bet · GO01SfU15 · 2001-05-08 00:00:00 — För att i möjligaste mån kunna tillvarataden unges möjligheter till utveckling och arbete iungdomsåren föreslås således attaktivitetsersättning bör kunna beviljas längst tilldess en försäkrad fyller och alltid varatidsbegränsad till längst tre år.När det gäller förslaget om rätt till helaktivitetsersättning under skolgång anförs ipropositionen att aktivitetsersättningen skall bådestimulera och ge personer med funktionshindermöjlighet att skaffa sig en grundläggandeutbildning. Utbildningen i specialskolan . Till detta kommer att gymnasieskolan förelever med funktionshinder i regel omfattar . Aktivitetsersättning bör därför, enligtpropositionen, utan prövning av arbetsförmågan kunnautges till funktionshindrade personer som åtgår för att inhämta grundläggandekunskaper t.o.m. gymnasienivå, oavsett i vilkenskolform dessa kunskaper inhämtas. Ett klart sambandmellan funktionshindret och behovet av förlängdastudier skall krävas.Av propositionen framgår att ett stort antalremissinstanser har förordat attaktivitetsersättning skall kunna utges även videftergymnasiala studier. Regeringen som anges haförståelse för dessa synpunkter är dock inte nuberedd till ett ställningstagande. Frågan kräverutredning och en samlad bedömning, inte minst motbakgrund av att studiestödssystemet har reformerats.Försäkringskassan skall, enligt förslagen ipropositionen, i samband med att den beslutar om attbevilja en försäkrad aktivitetsersättning, undersökaom han eller hon ersättningen utgeskan delta i aktiviteter som kan antas ha en gynnsaminverkan på sjukdomstillståndet eller den fysiskaeller psykiska prestationsförmågan.I propositionen anförs att aktiviteterna har tillsyfte att öka förutsättningarna för att förbättraarbetsförmågan. kan det vara fråga omhabilitering eller rehabilitering i vid bemärkelse,där det inte nödvändigtvis behöver handla omomedelbart arbetslivsinriktade åtgärder.Aktiviteterna kan åtminstone inledningsvis avse attge stöd för den enskilde att lära sig hantera sinsjukdom eller funktionshinder i vardagen. Det kanröra sig om olika typer av medicinskahabiliteringsåtgärder som mer eller mindre ärinriktade på att förbättra det medicinskatillståndet. Det kan också innefatta att på egenhand eller på annat sätt utveckla olika förmågor,kunskaper och färdigheter, t.ex. genom att delta iföreningsliv, eller att ägna sig åt någon hobbyeller konstnärlig verksamhet. I andra fall kan detvara fråga om att i första hand ägna sig åt sådantsom kan betraktas som mer direkt arbetslivsinriktat,exempelvis grundläggande utbildning eller olika slagav kontakt med arbetslivet.Om den försäkrade kan delta i aktiviteter, skallförsäkringskassan i samråd med honom eller henneutarbeta en plan för sådana aktiviteter och därvid imöjligaste mån tillgodose den försäkrades önskemål.Försäkringskassan föreslås även ansvara för att delsde planerade aktiviteterna kommer till stånd, delssamordna de insatser som behövs och dels se till attåtgärder vidtas för att underlätta för denförsäkrade att delta i aktiviteterna.För att aktiviteterna skall ge goda resultat måsteden enskilde vara motiverad att genomföra dessa. Ipropositionen föreslås därför att det inte skallställas krav på deltagande i aktiviteter för attkunna bli beviljad aktivitetsersättning.Försäkringskassan skall i stället vara skyldig atterbjuda dem som beviljas aktivitetsersättningmöjlighet att delta i aktiviteter. Planeringen avaktiviteterna skall ske i samråd med den försäkrade.Ett samråd syftar till att ge aktiviteterna störremöjligheter att bli framgångsrika, men även till atttillgodose kravet på respekt för individensintegritet och självbestämmande. I propositionenanförs att t.ex. en god man eller någon annan somhar god inblick i den försäkrades förhållanden kanbehöva delta vid ett sådant samråd.Särskild ersättning skall kunna utges för kostnadersom uppstår för den försäkrade i anledning av deaktiviteter som han eller hon deltar i. för vilka typer av kostnader som idetta sammanhang skall anses utgöra kostnad för denförsäkrades deltagande i aktiviteten bör lämpligenmeddelas av regeringen eller Riksförsäkringsverket.MotionerI motion 2000/01:Sf35 av ochBarbro Feltzing (mp) anförs att regeln om attaktivitetsersättning skall kunna lämnas ut underlängst i taget är krånglig och kränkande förden funktionshindrade. Vid varje omprövning bordeman i stället för att kontrollera den försäkradegöra en utvärdering av såväl försäkringstagare sommyndighet. Tillkännagivanden om detta begärs iyrkandena 7 och 14.Några motioner tar upp frågan om möjligheten attstudera under tid med sjukersättning elleraktivitetsersättning.I motion 2000/01:Sf35 av ochBarbro Feltzing (mp) anförs att förslaget om attstudieavbrott skall godkännas endast om avbrottetgår att härleda direkt till själva funktionshindretär alltför snävt. Motionärerna anser att ävensociala eller psykologiska pålagringar bör beaktas.Vidare anser motionärerna att aktivitetsersättningbör kunna utges vid högskolestudier. I yrkandena 8och 9 begärs tillkännagivanden härom.Ulf m.fl. (fp) begär i motion 2000/01:Ub25yrkande 13 ett tillkännagivande om attförtidspensionärer skall ges vidgade möjligheter attstudera med bibehållen förtidspension. Motionärernaanser att studier kan vara en väg tillbaka till ettaktivt yrkesliv och anför att det inte ärovanligt att förtidspensionärer, till följd avregelverket, avstår från vuxenutbildning.Ett flertal motionsyrkanden gäller frågan om denenskildes deltagande vid planeringen av aktiviteterunder tid med aktivitetsersättning.I motion 2000/01:Sf32 av m.fl.(c) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om attden enskilde bör ges stor delaktighet vidupprättandet av den individuella plan som skallutarbetas vid beslut om aktivitetsersättning.Rose-Marie Frebran m.fl. (kd) anför i motion2000/01:Sf34 att det tydligt måste framgå att denenskilde skall ha ett avgörande inflytande på val avaktivitet. Motionärerna anser att det är mycketviktigt att se till varje enskild persons integritetoch rätt till självbestämmande samt personligaförutsättningar. Vidare anser motionärerna att engod man, om sådan finns, skall få delta i arbetetmed att samordna aktiviteterna. I yrkandena 2 och 3begärs tillkännagivanden om det anförda.I motion 2000/01:Sf35 av ochBarbro Feltzing (mp) anförs att det inte ärarbetslinjen i sig som är det viktigaste, det ärrätten till ett arbete som passar varje personsmöjligheter och förmågor som är det primära.Motionärerna anför vidare att det skall vara möjligtatt slippa aktiveringen och få ersättning ändå.Enligt motionärerna kan det finnas personer somlider så av att pressas till ett förvärvsarbete attersättning utan aktivitet är fullt berättigad.Vidare anser motionärerna att aktivitetsgarantinskall utformas som en rättighet till hjälp för denenskilde och som en skyldighet förförsäkringskassan. Den enskilde skall ha rätt tillaktivitet utifrån egna behov, kunskap och intresse.I yrkandena 1-3 begärs tillkännagivanden härom.Margit m.fl. (m) begär i motion2000/01:Sf31 ett tillkännagivande om attaktivitetsgarantin bör utformas på ett sådant sättatt den enskildes övergång från aktivitetsgarantitill sjukersättning inte skeralltför abrupt, utan kan förlängas vid behov. Imotionen anförs att den enskilde ochförsäkringskassan bör ha möjlighet att ta hänsyntill att individuella behov av hjälp till ettstimulerande liv kan behövas under en längre över-gångsperiod.I motion 2000/01:Sf30 av de () anförs att de enskildas inflytande överval av aktiviteter och de ekonomiska medlen fördeltagande i dessa bör ökas. Motionären anser attdet finns behov av en modell där den enskilde självfår förfoga över de särskilda medel som erfordrasför deltagande i de aktiviteter som han eller honönskar. De valda aktiviteterna och kostnaderna bördärefter kunna anmälas till kassan. I yrkande 1begärs ett tillkännagivande om detta.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det är angeläget attförsäkringen vid långvarigt nedsatt arbetsförmågaverkar för aktivitet och inte ett passivtförhållningssätt. Detta gäller inte minst för yngrepersoner. Utskottet välkomnar därför förslaget omaktivitetsersättning, för personer , liksom förslaget om att unga personer sombehöver förlängd skolgång på grund av ett fysiskteller psykiskt funktionshinder skall få helersättning t.o.m. gymnasienivå, utan attarbetsförmågan prövas.För att i möjligaste mån kunna tillvarata denunges möjligheter till utveckling och arbete iungdomsåren, föreslås aktivitetsersättningen blitidsbegränsad till längst . Därefter skall enförnyad prövning av rätten till ersättning iförekommande fall ske. Eftersom avsikten är attförsäkringskassan skall följa den unge personensutveckling med aktivitetsersättningbör kassan, enligt utskottets mening, när en periodlöper ut kunna bedöma i vilken omfattning det krävskompletterande uppgifter inför ett nytt beslut omaktivitetsersättning. I detta sammanhang villutskottet understryka att , vidvarje ny prövning av om rätt tillaktivitetsersättning föreligger, skall grunda sinbedömning enbart på i vilken grad arbetsförmågan ärnedsatt och därvid inte i onödan skapa oro för denenskilde inför framtida möjligheter till ersättning.Detta innebär bl.a. att kassan inte kan grunda sittersättningsbeslut enbart på i vilken omfattning denenskilde deltagit i aktiviteterna. Utskottet utgåräven från att prövningen sker före det atten ersättningsperiod löper ut.Utskottet tillstyrker propositionen i dessa delaroch avstyrker motion Sf35 yrkandena 7 och 14.Enligt propositionen skall försäkrade i åldern 19-29år som till följd av funktionshinder inte haravslutat sin utbildning på grundskole- ochgymnasienivå, oavsett skolform, ha rätt till helaktivitetsersättning utan att arbetsförmågan prövasi särskild ordning. Utskottet delar regeringensbedömning att denna ersättning endast bör utges omdet finns ett direkt samband mellan behovet avförlängda studier och ett klart påvisatfunktionshinder. Utskottet kan inte förorda ett rentförsörjningsstöd som utgår vid förlängd studietidberoende på andra orsaker, t.ex. sociala problem,skoltrötthet och liknande.Beträffande motionsyrkanden om attaktivitetsersättning skall kunna utges även videftergymnasiala studier delar utskottet regeringensbedömning att frågan, inte minst mot bakgrund av attstudiestödssystemet har reformerats, behöverutredas och en samlad bedömning göras. Vid en sådanbedömning bör en avvägning göras mellan å ena sidanmöjligheten att finansiera studier inom ramen förohälsoförsäkringen och å andra sidan hur övrigastuderande klarar försörjningen under studietiden.Frågan är också om ett eventuellt ökat ansvar påförsäkringen bör medföra en motsvarande skärpning avkraven på den enskilde att ställa om sig för attuppnå egen försörjning genom arbete. I dettasammanhang kan även nämnas attrehabiliteringsåtgärder kan innefatta studier, undervissa förutsättningar. Den arbetslivsinriktaderehabiliteringen enligt 22 kap. AFL kommer fortsattatt gälla även för den som har sjuk- elleraktivitetsersättning. Utskottet förutsätter attregeringen kommer att bereda frågan vidare ochåterkomma med förslag.Utskottet avstyrker med det anförda motionernaSf35 yrkandena 8 och 9 samt Ub25 yrkande 13.När det gäller aktiviteter under tid medaktivitetsersättning anser utskottet, i likhet medregeringen, att skall ansvara föratt den försäkrade ges möjlighet att delta iaktiviteter som kan antas ha en gynnsam inverkan påsjukdomstillståndet eller den fysiska eller psykiskaprestationsförmågan. En plan, som i möjligaste måntillgodoser den försäkrades önskemål, skallupprättas i samråd med den försäkrade. För kostnadersom uppstår på grund av aktiviteterna skall särskildersättning kunna utges. Dessa kostnader kan avse,inte bara resekostnader, kursavgifter ellerkostnader för studiematerial, utan även t.ex.anmälningsavgifter och kostnader för arbetsmaterialtill den del de inte ersätts inom ramen för andraersättningssystem.Beträffande den försäkrades medverkan till attklarlägga behovet av eller delta i aktiviteter föratt erhålla eller behålla rätten tillaktivitetsersättning anser utskottet i likhet medregeringen att sådana krav inte skall ställas. Istället skall vara skyldig atterbjuda dem som beviljas aktivitetsersättningmöjlighet att delta i aktiviteter. Det betyder attom den försäkrade önskar utnyttja försäkringskassanserbjudande skall kassan tillsammans med denförsäkrade, utifrån dennes behov, önskemål ochförutsättningar, planera och samordna lämpligaaktiviteter som personen kan tänka sig att ägna sigåt.Utskottet anser att det är rimligt attförsäkringskassan vid slutet av en sista period medaktivitetsersättning överväger vad en övergång tillsjukersättning kan innebära för den enskilde. Enfungerande aktivitet bör inte avbrytas abrupt. Ivissa fall kanske det är lämpligt att aktivitetenfortgår även efter . Den särskildaersättningen enligt 7 kap. 6 § AFL utges emellertidbara för kostnader som uppstår med anledning avaktiviteter enligt 5 § samma kapitel. Utskottet villi detta sammanhang dock peka på att åtgärder irehabiliteringssyfte, enligt 22 kap. AFL, ochreglerna för särskilt bidrag härför fortsatt skallgälla för den som uppbär sjuk- elleraktivitetsersättning.Motionerna Sf32 yrkande 5, Sf34 yrkandena 2 och 3,Sf35 yrkandena 1-3, Sf31 och Sf30 yrkande 1 fåranses i huvudsak tillgodosedda med det anförda.Utskottet tillstyrker propositionens förslag ochavstyrker motionerna.GarantiersättningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag om attgarantiersättningen skall vara beroende avförsäkringstid och att det skall krävas delsminst försäkringstid för rätt tillersättning, dels försäkringstid iSverige för rätt till oavkortad ersättning.Garantinivån skall vara åldersberoende ochdensamma för gifta som ogifta. För den som är30 år och äldre skall garantinivån vara 2,40prisbasbelopp. avslår därmedmotionsyrkanden om dels en kortarekvalifikationstid, dels att oavkortadersättning skall utgå än 40år och dels en höjd garantinivå.Jämför reservationerna 11 och 12 (c).Kvalifikationskrav och försäkringstidPropositionenI propositionen anförs att garantiersättningen börvara beroende av försäkringstid och att det börkrävas en längre tids anknytning till förrätt till oavkortad garantiersättning. De föreslagnareglerna för garantiersättning kommer därmed att ihuvudsak motsvara vad som gäller för folkpensioni form av förtidspension och för garantipension iålders- och efterlevandepensionssystemen.För att garantiersättning inte skall behövabetalas ut med mycket små belopp, och med hänsyntill värdet av så enhetliga regler som möjligt förde olika grundskydden, föreslår regeringen att sammakvalifikationsregel som gäller för garantipensionäven skall gälla för att kvalificera sig förgarantiersättning.Regeringen föreslår således att det skall krävasen försäkringstid om . Den försäkradeskall ha rätt till oavkortad garantiersättning omhan eller hon kan tillgodoräknas minst 40 årsförsäkringstid i . Är försäkringstidenkortare än skall garantinivån avkortas med1/40 som saknas.När det gäller beräkning av faktisk försäkringstidföreslås att tiden i från och med det år denförsäkrade fyller till och med året föreförsäkringsfallsåret skall tillgodoräknas. Den tidsom tillgodoräknas är den under vilken en personskall anses ha varit bosatt i enligt 2 kap.SofL och även tid under vilken en person företidpunkten för bosättningen oavbrutet har vistats iSverige efter att ha ansökt om uppehållstillstånd.Därutöver gäller, liksom enligt nuvarande regler,att flyktingar och övriga skyddsbehövande enligt 3kap. 2 och 3 §§ utlänningslagen (1989:529) skall,för tid före ankomsten till , tillgodoräknasförsäkringstid i hemlandet från och med ålderi förhållande till det antal år som de hartillgodoräknats faktisk försäkringstid i Sverige.Vid beräkningen skall det bortses från tid förvilken den försäkrade, vid bosättning i , harrätt till sådan invaliditetsersättning från detandra landet som inte skall ligga till grund förberäkningen av garantiersättning.Som försäkringstid skall enligt propositionen ävenkunna tillgodoräknas tid från och med det år dåförsäkringsfallet inträffade till och med det år dåden försäkrade fyller , s.k. framtidaförsäkringstid. En försäkrad får tillgodoräkna sigall framtida försäkringstid om han eller hon harvarit bosatt i minst fyra femtedelar av dentid som beräknas från och med det år då denförsäkrade fyller till och med året föreförsäkringsfallet. För den som varit bosatt härkortare tid än fyra femtedelar av den möjliga tidenskall proportionering göras på visst sätt.Om försäkringsfallet har inträffat före ingångenav det år den försäkrade fyllde föreslås attförsäkringstiden i stället skall kunna beräknas påföljande sätt. Svenska medborgare får räkna alla årmellan 16 och som försäkringstid. Detta gällerunder förutsättning att den försäkrade inte anses havarit bosatt utomlands efter fyllda fram tillbeviljandet av sjuk- eller aktivitetsersättningen.Om han eller hon har varit bosatt utomlands undernämnda period bortses från dessa år. För utländskamedborgare skall bosättning i beräkning gälla som för svenska medborgare.Dessa fem år kan även ligga före 16-årsåret.Endast hela antal månader med försäkringstid skallbeaktas vid sammanräkningen. Den sammanlagdaförsäkringstiden för garantiersättning skall sättasned till närmaste hela antal år.MotionerI motion 2000/01:Sf32 av m.fl. (c)anförs att den föreslagna kvalificeringstiden på treår för rätt till garantiersättning inte uppfyller dekrav som bör ställas på ett trygghetssystem, i eninternationaliserad värld med ökad rörlighet. Iyrkande 4 begärs ett tillkännagivande om en kortarekvalificeringstid.Kerstin-Maria och () anföri motion 2000/01:Sf35 att kravet på försäkringstid iSverige under utesluterfunktionshindrade invandrare. Detta förhållande ärenligt motionärerna mycket otillfredsställande,faktiskt diskriminerande. Motionärerna kritiseraratt det för rätt till garantiersättning skall krävasminst försäkringstid och att det för rätttill oavkortad ersättning skall krävas 40 årsförsäkringstid. I yrkandena 6 och 11 begärstillkännagivanden härom.Utskottets ställningstagandeVid utformningen av grundskyddsdelen i det framtidaförsörjningsstödet för långvarig eller varaktignedsättning av arbetsförmågan har olika modellerdiskuterats. Utskottet delar regeringens bedömningatt ett grundskydd som görs oberoende avförsäkringstid skulle medföra alltför långtgåendeekonomiska åtaganden för . Enligt utskottetsmening bör därför garantiersättningen, på samma sättsom grundskyddet i ålderspensionssystemet och förvuxna efterlevande, göras beroende avförsäkringstiden. Garantiersättningen kommer därmedatt vara exportabel inom EU/EES-området, enligtförordning 1408/71.Som utskottet konstaterat tidigare bör för rätt tillgarantiersättning krävas att den försäkrade ärbosatt i förförsäkringsfallet och . Utskottet delarregeringens bedömning att det för rätt tilloavkortad garantiersättning skall krävas 40 årsförsäkringstid i . För att undvika attalltför små belopp betalas ut bör minst tre årsförsäkringstid i krävas för rätt tillgarantiersättning. Med stöd av den s.k.sammanläggnings-principen kan försäkringstid frånannat EU/EES-land tillgodoräknas. Minst ett årsbosättning i krävs dock. Utskottet vill härpeka på, och som även framgått av tidigare avsnitt,att regeringen avser att återkomma till riksdagenmed förslag avseende försörjningsstöd till degrupper som på grund av kravet på försäkringstid iSverige inte får någon eller endast en mycket låggarantiersättning. Detta försörjningsstöd kommerbl.a. att beröra invandrade personer som fåttuppehållstillstånd av humanitära skäl ellerinvandrade personer som har nedsatt arbetsförmågaredan när de kommer till Sverige.Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen i dessa delar och avstyrker motionernaSf32 yrkande 4 och Sf35 yrkandena 6 och 11.GarantinivånPropositionenI propositionen föreslås att en försäkrad som saknareller har låg inkomstrelaterad ersättning skall harätt till garantiersättning upp till en vissgarantinivå, 2,40 prisbasbelopp (motsvarar ettårsbelopp om ). För försäkradei åldrarna skall garantinivåns storlek varaåldersberoende. Denna nivå skall motsvara 2,10prisbasbelopp för den som är ,2,15 prisbasbelopp för den som är 21 eller ,2,20 prisbasbelopp för den som är 23 eller ,2,25 prisbasbelopp för den som är 25 eller ,2,30 prisbasbelopp för den som är 27 eller 28 årsamt 2,35 prisbasbelopp för den som har fyllt 29 år.I propositionen anförs att det är rimligt attgrundskyddet för den som i arbetsför ålder drabbasav medicinskt orsakad arbetsoförmåga är högre än vadsom gäller för ålderspensionärer. Garantinivån isjukersättningssystemet bör därför vara högre änbasnivån i garantipensionen. I propositionen angesvidare att många av de unga som blir berättigadetill aktivitetsersättning på garantinivå även kommeratt kunna få kompletterandesocialförsäkringsförmåner - inte bara för sinabostadskostnader - utan även för merkostnaderföranledda av sjukdom eller funktionshinder.Anställda som beviljas förtidspension omfattasofta av kollektivavtalade förmåner som komplementtill den allmänna försäkringen. I propositionenföreslås att eventuell avtalsersättning inte skallavräknas mot garantiersättning.I propositionen föreslås att garantinivån skallvara densamma för gifta och ogifta personer.MotionI motion 2000/01:Sf32 av m.fl. (c)begärs i yrkande 3 en höjd garantinivå som på ettbättre sätt ger förutsättningar för mottagaren attklara sig utan ytterligare försörjningsstöd.Utskottets ställningstagandeYngre personer har, på grund av studier eller dentid det tar att etablera sig på arbetsmarknaden,ofta en lägre ekonomisk standard än äldre. mening är det rimligt att garantinivånanknyter till de inkomstförhållanden och denlevnadsstandard som gäller för personer imotsvarande ålder som inte har drabbats avlångvarigt nedsatt arbetsförmåga. Utskottet anserdärför att garantinivån i garantiersättningen skallvara beroende av den försäkrades ålder. Ersättningenskall vara 2,10 prisbasbelopp upp till ålderoch därefter öka till 2,40 prisbasbelopp för den somfyllt eller är äldre.En nivå på 2,40 prisbasbelopp ger en garantinivå isjukersättningssystemet som är högre än basnivån igarantipensionen. Enligt utskottets uppfattning ärdet rimligt att grundskyddet för den som i arbetsförålder drabbas av medicinskt orsakad arbetsoförmågaär högre än vad som gäller för ålderspensionärer.Utskottet kan också konstatera att den som ärberättigad till sjuk- eller aktivitetsersättning pågarantinivå även kan få kompletterandesocialförsäkringsförmåner i form av bostadsstöd ochersättning för merkostnader föranledda av sjukdomeller funktionshinder. Inte heller skall eneventuell avtalsförsäkring avräknas motgarantiersättningen.Utskottet tillstyrker med det anfördapropositionen i dessa delar och avstyrker motionSf32 yrkande 3.Vilande sjukersättning elleraktivitetsersättning vidförvärvsarbeteUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag om attreglerna om vilande förtidspension skallgälla på motsvarande sätt för den som uppbärsjukersättning eller aktivitetsersättning.För den som uppbär aktivitetsersättning skalldock ingen prövning av arbetsförmågan görasunder hela den tid som ett beslut omaktivitetsersättning omfattar. Riksdagenavslår ett motionsyrkande om attmöjligheten till vilande ersättning ävenskall omfatta tid med studier.Jämför reservation 13 (kd).PropositionenI propositionen föreslås att nuvarande regler omvilande förtidspension på motsvarande sätt skallgälla för sjuk- och aktivitetsersättning.För en försäkrad som får aktivitetsersättning ochsom prövar att förvärvsarbeta föreslås emellertidgälla, till skillnad från nu gällande regler, atthan eller hon skall kunna få haaktivitetsersättningen vilande under återstoden avden period som den beviljats för, utan att den dåuppvisade arbetsförmågan får läggas till grund förindragning eller minskning av ersättningen.