bet · GP01SFU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Den del av vårdbidraget som motsvararmerkostnader är skattefri och intepensionsgrundande.PropositionenUnder uppgick utgifterna förvårdbidraget till ca , varav ca110 bestod av merkostnads-ersättningar. Det innebär enligt propositionen attutgifterna detta år understeg anslaget med drygt 20miljoner kronor.I propositionen anges att den övre åldersgränsenför rätt till vårdbidrag höjs från det år barnet fyller genomriksdagens beslut om Sjukersättning ochaktivitetsersättning i stället för förtidspension(prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr.2000/01:257). Den höjda åldersgränsen träder i kraftden . En höjning av den övreåldersgränsen anknyter enligt propositionen bättretill det särskilda vårdansvar som föräldrar har idag.RFV, som har genomförttillsynsinsatser på samtliga försäkringskassor, görenligt propositionen den bedömningen attförsäkringskassornas handläggning av vårdbidrag ärbristfällig, speciellt avseende ärenden som rör barnmed svåra beteendestörningar och diagnoser inom detspektrum som DAMP/ADHD/Tourettes syndrom m.fl.representerar. Av propositionen framgår att RFVavser att arbeta för att försäkrings- ochkonsultläkare på försäkringskassorna skall kommafram till gemensamma kriterier och kvalitetskrav medavseende på det medicinska underlaget ivårdbidragsärenden.Regeringens bedömning är att antalet vårdbidragkommer att öka beroende påatt regelverket utvecklats, att föräldrarnaskännedom om förmånen har ökat samt att det finnsfler barn som är berättigade till förmånen, bl.a.som ett resultat av den s.k.avinstitutionaliseringen.Anslagsbehovet har grundats på utbetalning av igenomsnitt ca 18 400 hela vårdbidrag 2002. Tilldetta läggs en uppräkning på grund av retroaktivautbetalningar och ferievårdbidrag samt statligålderspensionsavgift.För innevarande budgetår beräknas utgifterna tillca , jämfört med anslaget på . Med hänsyn till att det från2000 finns ett ingående underskott på ca 93 miljonerkronor beräknas anslagskrediten vid utgången av 2001belastas med ca 23 miljoner kronor.Regeringen föreslår att för budgetåret2002 till anslag 21:6 Vårdbidrag förfunktionshindrade barn anvisar ett ramanslag på2 108 miljoner kronor.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2002ModeraternaI motionerna Sf345 av m.fl. (m) ochSf401 av m.fl. (m) yrkande 8 begärsavslag på regeringens förslag om att avskaffamöjligheten att få vårdbidrag retroaktivt i tremånader. Motionärerna anser att det bör vara möjligtatt få vårdbidrag en månad retroaktivt. I motionSf401 av m.fl. (m) yrkande 12 begärsatt till anslaget 21:6 Vårdbidrag förfunktionshindrade barn anvisar 12 miljoner kronormer än regeringen föreslagit för budgetåret 2002.KristdemokraternaI motion Sf392 av m.fl. (kd) yrkande 35begärs beslut om att vårdbidrag bör införas tillbarn till biståndsarbetare. I yrkande 36 i denna delbegärs att till anslaget 21:6 Vårdbidragför funktionshindrade barn anvisar 6,5 miljonerkronor mer än regeringen föreslagit för budgetåret2002.Övriga motionerI motion Sf356 av () anförs attvårdbehovet bedöms olika i olika delar av landet ochatt det därför krävs bättre rekommendationer elleren schablon knuten till diagnos för att underlättabedömning av rätt till vårdbidrag.Berit och () anför imotion Sf330 att vårdbidraget bör följa barnet. Imotionen begärs ett tillkännagivande härom.I motion Sf218 av () yrkande 1begärs ett tillkännagivande om en översyn avvårdbidraget. Motionären anser att vårdbidragetskall fördelas på visst sätt mellan frånskildaföräldrar beroende på vårdansvaret.Utskottets ställningstagandeAnslaget 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barnUtskottet godtar regeringens förslag att möjlighetenatt få vårdbidrag retroaktivt före ansökningsmånadenslopas.Socialförsäkringslagen (1999:799), som trädde ikraft , innehåller bestämmelser omdels förmåner som grundas på bosättning i ,dels förmåner som är beroende av arbete här ilandet. Den bosättningsbaserade försäkringen avsergarantibelopp och bidrag, och den arbetsbaseradeförsäkringen avser inkomstförlust. Bådaförsäkringarna skall gälla lika för alla som ärbosatta respektive arbetar i Sverige.Beträffande några särskilda grupper skallsocialförsäkringen ha utsträckt giltighet vidutlandsvistelse. Bland annat föreskrivs attbiståndsarbetare m.fl. som av svenskt trossamfundeller svensk ideell organisation, som bedriverbiståndsverksamhet, sänds ut för tjänstgöringutomlands skall vara försäkrade i såvittavser den bosättningsbaserade försäkringen, omutlandsvistelsen kan antas vara längst . Dettagäller även medföljande familjemedlemmar.När det gäller utbetalning av bosättningsbaseradeförmåner vid vistelse i ett land som varken ärmedlem i EU eller omfattas av finnsvissa begränsningar. Som bosatt i räknas densom har sitt hemvist i landet. Vidare gäller förbl.a. biståndsarbetare att dessa skall anses varabosatta här om utlandsvistelsen kan antas varalängst . För vårdbidrag gäller dock attförmånen får utges vid utlandsvistelse endast omdenna kan antas vara längst sex månader.Utskottet har tidigare avslagit motionsyrkanden omatt vårdbidrag för funktionshindrade barn bör kunnautges till biståndsarbetare. Senast i betänkande2000/01:SfU1 fann utskottet inte skäl att ändra detställningstagande utskottet gjort i samband med attsocialförsäkringslagen antogs (prop. 1998/99:119,bet. 1999/2000:SfU3, rskr. 1999/2000:12). Utskottetfinner inte anledningen att nu göra annan bedömning.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag till medelsanvisning och förslag tilländring i lagen (1998:703) om handikappersättningoch vårdbidrag samt avstyrker motionerna Sf345,Sf401 yrkandena 8 och 12 samt Sf392 yrkandena 35 och36 i denna del.Övriga motioner om vårdbidragVad först gäller frågan om bedömning av vårdbidragsärendenvidhåller utskottet sitt tidigare uttalande (bet.2000/01:SfU1) att många ärenden är både kompliceradeoch svårbedömda. Att t.ex. schablonmässigt knytabidraget till en diagnos skulle enligt utskottetkunna förkorta handläggningstiden och underlätta förförsäkringskassans personal. Utskottet kan ändå inteställa sig bakom ett sådant förslag eftersomförhållandena även i till synes likartade fall kanvariera. Utskottet vill emellertid nu även peka påatt det av budgetpropositionen framgår att RFV avseratt arbeta för att försäkrings- och konsultläkare påförsäkringskassorna skall komma fram till gemensammakriterier och kvalitetskrav med avseende på detmedicinska underlaget i vårdbidragsärenden.Utskottet avstyrker med det anförda motion Sf356.När det gäller frågan om att vårdbidraget skallfölja barnet eller att fördelning skall ske på visstsätt när föräldrarna separerar gäller enligtnuvarande regler att föräldrar som har gemensamvårdnad om barnet får dela vårdbidraget mellan sigom båda tar del i vården av barnet samt om bådabegär det. En delning av utbetalningen avvårdbidraget innebär dock inte någon delning avrätten till bidraget utan det är endastutbetalningen som delas mellan föräldrarna. Vidoenighet får den förälder som har den huvudsakligavården om barnet hela vårdbidraget. Någon omprövningav rätten till vårdbidrag krävs inte om en och sammaförälder både före och efter en separationombesörjer vården av barnet och därmed uppbär helavårdbidraget. Om däremot en ändring av barnetsboende eller byte av vårdare är aktuell i sambandmed en separation kommer av naturliga skäl saken iett annat läge. Vidare gäller att om föräldrarnaefter en separation skall kunna dela vårdbidragetkrävs att båda föräldrarna begär det. Utskottet, somtidigare avstyrkt motionsyrkande om att vårdbidragetbör följa barnet (bet. 2000/01:SfU1), anser att detfår ankomma på regeringen att överväga lämpligåtgärd om de nu aktuella frågorna medför problem avstörre omfattning. Utskottet avstyrker därmedmotionerna Sf218 yrkande 1 och Sf330.21:7 Pensionsrätt för barnårUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 21:7Pensionsrätt för barnår.Gällande bestämmelserPensionsgrundande belopp för barnår skall kunnatillgodoräknas fr.o.m. det år barnet föds och t.o.m.det år då barnet fyller eller, om barnet ärfött under någon av månaderna juli t.o.m. december,fr.o.m. det år då barnet uppnår t.o.m.det år då barnet fyller fyra år.Föräldrarna kan själva välja vem av dem som skalltillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet, somtillgodoräknas för inkomster upp tillintjänandetaket.För den förälder som tillgodoräknaspensionsgrundande belopp för barnår skall en fiktivinkomst beräknas . Sådan fiktiv inkomstkan beräknas på tre sätt, antingen genom utfyllnadtill förälderns pensionsgrundande inkomst året förebarnets födelse, genom utfyllnad till av dengenomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för allaförsäkrade under eller med ett för allaförsäkrade enhetligt belopp. Det alternativ som gerdet förmånligaste utfallet för ett givet år används.Utifrån det pensionsgrundande beloppet skallpensionsrätt beräknas av underlaget. Fördessa pensionsgrundande belopp skall en statligålderspensionsavgift om betalas.Ålderspensionsavgiften betalas inte av den enskildeutan av staten och kallas för statligålderspensionsavgift.PropositionenI propositionen anges att syftet med pensionsrättför barnår är att stödja den förälder i familjen somhar lägst inkomst och/eller tagit störst del avvårdnaden av barnet. Regeringen avser att förelägga förslag omförbättrad barnårsrätt för adoptivföräldrar.Under 2000 uppgick utgifterna för pensionsrätt förbarnår till . För innevarandebudgetår beräknas utgifterna till 3 276 miljonerkronor.Avgiftsunderlaget, på vilket en statligålderspensionsavgift skall betalas, beräknas för2002 till 18 382 miljoner kronor.Regeringen föreslår att för budgetåret2002 till anslag 21:7 Pensionsrätt för barnåranvisar ett ramanslag på 3 669 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottettillstyrker förslaget.Andra anslagsfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om anslagför barnomsorgskonto.Motioner om anslag för barnomsorgskontoI motion Sf401 av m.fl. (m) yrkandena2 och 13 begärs införande av dels ettbarnomsorgskonto fr.o.m. , delsett nytt anslag, 21:8 Barnomsorgskonto, till vilketriksdagen anvisar förbudgetåret 2002.I motion Sf392 av m.fl. (kd) yrkande 36i denna del begärs att ett nytt anslag, 21:8Barnomsorgskonto, införs till vilket riksdagenanvisar budgetåret 2002.Lars m.fl. (fp) begär i motion Fi294yrkande 14 i denna del liksom och () i motion Sf387 i denna del att ett nyttanslag, 21:8 Barnomsorgskonto, införs till vilketriksdagen anvisar förbudgetåret 2002.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ovan under avsnittet omfamiljepolitikens inriktning avstyrktmotionsyrkanden om att införa ett barnomsorgskonto.Utskottet hänvisar till sitt där gjordaställningstagande och avstyrker därmed motionernaSf387 i denna del, Sf392 yrkande 36 i denna del,Sf401 yrkandena 2 och 13 och Fi294 yrkande 14 idenna del.SocialavgifterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om- allmän pensionsavgift för ungdomar under 16år,- sänkta socialavgifter,- avgifter för företag med säsongsanställdpersonal och- viss avgiftsbefrielse för andra föreningarän idrottsföreningar. Jämför reservationernanr 51 (mp), 52 (m, c), 53 (kd) och 54 (mp).Gällande bestämmelserSocialförsäkringarna finansieras av allmänpensionsavgift, socialavgifter, statligålderspensionsavgift och allmänna skattemedel.Allmän pensionsavgift tas ut enligt lagen(1994:1744) om allmän pensionsavgift förfinansiering av försäkringen för inkomstpension ochtilläggspension enligt lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension och tilläggspension iform av ålderspension enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring. Avgiften betalas av den enskildeoch beräknas på ett underlag som består av inkomstav anställning och inkomst av annat förvärvsarbetetill den del summan av inkomsterna inte överstiger8,07 förhöjda prisbasbelopp. Avgiften, som utgör av avgiftsunderlaget, är till viss del avdragsgillvid taxeringen och till viss del medgesskattereduktion. Avgiften betalas inte av den varsinkomster för året understiger avprisbasbeloppet.Den nya socialavgiftslagen (2000:980), som träddei kraft , innebär främst enlagteknisk och språklig bearbetning av de tidigarebestämmelserna om socialavgifter samt en anpassningtill den nya socialförsäkringslagen (1999:799).Socialavgifter utgörs av arbetsgivaravgifter ochegenavgifter och tas ut för att finansiera systemenför social trygghet.Arbetsgivaravgifter skall i huvudsak betalas påavgiftspliktig ersättning för arbete i . Medarbete i avses förvärvsarbete i verksamhethär i landet. Vissa undantag från avgiftsskyldighetfinns liksom vissa regler om avgiftsfriaersättningar. Avgift skall t.ex. inte betalas påersättning till en person om ersättningen till denpersonen understigit . Vidare ärersättning till idrottsutövare från en ideellförening som har till huvudsakligt syfte att främjaidrottslig verksamhet avgiftsfri om ersättningenunder året inte uppgått till ett halvtprisbasbelopp.Arbetsgivaravgifter beräknas på ett underlag sombestår av lön och andra skattepliktiga förmåner somen arbetsgivare utger till anställda. Den totalaavgiftssumman för är avavgiftsunderlaget, varav sjukförsäkringsavgiftenutgör och ålderspensionsavgiften 10,21 %.Egenavgifter betalas på ett underlag som består avinkomst av annat förvärvsarbete. En egenföretagarebetalar socialavgifter avavgiftsunderlaget, varav sjukförsäkringsavgift 9,och ålders-pensionsavgift . Ävenegenavgifter betalas i huvudsak på avgiftspliktiginkomst av arbete i Sverige.Vid beräkning av arbetsgivaravgifterna gäller atten arbetsgivare får göra avdrag med 5 %av avgiftsunderlaget, dock högst med ,vilket motsvarar en lönesumma om . När detgäller beräkning av egenavgifter får avdrag görasmed av avgiftsunderlaget, dock högst med 9 000kr , vilket motsvarar ett avgiftsunderlag om180 000 kr.Därtill gäller att en statlig ålderspensionsavgifttas ut enligt lagen (1998:676) om statligålderspensionsavgift för finansiering avförsäkringen för inkomstgrundad ålderspension ochatt arbetsgivare och egenföretagare enligt lagen(1994:1920) om allmän löneavgift skall betala allmänlöneavgift med 2,69 %.MotionerSänkta socialavgifter m.m.Elizabeth och () begär imotion Sf205 ett tillkännagivande om egenavgifterför ungdomar . Motionärerna anser inteatt ungdomar skall tvingas betala egenavgift utanatt få tillgodoräkna sig avgiften.I motion Sf368 av Per () begärs etttillkännagivande om en halvering av egenavgifternaför egenföretagare.Barbro Feltzing (mp) begär i motion Sf385 yrkande1 ett tillkännagivande om att låta utredamöjligheten till differentieradesjukförsäkringsavgifter för små företag, som en deli att kunna få ned ohälsotalet. Motionärenframhåller att småföretag har färre sjukskrivna änstörre företag men betalar i förhållande till sinstorlek en högre sjukförsäkringsavgift. I sammamotion, yrkande 2, begärs ett tillkännagivande om enutredning om lägre sjukförsäkringsavgifter försmåföretag.I motion N365 av m.fl. (mp)begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om sänktaarbetsgivaravgifter och höjda energiskatter. Enligtmotionärerna är arbetskraftskostnaden ofta denstörsta utgiften för de mindre företagen. Att sänkaavgifterna är därmed den enklaste metoden för attsänka beskattningen för företagen. I gengäld börenergiskatten höjas.Företag med säsongsanställd personalGöte m.fl. (m) begär i motion Sk417 yrkande 6 etttillkännagivande om att trädgårdsnäringenssäsongsmässiga arbetskraftsförhållanden bör ses överi en särskild utredning. Det är enligt motionärernasvårt att klara säsongsmässiga arbetstoppar meduteslutande svensk arbetskraft. Därför anställs iökande omfattning tillfällig arbetskraft från länderutanför EU/EES-området. I flera EU-länder finnslättnader i avgiftsuttaget för tillfälligt anställdskördearbetskraft. I finns en avgiftsfrilönegräns på . Både denna gräns och ensärskild nedsättning av avgifterna bör enligtmotionärerna prövas.Johnny (kd) begär i motion Sf335 yrkande 2ett tillkännagivande om lägre arbetsgivaravgifterför säsongsanställd personal. Kostnaden förtillfälligt anställda är enligt motionärenbetydande. Dessutom kan företag med säsongsanställdainte utnyttja den generella nedsättningen avarbetsgivaravgifterna på 5 %.I motion MJ340 av m.fl. (kd)begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande omarbetsgivaravgifter och sociala avgifter försäsongsanställd personal. Motionärerna anser attarbetsgivaravgifterna för säsongsanställd personalmåste minska och företag med sådan personal gesmöjlighet att utnyttja den generella nedsättningenav arbetsgivaravgifterna på . De framhåller atten regel om en årlig avstämning av avgifterna skullegöra det möjligt för dessa företag att fullt ututnyttja nedsättningen.Avgiftsskyldighet för andra föreningar änidrottsföreningarWilly Söderdahl m.fl. (v) begär i motion Sf261 enutredning av möjligheterna att ändraskattelagstiftningen så att ideellaungdomsorganisationer omfattas av de skattereglersom gäller för ideella föreningar inomidrotten.Matz m.fl. (mp) begär i motion Kr422yrkande 58 förslag om förändrade skatteregler inomkulturområdet. Motionärerna framhåller attersättning till ledare inom idrottsföreningar intebeskattas när arvodet är lägre än ett halvtprisbasbelopp. Motionärerna anser att samma reglerbör införas inom hela kultursektorn.Utskottets ställningstagandeVad först gäller allmän pensionsavgift för ungdomarunder har utskottet i sitt av riksdagengodkända betänkande 2000/01:SfU13 (s. 31) behandlatett liknande motionsyrkande. Utskottet hänvisade dåtill en av utskottet anordnad offentlig utfrågningden vid vilken framkom att regeringenavser att i samråd med de partier som står bakompensionsreformen lägga fram förslag för omatt pensionsrätt skall kunna tjänas in . Pensionsrätt skall enligt uppgift kunnatillgodoräknas . Utskottet anser att detaviserade förslaget bör avvaktas och avstyrkerdärmed motion Sf205.När det gäller krav på sänkta egenavgiftergenerellt för egenföretagare är detta något somregelmässigt prövas i samband med det sedvanligabudgetarbetet. Utskottet anser med hänsyn härtillatt det inte finns skäl för att nu göranågot uttalande i denna fråga. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna Sf368 och N365 yrkande 13.I fråga om förslaget att sänkasjukförsäkringsavgiften för småföretag som ett led iarbetet att få ned ohälsotalet vill utskottet erinraom att det ovan redovisade åtgärdsprogrammet i elvapunkter för förbättrade arbetsvillkor och för hälsai arbetslivet bl.a. innefattar ekonomiskadrivkrafter för arbetsgivare att förebygga ohälsa.Som nämnts diskuteras t.ex. differentieradearbetsgivaravgifter utifrån den variation i deanställdas ohälsa som finns hos olika arbetsgivareeller att ge en arbetsgivare som satsar extra på sinarbetsmiljö någon form av nedsättning avarbetsgivaravgiften. Således pågår ett arbete medsådan inriktning som efterlyses i motion Sf385.Utskottet anser att regeringens arbete medåtgärdsprogrammet bör avvaktas och avstyrker motionSf385.Beträffande företag med säsongsanställd personal,t.ex. trädgårdsnäringen, vill utskottet erinra omsitt yttrande till finansutskottet (2001/02:SfU1y),vari utskottet bl.a. avstyrkte ett motionsyrkande omökad nedsättning av socialavgifterna i Norrland.Utskottet hänvisade till en lagrådsremiss den 4oktober 2001 med förslag om en regional nedsättningav socialavgifterna i stödområde A. Utskottet, somansåg att regeringens proposition borde avvaktas,framhöll som sin principiella inställning att detbör finnas ett tydligt samband mellan desocialavgifter som erläggs och de olika förmåner somdessa avgifter skall finansiera. Utskottet framhöllatt en regional nedsättning av socialavgifter avseddatt bl.a. stimulera småföretagandet i det aktuellastödområdet måste betraktas som en del avregionalpolitiken och att det därför kanifrågasättas om det är lämpligt att för en sådanregional åtgärd ta i anspråk avgifter som är avseddaatt finansiera vissa preciserade sociala förmåner,t.ex. sjukpenning och föräldrapenningförmåner.I linje med vad sagts är utskottet inteberett att ställa sig bakom en nedsättning avsocialavgifterna i syfte att komma till rätta medt.ex. konkurrensproblem inom en särskild branscheller för särskilda personalkategorier. Inte hellerär utskottet berett att föreslå en ändring avgränsen på . Utskottet konstaterar dock attde särskilda reglerna om nedsättning avsocialavgifterna innebär en viss lättnadäven för företag med säsongsanställd personal.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Sk417yrkande 6, Sf335 yrkande 2 och MJ340 yrkande 3.Utskottet noterar att regeringen numera ipropositionen 2001/02:45 Sänkt mervärdesskatt påböcker och tidsskrifter, m.m. har lämnat förslag omen regional nedsättning av socialavgifterna istödområde A.Beträffande förslaget att nedsättningen avsocialavgifterna skall beräknas på denårliga lönesumman har utskottet i sitt nämndayttrande till finansutskottet avstyrkt ett liknandemotionsyrkande. Utskottet hänvisade till sittbetänkande 2000/01:SfU5 (s. 14) vari utskottet ansågatt bestämmelserna om beräkning ochbetalning av arbetsgivaravgifterna av administrativaskäl inte kunde ändras. Utskottet vidhåller dennauppfattning.Utskottet har haft att taställning till frågan om att i avgiftshänseendelikställa ersättningar från idrottsföreningar medersättningar från andra ideella föreningar. Ibetänkandet 2000/01:SfU5 (s. 10 ff.) lämnadeutskottet en utförlig redogörelse för bakgrundentill den nuvarande bestämmelsen och utskottetstidigare ställningstagande i frågan, bl.a. i sambandmed behandlingen av regeringens proposition1997/98:151 med förslag om ett reformeratålderspensionssystem. Utskottet ansåg att undantagfrån avgiftsskyldigheten riskerar att urholkapensionsskyddet och att det är viktigt attupprätthålla principen om att inkomster som grundarrätt till socialförsäkringsförmåner bör föranledaatt socialavgifter erläggs. Utskottet, som erinradeom att undantaget från skyldigheten att betalaarbetsgivaravgifter hade uppkommit i första hand föratt förenkla möjligheten till avdrag iavgiftssammanhang för idrottsutövareskostnadsersättningar, kunde inte ställa sig bakomett förslag till utvidgning av undantaget. Utskottetfinner inte skäl att frångå sitt tidigareställningstagande och avstyrker med det anfördamotionerna Sf261 och Kr422 yrkande 58.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Principerna för socialförsäkringarna(punkt 1)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. bifallerdärmed motionerna 2001/01:Sf310, 2001/01:Sf328yrkande 5 och 2001/01:Sf403 yrkandena 7 och 9 samtavslår motionerna 2001/01:Sf235, 2001/01:Sf245yrkandena 1 och 2, 2001/01: Sf333 yrkande 5,2001/01:Sf348 yrkandena 1-5 och 7, 2001/01:Sf378,2001/01:Sf380 yrkandena 1-4, 2001/01:Sf393 yrkandena2-6 och 9 samt 2001/01:So637 yrkande 19.StällningstagandeFöljande principer bör vara vägledande för en reformav socialförsäkringssystemen.Välfärdssystemen bör byggas upp som en kombinationav frivilliga överenskommelser och offentliga systemför att uppnå väl balanserade försäkringslösningarsom ger en rimlig avvägning mellan social trygghetoch kostnaderna för denna. Ett av de viktigastekraven på socialförsäkringssystemen är att denenskilde medborgaren har möjlighet att överblickaoch förutse konsekvenserna och sambanden mellan deolika offentliga och frivilliga lösningarna. Högaskatter under har inte gettmänniskor möjlighet att spara och därmed skapaindividuella försäkringslösningar. Därför måstesocialförsäkringssystemen under en överskådligframtid följa inkomstbortfallsprincipen.Den främsta åtgärden som bör vidtas är attrestaurera försäkringsmässigheten i de allmännaförsäkringssystemen, vilket innebär att avgifter ochersättningar motsvarar varandra.