthållaen rättvis och likformig beskattning närkontrollmöjligheterna är så förhållandevisoutvecklade är enligt vår mening det enda rimligaatt beskattningen av dessa fastighetsinnehav slopas.Vi anser också att det är principiellt fel attSverige tar ut fastighetsskatt på fastigheter somredan är ålagda beskattning i det land därfastigheten är belägen. Regeringen bör snaraståterkomma med en utvärdering av effekterna av ettborttagande av skatten på fastigheter i utlandet.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför.11. Tomträtt (punkt 8) - m, kdav (), (), CarlErik (), de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförts. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Sk681.StällningstagandeVi delar den i motion 2000/01:Sk681 (m) framfördauppfattningen att det ter sig svårt att hitta någotmotiv för att någon skulle vara skyldig att betalaskatt för en fastighet som han inte äger. Entomträttshavare har ju endast en nyttjanderätt -tomträtt - till marken. Desto svårare att finna ettmotiv blir det när det dessutom rör sig om en skattsom baseras på ett tänkt marknadsvärde för en tomtsom den skattskyldige inte kan sälja då den ärupplåten med tomträtt. Det är enligt vår mening enprincipiellt oriktig ordning. Det enda rimliga ärnaturligtvis att den som äger en fastighet ocksåbetalar den skatt som belöper på den. Frågan omdetta förhållande kommer att påverkatomträttsavgälden är något som inte i sig börpåverka de skatterättsliga principer enligt vilkafastighetsskatten tas ut.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför.12. Slopad förmögenhetsskatt (punkt 10) - m,kd, c, fpav (), (), CarlErik (), de (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförts. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2000/01:Sk322 yrkande 4och 2000/01:Sk735 yrkande 3.StällningstagandeFörmögenhetsskatten är en extraskatt påkapitalavkastning och motverkar den nödvändigakapitalbildningen. Ett mångfasetterat näringslivunder omstruktu-rering behöver riskkapital, och detär viktigt att så stora delar av befolkningen sommöjligt deltar i kapitaluppbyggnaden.I , , och flertalet övrigaländer inom har förmögenhetsbeskattningen redanavvecklats.Förmögenhetsskatten är dessutom godtycklig. Mångaav de största ägarna betalar inte förmögenhetsskattför sitt aktieinnehav, medan låginkomsttagare medsmåhus nu kan tvingas lämna sina hem på grund avkombinationen av fastighetsskatt ochförmögenhetsskatt. Av den totalaförmögenhetsbeskatt-ningen i består ca 40 %av en ytterligare beskattning av egna hem, vilkaredan beskattats med bl.a. fastighetsskatt.Vi anser att förmögenhetsskatten skall avvecklasgenom en successiv utfasning och med slopadsambeskattning som ett första steg.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför.13. Sambeskattning av förmögenhet (punkt 11) -m, kd, c, fpav (), (), CarlErik (), de (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförts. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:Sk631, 2000/01:Sk646, 2000/01:Sk660, 2000/01:Sk668, 2000/01:Sk675,2000/01:Sk715 yrkande 2, 2000/01:Sk791 yrkande 6 och2000/01:A812 yrkande 12.StällningstagandeSambeskattningen av förmögenhet är det endakvarvarande momentet av sambeskattning som finns inuvarande skattesystem. Den skattepliktigaförmögenheten beräknas bl.a. gemensamt för makar somsammanbott större delen av beskattningsåret. Medmakar jämställs de som utan att vara gifta bortillsammans och har eller har haft barn ellertidigare varit gifta med varandra. Samboende utanbarn sambeskattas inte.I praktiken innebär detta att två personer ellert.ex. ett samboende par utan barn kan förlora om de gifter sig eller om deskaffar barn. Den orättvisa som sambeskattningenleder till beroende på valet av samlevnadsform äroacceptabel. Makar och samboende måste beskattaslika när det gäller förmögenhet.Riksskatteverket anser i sin rapport (RSV Rapport1995:10) att ett slopande av sambeskattningen avfamiljs förmögenhet skulle "vara till stor fördeloch innebära avsevärda förenklingar i de tekniskasystemen". Sambeskattningen innebär betydandekontrollproblem för skattemyndigheterna.Regeringen har trots kritik även från Lagrådethållit fast vid systemet med sambeskattning medhänvisning till det statsfinansiella läget.Riksdagen beslutade om en höjning avfribeloppen men sambeskattningen kvarstår och detgör också den olikhet i beskattningen som gälldetidigare, även om den har reducerats.Även med denna förändring kvarstår enligt vårmening en principiellt helt oacceptabeldiskriminering av gifta par. Ett sambopar kan ha enförmögenhet på utan att drabbas avförmögenhetsskatt. Ett gift par får max ha 1,5miljoner kronor i förmögenhet innanförmögenhetsskatten slår till. Om ett gift par har 2miljoner kronor var som förmögenhet i form av pengarpå banken, fonder, eller villa, får paret betala7 i skatt . Ett sambopar utan barn medexakt samma förmögenhet betalar i förmögen-hetskatt, men om de skaffar barn blirförmögenhetsskatten . Detta ärnaturligtvis helt orimligt.Som vi framhållit måste utgångspunkten vara attskyldigheter och rättigheter mot samhället skallvara individuella och vi anser därför att den endarimliga lösningen är att den föråldradesambeskattningen av makar och andra sambeskattadepar nu slopas så att parterna i en sådan relationkan erkännas som självständiga individer även avskattemyndigheterna. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett förslag som innebär attsambeskattningen av makar slopas.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen tillkänna vad vi anfört om att sambeskattningen böravskaffas.Särskilda yttranden1. Fastighetsbeskattningens inriktning(punkt 1) - vav Per () och ().StällningstagandeVi anser att inriktningen bör vara att fullfölja deförslag som lagtfram. Sådana förändringar bör leda fram tillgenerellt minskade boendekostnader och en störregrad av neutralitet mellan upplåtelseformerna.Fastighetsskatten på egnahem och bostadsrätter börsåledes ersättas med beskattning av enschablonintäkt under inkomst av kapital.Fastighetsskatten på hyresbostadsfastigheter börenligt kommittén avvecklas . För äldrefastigheter innebär förslaget dock att fastighets-skatten bibehålls till dess fastigheten, till följdav ombyggnader, åsätts värdeår 1994 eller senare.Vi anser inte att denna avvecklingstakt ärtillräcklig. Det finns inte några skäl för atthyresboendet i det äldre beståndet skall missgynnasi fastighets-skatterättsligt hänseende. De bristerskattesystemet har för hyresrätten somupplåtelseform återspeglas på marknaden av attdet byggs för få hyresrätter och att mångahyresrätter omvandlas till bostadsrätter.Neutralitetsmålet kräver att fastighetsskatten förhyresrätter fasas ut helt och hållet utan kopplingtill när en hyresfastighet byggs om.Vi kommer att ta upp dessa frågor i förhandlingarmed regeringen och har därför inget yrkande här.2. Fastighetsbeskattningens inriktning(punkt 1) - cav ().StällningstagandeFastighetsskatten utgör en alltför stor del av mångamänniskors boende-kostnad och upplevs som orättvis.Skattebeloppen ökar nu kraftigt och höjningenträffar människor utan hänsyn till deras kraft attbära den.De kraftiga uppräkningar avfastighetstaxeringsvärdena som slår igenom måstestoppas genom att taxeringsvärdena för både småhusoch hyreshus fryses på förra årets nivå.Indexuppräkningen har visat sig inte hålla förpraktisk användning och tillämpning, och det ärdärför klart olämpligt att som regeringen gjort iett slag genomföra en uppräkning som avserprisutvecklingen . Frysningen försmåhus bör stå kvar till nästa allmännafastighetstaxering år 2003.Fastighetsskatten ligger också på en för hög nivåoch måste successivt sänkas till en mer rimlig nivå.Vidare är det viktigt att taxeringsförfarandetreformeras så att taxeringsvärdena blir merrättvisande.Vår partimotion med förslag på detta område harredan behandlats av . Vi återkommeri frågan.3. Sambeskattning av förmögenhet (punkt 11) - vav Per () och ().StällningstagandeVi anser att beslutet att höja fribeloppet försambeskattade par till utgör enviktig förändring i förmögenhetsskattereglerna isyfte att komma till rätta med den kritik somriktats mot dessa därför att de, i första hand, inteär neutrala i förhållande till olikasamlevnadsformer. I övrigt är vi ense med utskottet.BILAGA 1Förteckning över behandlade förslag Yttrande från annat utskottBostadsutskottets yttrande2000/01:BoU4yVissa frågor omfastighetsbeskattningen m.m.Till skatteutskottetSkatteutskottet har berett bostadsutskottettillfälle att avge yttrande över ett antal motionerfrån allmänna motionstid angående bl.a.fastighetsbeskattningen och sambeskattningen avförmögenhet.Bostadsutskottet behandlar iyttrandet motionerna2000/01:Sk321 (c) yrkandena 13och 14, 2000/01:Sk322 (kd)yrkandena 1 och 2,2000/01:Sk621 (m) yrkandena 3och 5, 2000/01:Sk633 (m),2000/01:Sk652 (s), 2000/01:Sk661 (m), 2000/01:Sk681 (m),2000/01:Sk703 (m),2000/01:Sk715 (m) yrkandena 1och 2, 2000/01:Sk727 (m),2000/01:Sk761 (m),2000/01:Sk763 (s),2000/01:Sk790 (s),2000/01:Sk791 (c) yrkandena 1 -7, 2000/01:N261 (c) yrkande 1,2000/01:N262 (kd) yrkande 12,2000/01:N321 (m) yrkandena 4och 6, 2000/01:Bo210 (v)yrkande 3, 2000/01:Bo233 (kd)yrkande 5, 2000/01:Bo236 (s)yrkande 1, 2000/01:Bo414 (m)yrkande 13, 2000/01: Bo415 (m)yrkande 7 samt 2000/01:Bo508(c) yrkandena 2 och 3.SammanfattningBostadsutskottet avstyrker de motioner omfastighetsskatt, fastighetstaxering ochsambeskattning av förmögenhet m.m. som behandlas iyttrandet. Utskottet hänvisar bl.a. till att deninom pågående beredningen av denyligen avlämnade utredningsbetänkandena i fråga omfastighetsbeskattningen och fastighetstaxeringen böravvaktas.Till yttrandet har fogats tolv avvikande meningaroch ett särskilt yttrande.UtskottetInledningBostadsutskottet behandlade senast i sitt yttrandetill finansutskottet om ramen för utgiftsområde 18för (yttr. 2000/01:BoU1y) frågor omfastighetsbeskattningen. Utskottet gav då uttryckför uppfattningen att övervägandena om meraomfattande och grundläggande förändringar ifastighetsbeskattningen borde anstå med hänsyn tillde överväganden Fastighetsbeskattningskommitténrespektive gjort.Utskottet anmärkte att regeringen ibudgetpropositionen aviserat sin avsikt attåterkomma till när det gäller de förslagsom de båda utredningarna lagt fram och ansåg attden fortsatta beredningen av förslagen bordeavvaktas.Fastighetsbeskattningskommittén har avgivitbetänkandena Begränsad fastighetsskatt (SOU 1999:59)och Likformig och neutral fastighetsbeskattning (SOU2000:34). har lämnatbetänkandet Fastighetstaxering - precision,påverkansmöjligheter, individuella bedömningar (SOU2000:10). Utredningsbetänkandena bereds fortfarandei Regeringskansliet.I detta yttrande behandlar utskottet försthuvuddragen i fastighetsbeskattningen på längresikt. Därefter tas fastighetsbeskattningsfrågor meden mer speciell inriktning jämte vissa näraliggandefrågor upp. Slutligen behandlas frågan omsambeskattning av förmögenhet.Fastighetsbeskattningen m.m.HuvuddragenFastighetsbeskattningen på längre siktMed anslutning till tidigare förslag på områdetförordas i flera motioner en reformeradfastighetsbeskattning.Förslag om att successivt avvecklafastighetsskatten förs fram dels i Moderatasamlingspartiets partimotioner 2000/01:Sk621yrkandena 3 och 5 samt 2000/01:Bo414 yrkande 13,dels i motionerna 2000/01:Sk703 (m), 2000/01: Sk715(m) yrkande 1, 2000/01:Sk727 (m) och 2000/01:N321(m) yrkande 6. Gemensamt för motionerna är att deframhåller den höga totala beskattningen av boendetoch de orimliga effekterna av dagens fastighets-taxering och fastighetsbeskattning. partimotionerna omfattar att skatten skallavvecklas genom dels successivt sänkta skattesatser,dels att i beräkningsunderlaget till en börjanendast halva markvärdet skall ingå och att på sikthela markvärdet skall exkluderas. De sistnämndaförslagen avser att bl.a. utjämna de regionalaskillnaderna.Även i motionerna 2000/01:Sk322 (kd) yrkandena 1och 2 samt 2000/01:Bo233 (kd) yrkande 5 föreslås attfastighetsskatten skall avvecklas. Enligtmotionerna bör den ersättas av en kommunalfastighetsavgift som är kopplad till kommunenssjälvkostnader för gatuunderhåll, va-system ochbrandförsvar m.m. Som motiv för denna reformframhålls framför allt att fastighetsskatten utgårutan hänsyn till den skattskyldiges betalnings-förmåga och utgör en tunga börda för många samt denbristande neutralitet som skatten ger upphov till.Avvecklingen av fastighetsskatten bör ske genom enfortsatt frysning av taxeringsvärdena och ensuccessiv nedtrappning av skattesatserna. Skattenskall i fråga om mark endast beräknas på entredjedel av det värde som överstiger 150 000 kr.Motionen 2000/01:Sk791 (c) yrkandena 1-3 och 5innehåller ett flertal förslag om förändringar avbeskattningen. Enligt motionärerna bör fastighets-skatten för fastigheter med permanentboendeavskaffas och ersättas med enschablonintäktsbeskattning. I avvaktan på attfastighetsskatten avvecklas helt bör den beräknas påen mindre del av taxeringsvärdet och den tidigarefrysningen av taxeringsvärdena bör bestå till nästaallmänna fastighetstaxering . Motioneninnehåller också ett förslag om att skatt påfastigheter skall tas ut först när fastigheten ärsåld.Enligt motion 2000/01:Bo210 (v) yrkande 3 börfastighetsskatten på hyresrätter fasas ut helt ochhållet. Dessutom föreslås att skatten på egna hemoch bostadsrätter bör ersättas med en schablonintäktunder inkomst av kapital.Bostadsutskottet har vid flera tidigare tillfällenbehandlat motionsförslag som avser förändringar ifastighetsbeskattningen såväl för innevarandebudgetår som på . Utskottet har i dessasammanhang pekat på den ökade betydelsefastighetsbeskattningen kommit att få för boendetoch boendekostnaderna. I takt med att samhälletssubventioner till byggandet och boendet minskat harfastighetsskatten tillsammans med övrig beskattningav boendet kommit att bli en allt viktigare faktornär det gäller påverkan på boendekostnaderna liksompå neutraliteten mellan olika upplåtelseformer. Urett bostadspolitiskt perspektiv är det sålunda avstor vikt att beskattningen av boendet vägleds intebara av fiskala överväganden utan också avbostadspolitiska hänsyn. I det fortsatta arbetet medutformningen av den framtida fastighetsbeskattningenfinns det enligt utskottets mening därför anledningatt noga överväga beskattningens bostadspolitiskakonsekvenser. Det är också mot denna bakgrund somutskottet under förra anordnat enoffentlig utfrågning om boendekostnaderna ochboendebeskattningen.Som utskottet ovan i korthet redovisat har tvåoffentliga utredningar genomfört en utvärdering ochöversyn av dagens fastighetsbeskattning. InomRegeringskansliet pågår nu beredning av debetänkanden dessa utredningar avgivit. mening bör resultatet av denna beredningavvaktas. Utskottet avstyrker med hänvisning tilldetta motionerna 2000/01:Sk322 (kd) yrkandena 1 och2, 2000/01:Sk621 (m) yrkandena 3 och 5,2000/01:Sk703 (m), 2000/01:Sk715 (m) yrkande 1,2000/01:Sk727 (m), 2000/01:Sk791 (c) yrkandena 1-3och 5, 2000/01:N321 (m) yrkande 6, 2000/01:Bo210 (v)yrkande 3, 2000/01:Bo233 (kd) yrkande 5 samt2000/01:Bo414 (m) yrkande 13.Särskilda frågorAttraktiva skärgårdsområden m.m.Åtgärder för att komma till rätta med problemen medfastighetsbeskattningen i attraktivaskärgårdsområden m.m. förs fram i fem motioner.I syfte att rädda glesbygdsboendet föreslås imotion 2000/01:Sk661 (m) att fastighetsskatten skallavskaffas.Enligt partimotion 2000/01:Sk321yrkande 13 bör man vid nästa allmännafastighetstaxering skilja på fastigheter förfastboende och fritidsboende. De högt upptrissadepriserna för fritidsfastigheter skulle då inte slåigenom på fastighetsskatten för de fastboende. Ensådan ordning föreslås också i motionerna2000/01:Sk791 (c) yrkande 7 och 2000/01:Bo508 (c)yrkande 2. En annan partimotion från samma parti,2000/01:N261 yrkande 1, berör särskilt förhållandenai och åtgärder för attskärgårdsborna skall kunna bo kvar. I motionenförespråkas i detta syfte att skatteuttaget skallåterställas till en rimligare nivå. Förslaget imotion 2000/01:Bo508 (c) yrkande 3 innebär attbelägenhetsfaktorn, som medför att t.ex. enstrandfastighet får ett högre taxeringsvärde än ennormaltomt i samma område, skall avskaffas förpermanentboende. Enligt partimotion2000/01:Sk321 yrkande 14 bör ett av regeringenaviserat förslag om att införa en begränsningsregelför fastighetsskatten inte genomföras med hänsyntill bl.a. att det är fråga om en form avsambeskattning.Fastighetsbeskattningskommittén har sett överbeskattningen av fastigheter i attraktivafritidsområden och övervägt om en undantagsregleringbör införas och hur denna i så fall skall utformas.Utredningen har behandlat denna fråga med förtur ochi betänkandet Begränsad fastighetsskatt (SOU1999:59) föreslagit att en begränsningsregel förfastighetsskatten införs. Regeln skall enligtförslaget endast gälla skattskyldiga som är fysiskapersoner och som är bosatta i småhus på småhusenheteller lantbruksenhet. För utformningen avbegränsningsregeln har kommittén lagt fram tvåalternativa förslag. Gemensamt för förslagen är attde riktar sig mot hushåll som har låga inkomster ochsom är bosatta i fastigheter med högataxeringsvärden. Förslaget, som harremissbehandlats, bereds iRegeringskansliet. Enligt utskottets mening börresultatet av denna beredning avvaktas. Motionerna2000/01:Sk321 (c) yrkandena 13 och 14, 2000/01:Sk661(m), 2000/01:Sk791 (c) yrkande 7, 2000/01:N261 (c)yrkande 1 samt 2000/01:Bo508 (c) yrkandena 2 och 3avstyrks sålunda.Energibesparande åtgärderI motionerna 2000/01:Sk633 (m), 2000/01:N262 (kd)yrkande 12 samt 2000/01:Sk791 (c) yrkande 4 försfram förslag om att energibesparande åtgärder på enfastighet inte skall leda till höjt taxeringsvärderespektive höjd fastighetsskatt. Enligt motionernamotverkar de nuvarande reglerna önskvärdaenergihushållningsåtgärder i bostadsbeståndet.Vid fastighetstaxeringen eller vid beräkningen avfastighetsskatt särbehandlas inte investeringar somgjorts i energibesparande syfte. Den huvudprincipsom gäller är att investeringar som leder till etthöjt marknadsvärde för en fastighet också leder tillett höjt taxeringsvärde och därmed höjdfastighetsskatt. har tidigare(yttr. 1999/2000:BoU4y) uttryckt uppfattningen attdessa principer i vissa fall kan leda till attåtgärder som är önskvärda ur samhällets synvinkeldelvis blir mindre förmånliga att genomföra för denenskilde fastighetsägaren. Investeringar ienergibesparande åtgärder eller byte till mermiljövänliga uppvärmningsmetoder är exempel påsådana åtgärder. Sett ur ettenergihushållningsperspektiv kan det således framståsom olyckligt att åtgärder som i vissa fall harfrämjats genom statligt stöd leder till enökad skattebelastning för fastighetsägaren. Somförordas i de aktuella motionerna kan det mot dennabakgrund finnas skäl att överväga möjligheterna tillregeländringar inom fastighetsskattesystemets ram.Samtidigt bör givetvis en strävan vara att reglernaför taxering och uttag av fastighetsskatt skall varaså enkla och enhetliga som möjligt.Fastighetsbeskattningskommittén har föreslagit atten ökning av en fastighets taxeringsvärde som berorpå vissa specifika miljöinvesteringar inte skall fåpåverka underlaget för fastighetsskatten under detio första åren efter det att investeringarnagjordes. Regeringen har i budgetpropositionen för år2001 redovisat sin avsikt att särskilt uppmärksammadenna fråga vid den fortsatta beredningen avkommitténs betänkande. Utskottet avstyrker motioner-na 2000/01:Sk633 (m), 2000/01:Sk791 (c) yrkande 4och 2000/01:N262 (kd) yrkande 12 med hänvisning tilldenna beredning.Bostadsbyggandet i tillväxtregionerI motion 2000/01:N321 (m) yrkande 4 förespråkasförändringar i skattelagstiftningen med syfte attstimulera bostadsbyggandet i storstäderna.Motionärerna anger som bakgrund till sitt förslagbl.a. att fastighetsskattebeloppen i storstäderna ärmångdubbelt högre än landet i övrigt.Motionsförslaget synes omfatta attfastighetsskatteuttaget på något sätt skallbegränsas för en del av bostadsbeståndet.Fastighetsskattelagstiftningen vilar på en principom att skatt skall utgå i förhållande till enfastighets marknadsvärde. Vad motionärerna anförmotiverar inte enligt utskottets mening att dennaprincip skall överges. I den mån motionsförslagetavses omfatta ytterligare förändringar anser sigutskottet redan ha tagit ställning till dem. Motion2000/01:N321 (m) yrkande 4 avstyrks med hänvisningtill det anförda.Småhus som upplåts med hyres- eller bostadsrättI motionerna 2000/01:Sk652 (s) och 2000/01:Sk790 (s) föreslåsatt en översyn görs av taxering och beskattning avsmåhus som upplåts med hyres- eller bostadsrätt.Syftet är att dessa hus skall beskattas på sammasätt som flerfamiljshus upplåtna med hyres- ellerbostadsrätt och att den lägre skattesatsen försådana hus skall bli gällande. Också i motion2000/01:Sk761 (m) lämnas förslag som innebär attupplåtelseformen - och inte husets utformning -skall styra beskattningen.Fastighetstaxeringsutredningen har övervägt olikajusteringar av regelverket med utgångspunkt itaxeringen av grupphusområden som ägs avbostadsrättsföreningar. Utredningens övervägandenomfattade även andra taxeringsenheter med flerabyggnader, bl.a. grupphusområden med hyresrätter.Utredningen prövade bl.a. en tanke om att användaägar- och upplåtelseformen som indelningsgrund.Enligt utredningens mening är det svårt att finna enmetod som för en rättvis taxering avgrupphusområden och som inte innebär onödigt storaingrepp i nuvarande systematik inomfastighetstaxeringen och inte heller skapar nyaproblem. Det hänger bl.a. samman med att få helagrupphusområden säljs och att det därför är svårtatt göra ortprisjämförelser. Utredningen stannadeför att man behåller den nuvarande indelningen avbyggnader och mark och att en förändring görs avvärdefaktorn fastighetsrättsliga förhållanden.Förslaget konstaterades dock innebära "att vissafastigheter får ett högre taxeringsvärde och attandra får ett lägre". En avFastighetsbeskattningskommitténs viktigasteuppgifter var att se över beskattningen av småhusoch hyreshus med avseende på neutraliteten ibeskattningen.