bet · GO01SoU10 · 2001-03-15 00:00:00 — Men studerar man sjuklighetenfår man en annan bild. Kvinnor söker oftare öppenvård och har fler sjukdagar än män. Kvinnorförtidspensioneras oftare än män och uppvisar oftareotillfredsställda vårdbehov. Mycket talar för attrehabiliteringsinsatserna för män är mer omfattandeän för kvinnor. Kvinnor köper ut mer läkemedel änmän. visar statistiken att kvinnorordineras äldre och billigare preparat än männen.Sjukdomspanoramat skiljer sig åt mellan könen.Hjärt-kärlsjukdom står för av dödligheten blandmän och för av dödligheten blandkvinnor. Medan lungcancer minskar bland män ökar denbland kvinnor, vilket med all sannolikhet beror påförändringen i rökvanor.När det gäller diabetes tyder tillgängliga data påatt kvinnors vårdbehov är sämre tillgodosett änmäns. tycks kvinnor lättare acceptera sindiabetes än män. De tar också ett större ansvar förbehandlingen av sin sjukdom. Män däremot lägger ettstörre ansvar på sjukvården, på sin hustru etc.Inom psykiatrin har man genomfört anmärkningsvärtfå studier över könsperspektivets betydelse förpsykiska sjukdomar och deras behandling. Vi vet attkvinnor oftare behandlas med psykofarmaka än män.Det finns data över vilka hälsoproblem somförorsakar förskrivningen men mycket liten forskningom de bakomliggande orsakerna.Ätstörningar (anorexi och bulimi) är vanligare hosflickor än hos pojkar. Här är förhållandet detmotsatta - vi vet mer om flickors ätstörningar änpojkars. Av alla unga kvinnor mellan 15 och 25 årlider av ätstörningar, fördelade på tregrupper: självsvält (anorexia nervosa), hetsätning(bulimia nervosa) och ätstörningar utan närmarespecifikationer. Ätstörningar är sannolikt också enav de psykiatriska sjukdomar som har högstdödlighet. Det finns ingen enskild behandlingsformsom passar alla personer som lider av ätstörningar.Här behövs mer forskning både om bakomliggandeorsaker och om hur man bäst kan hjälpa dessapatienter. I det här fallet är pojkarna en bortglömdgrupp, och de måste således också ingå i de studiersom genomförs.Osteoporos (benskörhet) är ett växandefolkhälsoproblem, framför allt hos kvinnor. Varje årdrabbas 70 000 män och kvinnor av benskörhet. Enbartde direkta sjukvårdskostnaderna beräknas överstiga2,. Hälften av alla 50-åriga kvinnor kommer sannolikt att få benbrott pågrund av benskörhet. Möjligheterna att förebygga,diagnostisera och behandla osteoporos har avsevärtförbättrats . Trots detta finns detklara brister i vården på grund av okunskap ochstora variationer i omhändertagandet.Det finns tydliga könsskillnader när det gällerläkemedelsanvändning som kan återspegla olikasjukdomsförekomst hos de båda könen men också kanbero på att man behandlar samma tillstånd olika hosmän respektive kvinnor. Här behövs mer forskning omvad som ligger bakom data och vilka konsekvenserolikheterna för med sig för patienterna. Kvinnordrabbas oftare än män av läkemedelsbiverkningar. Detkan dels bero på att kvinnor använder mer läkemedelän män, dels på att kvinnor reagerar annorlunda änmän på vissa mediciner. Forskning bör därförstimuleras om skillnader mellan kvinnors och mänsbenägenhet att reagera med biverkningar på olikaläkemedel.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So548 (fp) yrkande 7 bör ges regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 51 bort haföljande lydelse:51. beträffande jämställdhetsperspektiv ivårdenatt med anledning av motion 2000/01:So548 yrkande 7och med avslag på motionerna 2000/01:So374,2000/01:So435, So2000/01:So437 yrkandena 1, 2och 4, 2000/01:So545 yrkandena 4 och 6,2000/01:A809 yrkande 6 och 2000/01:A812 yrkande25 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,50. Bemötande i vården (mom. 52)och (båda kd)anför:Enligt uppgift är kunskapen bland svenska läkare omtungmetaller bristfällig, vilket gör att mångapatienter upplever otrygghet. Vidare förekommer detatt människor, som drabbats av reaktioner som avallt att döma härrör från tungmetaller, känner sigkränkta och nonchalerade efter att ha redovisat sinafarhågor för läkare. För att ställa rätt diagnosmåste kunskapen hos läkarna vara så god som möjligt.Det är viktigt att läkarkåren görs uppmärksam pådenna professionella brist, och det är av särskildvikt att dagens läkarstudenter också tillgodogör sigdessa kunskaper. Vad här anförts med anledning avmotion 2000/01:So254 (kd) yrkande 2 bör gesregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 52 bort haföljande lydelse:52. beträffande bemötande i vårdenatt med anledning av motion 2000/01:So254 yrkande 2och med avslag på motionerna 2000/01:So476yrkande 5 och 2000/01:So545 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,51. Bemötande i vården (mom. 52)() anför:I förvaltningslagen finns angivet vilka rättighetersom medborgarna har i fråga om rätt att ta del avhandlingar, information m.m. Däremot saknasriktlinjer för bemötande av medborgarna. Jag anserdärför att det i förvaltningslagen bör införas etttillägg angående bemötandefrågor. Vad här anförtsmed anledning av motion 2000/01:So545 (c) yrkande 5bör ges regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 52 bort haföljande lydelse:52. beträffande bemötande i vårdenatt med anledning av motion 2000/01:So545 yrkande 5och med avslag på motionerna 2000/01:So254yrkande 2 och 2000/01:So476 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känn vad ovananförts,52. Homo-, bi- och transsexuellas behov avsjukvård (mom. 53)(), () och () anför:För att hälso- och sjukvården skall vara anpassadefter människors behov krävs att personalen inomvården har kunskap om könsskillnader när det gällerohälsa, behandling, rehabilitering, vårdutnyttjandeosv. I de stora utredningar som gjorts om vårdenunder senare år förbigås exempelvis lesbiskakvinnors behov med tystnad. Enligt en undersökningär kunskaperna om lesbiska kvinnors problem ochbehov små, och endast hälften av kvinnorna i studienhade berättat för sin gynekolog om sin homo- ellerbisexualitet.Ett flertal studier har gjorts om homosexuellashälsa i förhållande till allmänbefolkningens.Resultaten tyder på stora skillnader i hälsa.Särskilt gäller detta bland ungdomar där det tycksföreligga markanta skillnader mellan homosexuellaoch den allmänna befolkningen avseende exempelvissjälvmordsbenägenhet, depressioner och egenvärderingav hälsa. Andra studier visar på överrepresentationav våld eller hot om våld mot homosexuella. Ett målför det svenska folkhälsoarbetet är att hittagrupper vars hälsa är sämre än andras och genomhälsofrämjande arbete söka eliminera skillnaden. Vianser att regeringen bör ge iuppdrag att företa en nationell undersökning avhomo-, bi- och transsexuellas hälsa, dessbestämmelsefaktorer och möjliga hälsofrämjandeinsatser.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:Ju724 (v, s, c, fp, mp) yrkandena 14 och 26bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 53 bort haföljande lydelse:53. beträffande homo-, bi- och transsexuellasbehov av sjukvårdatt med anledning av motion 2000/01:Ju724 yrkandena14 och 26 och med avslag på motionerna2000/01:So379, 2000/01:So545 yrkande 7 och2000/01:L459 yrkande 14 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,53. Homo-, bi- och transsexuellas behov avsjukvård (mom. 53)() anför:Homosexuella mäns situation uppmärksammas i högreutsträckning än lesbiska kvinnors. RFSL harkonstaterat att lesbiska kvinnors kunskap omsexuellt överförbara sjukdomar är låg och att deskyddar sig i mindre utsträckning än andra kvinnor.De besöker också i betydligt mindre utsträckninggynekolog och bland dem som gör det uppger endastcirka hälften sin sexuella läggning. Lesbiska görockså i mindre utsträckning än andra kvinnormammografi och cellprovtagningar. Enligt minuppfattning måste bemötandet av och attityderna motlesbiska kvinnor uppmärksammas så att dessa kvinnorfår samma möjligheter och valfrihet som andra. Alla,oavsett sexuell läggning, skall ha samma tillgångtill vården, ungdomsmottagningarna osv.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So545 (c) yrkande 7 bör ges regeringen tillkänna.Jag anser att utskottets hemställan under 53 bort haföljande lydelse:53. beträffande homo-, bi- och transsexuellasbehov av sjukvårdatt med anledning av motion 2000/01:So545 yrkande 7och med avslag på motionerna 2000/01:So379,2000/01:Ju724 yrkandena 14 och 26 och2000/01:L459 yrkande 14 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,54. Homo-, bi- och transsexuellas behov avsjukvård (mom. 53)() anför:För att anpassa hälso- och sjukvården så att dentillgodoser både kvinnors och mäns särskilda behovbehövs kunskap om könsskillnader när det gällerohälsa, behandling, rehabilitering, vårdutnyttjandeosv. I de stora utredningar som gjorts om vårdenunder senare år förbigås exempelvis lesbiskakvinnors behov med tystnad. Av en gjordenkätundersökning framgår att vårdpersonalen oftahar mycket dålig kunskap om lesbiska kvinnorssituation och att lesbiska har mycket små kunskaperom sexuell överföring av sjukdomar. Endast hälftenav kvinnorna i studien hade berättat för singynekolog om sin homo- eller bisexualitet. Lesbiskakvinnor kommer också i mindre utsträckning tillmammografi och cellprovtagning än andra kvinnor. Jaganser att kunskaperna hos hälso- ochsjukvårdspersonalen om homo- och bisexualitet måstehöjas. I finns en särskildmottagning för lesbiska som en integrerad del av enkvinnomottagning. Enligt min mening bör initiativetfå efterföljare på fler håll i landet.Ett flertal studier har gjorts om homosexuellashälsa i förhållande till allmänbefolkningens.Resultaten tyder på stora skillnader i hälsa.Särskilt gäller detta bland ungdomar där det tycksföreligga markanta skillnader mellan homosexuellaoch den allmänna befolkningen avseende exempelvissjälvmordsbenägenhet, depressioner och egenvärderingav hälsa. Andra studier visar på överrepresentationav våld eller hot om våld mot homosexuella. Ett målför det svenska folkhälsoarbetet är att hittagrupper vars hälsa är sämre och genom hälsofrämjandearbete söka eliminera skillnaden. Jag anser attregeringen bör ge i uppdrag attföreta en nationell undersökning av homo-, bi- ochtranssexuellas hälsa, dess bestämmelsefaktorer ochmöjliga hälsofrämjande insatser.Vad här anförts med anledning av motionerna2000/01:So379 (fp), 2000/01:Ju724 (v, s, c, fp, mp)yrkandena 14 och 26 samt 2000/01:L459 (fp) yrkande14 bör ges regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 53 bort haföljande lydelse:53. beträffande homo-, bi- och transsexuellasbehov av sjukvårdatt med anledning av motionerna 2000/01:So379,2000/01:Ju724 yrkandena 14 och 26 och2000/01:L459 yrkande 14 och med avslag på motion2000/01:So545 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,55. (mom. 54)(), (), (), (),() och () anför:Vid svåra sjukdomstillstånd och olyckor kan snabbatransporter och medicinskt omhändertagande direkt påplats samt under transporten vara direkt avgörandeför en människas överlevnad. Dessutom påverkasförutsättningarna för en god rehabilitering. Oavsettvar man bor i måste man kunna få avanceradsjukvård inom rimlig tid. Enligt vår mening hararbetet med att åstadkomma ett sammanhängandeambulanshelikoptersystem utmärkts av stor passivitetfrån regeringens sida. Ett aktivt arbete, som börutgå från utredning Ettsammanhängande ambulanshelikoptersystem, måste nutill.Vad här anförts med anledning av motionerna2000/01:So250 (kd) och 2000/01:So316 (m) bör gesregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 54 bort haföljande lydelse:54. beträffande ambulanshelikoptraratt med anledning av motionerna 2000/01:So250 och2000/01:So316 och med avslag på motion2000/01:Fi616 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,56. Vård och behandling av olika sjukdomar(mom. 55)() anför:Jag anser det angeläget att kunskaperna omfibromyalgi ökar ute i samhället. Nästan 200 000människor är drabbade av sjukdomen. Ständig smärta,dålig sömn och därav följande trötthet är bara någrasymtom som drabbar dessa patienter. Vid kontaktermed myndigheter och sjukvård möts många av dem avbristande tid, dålig förståelse och misstänksamhet.Jag anser också att det är angeläget att förstärkavården av överviktiga och feta. Kostnaderna försjukskrivning, läkemedel och inkomstbortfall tillföljd av fetma är ca . Detär därför viktigt att regeringen tar initiativ tillatt ytterligare stödja den forskning och utvecklingsom bedrivs på flera håll i landet, bl.a. vidHuddinge sjukhus, Sahlgrenska universitetssjukhusetoch . Flera landstingär aktiva men det behövs mer samordning ochförstärkta resurser på området.Vidare bör enligt min mening satsningar göras påungdomars hälsa, såväl när det gäller forskning somvård. satsas det inte tillräckligt påskolhälsovården och även i andra delar av hälso- ochsjukvården och inom forskningen underprioriterasunga och deras sjukdomar, som t.ex. anorexi ochbulimi. Det behövs också en samlad översyn vadgäller information och utbildning till dem somarbetar inom skolan, vården, fritidsgårdarna ochidrottsrörelsen.Slutligen vill jag framhålla vikten av att resursersatsas på forskning om whiplashskador.Vad här anförts med anledning av motionerna2000/01:So330 (c), 2000/01:So360 (c) yrkande 3,2000/01:So451 (c) yrkande 2, 2000/01:So544 (c)yrkande 4 och 2000/01:So545 (c) yrkande 8 bör gesregeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 55 bort haföljande lydelse:55. beträffande vård och behandling av olikasjukdomaratt med anledning av motionerna 2000/01:So330,2000/01:So360 yrkande 3, 2000/01:So451 yrkande2, 2000/01:So544 yrkande 4 och 2000/01:So545yrkande 8 och med avslag på motionerna2000/01:So9 yrkande 8, 2000/01:So220,2000/01:So240, 2000/01:So293, 2000/01:So301yrkande 1, 2000/01:So360 yrkande 1,2000/01:So361 yrkande 1, 2000/01:So394,2000/01:So444, 2000/01:So471 yrkande 6,2000/01:So513, 2000/01:So544 yrkandena 1 och 5och 2000/01:A812 yrkande 27 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,57. Vård och behandling av olika sjukdomar(mom. 55)() anför:För unga människor som drabbas av psykoser är detviktigt för att undvika ett livslångt lidande attpsykosförloppet stoppas och hävs så fort sommöjligt. En förutsättning för att detta skall kunnaske är att vården är lättillgänglig för såvälpatienter som anhöriga. Vård i hemmet fungerar omakuta vårdinsatser finns lättillgängliga. Jag anseratt regeringen bör tillsätta en utredning som seröver patientens behov av rätt diagnos på ett tidigtstadium. Denna utredning bör också kunna se överbehovet av en rättighetslagstiftning liknande denför människor med funktionshinder (LSS och ) förvissa kategorier av människor med psykiskasjukdomar.Fall av könsstympning förekommer i trotsatt företeelsen är förbjuden här. Enligt min meningbör allt göras för att främja en utveckling avbehandlingsmetoder för att återställa så mycket sommöjligt av den ursprungliga funktionen. Svenskhälso- och sjukvård bör aktivt bidra i detta arbetesom också kan komma kvinnor i andra länder tillgodo. har tidigare uttalat sig om viktenav att förebygga könsstympning. Jag anser detangeläget att fortlöpande följer vadsom händer på området och slår larm om nya falldyker upp.Vad här anförts med anledning av motionerna2000/01:So9 (fp) yrkande 8 och 2000/01:A812 (fp)yrkande 27 bör ges regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 55 bort haföljande lydelse:55. beträffande vård och behandling av olikasjukdomaratt med anledning av motionerna 2000/01:So9 yrkande8 och 2000/01:A812 yrkande 27 och med avslag påmotionerna 2000/01:So220, 2000/01:So240,2000/01:So293, 2000/01:So301 yrkande 1,2000/01:So330, 2000/01:So360 yrkandena 1 och 3,2000/01:So361 yrkande 1, 2000/01:So394,2000/01:So444, 2000/01:So451 yrkande 2,2000/01:So471 yrkande 6, 2000/01:So513,2000/01:So544 yrkandena 1, 4 och 5 och2000/01:So545 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,58. Vård och behandling av olika sjukdomar(mom. 55)() anför:Jag delar uppfattningen i motion So301 (mp) om attforskning kring metoder för att behandlawhiplashskador måste prioriteras. Dessa skador kanvisa sig men i många fall uppträdersymtomen först . En diagnos kanvara svår att ställa och den skadade slussas oftarunt till olika vårdgivare. betraktasskadan som gammal och någon rehabilitering ges dåinte.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So301 (mp) yrkande 1 bör ges regeringen tillkänna.Jag anser att utskottets hemställan under 55 bort haföljande lydelse:55. beträffande vård och behandling av olikasjukdomaratt med anledning av motion 2000/01:So301 yrkande 1och med avslag på motionerna 2000/01:So9 yrkande8, 2000/01:So220, 2000/01:So240, 2000/01:So293,2000/01:So330, 2000/01:So360 yrkandena 1 och 3,2000/01:So361 yrkande 1, 2000/01:So394,2000/01:So444, 2000/01:So451 yrkande 2,2000/01:So471 yrkande 6, 2000/01:So513,2000/01:So544 yrkandena 1, 4 och 5,2000/01:So545 yrkande 8 och 2000/01:A812 yrkande27 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,59. En ny cancerutredning (mom. 56)(), (), (), (),() och () anför:Internationella cancerunionen (UICC) och motsvarandeorganisationer på europeisk nivå rekommenderar attalla länder utarbetar en plan för det framtidaarbetet med cancerprevention, diagnostik, behandlingoch rehabilitering av cancerpatienter. Bakgrundenhärtill är att alla länder av demografiska orsaker(en allt större del av befolkningen kommer att beståav seniorer med åldersbetingat ökad cancerrisk) ochgenom effektivare behandling av de cancersjukakommer att få en kraftigt ökad prevalens av cancer.Det ökade antalet sjuka kommer naturligtvis attinnebära en stor belastning på sjukvården på olikanivåer, dels i form av olika slags behandling, delsrehabilitering av det allt större antalet botadeeller delvis botade patienter. Enligt vår meningfinns det i detta läge anledning att åter studeravad såväl de förväntade samhällsförändringarna somde förändrade behandlingsmöjligheterna kan betydaför planering av cancersjukvård och cancerpreventionsamt hur man bäst kan stimulera utvecklingen av ettbättre och kostnadseffektivare omhändertagande av decancersjuka. Vi anser därför att en nycancerutredning behöver göras. Med denna som grundkan därefter en cancerplan utarbetas.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So507 (m, kd, c, fp, mp) bör ges regeringentill känna.Vi anser att utskottets hemställan under 56 bort haföljande lydelse:56. beträffande en ny cancerutredningatt med anledning av motion 2000/01:So507 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,60. Bloddonation (mom. 59)och (båda kd)anför:I dag har många personer svårt att lämna blod påannan givarcentral än den han eller hon regelbundetbesöker. Nya provtagningar och kontroller som oftaförekommer när man första gången besöker enblodgivarcentral är både tidsödande och dyrbara. Vianser att en teknisk lösning innebärande att allanödvändiga fakta för blodgivning lagras på ett s.k.smartkort bör utarbetas. Detta skulle ökamöjligheterna att tillgodose behovet av blod inomvården, t.ex. i samband med katastrofer, genom attäven tillfälliga besökare kan ge sitt bidrag. Detskulle även medverka till att alla blodcentralermåste ha en gemensam bedömningsgrund för diagnostikoch handläggning av smittsamma sjukdomar, vilketskulle innebära en kvalitetshöjning. I sammanhangetvill vi dock framhålla att den tekniska utformningenmåste garantera den enskildes integritet.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So329 (kd) bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 59 bort haföljande lydelse:59. beträffande bloddonationatt med anledning av motion 2000/01:So329 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,61. Utredning om alternativabehandlingsmetoder (mom. 60)() och () anför:Kostnaderna för läkemedel ökar snabbare i äni något annat land. Kostnaderna för sjukförsäkringenrusar i höjden. Det är ett synnerligenotillfredsställande förhållande, såväl mänskligt somekonomiskt, och alla är överens om att något måstegöras. Enligt vår uppfattning kan den resurssnålaalternativmedicinen avlasta den ordinarie sjukvårdeninom flera områden. Studier bör därför genomförasför att analysera de ekonomiska och socialakonsekvenserna av alternativa metoder. Vidare bör enutredning om alternativmedicinska metodertillsättas. Målsättningen med all sjukvård måstevara att fler människor får leva ett friskare liv.Här har alternativmedicinen mycket att tillföra påett för människorna och samhällsekonominfördelaktigt sätt. I utredningen behöver ävenreglerna för behandling av barn ses över liksomreglerna för utbildning och behörighet för allaterapeuter. Sedan Alternativmedicinkommitténarbetade harmycket hänt som motiverar att en ny utredningtillsätts. Utredningen bör ha ett betydande inslagav representanter för alternativmedicinen.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So223 (c) yrkandena 1 och 5 bör gesregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 60 bort haföljande lydelse:60. beträffande utredning om alternativabehandlingsmetoderatt med anledning av motion 2000/01:So223 yrkandena1 och 5 och med avslag på motion 2000/01:So224som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,62. Alternativa behandlingsmetoder inomsjukvården (mom. 61)(), (), (), (),(), (), () och () anför:En allt högre andel svenskar söker sig tillalternativmedicinen. En pilotstudie inom sjukvårdeni 1997 visade att avpatienterna och av personalen hade provatalternativmedicin. Generellt var man inom sjukvårdenmycket positiv till att använda och rekommenderaalternativa behandlingsmetoder. Många införlivar itysthet sina alternativmedicinska kunskaper i detdagliga sjukvårdsarbetet. Detta är emellertid intetillåtet . Enligt 2 kap. 1 § lagen (1998:531)om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens områdeskall den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalenutföra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskapoch beprövad erfarenhet. I annat fall kandisciplinpåföljd eller annan påföljd åläggas enligtbestämmelserna i 5 kap. samma lag. Vi anser attlagstiftningen bör mjukas upp och attalternativmedicinsk behandling som inte är skadligbör tillåtas inom hälso- och sjukvården som ettkomplement till skolmedicinen. Regeringen böråterkomma till med förslag tilllagreglering i enlighet härmed.Vad här anförts med anledning av motionerna2000/01:So223 (c) yrkande 2 och 2000/01:So315 (m)bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 61 bort haföljande lydelse:61. beträffande alternativa behandlingsmetoderinom sjukvårdenatt med anledning av motionerna 2000/01:So223yrkande 2 och 2000/01:So315 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,63. Forskning rörande alternativmedicin(mom. 62)(), (), KennethJohansson (c), () och HelenaHillar () anför:Enligt vår mening finns det en rad hinderförknippade med forskning och utveckling rörandealternativ medicin. För att finansiärer skall satsapengar på forskning krävs redan genomförda studiersom pekar på att det inom området finns sådant somär intressant att studera vidare. Även för sådanaförberedande studier krävs dock såväl finansieringsom forskarkompetens. Få etablerade forskare harengagerat sig i ämnet. Inom forskarvärlden finns detforskarkompetens men sämre kunskaper ialternativmedicin, medan det inom detalternativmedicinska området finns ämneskunskapermen inte forskarkompetens. Det krävsforskarutbildning för att bygga upp en sådankompetens. Alternativmedicinska utbildningar haremellertid inte denna status och dessutom småmöjligheter till handledning. Dessa exempel visaratt det behövs en infrastruktur inom forskningen ochatt särskilda resurser behöver avsättas för attåstadkomma en forskarmiljö som kan genereraforskning inom detta område.