bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — sjunker detta överskotttill för att under2003 och 2004 övergå i ett underskottrunt efter denberäkningstekniska överföringen tillhushållen.2.3 Mål för budgetpolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte ompröva det tidigarefastlagda målet för sparandet i denoffentliga sektorn på i genomsnitt 2 %av BNP sett över en konjunkturcykel.Några nya mål i form av ett inkomstgolveller en lägre offentlig utgiftskvotbör inte införas.De i sammanhanget väckta motionernaavstyrks.Jämför reservationerna 9 (m), 10 (kd)och 11 (fp).Riksdagen har lagt fast ett långsiktigtmål för finanspolitiken som innebär attde offentliga finanserna skall uppvisaett överskott på i genomsnitt av BNPsett över en konjunkturcykel. Som delmålgäller att överskottet tills vidare skallmotsvara 2001 samt under vartoch ett av åren 2002, 2003 och 2004.De som mål angivna överskotten skallanvändas för att öka den offentliganettoförmögenheten.Riksdagen lägger också fastett utgiftstak ,vilket sätter en gräns för hur storautgifter som staten kan dra på sig.Utgiftstaket omfattar dels de egentligautgifterna på statsbudgeten exklusivestatsskuldsräntor, dels utgifterna förålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten. Dessutom ingår iutgiftstaket en budgeteringsmarginal.Enligt tidigare riksdagsbeslut skallutgiftstaket för staten uppgå till 789miljarder kronor 2001 samt till 814, 844respektive för dedärpå följande åren.BudgetpropositionenRegeringen anser att det är av centralbetydelse med ett överskott i denoffentliga sektorns finanser. Räntebördankan då begränsas och förutsättningarnaför att behålla de offentligavälfärdsystemen förbättras i ett läge dåsamhället under de närmaste decenniernakommer att bestå av alltfler äldre ochallt färre . Dessutomföreskrivs i Stabilitets- ochtillväxtpakten att underskottet i deoffentliga finanserna inte får varastörre än av BNP, och mot denna gränsbehövs en säkerhetsmarginal för att deoffentliga budgetarnas stabiliserandeeffekt skall kunna verka fullt ut i enlågkonjunktur.Vilket överskott som är lämpligt varjeenskilt år är framför allt beroende avkonjunkturläget, påpekar regeringen. I enhögkonjunktur bör det överstiga avBNP, och det motsatta bör gälla i enlågkonjunktur. I överensstämmelse meddetta synsätt föreslog regeringen ibudgetpropositionen ettöverskottsmål på av BNP. Detmotiverades med att en alltför storminskning av överskottet mellan 2000 och2001 skulle kunna leda till en alltförkraftig stimulans av ekonomin med riskför överhettning och press på priserna.I budgetpropositionen räknar regeringenmed en starkare tillväxt ochbedömer att i ett sådantkonjunkturförlopp kommer ett överskottmotsvarande genomsnittsmålet att ge ennödvändig stimulans till ekonomin utanrisk för överhettning, somfinanspolitikens långsiktiga hållbarhetvidmakthålls. Skulle konjunkturenutvecklas sämre än väntat 2002 bör enligtregeringens mening ett saldo som ärmindre än av BNP tolereras så att deautomatiska stabilisatorerna kan verkafullt ut.Regeringen föreslår att tidigarefastställda utgiftstak för stateninklusive ålderspensionssystemet skallligga fast men att de tekniskt skalljusteras med hänsyn till vissa förslagtill beslut, förslag som påverkar destatliga utgifterna men som inte harnågon effekt på den offentliga sektornssparande. De föreslagna justeringarnainnebär att utgiftstaket för innevarandeer höjs med . För 2002sänks taket med 5 miljarder konor, för2003 förblir det oförändrat och för 2004höjs det med . Deföreslagna nya nivåerna på utgiftstaketunder blir därmed 791,809, 844 respektive 878 miljarder kronor.MotionernaModerata samlingspartiet redovisar imotion Fi291 tre långsiktiga mål för sinfinanspolitik - den offentligautgiftskvoten skall pressas ned mot denivåer som gäller för OECD-genomsnittet,de offentliga finanserna skall vara ibalans över en konjunkturcykel och denoffentliga bruttoskulden skall vidutgången av 2004 understiga av BNP.Vid bedömningen av balanskravet skall detöverskott som genereras ipremiepensionssparandet inte beaktas.Vidare skall - i avvaktan på att denoffentliga bruttoskulden pressats nedunder av BNP - ett visst överskotttillåtas i de offentliga finanserna föratt möjliggöra amorteringar. Det imotionen framförda yrkandet inskränkersig emellertid till att avse målet om enminskad offentlig utgiftskvot (yrkande7).Moderata samlingspartiet föreslår attutgiftstaket för staten bör fastställastill nivåer som för de tre efterföljandeåren överstiger regeringens förslag med45, 31 respektive 15 miljarder kronor.Kristdemokraterna anser i motion Fi292att regeringens förslag tillbudgetpolitiskt överskottsmål för deoffentliga finanserna bör kompletterasoch senare eventuellt ersättas med ettmål om balans i statens finansiellasparande. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om ett sådantkompletterande budgetmål och då ocksåange i vilken takt det kan fasas in.Regeringen bör enligt motionärernasmening också fullfölja arbetet med attpresentera en Långsiktig INkomst ochUtgiftsStrategi, , som den förrefinansministern började attutarbeta men aldrig gavs tillfälle attslutföra (yrkande 5).Kristdemokraternas förslag tillutgiftstak understigerregeringens med 11, 19 respektive 24miljarder kronor.Centerpartiet ställer sig i motion Fi293bakom regeringens förslag tillöverskottsmål för 2002-2004 med hänsyntill osäkerheten i regeringensbudgetprognoser.Partiets förslag till utgiftstak för2002 överstiger regeringens med 12miljarder kronor. För 2003 och 2004understiger det regeringens förslag med34 respektive 48 miljarder kronor.Folkpartiet liberalerna erinrar i motionFi294 om att partiet accepterat tanken påatt det skall finnas ett överskott i deoffentliga finanserna på i genomsnitt 2 %av BNP sett över en konjunkturcykel. Detmåste i så fall innebära att överskottenär större i en högkonjunktur för att manskall kunna godta försämringar i enlågkonjunktur, påpekar motionärerna somanser att regeringen inte har satt målettillräckligt högt under högkonjunkturårenför att skapa buffertar för dåliga tider.För 2002 anser motionärerna att det kanvara lämpligt med ett överskott på ,dvs. samma nivå som regeringen förordar(yrkande 4).Folkpartiets förslag till utgiftstaköverstiger för de tre närmaste årenregeringens med 19, 9 respektive 9miljarder kronor.Martin () föreslår i motionFi266 att ett inkomstgolv skall införasför budgetarbetet. Flera av de nuvarandeoppositionspartierna föreslår storaskattesänkningar med i några falldiskutabel finansiering. Det finns därförrisk att dessa stora, ofta ansvarslösa,skattesänkningar på nytt kan undergrävabudgetbalansen, anser motionären.Finansutskottets ställningstagandeBudgetpolitiken har under senare årinriktats mot ett antal fleråriga mål,som har det gemensamt att de är tydligaoch lätta att i efterhand avläsa.Hittills uppnådda mål har överträffatsmed bred marginal. Överskottet i deoffentliga finanserna beräknas 2001motsvara av BNP, dvs. det kommeratt ligga klart över målet på . Avbudgetpropositionen framgår dessutom attde offentliga finanserna kommer attutvecklas på ett sådant sätt attöverskottsmålet på kommer attöverträffas också under vart och ett avde kommande tre åren.Moderata samlingspartiet föreslår attriksdagen skall fastställa som mål attden offentliga utgiftskvoten skallpressas ned mot de nivåer som gäller förgenomsnittet av medlemsländer.Enligt statistik uppgick förraåret den offentliga utgiftskvoten blandmedlemsländerna till i genomsnitt 37,9 %av BNP. Motsvarande värde för vardå av BNP, dvs. ett närmare 15procentenheter högre värde. Att sänka densvenska utgiftskvoten till OECD-genomsnittet skulle i dagens lägeinnebära att de offentliga utgifternafick skäras ned med ca 315 miljarderkronor, eller med motsvarande ungefärhälften av de egentliga utgifterna påstatsbudgeten exklusivestatsskuldsräntor. Även om förändringenär tänkt att genomföras successivt skulleförslaget enligt utskottets mening få sålångtgående konsekvenser för den svenskavälfärden att det blir helt oacceptabeltmot bakgrund av de höga välfärdsideal vihar i Sverige.Det bör även uppmärksammas att nivån påutgiftskvoten påverkas inte bara av deoffentliga utgifternas utveckling utanockså av BNP-utvecklingen. Faller BNPkommer med oförändrade offentligautgifter nivån på utgiftskvoten attstiga. Har fastställt som målatt utgiftskvoten skall minskas tvingardetta mål fram besparingar, vilka i sintur påskyndar nedgången i ekonomin. Denföreslagna målsättningen fungerar alltsåprocykliskt i en konjunkturnedgång.Av dessa skäl kan utskottet inte ställasig bakom motionärernas förslag.Folkpartiet godtar regeringens mål om ettöverskott på , men ärkritiskt till att regeringen underhögkonjunkturåren inte har satt målettillräckligt högt för att skapa buffertarför dåliga tider.Utskottet vill med anledning häraverinra om att överskottsmål för enskildaår har lagts fast ellerföreslagits för , ochunder vart och ett av hareller väntas dessa mål antingen bliuppnådda eller överträffade. Även 1997och 1998 var överskottet över saldomålenbetryggande. Det framgår av följandesammanställning.Tabell 11. Finansiellt sparande i denoffentliga sektorn 1997-2004Målsatta respektive beräknade finansiellaöverskott19 19 19 20 20 20 20 2097 98 99 00 01 02 03 04Beräknat - 39 34 84 99 47 47 49finansiellt 29 ,4 ,0 ,7sparande i mdkr¹ ,5Beräknat - 2, 1, 4, 4, 2, 2, 2,finansiellt 1, 1 7 1 6 1 0 0sparande i % av 6BNP¹Målsatt finansiellt - 0, 0, 2, 2, 2, 2, 2,sparande i % av BNP 3, 0 5 0 5 0 0 00Överskjutandefinansielltsparande +1 +2 +1 +2 +2 +0 ±0 ±0i % av BNP ,4 ,1 ,2 ,1 ,1 ,1 ,0 ,0¹ Finansiellt sparande efterberäkningsteknisk överföring 2003 och2004.Fram har fastlagda saldomålöverträffats med sammanlagt 132 miljarderkronor, och detta överskjutande överskotthar tillsammans med det målsattaöverskottet bidragit till att vi nu stårväl rustade att möta även situationer meden svagare tillväxt än det för närvarandefinns anledning att räkna med.Motionärerna föreslår attöverskottsmålet skall sättastill av BNP. Eftersom riksdagenredan tidigare har fastställt denna nivåför 2002 och regeringen ibudgetpropositionen inte funnit anledningatt ompröva detta mål finns det enligtutskottets mening inte anledning attgenom ett formellt riksdagsbeslut än engång bekräfta ett gällande mål. Av främstformella skäl avstyrker utskottet därfördet folkpartistiska förslaget.Kristdemokraterna anser att nuvarande målom ett genomsnittligt överskott på ide offentliga finanserna bör kompletterasoch senare eventuellt ersättas av ett målmed krav på balans i statens finansiellasparande sett över en konjunkturcykel.Ett sådant balansmål för staten blirenligt partiets mening liktydigt medambitionen att statsskulden inte skallöka över tiden ens i nominella termer.Utskottet vill med anledning häraverinra om att nuvarande överskottsmålomfattar de tre offentliga delsektorerna,dvs. staten, ålderspensionssystemet(inkomstpension och premiepension) samtkommunsektorn (kommuner och landsting).Överskotten är i det sammanhangetdefinierade i enlighet med det regelverkför nationalräkenskaper som användsallmänt i internationella sammanhang ochsom som medlem i EU är skyldigtatt följa, Europeiskanationalräkenskapssystemet, ESA95. Det ärockså detta regelverk som ligger tillgrund för EU:s Stabilitets- ochtillväxtpakt genom vilken Sverigeförbundit sig att hålla de offentligafinanserna nära balans eller i överskottoch inte annat än i exceptionellasituationer tillåta större underskott än3 % av BNP. Skuldkriteriet enligtMaastrichtvillkoren utgår dessutom frånden offentliga sektorns bruttoskuld.Som motionärerna själva påpekar harålderspensionssystemet genompensionsreformen fått en mer friståendeställning, men definitionsmässigt är detfortfarande en del av den offentligasektorn, och det går inte att bortse frånvare sig den eller kommunsektorn närfinanspolitiken utformas.Med ålderspensionsreformen har detskett en medveten omfördelning i detoffentliga sparandet från staten tillålderspensionssystemet, vilket motiverasav de kommande stora pensionsavgångarna.När pensionsreformen är fullt genomfördkommer statsfinanserna att försvagas medca . För attdelvis motverka denna försvagningöverfördes per årfrån AP-fonden till statsbudgeten under1999 och 2000. har ytterligareen överföring ägt rum bestående av stats-och bostadsobligationer till ettmarknadsvärde av 155 miljarder kronor.Fördelningen mellan de olika sektorernaframgår av efterföljande tabell.Tabell 12. Fördelningen av finansielltsparande i den offentliga sektorn2000-2004Löpande priser i % av BNP20 200 200 200 20000 1 2 3 4Staten före +1 +8, - - -beräkningsteknisk ,3 9 0,6 0,6 0,4överföringStaten efter +1 +8, - - -beräkningsteknisk ,3 9 0,6 0,8 0,8överföringÅlderspensionssyste +2 - +2, +2, +2,met ,7 4,6 4 8 8Kommunsektorn +0 +0, +0, +0, -,1 3 2 0 0,0Summa offentlig +4 +4, +2, +2, +2,sektor efter ,1 6 1 0 0överföringUnder det kommande decenniet bygger manalltså upp en förmögenhet inomålderspensionssystemet. Samtidigtfortsätter statsskulden att minska mättsom andel av BNP. Av budgetpropositionenframgår att statsskulden vid utgången av2004 väntas ha minskat från dagens nivåpå av BNP till av BNP.I takt med att pensionsavgångarna ökarkommer sparandet i ålderspensionssystemetatt sjunka, och skall i det lägetöverskottsmålet kunna upprätthållas måstestatens finansiella sparande förstärkas,dvs. skatter måste höjas och/ellerutgifter måste sänkas. Statensfinansiella sparande kan alltså i ettsådant läge inte bedömas isolerat utanmåste bedömas i skenet av förändringarnai ålderspensionssystemet. Av dennaanledning är det inte lämpligt attersätta nuvarande överskottsmål med ettmål som avser endast statens finansiellasparande. Mot en sådan lösning talarockså de internationella åtagandenSverige har.Med ett balanskrav för kommunsektornoch de prognostiserade överskotten iålderspensionssystemet, skulle ettkompletterande överskotts- ellerbalansmål för staten innebära att måletför den offentliga sektorns samladeöverskott skulle behöva vara högre än 2 %av BNP . Detta voremycket ambitiöst jämfört med flertaletandra EU-länder. Ett kompletterandebalansmål för statens finansiellasparande skulle således leda till attfinanspolitiken fick en stramareinriktning , vilketi sin tur skulle påskynda den offentligasektorns förmögenhetsuppbyggnad och skapabättre möjligheter för det offentliga attklara framtida påfrestningar. Omväntskulle emellertid en stramarefinanspolitik också utgöra en hämsko förden ekonomiska tillväxten, vilket i sintur skulle försvaga statsfinanserna.Utskottet ser därför ingen anledning attförorda en sådan inriktning på politiken.I motion Fi266 (s) föreslås attbudgetarbetet skall styras av ettinkomstgolv. Såvitt utskottet förstårskulle syftet med ett sådant golv varaatt förhindra att stora, oftaansvarslösa, skattesänkningar på nyttundergräver budgetbalansen. Utskottetvill med anledning härav framhållaföljande.I motsats till statsbudgetens utgiftergår det inte annat än i undantagsfall attstyra statens inkomster med hjälp avbeloppspreciserade mål. Så t.ex. är detmöjligt att som mål ange vilkenomfattning försäljningen av statligaföretag skall ha. Merparten avstatsbudgetens inkomster är emellertidskatter och hur stora inkomster som ettvisst år flyter in i form av skattpåverkas i princip endast av tvåfaktorer, nämligen gällande skatteregleroch den ekonomiska utvecklingen. Med ettgivet regelverk kan statsbudgetensinkomster bli större än beräknat omsamhällsekonomin utvecklas mer gynnsamtän väntat. Omvänt kan självklartinkomsterna också bli mindre vid ensvagare ekonomisk utveckling. Justsvårigheter av detta slag har bidragittill att i första steget avbudgetprocessen inte fastställer någoninkomstram som får styra senare beslut omskatter i andra steget avbudgetprocessen. redan i första steget enberäkning av statsbudgetens inkomster,och detta godkännande innefattar ocksåett bifall till de förslag till ändradeskatteregler med effekt på efterföljandeårs inkomster som regeringen eller någotriksdagsparti för fram.Eftersom alla förslag tillinkomstförändringar avgörs redan i förstasteget av budgetprocessen då regeringensoch oppositionspartiernas budgetförslagställs mot varandra i ett beslut skulleett eventuellt inkomstgolv inte fyllanågon funktion för självariksdagsbehandlingen av budgeten.Med dessa motiveringar avstyrkerutskottet motionerna Fi291 (m) yrkande 7,Fi292 (kd) yrkande 5, Fi294 (fp) yrkande4 samt Fi266 (s).Till frågan om nivån på utgiftstaketför staten återkommer utskottet längrefram i betänkandet.2.4 Budgetpolitikens inriktningUtskottets delförslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslagtill inriktning av budgetpolitiken ochavslår därmed de alternativa förslagsom redovisas i motionerna Fi291 (m),Fi292 (kd), Fi293 (c) och Fi294 (fp).De formella beslut som direkt hör ihopmed detta ställningstagande behandlarutskottet i efterföljande avsnitt2.5-2.11 och 3.Jämför reservationerna 12 (m), 13 (kd),14 (c) och 15 (fp).2.4.1 Trepartiöverenskommelse ombudgetpolitikenAv budgetpropositionen framgår attregeringen arbetar för att skapa störstamöjliga uppslutning kring en politik förfull sysselsättning. Arbetsmarknadensparter har en viktig roll i dettasammanhang.Budgetpropositionen bygger på enöverenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen,och , vilkastår bakom riktlinjerna för denekonomiska politiken, budgetpolitiken,utgiftstaken, tilläggsbudgeten för 2001och de nu föreslagna och aviseradeskatteförändringarna.Samarbetet mellan de tre partiernaberör fem områden - ekonomi,sysselsättning, rättvisa, jämställdhetoch miljö - och innefattar både konkretaförslag och åtaganden inför framtiden.Enligt propositionen bekräftas genomdetta samarbete att det finns en politiskmajoritet för en ekonomisk politik som ärinriktad på full sysselsättning,prisstabilitet och ett överskott i denoffentliga sektorns finanser på igenomsnitt av BNP sett över enkonjunkturcykel. Denna politik syftardessutom till jämlikhet, jämställdhet ochekologisk hållbarhet.2.4.2 De politiska alternativenBudgetpropositionenRegeringen framhåller att debudgetpolitiska målen ligger fast. Detinnebär att de takbegränsade statligautgifterna skall rymmas inom tidigarefastställda utgiftstak och att denoffentliga sektorns finansiella sparandei genomsnitt skall uppgå till av BNPsett över en konjunkturcykel.Enligt regeringens mening böremellertid, på samma sätt som tidigareskett, en teknisk justering göras avnivån på utgiftstaken med hänsyn till deindirekta effekter som vissa avregeringens förslag har på dessa tak. Detrör sig därvid om förslag som påverkarnivån på de statliga utgiftstaken meninte de samlade utgifterna för denoffentliga sektorn. Så t.ex. redovisas ibudgetpropositionen ett antalskatteförslag som ökar eller minskarkommunsektorns skatteinkomster. Ienlighet med finansieringsprincipen skallstatsbidraget till kommuner ändras imotsvarande utsträckning, vilket påverkarutrymmet under utgiftstaket. Dettautrymme påverkas också av attomslutningen på det kommunalautjämningssystemet nu bedöms bli 1,7miljarder kronor större än man tidigareräknade med. Men eftersom dennautgiftsökning balanseras av en i principlika stor ökning av statsbudgetensinkomster kommer varken budgetsaldo ellerden konsoliderade offentliga sektornsutgifter att påverkas av dennaförändring. Nivån på utgiftstaket börenligt regeringens mening också minskastill följd av att de statligapensionsavgifterna för förtidspensionärerinte blir så höga som tidigareförutsatts. Sammantaget leder detta tillatt utgiftstaket justeras med följandebelopp.Tabell 13. Tekniska justeringar avutgiftstaket för statenMiljarder kronor20 20 20 2001 02 03 04Nuvarande 78 81 84 87utgiftstak 9 4 4 7Tekniska +1 - ±0 +0justeringar ,7 5, ,94Förslag till 79 80 84 87nytt 1 9 4 8utgiftstakRegeringen har tidigare föreslagit en radreformer som väntas leda till att deoffentliga utgifterna ökar med21 miljarder kronor. Ibudgetpropositionen återkommer regeringenmed ytterligare förslag, i detnärmaste helt inriktade mot denoffentliga sektorns inkomster. De nuföreslagna skattesänkningarna beräknasnästa år uppgå till drygt 23 miljarderkronor. Reformutrymmet i regeringensbudgetförslag uppgår därmed tillsammanlagt . Till endel begränsas utgiftsökningen av attvissa temporära program upphör eller attutgifter faller bort av annan anledningmotsvarande närmare 8 miljarder kronorunder 2002.Tidigare har de skattskyldiga i tvåsteg kompenserats för hälften av denallmänna pensionsavgiften. Ibudgetpropositionen föreslår regeringenatt tredje steget i dennainkomstskattereform genomförs och att deförvärvsarbetande fr.o.m. nästa årkompenseras för ytterligare en fjärdedelav egenavgifterna. Då skall också denandel av de skattskyldiga som betalarstatlig skatt begränsas genom en extrauppräkning av den nedre skiktgränsen. Enmotsvarande uppräkning görs också av denövre skiktgränsen. Dessutom föreslårregeringen att fackföreningsavgifter ochavgifter till arbetslöshetskassor skallge rätt till skattereduktion motsvarande25 % av fackföreningsavgiften och avavgiften till arbetslöshetskassa. Vidareskall beskattningen av pensionärerlindras och mervärdesskatten på böckeroch tidskrifter sänkas från till6 %.Regeringen föreslår även attfastighetsskattesatsen skall sänkasretroaktivt fr.o.m. den 1 januari 2001för såväl småhus som hyreshus. För småhussänks skatten från 1,2 till . Förhyreshus sänks skatten från 0,7 till0,. föreslås att fribeloppetför uttag av förmögenhetsskatt höjsfr.o.m. från 1,0 till 1,5miljoner kronor för ensamstående och från1,5 till försambeskattade par.Taxeringsvärdena på fastigheter skall iframtiden fastställas enligt nya former.Höjs taxeringsvärdena vid en allmän ellerförenklad fastighetstaxering skall dettainte slå igenom vid uttaget avfastighetsskatt. I stället bör endast entredjedel av höjningen slå igenomtaxeringsåret och lika mycket under vartoch ett av de två därpå följande åren.I propositionen föreslås också att mannästa år skall ta ytterligare ett steg ien grön skatteväxling. Skatteväxlingen,som uppgår till ,innebär bl.a. att det allmännagrundavdraget höjs till ,som koldioxidskatten påbränslen, energiskatten på el ochavfallsskatten höjs lika mycket.Skatter är enligt regeringen ettviktigt styrmedel för övergången till ettekologiskt hållbart samhälle. Avmiljöskäl vill regeringen stimuleraintroduktionen av nya alternativadrivmedel och föreslår därför att manskall lägga fast en strategi för nedsattskatt på biodrivmedel.Förmånsbeskattning av miljövänligabilar bör lindras, och socialavgifterna istödområde A bör begränsas avregionalpolitiska skäl.I årets vårproposition fanns för dekommande tre åren avsatt en s.k.beräkningsteknisk överföring på 26, 26respektive . Med de nuföreslagna skattesänkningarna harmerparten av denna beräkningstekniskaöverföring tagits i anspråk. Kvar somberäkningsteknisk överföring finns för2003 och för . Av den ipropositionen lämnade redovisningenframgår att regeringen räknar med att detfinansiella sparandet i den konsolideradeoffentliga sektorn skall utvecklas påföljande sätt under kommande år.Tabell 14. Regeringens finansiellasparande i offentlig sektor 2001-2004Miljarder kronor200 200 200 2001 2 3 4Inkomster +1 +1 +1 +1271 266 324 382Utgifter -1 -1 -1 -1172 219 273 325Finansiellt +99 +47 +52 +57sparandeFinansiellt +4, +2, +2, +2,sparande i % av 6 1 2 3BNPMålsatt +2, +2, +2, +2,överskott i % 5 0 0 0av BNPRegeringens nu redovisade inriktning avbudgetpolitiken väntas enligtpropositionen få följande effekt påstatsbudgeten under de närmaste tre åren.Tabell 15.