bet · GP01BOU1 · 2001-11-20 00:00:00 — I ett avseende kan dockkommunernas ansvar behöva tydliggöras. Det gälleröversiktsplaneringen enligt (PBL).Enligt min mening finns det anledning att se överöversiktsplanen i PBL i syfte att förtydliga detansvar som kommunerna har för en aktivboendeplanering. är inte översiktsplanenbindande. Den tenderar därför att bli ett uddlöstinstrument till intet förpliktande. Den bör därförgöras bindande och hållas ständigt aktuell. Planenbör därför antas av kommunfullmäktige två gånger permandatperiod och vara ett reellt instrument förboendeplanering.Med hänvisning till det nu anförda avstyrker jagde aktuella motionsförslagen.11. Ansvar för frågor om byggkonkurrens(punkt 5, motiveringen)av (), (-), IngaBerggren (m) och ().StällningstagandeVi anser att en av de mest centrala bostadspolitiskauppgifterna är att ge bygg- ochbostadsmarkanden möjlighet att utvecklas genom enfriare konkurrens. Behovet av statliga insatser pådetta område handlar emellertid knappast om att låtaett statligt byggkostnadsforum följa upp en statligbyggkostnadsdelegations utredningsarbete. Dethandlar inte heller om att genom olika former avinvesteringsbidrag och subventioner söka styraförutsättningarna på byggmarknaden. Vad som krävs äri stället en avreglering och förenkling så att intekonkurrensen sätts ur spel av de statligaregelverken. Det är givetvis angeläget attmed stöd av en effektiv konkurrenslagstiftningbevaka att marknadens regler inte sätts ur spel. Somkonstateras i de aktuella motionerna harKonkurrensverket här en viktig uppgift. Vi anseremellertid att förslagen i dessa motioner, att föraöver Byggkostnadsforums uppgifter tillKonkurrensverket, innebär en allt för begränsadansats i arbetet med att förbättra förutsättningarnaför konkurrens på byggmarknaden. Frågan om vilkainsatser som krävs från olika myndigheter i dennafråga och vilka resurser som behövs för dessauppgifter bör övervägas i ett större sammanhang.Med hänvisning till det anförda avstyrker vi deaktuella motionerna.12. Ansvar för frågor om byggkonkurrens(punkt 5)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 12. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Bo320 yrkande 6,2001/02:Bo324 yrkande 1 och 2001/02:Bo325 yrkande 7.StällningstagandeProblemen på den svenska byggmarknaden är i dagomfattande. En kombination av missriktade statligaingrepp, höga skatter och den förhärskandeoligopolstrukturen inom byggsektorn har bidragittill att byggkostnaderna blivit orimligt höga. Detär nu viktigt att vidta en rad åtgärder för attvända denna utveckling. Kostnaderna för byggmaterialmåste pressas genom ökad konkurrens och nya vägarmåste prövas i byggprocessen. Möjligheterna förmindre byggare och entreprenörer måste förbättrasoch utländska aktörer måste ges tillträde till densvenska marknaden. Det handlar här både om åtgärderi de statliga regelverken och att på olika sättstimulera till ökad konkurrens.Byggkostnadsdelegationen har i sitt slutbetänkande(SOU 2000:44) pekat på att det finns storamöjligheter att sänka byggkostnaderna. Det är nuviktigt att detta arbete följs upp på ett effektivtsätt. Regeringen har givit detta uppdrag till ettnyinrättat organ, Byggkostnadsforum vid . Vimenar emellertid att uppgiften att verka förpressade byggkostnader är av en sådan vikt att deninte kan hanteras genom ett tillfälligt uppdrag tillBoverket. är den naturligamyndigheten för en genomlysning och bevakning somsyftar till en mer effektiv och öppen byggmarknad.Vi anser därför att Byggkostnadsforum kan avvecklasoch att i stället bör få entydligare uppgift än att ägnabyggkostnaderna extra uppmärksamhet.Det vi nu med anledning av motionerna Bo320 (kd)yrkande 6, Bo324 (fp) yrkande 1 samt Bo325 (c)yrkande 7 anfört bör som sin mening geregeringen till känna.13. Utredning om hyresbostäder (punkt 6,motiveringen)av (), (),(-), (), AnnelieEnochson (kd), () och YvonneÅngström (fp).StällningstagandeVi avstyrker motionsförslaget om att ge regeringen iuppdrag att tillsätta en bred utredning omförutsättningarna för att bygga och förvaltahyresbostäder. Skälet till vårt avstyrkande är attvi inte finner det meningsfullt att uppdra tillregeringen att utforma direktiven till en utredningmed så allmän inriktning. Regeringen och dessstödpartier har redan vid ett flertal tillfällenvisat att de inte är beredda att besluta om åtgärdersom kan förbättra hyresmarknadens funktion. Tvärtomhar man verkat för en ökadreglering och bl.a. genom den s.k. stopplagenhindrat landets kommuner att utöva sitt ägaransvar.Eventuella utredningsuppdrag om åtgärder för attförbättra hyresrättens förutsättningar bör ha enklar inriktning mot att lösa de konkreta problem somi dag försvårar tillkomsten av nya hyresbostäder.Det handlar då om bl.a. åtgärder för att minskaskattetrycket inom bostadssektorn, göra förenklingari olika statliga regelsystemen och rätta till olikabrister i dagens hyressättningssystem. I dessafrågor har vi i olika motioner redovisat vår syn påvilka åtgärder som krävs.14. Utredning om hyresbostäder (punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 14. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo325 yrkande 6.StällningstagandeHyresrätten utgör en viktig del av en fungerandebostadsmarknad. Den är ofta det självklaraalternativet när unga människor eller invandradesvenskar skall skaffa sig sitt första boende. Påsamma sätt efterfrågar människor som vill flyttatill en ny kommun ofta en hyresrätt. I kommuner medstor inflyttning är det därför viktigt med enfungerande hyresmarknad. Den svårabostadssituationen i våra storstäder skulle avsevärtförbättras om byggandet av hyresbostäder skulle ökaoch fler hyresbostäder därigenom skulle blitillgängliga på marknaden. bidrar den lågatillgången på hyresbostäder till att trissa upppriserna på bostadsrätter och villor.Det är mot denna bakgrund oroande att hyresrättensom upplåtelseform är i farozonen på många orter.Lösningen på problemen är emellertid varken att låtastaten styra utvecklingen genom regleringar ochsubventioner eller att låta marknadskrafterna fåfritt spelrum att genomföra ombildningar ochutförsäljningar i sådan omfattning att hyresrättensom upplåtelseform helt försvinner. Det måste finnshyresrätter att tillgå på bostadsmarknaden. Alla kaneller vill inte äga sin bostad. För att på allvarkomma till rätta med bostadsförsörjningsproblemenbehöver byggandet av hyresbostäder öka.Förutsättningarna för att förvalta hyresbostädermåste därför ses över.Jag ställer mig mot denna bakgrund bakom förslageti partimotion Bo325 yrkande 6 om attregeringen bör ges i uppdrag att tillsätta enutredning med uppgift att allsidigt belysa hurförutsättningarna för att bygga och förvaltahyresbostäder kan förbättras.15. Utredning om byggmomsens effekter (punkt 7)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 15. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Bo320 yrkande 5 och2001/02:Bo325 yrkande 18.StällningstagandeEn viktig anledning till att det byggs för lite iSverige är att bostadssektorn är hårt beskattad. Merän av kostnaden för nybyggnation består i dagav skatter och avgifter. Detta leder bl.a. till attbarnfamiljer med medelinkomst inte kan bygga småhusoch att fastighetsägare inte kan få lönsamhet inybyggda hyresrätter.En av de skatter som starkt försvårarbostadsbyggandet är byggmomsen. Fram tillskattereformen fannsbegränsningsregler som innebar att full moms intetogs ut på byggverksamheten. utgår moms påbyggande med samma procentsats som på vilkakonsumtionsvaror som helst. Det finns starka skälatt överväga om detta verkligen är rimligt och vilkapositiva effekter som en sänkt skattesats skullekunna leda till. Vi ställer oss mot denna bakgrundbakom förslagen i motionerna Bo320 (c) och Bo325 (c)om en utvärdering dels av effekterna av den tidigarebyggmomshöjningen dels av konsekvenserna av ensänkning av skattesatsen.16. Byggande av vissa typer av bostäder(punkt 8, motiveringen)av (), (-), IngaBerggren (m) och ().StällningstagandePå en fungerande bostadsmarknad är det inte enstatlig uppgift att överväga behovet av den enaeller andra typen av bostäder. Där är det i ställetmänniskors efterfrågan som skall vara styrande. Denbristande förmågan hos dagens bostadsmarknad attsvara upp mot behoven kan inte lösas genom ständigtnya försök att med statliga utredningar,subventioner och regleringar stimulera byggandet avbostäder med en viss utformning. Det är, som vi imotioner från Moderata samlingspartiet framhållit,helt andra åtgärder som behövs för att vändautvecklingen inom byggsektorn.Vi anser således inte att det är sakatt prioritera byggandet av en viss typ aväldrebostäder, att ta initiativ tillkollektivhusprojekt eller att beställa en utredningom en grön stad. Motionerna som tas upp underdenna rubrik avstyrks.17. Byggande av vissa typer av bostäder(punkt 8)av () och RigmorStenmark (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 17. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Bo221 och2001/02:Bo286 samt avslår motionerna 2001/02:Bo250och 2001/02:Bo270.StällningstagandeVi anser att två av de motioner som behandlas underrubriken vissa bostäder Bo221 (mp) ochBo286 (s) bör vinna bifall genom etttillkännagivande till regeringen. Övrigamotionsförslag som behandlas under denna rubrikavstyrks.I mp-motionen föreslås att regeringen skall låtautreda möjligheten att bygga en grön stad på enlämplig plats i . Inriktningen på projektetbör vara att såväl planläggning som tekniskutformning görs med utgångspunkten att bästa möjligalösningar ur ekologisk synvinkel skall tillämpas.Utredningen bör som ett första led syfta till attutlysa en tävling för stadsplanerare, arkitekter ochbyggingenjörer att med byggandet av den gröna stadensom mål utveckla nya spännande varianter på detsociala, hälsoinriktade och ekologiska temat. Närdet gäller frågor om de närmare formerna för hurprojektet sedan skall förverkligas bör regeringenåterkomma med förslag till riksdagen.Ett projekt av den storlek som föreslås i motionenskulle också kunna skapa en nytändning inombyggbranschen. Det skulle ge inspiration tillbyggsektorn genom att visa på möjligheten att skapasocialt och ekologiskt riktiga helhetslösningar.Kommunerna skulle kunna engageras i projektet genomatt tävla om vilken kommun som kan erbjuda det mestlämpliga området och de bästa förutsättningarna.Projektet skulle rikta världens allasamhällsbyggarögon mot och också straxgenerera liknande byggprojekt runt om i andraländer.Uppdraget skulle med fördel kunna administrerasgenom i samarbete med andra myndigheter,t.ex. det nya forskningsrådet för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande, ochlämpliga kulturinstitutioner.I s-motionen framhålls de fördelar som ettgemensamt boende kan erbjuda många typer av hushåll.Det kan exempelvis gälla hushåll som behöver denavlastning som gemensamma lösningar kan erbjudaeller som eftersträvar den gemenskap som kanutvecklas i ett kollektivhus. Även om ett boende ikollektivhus inte passar alla har denna boendeformsin givna plats på en bostadsmarknad som skall kunnaerbjuda mångfald och tillgodose olika behov. Detfinns därför skäl att stimulera tillkomsten av ettprojekt som syftar till att några olika typer avkollektivhus kommer till uppförande. I projektet böräven ingå att ta till vara erfarenheterna från deolika lösningarna och sprida dem till arkitekter ochbyggherrar.18. Bosparande (punkt 9)av (), (),(-), (), AnnelieEnochson (kd), (), RigmorStenmark (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 18. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo212 och avslår motion2001/02:Bo235.StällningstagandeDen egna bostaden har för de flesta människor enavgörande betydelse för tryggheten ochvälbefinnandet. Kraven på bostaden varierar i olikaskeden av livet. Under ungdoms- och studieårenprioriterar de flesta kanske låga boendekostnaderoch möjlighet att enkelt byta bostad. I ett senareskede av livet är det för många människor i ställettryggheten och inflytandet över den egna bostadensutformning och skötsel som är viktigast. Störstinflytande över det egna boendet har givetvis densom själv äger sin bostad. Ägandet ger störremöjlighet att förutse boendekostnaderna och kanockså utgöra en ekonomisk trygghet på äldre dagar.Samtidigt som de flesta vill äga sin bostad kandet för många vara svårt att svara upp mot de kravpå kapitalinsats som ställs i samband med förvärvet.För människor med en normal inkomst krävs i deflesta fall någon form av sparkapital. Det är därförangeläget att marknaden kan erbjuda olika former försparande som tar sikte på ett framtidabostadsförvärv. Vi har under årets allmännamotionstid i en gemensam motion, Bo212 (m, kd, c,fp), lagt fram ett förslag om formerna för ettsådant sparande. Vi föreslår att ställersig bakom de tankar på ett system för slutetbosparande som förs fram i denna motion.Det är angeläget att ett regelsystem utformas sominnebär att formerna för det slutna bosparandet kanläggas fast. Sådana regler är en förutsättning föratt såväl spararna som kreditinstitutionerna skallkunna känna trygghet i att systemen är utformade medstabila villkor och tillräcklig kapitaltäckning. Somanförs i motionen är ett särskilt regelsystem fördet slutna bosparandet sannolikt också enförutsättning för att utländska bosparkassor skalletablera sig i . Sådana etableringar finnsdet all anledning att underlätta eftersom det ökarkonkurrensen på den svenska kreditmarknaden ochleder till bättre spar- och lånevillkor och därmedtill lägre boendekostnader.Det system vi förordar har många likheter med debosparkassor som finns i och med detförslag om ett motsvarande svenskt system som lagtsfram av Bofrämjandet. Systemet bör emellertidfungera helt på marknadens villkor och intekombineras med någon statlig subvention. Denstatliga insatsen bör bestå i att erbjuda ettstabilt regelsystem som möjliggör och underlättarframväxten av många konkurrerande slutnabosparkassor.Reglerna för det slutna bosparandet bör i korthetvara så utformade att såväl sparande som lån skertill en låg, i förväg fastlagd, räntenivå. Sparandetskall också ge en förutbestämd lånerätt i sambandmed förvärv av bostad. Kapitaltäckningen i systemetbör tillgodoses genom att den totala utlåningen ärkopplad till det totala sparandet. Regler bör ocksåfinnas som förutsätter separat förvaltning av varjeslutet system och som även i övrigt tillgodoser dekrav som bör ställas avseende bl.a. kapitalplaceringoch tillsyn av det finansiella institut som handharsystemet.Det bör ankomma på regeringen att snaraståterkomma till med förslag om regler förett slutet bosparande i enlighet med vårt förslag.19. Villkoren för investeringsbidrag förekologisk hållbarhet (punkt 11,motiveringen)av (), (-), IngaBerggren (m), () och YvonneÅngström (fp).StällningstagandeVi har i våra parti- respektive kommittémotionerföreslagit att detta investeringsbidrag snarastskall avvecklas. Med detta ställningstagande finnsdet givetvis inte skäl att överväga deregeländringar för bidragsformen som föreslås i mp-motionen. Vi avstyrker således motion Bo308 (mp)yrkande 4.20. Villkoren för investeringsbidrag förekologisk hållbarhet (punkt 11)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 20. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo308 yrkande 4.StällningstagandeAnvändningen av investeringsbidraget förbostadsinvesteringar som främjar ekologiskhållbarhet har inte nått upp till denförväntade nivån. Det finns därför skäl att utvidgadenna bidragsform till att också omfatta egnahem.Även för denna typ av bostäder finns det givetvisskäl att stimulera en teknikutveckling som innebäratt ekologiskt hållbara lösningar kommer till ettbrett användande. bör därför ställa sigbakom det tillkännagivande med denna innebörd somföreslås i partimotion Bo308.21. Villkoren för investeringsbidrag förhyresbostäder (punkt 12, motiveringen)av (), (),(-), (), AnnelieEnochson (kd), (), RigmorStenmark (c) och ().StällningstagandeVi har i våra parti- respektive kommittémotionerföreslagit att detta investeringsbidrag snarastskall avvecklas. Med detta ställningstagande finnsdet givetvis inte skäl att överväga deregeländringar för bidragsformen som föreslås i s-motionen. Vi avstyrker således motion Bo251 (s).22. Permanenta investeringsbidrag (punkt 13,motiveringen)av (), (-), IngaBerggren (m) och ().StällningstagandeVi har under en lång rad år och även genom förslagsom behandlas i detta betänkande förordat enavreglering av bygg- och bostadsmarknaden. Dennaavreglering innefattar även ett avskaffande av olikaformer av statliga subventioner som starkt bidragittill att skapa en bostadsmarknad i obalans. Meddetta ställningstagande finns det givetvis inte skälatt överväga förslag om att införaett nytt stort subventionssystem. Vi avstyrkersåledes motion Bo290 (v) yrkandena 5 och 6.23. Permanenta investeringsbidrag (punkt 13)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 23. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo290 yrkandena 5 och 6.StällningstagandeI partimotion lämnas ett flertalförslag till åtgärder som är nödvändiga för attkomma till rätta med dagens allvarliga ochomfattande problem inom bostadssektorn. Ett avhuvudproblemen är givetvis den otillräckliga ochfelinriktade bostadsproduktionen. Det produceras alltför få bostäder för att råda bot på denomfattande bostadsbristen på ett flertal orter. Detfåtal bostäder som verkligen byggs blir dessutom sådyra att vanliga hushåll inte kan flytta in även omde skulle bli erbjudna en lägenhet.Bristen på bostäder har redan fått allvarligasociala konsekvenser och kan dessutom motverkaförutsättningarna för en ekonomisk tillväxt. Dennautveckling gör det nödvändigt med ett störrestatligt ansvarstagande för byggandets omfattningoch för boendekostnadernas utveckling. Förslagen iVänsterpartiets motion om ett system med permanentainvesteringsbidrag för nyproduktion av hyreshus ochombyggnad av flerfamiljshus bör ses som ett viktigtled i ett sådant ökat statligt ansvarstagande.En orimlig effekt av dagens generellaräntebidragssystem är att subventionerna tillstörsta delen går till de välbeställda, dvs. tilldem som har råd att köpa en nyproducerad bostadsrätteller ett eget hem. Även vissa kommunalabostadsbolag har inriktat sig på att byggalyxlägenheter i attraktiva lägen med för låg- ochmedelinkomsttagare orimliga hyror. Resultatet harblivit en omvänd fördelningspolitik. Dennautveckling gör det nödvändigt att stärkaallmännyttans roll på byggmarknaden och attytterligare skärpa kraven på att det byggshyresrätter med en rimlig hyra för låg- ochmedelinkomsttagare. För att möjliggöra en sådanutveckling bör ett permanent investeringsbidrag förnyproduktion av hyresrätter införas. Bidraget börkopplas till ett krav på ett hyrestak viduthyrningstillfället. Inflyttningshyrorna skallalltså förhandlas i förväg. De nuvaranderäntebidragen bör avskaffas i takt med att depermanenta investeringsbidragen kan införas ochfastighetsskatten på hyresrätt fasas ut.Även på ombyggnadssidan behöver det statligaengagemanget stärkas. Enligt prognos framtill skulle 35 000 lägenheter behövaen omfattande ombyggnad. , de kommunalabostadsbolagens intresseorganisation, redovisar ettombyggnadsbehov på 488 000 lägenheter för perioden20002015. har antalet fullskaligaombyggnationer mer än halverats. En så låg nivå påombyggnationssidan gör att värdet påbostadsbeståndet som helhet minskar. Risken är storatt nödvändigt underhåll blir eftersatt och attombyggnadsåtgärder skjuts till en oviss framtidÄndringarna i räntebidragssystemet har radikalt förändrat förutsättningarna föratt genomföra större ombyggnader. Tidigareräntebidrag hade ett nuvärde som motsvarade omkring50 % av investeringen. Dagens system motsvarar ettnuvärde på av investeringen. Risken för storahyreshöjningskrav i samband med en ombyggnad ärdärför uppenbar. har i en rapport pekat pånödvändigheten av att se över nuvarande stöd tillombyggnadsverksamheten. Det krävs att stödet tilldessa investeringar i det befintligabostadsbeståndet ökar.Vi föreslår att ställer sig bakomVänsterpartiets förslag om att det införs ettinvesteringsbidrag för ombyggnad av flerfamiljshussom avlöser dagens räntebidragssystem.Bidragsvillkoren bör utformas så attombyggnadsåtgärderna genomförs på ett ekologiskthållbart sätt, t.ex. genom att införa källsorterandesopsorteringssystem, alternativa dagvattensystem,energieffektivisering m.m. Som ett villkor förbidraget bör också gälla att hyrorna fastställs pårimliga nivåer. Detta bör ske genom att ett krav påatt hyrorna efter ombyggnaden skall vara förhandladei förväg.Vi anser sammanfattningsvis att i etttillkännagivande bör begära att regeringen låterutreda en omläggning av stödet till nyproduktion ochombyggnad av bostäder med den inriktning som vi ovanföreslagit.24. Permanenta investeringsbidrag (punkt 13,motiveringen)av () och ().StällningstagandeVi har ställt oss bakom förslaget i motion Bo320(kd) om att dagens räntebidragssystem skallavvecklas och kompenseras genom en sänktfastighetsskatt och en möjlighet till skattemässigdirektavskrivning på nybyggnadsvärdet förhyresfastigheter. Med detta ställningstagande finnsdet givetvis inte skäl att överväga Vänsterpartietsförslag om att införa ett nytt statligtsubventionssystem för bostadsbyggande. Vi avstyrkersåledes motion Bo290 (v) yrkandena 5 och 6.25. Permanenta investeringsbidrag (punkt 13,motiveringen)av () och ().StällningstagandeVi anser att en avveckling av dagensräntebidragssystem bör inledas. En sådan avvecklinghar emellertid starkt samband med att beslut kanfattas om åtgärder för att förbättraförutsättningarna för bostadsbyggandet i ett flertalavseenden som vi tagit upp i våra motioner. Det böremellertid redan nu slås fast att det inte äraktuellt att införa ett nytt omfattandesubventionssystem med den inriktning somVänsterpartiet föreslagit i motion Bo290. Vi ansersåledes att detta förslag bör avslås av riksdagen.26. Kombination av investeringsbidrag(punkt 14)av (), (-), IngaBerggren (m), () och YvonneÅngström (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen godkänner inte regeringens förslag tilländrade regler för investeringsbidrag för anordnandeav bostäder för studenter vad gäller frågan ommöjlighet att kunna kombinera bidraget medinvesteringsbidrag som främjar ekologisk hållbarhet.Därmed avslår proposition 2001/02:1,utgiftsområde 18, punkt 3.StällningstagandeVi har i parti- respektive kommittémotionerföreslagit att investeringsbidraget tillbostadsinvesteringar som främjar ekologiskhållbarhet skall avvecklas. Med dettaställningstagande finns det givetvis inte skäl attöverväga de regeländringar som föreslås avregeringen. Vi avstyrker således det aktuellaregeringsförslaget.27. Villkor för investeringsbidraget förstudentbostäder (punkt 15, motiveringen)av (), (-), IngaBerggren (m) och ().StällningstagandeVi har i vår kommittémotion Bo316 (m) föreslagit attinvesteringsbidraget för studentbostäder snarastskall avvecklas. Med detta ställningstagande finnsdet givetvis inte skäl att överväga deregeländringar för bidragsformen som föreslås i demotioner som behandlas i detta avsnitt.