bet · GP01UU2 · 2001-11-22 00:00:00 — Framför allt vikten av att UNHCR:s givarbas breddasoch att stödet till organisationen ökar.Det svenska stödet placerade som fjärde största givare till UNHCRförra året. Det ges i princip obundet (UNHCR fördelar pengarna i samråd medSverige) och betalas ut tidigt för att skapa största möjligaflexibilitet för UNHCR. I det avtal som UNHCR och har, finns ettantal bestämmelser om möjlighet att omfördela anslag . Det svenskaavtalet har blivit modell för andra givar och UNHCR brukar referera till"den svenska modellen" i sina ansträngningar att erhålla denna typ avflexibelt och obundet stöd.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U305 (kd)yrkande 11 kan besvaras.I motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 26 framhålls att handikappfrågor ärrättighetsfrågor. För att få till stånd bättre villkor för handikappade isvenskt utvecklingssamarbete krävs det konkreta åtgärder. Bristen på faktaoch statistik är ett stort problem. Det behövs mer och förbättrat samarbetemellan handikappsorganisationer och Sidas land- och strategiarbete. Sverigebör arbeta för en handikappdimension i det multilaterala samarbetet inomexempelvis FN, och konstaterar att rätten till delaktighet, inflytande och jämlikavillkor för personer med funktionshinder är en viktig fråga idet svenska utvecklingssamarbetet, och regeringen verkar aktivt för attdessa frågor skall ges en central plats i utvecklingssamarbetet. Sida harmånga aktiviteter som syftar till att förbättra livsvillkoren ochdelaktigheten för personer med funktionshinder. Handikappaspekter skallbeaktas och integreras i relevant biståndsplanering ochutvecklingssamarbete. Syftet är att bidra till att förverkliga rättighetersom fastställts i t.ex. på handikappområdet och ikonventionen om barnets rättigheter. Sida har också en särskildtjänst för frågor om funktionshindrades situation. Regeringens och Sidasarbete med dessa frågor bedrivs i nära samverkan med enskildaorganisationer, regionala och internationella frivilligorganisationer,liksom med EU och FN.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U231 (kd)yrkande 26 kan besvaras.I motion 2001/02:U328 (fp) yrkande 28 framhålls vikten av att bistånds- ochflyktingpolitiken bör vara nära sammanbundna. För att förebygga flyktbehovär en ökad satsning på demokratifrämjande insatser mest angelägen. I akutamassflyktssituationer krävs omfattande hjälpinsatser i närområdet. Även vidrepatriering och återuppbyggnad är bistånd av stor betydelse.Utskottet delar motionärernas syn på flyktingars skyddsbehov och konstateraratt det långsiktiga biståndet, inklusive konfliktförebyggande insatser,bidrar till att minimera situationer som gör att människor tvingas fly undanförföljelse och söka sin tillflykt i andra länder. Särskilt kan framhållasdemokrati- och MR-inriktningen på det långsiktiga utvecklingsbiståndet.Sådant bistånd bidrar till återuppbyggnad av länder i en post-konfliktsituation, där återvändande av flyktingar är en viktig aspekt.I UNHCR:s mandat ingår att ge stöd åt återvändande flyktingar så att de kanåterintegreras i samhället. anser att det är viktigt att UNHCRsamarbetar och samordnar sina insatser med utvecklingsorgan så att eneffektiv arbetsfördelning mellan olika aktörer samt mellan humanitärt stödoch långsiktigt utvecklingsbistånd uppnås. Utskottet delar emellertidregeringens syn på förslaget till anslagsfördelning.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion 2001/02:U328 (fp)yrkande 28.De internationella finansieringsinstitutionernaVärldsbanksgruppenVärldsbanksgruppen består av Internationella återuppbyggnads- ochutvecklingsbanken (), Internationella utvecklingsfonden (),Internationella finansieringsbolaget (IFC), Multilateralainvesteringsgarantiorganet (MIGA) och Internationella centret för biläggandeav investeringstvister. bidrag till Världsbanksgruppen avser och beräknas uppgå till ca 900 miljoner kronor.Världsbanksgruppen är den i särklass största enskilda källan föroffentligt utvecklingsbistånd och lån till utvecklings- och östländer. (30 juni 2001) lånade utknappt och ca 5,5 miljarder US-dollar.Afrikanska utvecklingsbankenDet gångna verksamhetsåret för Afrikanska (AfDB) harpräglats av stora svårigheter på grund av den politiska situationen iElfenbenskusten. Under de svåra yttre omständigheterna har dock denpåbörjade reformprocessen i banken fortsatt. Den vision för verksamheten somantogs och arbetet med att ta fram riktlinjer på områden som godsamhällsstyrning, jämställdhet, miljö och regionalt samarbete har lagt engod grund för det operativa arbetet. har enligt propositionen aktivtmedverkat i och lämnat särskilt finansiellt stöd till bankens arbete med godsamhällsstyrning och jämställdhet.Asiatiska utvecklingsbankenAsiatiska (AsDB) verksamhet har under senare delen av1990-talet alltmer inriktats på breda utvecklingsfrågor. Efter ettpolicybeslut är fattigdomsbekämpning det övergripande målet.Bankens främsta utmaning är nu att effektivt omsätta fastställda riktlinjeri praktisk handling.Förhandlingarna om den senaste påfyllnaden av Asiatiska utvecklingsfondenpåbörjades och avslutades . Sverigemedverkade aktivt till att verksamheten inriktad mot god samhällsstyrning,korruptionsbekämpning, miljö och jämställdhet fick ett starkt genomslag.Banken fick i uppdrag att revidera flera av sina riktlinjer på dessa områdenoch att ta fram nya på andra såsom regionalt samarbete och hiv/aids.Interamerikanska utvecklingsbankenUnder har den Interamerikanska ()fattigdomsprofil stärkts bl.a. genom att utlåningen till de fattigasteländerna och andelen socialt inriktade projekt har ökat. IDB:s prioriteringav fattigdomsminskning, social rättvisa, miljö och modernisering av statenligger väl i linje med de frågor som drivit i närasamarbete med övriga nordiska länder. har aktivt arbetat för enfördjupning av bankens arbete med fattigdomsminskning, god samhällsstyrningoch jämställdhet. Viktiga framsteg har gjorts på dessaområden.Sverige är tillsammans med de nordiska länderna drivande i den diskussion ombankens framtida roll som inleddes . Diskussionen handlar om hurbanken skall möta förändrade behov i regionen i relation till ökadglobalisering, ökade privata kapitalflöden samt till regionens förändradeutvecklingsagenda.Internationella valutafondenInternationella valutafonden har stärkt sina insatser i defattigaste länderna. Fonden har också en viktig roll i finansieringen avHIPC-initiativet för skuldlättnad.Övriga utvecklingsbanker och -fonderInternationella jordbruksutvecklingsfonden () är ett FN-organ varsverksamhet är inriktad på bekämpning av fattigdom på landsbygden.Verksamheten omfattar fördelaktiga lån och projekt för att förbättralivskvaliteten för befolkningen på landsbygden i de fattigaste länderna.Nordiska utvecklingsfonden (NDF) ger fördelaktiga lån (motsvarande IDA-villkor) till länder i utveckling. Lånen, vars gåvoelement finansieras genombidrag från de nordiska länderna, ges till projekt som främjar ekonomisk ochsocial utveckling i samarbetslandet.NORSAD-fonden, som etablerades 1990 av de nordiska länderna (förutom )samt medlemsländerna i Southern African Development Community (SADC), harsom mål att bidra till ekonomisk utveckling och självförsörjning i SADC-länderna främst med lån till s.k. joint . Fondens mandat sträckersig fram till utgången av och den senaste kapitalpåfyllnadenuppgick till avsatt för tre år.Fonden för kapacitetsuppbyggnad i (ACBF) arbetar med att stärkautvecklingsländers kapacitet inom det makroekonomiska området och inomområden som offentlig redovisning och statistisk analys. ACBF spelar enviktig roll inom ett eftersatt område som är av avgörande betydelse förländers utvecklingsprocess. Fonden fungerar också som kunskapsbank förkapacitetsuppbyggnad i och administreras av endast afrikanskpersonal.Internationella finansieringsinstitutionerTusental kronor-------------------------------------------------------Budget 2001 Beräknat2002-------------------------------------------------------Världsbanksgruppen 1 010 000 668 000-------------------------------------------------------Regionala utvecklingsbanker 210 000 450 000-------------------------------------------------------Övriga utvecklingsbanker och 130 000 427 000fonder-------------------------------------------------------Summa 1 350 000 1 545 000-------------------------------------------------------Övrigt multilateralt samarbeteSveriges prioriteringar för utvecklingssamarbetet inom miljöområdet utrekommendationerna från om miljö och utveckling (UNCED) 1992.En parlamentariskt sammansatt nationalkommitté bistår regeringen i förberedelnästa världstoppmöte om hållbar utveckling (, 2002). En avgörandeblir att integrera ekonomisk och social utveckling och miljöhänsyn. I förberprioriteras stöd till deltagande i processen, samverkan med folkintresseorganisationer och näringsliv samt ett aktivt deltagande i regiointernationella förberedelser.Global Water Partnership (GWP) har en viktig roll i uppföljningen av de åtgäpresenterades vid det andra Världsvattenforumet i , liksom i genoav de målsättningar på vattenområdet som beslutades i FN:s Millenniedeklarati2000. Regeringen har initierat ett arbete för att etablera GWP som mellorganisation i och att säkerställa ett brett internationellt engageverksamheten.Samordningen av FN:s breda ansvar för fred och säkerhet, mänskliga rättighumanitära frågor, samt ekonomisk och social utveckling har förbättrats när dömsesidigt förstärkande insatser för konfliktförebyggande och fredsfrämjandekort- och långsiktig karaktär. FN:s generalsekreterare har i sin rakonfliktförebyggande () lyft fram detta område som en hörnstenverksamhet, och har betonat vikten av samarbete med regionala och subinstanser, enskilda organisationer, samt andra delar av det civila samhället,forskarvärlden. Även näringslivets roll och ansvar betonas.Årsbidrag till organisationer inom och utom FN-systemet finansieras från postemultilaterala insatser. Därtill kommer stöd för uppföljning av FN-konferuppföljning av FN:s Millenniedeklaration i form av fördjupningsstudier,seminarier och andra aktiviteter som främjar internationell samverkan och utUnder delposten finansieras också särskilda insatser om jämställdhet och barn.Vidare finansieras och fria val () och delar av FNför samordning av humanitärt bistånd (OCHA) över anslagsposten Övriga multinsatser. () och bidragetInternationella migrationsorganisationen (IOM).Övrigt multilateralt samarbeteTusental kronor------------------------------------------------------------Budget 2001 Beräknat 2002------------------------------------------------------------Miljöinsatser 111 000 143 500------------------------------------------------------------Konfliktförebyggande 120 000 90 000insatser------------------------------------------------------------Övriga multilaterala 182 000 276 500insatser------------------------------------------------------------Summa 413 000 510 000------------------------------------------------------------Utskottets övervägandenBehandling av motionerMiljöinsatserI dag saknar en femtedel av jordens invånare, över en miljard människor, retredjedelar av befolkningen lida av vattenbrist. Åtta av tio sjukdomar i värleller orent vatten. I kommittémotion 2001/02:U229 (c) yrkande 9 understrbiståndspolitik prioriterar frågor som rör tillgången på vatten. Motionärerna b23 anser att inom EU och FN måste sätta upp mål för att öka andelenvatten och goda sanitära faciliteter.Utskottet framhåller att bristen på färskvatten framstår som en av de allvarligutvecklingssamarbetet har prioriterat vattenresursfrågorna ochvar biståndet ofta inriktat på frågor om vattenförsörjning på landsbygden meförfinats och fokuserat på rådgivning och policyfrågor som syftar till god hbl.a. planeringen av vattenförsörjningen i och är en av initiativtPartnership (GWP) i vilket deltagare i skilda led på både lokal, nationkonstaterar att regeringen nu verkar för att omvandla GWP till ett mellanstatprofilera frågan om vattenresursfrågor. Det svenska stödet till god vattenhållnsammanhand kan bidra till att förebygga eller lindra inom- och mellanstatliga kI FN:s Millenniedeklaration anges bl.a. som målsättning att antalet personer sosötvatten skall halveras och att strategier för hållbar vattenfäster stor vikt vid att dessa intentioner kan genomföras och avser att öka insDärmed anser utskottet att motionerna 2001/02:U229 (c) yrkande 9 och 2001/02:U2I motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 15 framhålls att det finns ettutvecklingsländerna, vilket kommer att kräva stora investeringar ienergiförsörjning. Tillgången på energi är ett viktigt instrument för utvecklsamordnade strategier för energiförsörjningen. Användandet av förnybara källorhållbara utvecklingen och minskade koldioxidutsläpp. I yrkande 22 menar motioatt det i högre utsträckning inriktas på miljövänliga alternativ för en ökad håUtskottet konstaterar att i begreppet hållbar tillväxt inbegrips ekonomiskaUtskottet delar motionärernas syn på att tillväxt och en mer rättvis fördelningfattigdomen skall kunna utrotas. Insatser behövs för att stödja ekonomiska, leprogram och kapacitetshöjande insatser som främjar långsiktigt hållbar tillväxtUtskottet delar motionärernas syn på behovet av ökade satsningar av multienergiförsörjning, ett ökat användande av förnybara energikällor och en ökadkan konstatera att FN:s kommission för hållbar utveckling tovid kommissionens nionde möte . Det är positivt att FN-systemeenergifrågan i en genomgripande mellanstatlig förhandling. Beslutet fråninternationellt samarbete och betonar behovet av att stimulera energiI regeringens skrivelse (1996/97:2) till om utvecklingssamaenergifrågorna som ett prioriterat område. I det multilaterala samarbetet föroch huvudaktörerna och bidrar, var och en utifrånoch resurser i strävan att främja hållbara energisatsningar i . Utsen mer rättvis fördelning av resurser är grundläggande för att fattigdomen skuppnå hållbar tillväxt.Med vad som anförts anser utskottet att motion 2001/02:U231 (kd) yrkandena 15 oI kommittémotion 2001/02:U233(kd) yrkande 1 framhålls att världens energiförbruåren, som 2 miljarder människor i praktiken saknar tillgång till enerhållbar utveckling är en stor utmaning. Det krävs gemensamma satsningar fmottagarländernas regeringar för att främja moderna, innovativa teknologiervillkor och till miljömässiga hänsyn. och EU:s bistånd bör i störstahållbara teknologier anpassade till behov. I yrkande 2 föreslås athitta nya finansieringsmekanismer för globala miljöinsatser. Vidare framhålls ii miljöfrågor lider brist på starka institutioner och att bör verka förmiljöområdet. I yrkande 6 föreslås att regeringen bör utreda möjligheten tilöverenskommelse om koldioxidavgifter på transporter. Speciellt bör priset på flUtskottet konstaterar att i samarbete med inom ramen för Sidför hållbar utveckling stor vikt. Betydande satsningar görs för att utveckla fou-länder och att stärka deras kapacitet, inte minst vad gäller nya teknologier.till energi är ett viktigt instrument för utveckling. Offentliga myndigheter såväl som privata företag i både deutvecklingsländerna måste alla engageras. Framför allt är det viktigt att invesenergieffektiva. Användandet av förnybara energikällor är en viktig utgångspunkför minskade koldioxidutsläpp.Vad gäller EU deltar Sida aktivt i arbetet med landstrategier för de s.k. AVnoterat bidrar inom vattenområdet dels till planeringen av utnyttjandeAfrika, dels till Global Water Partnership (GWP), vars syfte är att bidra tillfärskvattenresurser genom nätverksutbyte av erfarenheter.Sverige stöder GEF (Globala Miljöfonden) med cpågår förhandlingar om den tredje påfyllnaden av GEF:s anslag. Fonden har alltsden viktigaste finansieringskällan för åtgärder mot globala miljöproblemkontinuerligt ställts på GEF innebär bl.a. att fonden även finansierar åtgärdeföroreningar inom ramen för . Detta har bl.a. motivförberedelserna för Johannesburgtoppmötet och inför om finansierregeringen inlett arbetet med att identifiera de synergivinster somfinansieringsvägar.Sverige har också varit pådrivande i arbetet för förbättrad effektiviinternationella (). Som ett led i förberedelserna införför att utreda möjligheten att förstärka den internationella miljöförvaltningunder det svenska ordförandeskapet. är drivande inom EU när det gällerdet internationella ramverket för hållbar utveckling. De systemfrågor sinternationella konferensen om utvecklingsfinansiering, exempelvis förbättinstitutionerna, WTO och FN-systemet, är också relevanta för Johannesburgregeringen aktivt har arbetat med att finna en lösning på hur koldioxidavgifsamarbete och även i andra forum har frågan lyfts fram. Utskottet konstateraratt nå internationella överenskommelser i denna fråga även om den begräflygbränsle. Förhandlingarna vid klimatmötet i handlade bl.a. om fråländerna. Beslut fattades om: 1) riktlinjer för den globala miljöfondenklimatfond som skapades i , 2) riktlinjer för nationella handlingsplaner foch 3) att upprätta en expertgrupp som skall stötta de minst utvecklade lännationella handlingsplaner. Beslut fattades också om hur man skall kunna stödjförbättra rapporteringen av sina utsläpp.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U233 (kd) yrkandenaI motion 2001/02:U251 (s) framhålls att Natos långa bombkrig i Förbdet civila samhället. Medan skadorna på militära mål och anläggningar var yanläggningar som sjukhus och industrier i desto större utsträckning. Enligt Fekologiska saneringsprojekt identifierats. Dessa projekt beräknas kräva 20 matt det är anmärkningsvärt att med sitt stora miljökunnande inte återinternationellt erkända kompetens på miljöområdet finns det goda möjligheter atill miljösaneringsprogram för att återställa en trygg och livskraftig mUtskottet menar att bombningarna av våren 1999Kvicksilverutsläppen i staden har haft konsekvenser på såväl grundvattockså förklaringen till att har utpekat Pancevo som en av 27 "hotspots" isaneringsprojekten ansågs det till en början rimligt att de länder som genomfmiljösaneringen, vilket är förklaringen till att och Sida hittillstill projekten. En omprövning har dock skett när man har satthåller på att se över möjligheterna att stödja tre av projekten i Pancanslutning till ett reningsverk och reningsverket som sådant. Ett centralt pmiljömedvetande och bristen på kapacitet hos mottagarländerna. Som exempel harhaft något miljöministerium, och därmed har det saknats en naturlig motpart attförbereder därför ett beslut att också bistå med institutionsuppbyggande.Som ett första steg genomförde Sida miljöstudier för samtliBosnien-Hercegovina, inklusive Kosovo, och Makedomiljöproblemen, orsakerna till problemen samt fastställa behov och prioritergrund för det miljöbistånd som inletts under innevarande år. Sida har nyligenAlbanien som går ut på att förbättra avfallshanteringen i Tirana.Utskottet konstaterar att förberedelser pågår för att kunna utöka och förbäframöver såväl till som till övriga länder på västra vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U251 (s) kan besvarI motion 2001/02:U216 (m) behandlas ett antal yrkanden som rör orsakerna timotionen framhålls att det är de fattigaste som drabbas värst av naturkatastroflands regering bär det fulla ansvaret för landets institutionella utvecklingvälstånd skapas. I yrkande 3 understryks att effekterna av olika naturfenomen,på mänskligt beteende. Det är inte givet att människor måste fortsätta att döeller vulkanutbrott. För att undvika att människor skadas och dödas är detinriktas på fattigdomsbekämpning (yrkande 4) så att människor ges möjlighet attUtskottet menar att naturkatastrofer alltmer har kommit att analyseras och hDet är de fattigaste som är mest sårbara och det är de fattigastenaturkatastrofer.Utskottet delar motionärens uppfattning att varje land ytterst bär ansvar för dsamtidigt understryka omvärldens moraliska skyldighet att visa solidaritutvecklingsansträngningar.Utskottet menar att naturkatastrofer uppstår när de sociala och ekonomiskautöver vad det lokala samhället har förmåga att hantera. Därav följer attnaturkatastroferna att skilja mellan följderna av meteorologiska och geekonomiska effekterna av dessa fenomen. Kvaliteten på denna analys är i sin tureventuell insatsplanering.Akuta biståndsinsatser bör planeras med en långsiktig vision redan i insatseatt skaffa sig detaljerad information av målgruppen för att dels kunna habehov, dels på bästa sätt ta till vara de drabbades egna kunskaper, resurser osamhällen. Svenska insatser bl.a. i spåren av orkanen , rymmer ett stortplanering som genomförande. Svensk insatsplanering för att motverka följhelhetsperspektiv som är betydligt vidare än katastrofen och dess omedelbaringår bl.a. institutionella, politiska, ekonomiska och ekologiska faktorer.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U216 (m) yrkandenaI kommittémotion 2001/02:U323 (mp) behandlas de svenska förberedelserna inföoch utveckling i , . I yrkande 7 krävs att Sverbudgeten för FN:s miljöprogram.Utskottet konstaterar att behoven av det globala miljösamarbetet ökar i takt mmiljöproblemen. En sammanhållande kraft behövs, och är den organisation s1972 ålades uppgiften. Behovet av att stärka ekonomiskt har konstaterats upågående förhandlingar för att stärka den internationella dgöras.Sverige tillhör de länder som starkast påtalat behovet av att får tillrsvensk sida har också framhållits att fördelningen av ansvar för en utökasjunde största givarland bland de 189 medlemsländerna och kommer att fortsättaUNEP:s budget.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U323 (mp) yrkande 7Konfliktförebyggande insatserI motion 2001/02:U210 (v) yrkande 1 krävs att bör verka för att bygga urespekten för de mänskliga rättigheterna och stärka kvinnornas ställning i norrUtskottet konstaterar att norra /irakiska harformer från FN och bilateralt bistånd från flera länder. tillhör de stbistånd. uppgick stödet till . Utskottetför att bygga upp de demokratiska institutionerna för att öka den politiska oför mänskliga rättigheter samt för att stärka kvinnornas ställning i samhället.Enligt vad utskottet inhämtat studerar svenska myndighetedemokratiprojekt i norra . Mot denna bakgrund utgår utskottet från att Svge ytterligare stöd till norra /irakiska när den demokratiska proMed vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U210 (v) yrkande 1I motion 2001/02:U216 (m) framhålls att länder som respekterar sina egna medkränker andra länders medborgares mänskliga rättigheter. Krig är i självfattigdom. Krigen föröder miljön och slår sönder jordbruket, vilket orsakar svyrkande 5 framhålls behovet av en strategi för att undvika katastrofer. Fattigdmedlet mot katastrofer men det krävs även en sammanhållen strategi för att undvatt katastrofhjälp bör förberedas i förväg i områden som ofta och återkommandeatt undvika framtida katastrofer krävs mer långsiktiga åtgärder för hjälp tilloch utsatthet i berörda samhällen. Motionärerna framhåller att demokratier förUtskottet konstaterar att många av de regioner som är mest utsatta för natufungerande samordning mellan biståndsaktörerna, mellan humanitärt katastrofbiär nödvändig. Det gäller även samordning mellan de internationella aktörernaolika FN-organ men även samordning mellan regionala, nationella och lokalasträvanden delfinansierar Sida FN:s samordnande kapacitet inom ramen för FN:s kUtskottet menar att det är viktigt att de uppföljande och långsiktiga insatskunskap om planering och miljöfaktorernas betydelse för sårbarheten i ett samhar hänt är betydelsefull för att minska sårbarheten inför nästa katastrof. Vstöd till att bygga upp organisationer som kan agera lokalt och i ett tidigt skAtt förebygga katastrofer kräver en vilja att finansiera och prioritera områdeinom drabbade länders utvecklingsstrategier.