bet · GP01TU2 · 2001-11-27 00:00:00 — Regeringenföreslår i propositionen att riksdagengodkänner att färdigställande avjärnvägstunneln genom Hallandsåsfinansieras inom planeringsramen förjärnvägsinvesteringar.För att kunna genomföra projektet krävsäven att erhåller nödvändigatillstånd av Miljödomstolen och kommunen.Det behövs t.ex. en dom avseendevattenverksamheten ochett beslut om bygglov enligt plan- ochbygglagen. Mot bakgrund av projektetsomfattning, tekniska komplexitet ochrisker avser regeringen att utse enoberoende granskningsgrupp som skallfölja projektet vad gäller teknik,ekonomi och miljökonsekvenser.MotionsförslagEnligt motion 2000/01:T201 av Bo Lundgrenm.fl. (m) yrkande 14 måste ett beslut omfärdigställande av tunneln genomHallandsås fattas av regeringen.Att investera i en ny modern järnväg påvissa ställen och låta andra viktigadelar av samma bansträcka vänta på sintur leder enligt motionärernatill flaskhalsar och att redan satsatkapital inte utnyttjas optimalt.I motionerna 1999/2000:T524, 2000/01:T503och 2001/02:T287, samtliga av BertilPersson (m), framhålls attHallandsåstunneln måste byggas färdigt.I motion 2001/02:T46 av . (fp) yrkande 11 framhålls attFolkpartiet anser att tunneln måstefärdigställas och att tunneln är enviktig länk för tågtrafiken påVästkustbanan. Färdigställandet måstedock ske på ett säkert och riskfritt sättenligt motionärerna.I motion 2001/02:T30 av . (mp) framhålls att tunneln genomHallandsås inte bör färdigställas.Motionärerna betonar attmiljökonsekvenserna av ett ingrepp iHallandsåsen är många och kan blidrastiska. Två miljöfrågor är enligtmotionärerna av avgörande betydelse, delsgrundvattensänkningens ekologiskaeffekter på och pådricksvattenförsörjningen, delsosäkerheten om de långsiktiga effekternaav tätningsmetoder och tätningsmedel ikontakt med grundvatten. Motionärernabetonar också att det saknas tekniskkunskap och erfarenheter av tunnelbyggenunder så höga vattentryck som det blirfrågan om i . I motionenbetonas också att det finns en godtagbaralternativ trafiklösning till tunnlargenom Hallandsås.I motionerna 2000/01:T230 av BrittBohlin m.fl. (s) yrkande 11 och1999/2000:T538 av m.fl. (s)betonas att det är mycket angeläget attVästkustbanan blir färdig. Motionärernabetonar att det för miljöns skull ärviktigt att transporterna av framför alltgods kan ske på järnväg genom Hallandsåsoch inte på lastbil över den. Denregionala tillväxten är dessutom beroendeav snabba och effektiva transporter ochfärdigställandet av Västkustbanansdubbelspårsutbyggnad är enligtmotionärerna en viktig förutsättning föratt broförbindelsen över skallkunna utnyttjas maximalt.Utskottets ställningstagandeI propositionen föreslår regeringen attriksdagen godkänner att färdigställandeav järnvägstunneln genom Hallandsåsfinansieras inom planeringsramen förjärnvägsinvesteringar. I motionerna1999/2000:T524 (m), 1999/2000:T538 (s)yrkande 2, 2000/01:T201 (m) yrkande 14,2000/01:T230 (s) yrkande 11, 2000/01:T503(m), 2001/02:T46 (fp) yrkande 11 och2001/02:T287 (m) påtalas på olika sättstöd för att järnvägstunneln genomHallandsås byggs färdigt. I motion2001/02:T30 (mp) yrkande 1 framhålls dockatt tunneln genom av miljöskälinte bör färdigställas.Utskottet anser att väl fungerandejärnvägstransporter är en viktigförutsättning för att tillgodosenäringslivets behov av långvägatransporter, för en effektiv ochkonkurrenskraftig kollektivtrafik och förett långsiktigt hållbart transportsystem.Det är enligt utskottet även enförutsättning för att ökagodstransporterna på järnväg. Ett led isatsningen på den svenska järnvägen äratt rusta upp en av de viktigastetransportsträckorna, nämligenVästkustbanan mellan och vill därför framhålla vikten avatt hela får en förbättradstandard. är ijärnvägssammanhang en flaskhals.Sträckningen över åsen är besvärlig förtågtrafiken med sina tvära kurvor och sinbranta lutning. Detta orsakar problemlängs hela . Fullastadegodståg kan inte eller har svårt att körauppför de branta lutningarna. Med endubbelspårig järnväg genom Hallandsåsenskulle antalet tåg kunna öka liksomlastmängderna per tåg. För persontrafikenskulle snabbtågen innebära entidsbesparing på cirka tio minuter.Utskottet vill också erinra om attBanverket i sin redovisning den 14november 2000 framhåller att det ärtekniskt möjligt att bygga färdigttunnlarna på ett miljömässigt acceptabeltsätt. Utskottet betonar dock att detkrävs nödvändiga tillstånd avMiljödomstolen respektive av kommunen föratt kunna genomföra projektet. Utskottetser positivt på att regeringen avser attutse en oberoende granskningsgrupp somskall följa projektet vad gäller teknik,ekonomi och miljökonsekvenser.Utskottet utgår från att de återståendenödvändiga prövningarna kommer attinnebära att miljöaspekterna nogabeaktas. bör därför fåmöjlighet att fortsätta planeringen avprojektet. Utskottet föreslår attriksdagen godkänner regeringens förslagatt färdigställande av järnvägstunnelngenom finansieras inomplaneringsramen förjärnvägsinvesteringar. Det innebär attsyftet med motionerna 1999/2000:T538 (s)yrkande 2, 1999/2000:T524 (m),2000/01:T201 (m) yrkande 14, 2000/01:T230(s) yrkande 11, 2000/01:T503 (m),2001/02:T46 (fp) yrkande 11 och2001/02:T287 (m) i allt väsentligt ärtillgodosett. Motionerna bör inteföranleda någon åtgärd från riksdagenssida och avstyrks därför. Även motion2001/02:T30 (mp) yrkande 1 avstyrks.7.2 BotniabananUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom . Det innebär attregeringen får besluta om en låneram omhögst förBotniabanans första och andrautbyggnadsetapp samt för den återståendeetappens planeringsarbete. Statens andelav den kostnadsfördyring som uppstått förBotniabanan på ca 1,5 miljarder kronorskall inrymmas i planeringsramen förjärnvägsinvesteringar. Samtligamotionsförslag avstyrks med hänvisningbl.a. till att anslutande järnvägslinjertill förutsätts få en sådanstandard att de samhällsekonomiskavinsterna kan tas till vara. Jämförreservationerna 18 (m) och 19 (m, kd,fp).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet treregeringsförslag frånbudgetpropositionen (prop.2001/02:1 utg.omr. 22 punkterna 10-12).Regeringen förslår att riksdagen10. godkänner att regeringen fårbesluta om en låneram i Riksgäldskontoretom högst 10 förBotniabanan AB för den första och denandra utbyggnadsetappen mellanÖrnsköldsvik-Husum respektiveNyland-Örnsköldsvik samt förplaneringsarbete för den återståendeetappen ,11. godkänner att regeringen låterRiksgäldskontoret lösa, överta eller påannat för staten kostnadseffektivt sätthantera de lån som Botniabanan ABupptagit med stöd av den garanti på som ställtut till bolaget,12. återkallar tidigare bemyndigandenför regeringen att låta Riksgäldskontoretutställa kapitaltäckningsgarantier tillskydd för Botniabanan AB:s egna kapitaloch att garantera bolagets förpliktelsergentemot långivare, rättighetsinnehavareoch fordringsägare, inom en ram somexklusive mervärdesskatt uppgår till , varav 195 000 000 kravser finansiella kostnader.Utskottet behandlar vidare ettregeringsförslag fråninfrastrukturpropositionen (prop.2001/02:20 punkt 6) att riksdagengodkänner att statens andel av denkostnadsfördyring som uppstått förBotniabanan skall inrymmas iplaneringsramen förjärnvägsinvesteringar.Härutöver behandlar utskottet följandemotioner:- 1999/2000:T549 yrkande 9 av Per-RichardMolén m.fl. (m),- 2000/01:T519 yrkande 9 av Per-RichardMolén m.fl. (m),- 2001/02:T41 yrkande 5 av . (kd),- 2001/02:T46 yrkande 13 av . (fp),- 2001/02:T239 yrkandena 9 och 10 av m.fl. (m),- 2001/02:T450 yrkande 11 av JohnnyGylling m.fl. (kd).BakgrundJärnvägsprojektet omfattar 19mil ny järnväg, från norr omKramfors via till Umeå.Riksdagen har den 2 och 9 juni 1998lämnat regeringen bemyndiganden attgodkänna det avtal om byggandet avBotniabanan som slutits mellan statensförhandlingsman, kommun,, kommun,kommun, länslandsting och länslandsting (prop. 1997/98:62, bet.1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266 och prop.1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr.1997/98:317).Avtalet innebär att ,exklusive resecentrum, färdigställs genomatt staten och berörda kommuner bildarett aktiebolag, , somprojekterar, upphandlar och byggerBotniabanan. skall sedanhyra ut banan till under 40 år.Arrendet belastar anslag ochberäknas utifrån räntor och amorteringarsamt kostnaderna för att driva bolagetsverksamhet . Hyrestiden löper ut2045. När lånen är färdigamorterade skallbanan överlåtas till staten.Bolaget har ett aktiekapital på 1miljon kronor. Staten äger ochberörda kommuner av aktierna. Statenhar i avtalet förbundit sig att utfärdakapitaltäckningsgarantier gentemotBotniabanan AB samt att garanterabolagets förpliktelser gentemotlångivare, rättighetsinnehavare ochfordringsägare. Botniabanankostnadsberäknades i avtalet från 1997till i prisnivå den1 januari 1997.Riksdagen har bemyndigat regeringen attlåta ställa utgarantier om iprisnivå för att påbörja denförsta utbyggnadsetappen av Botniabananmellan och samt förkostnader i samband med planering av detvå återstående etapperna. haräven bemyndigat regeringen att inomBanverkets anslag göra utfästelser om atttill betala ersättning somtäcker driftkostnader och amorteringarsamt ränte- och andra finansiellakostnader (prop. 1998/99:100, bet.1998/99:FiU20, rskr. 1998/99:256).Regeringens förslagRegeringen framhåller ibudgetpropositionen att dennuvarande ordningen där Botniabanan ABtar upp lån på marknaden medför högrefinansiella kostnader än om motsvarandelån tas upp i Riksgäldskontoret.Regeringen anser därför att BotniabananAB fortsättningsvis skall låna iRiksgäldskontoret i stället för påmarknaden. bör enligtregeringen även lösa eller överta ellerpå annat för staten kostnadseffektivtsätt hantera de lån som Botniabanan ABtagit upp med stöd av den nuvarandegarantin på högst iprisnivå den 1 januari 1997.När det gäller grunderna för den hyrasom skall betala tillBotniabanan AB anser regeringen att hyranskall motsvara räntekostnaden på hela denåterstående skulden och det aktuellaårets amortering på lånen. Därmed behövsinte längre någon garanti till skydd förBotniabanan AB:s eget kapital. Regeringenföreslår mot denna bakgrund att denuvarande garantierna hosRiksgäldskontoret avvecklas.Regeringen har vidare ibudgetpropositionen tagit uppfrågan om ökat lånebehov med anledning avden andra utbyggnadsetappen av Bot-niabanan. De största vinsterna medBotniabanan uppkommer först när den ärfärdigställd i sin helhet. Därför är detenligt regeringen av stor vikt attbyggtiden minimeras utan attinvesteringskostnaden ökar och att denfortsatta utbyggnaden påbörjas så snartbehövliga tillståndsprövningar ärslutförda. Regeringen föreslår mot dennabakgrund att finansieringen löses förresterande del av etapp 1mellan och , för etapp2 mellan och samt förfortsatt planeringsarbete. Enligtpropositionen bör därför regeringenbemyndigas att låta Riksgäldskontoretlåna ut högst tillBotniabanan AB. Av den nya ramen skall avse finansiellakostnader och indexuppräkning. Lånenskall betalas av under 25 år.Riksgäldskontoret skall ta ut avgiftersom täcker statens samlade kostnader förutlåningen.I infrastrukturpropositionen anmäls attutbyggnaden av har drabbatsav kostnadsfördyringar. Botniabanan ABhar i en rapport redovisat att projektetfördyrats med i storleksordningen 1,5miljarder kronor och beräknas kosta10,i dagenspenningvärde. tillkommerkostnader för räntor. Enligt bolagetberor kostnadsfördyringen till störstadelen på en mer omfattandeplaneringsprocess än vad som tidigareförutsatts. En bidragande orsak tilldetta har varit miljölagstiftningensändrade prövningsförfarande förjärnvägsutbyggnader. Även ändrade normerför att bygga järnvägar har bidragit tillkostnadsfördyringen.Av propositionen framgår att regeringenden uppdragit åt ensärskild förhandlingsman att, med berördakommuner och landsting, omförhandlaavtalet i syfte att finna enlösning på den kostnadsfördyring somuppkommit. Resultatet avförhandlingsmannens arbete skallpresenteras senast den 31 december 2001.Enligt regeringens förslag bör statensandel av den kostnadsfördyring somuppstått för inrymmas iplaneringsramen förjärnvägsinvesteringar.MotionsförslagModerata samlingspartiet efterlyser i tremotioner en prövning av . Detgäller motionerna 1999/2000:T549 yrkande9, 2000/01:T519 yrkande 9 och2001/02:T239 yrkande 9.I den senare motionen av Per-RichardMolén m.fl. (m) erinras om attmoderaterna upprepade gånger kritiseratregeringen och för kvalitetenpå beslutsunderlaget och densamhällsekonomiska kalkylen förBotniabanan. revisorer harockså i en granskning riktat allvarligkritik mot projektet. Ett beslut om en såstor investering bör enligt motionärernainte fattas på lösa grunder. Motionärernaframhåller vidare att inte medtillräcklig kraft har fört fram krav pånödvändiga upprustningar av anslutandejärnvägsavsnitt. Risken är uppenbar atten investering på drygt 12 miljarderkronor i inte kommer attkunna tas i anspråk på grund av attÅdalsbanan och Ostkustbanan inte tillåterden hastighet och det axeltryck somBotniabanan kommer att erbjuda.Sammanlagt beräknas totalkostnaden föratt kunna ta till vara högastandard på andra järnvägsavsnitt,inklusive kostnaden för , tillöver . Enligt motionenbör mot denna bakgrund etapp 1 avBotniabanan (delen )färdigställas och anslutas till järnvägenmellan och pånorra stambanan. Arbetet med övrigaavsnitt bör skjutas upp till dess attregeringen har fattat beslut om att anslånödvändiga medel till upprustning avbl.a. och Ostkustbanan(yrkande 9).Motionärerna konstaterar vidare attstyrelsen för leds avBanverkets generaldirektör, som dels äransvarig för projektet, dels är mottagareav projektet när det är färdigställt,dels även har ansvaret för Banverketsbyggproduktion som i konkurrens skalldelta i upphandlingen av byggandet avBotniabanan. I bolagets styrelse ingårdessutom kommunala företrädare ochpersoner i övrigt som saknar erfarenhetav projektarbete av detta slag.Motionärerna efterlyser en genomlysningav de beskrivna problemen som alltså rörstyrelsen och de kompetenskonflikter somdet delade ansvaret för projektet medför.Även formerna för upphandlingen börgranskas för att eliminera risken för attBanverket har fördelar i förhållande tillandra anbudsgivare (yrkande 10).Johnny m.fl. (kd) framhåller imotion 2001/02:T41 att byggandet avBotniabanan bör genomföras. Projektetdrivs dock på ett sådant sätt att riskenär uppenbar att det blir ett stortmisslyckande, åtminstone vad avserkostnader och tidsplaner.Kristdemokraterna efterlyser därför enöversyn av projektets finansierings- ochstyrmodell för att säkerställa atttidsplaner och kostnadsramar hålls.Kenth Skårvik m.fl. (fp) konstaterar imotion 2001/02:T46 att redanhar försenats och attkostnaderna blir betydligt större än vadman tidigare beräknat. Om projektet skallbyggas färdigt bör därför andraintressenter än staten ta ett störrefinansieringsansvar.Utskottets ställningstagandeBotniabanans genomförandeUtskottet anser att byggandet avBotniabanan utmed mellanNyland och är av väsentligtransportpolitisk betydelse. till betydligt kortare restidermellan orterna längs den aktuellasträckan, vilket vidgar arbetsmarknaden.Vidare ökar tillgängligheten till högrestudier och näringslivet ges bättremöjligheter till effektiva långvägagodstransporter. Enligt utskottets meningär det angeläget att utbyggnaden snarastkan slutföras.Utskottet tillstyrker mot dennabakgrund att regeringen får besluta om enlåneram i om högst 10,4miljarder kronor för förden första och andra utbyggnadsetappenmellan respektiveNyland-Örnsköldsvik samt förplaneringsarbete för den återståendeetappen . Utskottet har ingenerinran mot att regeringen låterRiksgäldskontoret lösa, överta eller påannat för staten kostnadseffektivt sätthantera de lån som Botniabanan ABupptagit med stöd av den garanti på1 somRiksgäldskontoret ställt ut till bolaget.Utskottet tillstyrker vidareregeringens förslag att återkallatidigare bemyndigande för regeringen attlåta utställakapitaltäckningsgarantier för BotniabananAB. Utskottet godkänner också att statensandel av den kostnadsfördyring somuppstått för skall inrymmas iplaneringsramen förjärnvägsinvesteringar.Botniabanans anslutningarUtskottet konstaterar att ett effektivtutnyttjande av förutsätteratt anslutande järnvägslinjer har entillfredsställande standard. Denplaneringsram som utskottet harställt sig bakom för investeringar itrafikens infrastruktur bör enligtutskottets mening möjliggöra attsamhällsekonomiskt angelägnajärnvägssatsningar kan genomföras. Detbetyder att de samhällsekonomiskavinsterna förutsätts kunna tas till varapå åsyftat sätt.Utskottet är mot denna bakgrund inteberett att föreslå att tarnågot initiativ med anledning avmotionerna 1999/2000:T549 (m) yrkande 9,2000/01:T519 (m) yrkande 9 och T239 (m)yrkande 9. Dessa motionsyrkanden avstyrksföljaktligen.Botniabanans projektorganisationUtskottet förutsätter att utbyggnaden avBotniabanan genomförs på ett effektivt,miljömässigt och affärsmässigt sätt ienlighet med den lagstiftning som gällerbl.a. för järnvägsbyggande ochupphandling.Av utskottets ställningstagande följeratt motionerna 2001/02:T41 (kd) yrkande5, 2001/02:T46 (fp) yrkande 13,2001/02:T239 (m) yrkande 10 och2001/02:T450 yrkande 11 avstyrks.7.3 i förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagentillstyrker regeringens förslag omCitytunneln i . Det innebär bl.a.att regeringen får godkänna attBanverket ensamt skall ansvara förgenomförande av i ,att statens del avfinansieringen av i inrymmas inom planeringsramen förjärnvägsinvesteringar,att inte skall svaraför någon delfinansiering av Citytunnelni ,att ges rättatt till avyttra sina aktier ibolaget i Malmö AB.Utskottet noterar attNäringsdepartementet i oktober 2001begärde att skullekomplettera beslutsunderlaget med enredovisning av alternativa utformningarinför regeringens tillåtlighets-prövning enligt 17 kap. miljöbalken.Utskottet förutsätter attregeringen redovisarkostnaderna för projektet förriksdagen.Samtliga motionsförslag avstyrks.Jämför reservation 20 (kd, c, mp).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet ettregeringsförslag (prop. 2001/02:20 punkt7). Regeringen föreslår att riksdagenbemyndigar regeringen att godkänna attBanverket ensamt skall ansvara förgenomförande av i samtgodkänner att statens del avfinansieringen av i inrymmas inom planeringsramen förjärnvägsinvesteringar och med ändring avriksdagens tidigare beslut godkänner attSVEDAB AB inte skall svara för någondelfinansiering av i godkänner att gesrätt att till avyttra sinaaktier i bolaget i MalmöAB.Vidare behandlas följande trettonmotioner:- 1999/2000:T206 yrkande 4 av GunnelWallin (c),- 1999/2000:T210 yrkande 22 av JohnnyGylling (kd),- 1999/2000:T501 av (),- 2000/01:T212 yrkande 24 av JohnnyGylling m.fl. (kd),- 2000/01:T504 av (),- 2001/02:T15 yrkande 23 av (),- 2001/02:T30 yrkandena 2 och 3 av MikaelJohansson m.fl. (mp),- 2001/02:T36 yrkande 1 av (bådav),- 2001/02:T41 yrkandena 6 och 7 av JohnnyGylling m.fl. (kd),- 2001/02:T244 av m.fl.(m),- 2001/02:T258 av (),- 2001/02:T326 yrkande 5 av MargaretaViklund m.fl. (kd),- 2001/02:T450 yrkande 12 av JohnnyGylling m.fl. (kd).BakgrundDen planerade i är encirka dubbelspårig järnvägstunnelunder centrala Malmö.Regeringen beslutade (den s.k. avsiktsförklaringen) omprovisoriska föreskrifter förtrafikeringen av , ochregeringen tog då ställning för attCitytunneln borde byggas. Vidare angavregeringen att de slutliga villkoren förKontinentalbanan skulle fastställas förstsedan hade tagits i drift ochytterligare åtgärder för att minskamiljöstörningarna hade utretts. Enligtbeslutet måste avlastasjärnvägstrafik för att en frånmiljösynpunkt godtagbar lösning skalluppnås. Regeringen bedömde således attdet inte var möjligt att långsiktigtgodta en trafikering av Kontinentalbananså som förutsattes i Öresundsbroavtaletår . Regeringens ståndpunkt var attdels en avlastning av persontrafik påKontinentalbanan behövdes för attförutsättningarna för den spårburnakollektivtrafiken i regionen och överÖresund skulle förbättras, dels för attKontinentalbanan skulle avlastas.Riksdagen har tidigare beslutat omBanverkets och Statens järnvägarsdeltagande i (prop.1996/97:161, bet. 1997/98:TU6, rskr.1997/98:32). Utskottet tillstyrkte bl.a.regeringens förslag rörande statensorganisatoriska och finansiellaengagemang i i Malmö.Ett av förslagen innebar attRiksgäldskontoret till skulle få lånaut ca , jämte beloppför kapitaltjänstkostnader, förinvesteringar i Citytunnelprojektet.Ett huvudavtal om genomförande avCitytunneln ingicks mellanstaten, , ,kommun och (länskollektivtrafik). Kostnaden för projektetberäknades då till (i prisnivå 1996). andel iprojektet enligt budget finnsupptagen i nu gällandestomnätsplan.Fördyringar av projektet har därefteruppkommit. Den aktuella projektbudgetenär enligt regeringen (prop. 2001/02:20) i prisnivå1996. Det innebär en fördyring med 2 713miljoner kronor.En av regeringen utsedd förhandlingsmanhar förhandlat en ny projektorganisationoch finansiering av den nuvarandeprojektbudgeten med parterna inomprojektet. Förhandlingsmannen redovisadeden en interimslösninggällande organisationsfrågan. Ett nyttprojektavtal om finansiering och byggandeav i ingicks mellanstatens förhandlingsman, ,, kommun ochRegion den 20 augusti 2001.Innebörden av det nya avtaletöverensstämmer i huvudsak med regeringensförslag som redovisas nedan i avsnitt7.3.1 i propositionen.Regeringens förslagAv regeringens infrastrukturpropositionframgår att en av regeringen tidigareanlitad expertgrupp liksom miljöansvarigainom har ifrågasattnuvarande projektorganisation.Invändningarna har främst gällt de oklaragränssnitt som finns inom projektet ochsom kan innebära bl.a. oklaraansvarsförhållanden gentemot tredje man.Invändningarna har också riktats mot dennuvarande organisationens möjlighetertill en god kostnadskontroll. Det nyaavtalet innebär enligt regeringen attansvaret för att genomföra utbyggnaden avCitytunneln i förs över från dagenskonsortium som ägs av , Statensjärnvägar, kommun och Region ensamt. Det fulla ansvaretför genomförandet av övergårenligt regeringens förslag till Banverketden under förutsättningatt avtalet blir godkänt av regeringen,och Skåneregionfullmäktige. ,kommun och bidrar medfinansiering till utbyggnaden enligtnedanstående tabell. kommun ochRegion skall enligt regeringenbetala sina bidrag till underår 2002 och år 2003.Tabell 1. Kostnadsfördelning (enligtregeringens proposition 2001/02:20) förutbyggnaden av i samt i procentuellandelKostnadsb Huvudavta Ny Nyärare l kostnadsf kostnadsffebruari ördelning ördelning1997 i 2001 i 2001 iprisnivå prisnivå prisnivå1996 1996 2001Banverket 1 827 5 458 6 71 %Malmö 995 1 610 1 837kommunoch 20,9 %RegionSkåneStatens 150 302 345järnvägar3 % 3,9 %EU-bidrag 250 293 4,2 %SVEDAB- 1727 0 0lån35 % 0 %Summa 4 950 7 663 8 100 %Regeringen föreslår iinfrastrukturpropositionen (prop.2001/02:20 punkt 7) att riksdagenbemyndigar regeringen att godkänna attBanverket ensamt skall ansvara förgenomförande av i föreslås att del avfinansieringen av i inrymmas inom planeringsramen förjärnvägsinvesteringar samt att ABinte skall ta upp något lån iRiksgäldskontoret för delfinansiering avCitytunneln. Vidare föreslås att Statensjärnvägar ges rätt att till Banverketavyttra sina aktier i bolagetTunnelpersonalen i Malmö AB.Av propositionen framgår att regeringenberäknar att den planerade iMalmö blir ca dyrareän vad som har beräknats.Enligt regeringen bör andelav totala finansiering, (i prisnivå januari2001), finansieras inom planeringsramenför järnvägsinvesteringar.Ett genomförande av medBanverket som ensam byggherre men medmedfinansiering från ,kommun och (länskollektivtrafik) kommer enligt regeringenatt undanröja det som är oklart vadgäller ansvarsförhållanden och förbättrakostnadskontrollen i projektet.Enligt regeringen bör ytterligarealternativ belysas i beslutsunderlagetför regeringens tillåtlighetsprövningenligt 17 kap. miljöbalken.MotionsförslagI motion 2001/02:T244 av Inga Berggrenm.fl. (m) betonas att är enviktig del i en fungerandejärnvägsinfrastruktur i Öresundsregionenoch i .