bet · GO01UU10 · 2001-03-20 00:00:00 — kommer ensärskild FN-arbetsgrupp att presentera sinarekommendationer för hur sanktioner kaneffektiviseras.Utskottet menar att det är viktigt att framhållaatt det är den irakiska regimens ansvar attsanktionerna är i kraft.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U703 (kd) yrkande 6 kan besvaras.19 IranBakgrundSverige för en dialog med iranska företrädare om MR-läget i . Arresteringar av reformförespråkare,den skärpta presslagstiftningen och stängningar avett stort antal tidningar utgör allvarligaförsämringar av MR-läget. antog för de mänskliga rättigheterna enresolution, framlagd av EU, om situationenbeträffande de mänskliga rättigheterna i . Iresolutionen noteras framsteg på specifika punkterliksom den stora potential som finns förgenomgripande förändringar. uttrycker dockresolutionen oro över problemen på MR-området ochuppmärksammar dödsstraff, tortyr, inhuman ochförnedrande bestraffning och brist på respekt förinternationella normer i rättsutövningen. Iresolutionen framhålls även en oro över att FN:sspecialrapportör fortfarande intehar inbjudits till Iran.Amnesty konstaterar att regeringskritiker, ävenshiamuslimska präster, journalister och studenter,rannsakades och dömdes efter rättegångar som inteuppfyllde internationella normer för korrekträttegång. Dödsstraff utdömdes alltjämt rutinmässigtför mord, narkotikahandel och väpnat rån. Amnestyhar dokumenterat 165 avrättningar 1999, men detverkliga antalet kan ha varit avsevärt större. Ävenspöstraff, stening och stympningar förekommer. Ettstort antal tidningar och tidskrifter har tvingatslägga ned verksamheten.MotionernaI motion 2000/01:U605 (m) framhålls att Sverigeliksom EU har visat en påfallande passivitet ochundfallenhet mot den iranska regimen som är en avvärldens blodigaste. De många tusental som avrättatsgenom arkebusering, hängning och stening har inteföranlett särskilt starka reaktioner fråneuropéerna. Det är uppenbart att de samtal som gickunder beteckningen Den kritiska dialogen inte hargett något resultat. bör därför känna sittansvar i EU och FN för att på alla plan och medkraft agera mot regimen i Iran.I flerpartimotion 2000/01:U636 (v, s, m, kd, c, fp,mp) konstateras att har en islamsk regimmakten i . Landets religiösa ledning äröverordnad det politiska systemet.Presidentkandidater, parlamentskandidater,parlamentsledamöter, regionala ledare ochborgmästare m.fl. måste godkännas av den religiösamakten innan de tillträder sina befattningar även omde redan är valda. I yrkande 1 krävs att den svenskaregeringen i den kritiska dialogen med kraft hävdardet iranska folkets rätt att fritt organisera sig ipartier och fackföreningar och i yrkande 2 att densvenska regeringen verkar för att FN:s speciellasändebud när det gäller mänskliga rättigheter iIran, , måste få möjlighet attbesöka landet.I yrkande 3 krävs att i olikainternationella organ skall verka för attomständigheterna kring flera författares och en radpolitiskt och religiöst oliktänkande människors dödnärmare granskas av en opartisk internationellhumanitär organisation. Motionärerna kräver vidareatt i sina direkta relationer med deniranska regeringen samt i EU- och FN-sammanhang börverka för att alla författare och journalister gesmöjlighet att fritt ge ut sina verk, tidskrifter ochtidningar (yrkande 4) och vidare att ett FN-kontorupprättas i (yrkande 5).De iranska kvinnorna har utsatts för förtryck ochtrakasserier. Kvinnodiskriminerande rättsordning,kvinnornas rättslösa ställning ifamiljelagstiftningen och olika former avsegregering grundad i sexualfientligaföreställningar drabbar kvinnorna hårt. Motionärernamenar i yrkande 6 att i den kritiskadialogen bör uppmärksamma kvinnornas situation närdet gäller deras ställning i allmänhet och inomrättssystemet liksom när det gäller deras rätt tillarbete och deras möjligheter att yttra sig isamhällsdebatten. Vidare anser motionärerna iyrkande 8 att i den kritiska dialogen medIran och i olika internationella organ bör verka föratt alla som fängslats enbart på grund av sinpolitiska eller religiösa ståndpunkt friges. Iyrkande 9 krävs att den inom EUskall verka för att politiska, diplomatiska ochekonomiska punktsanktioner skall kunna tas i bruksom en del av den kritiska dialogen.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att och EU verkaraktivt för att förmå den iranska regeringen attbjuda in , särskild representantför FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna,för att genomföra besök i landet i enlighet med hansmandat.Sedan 1996 har den iranska regeringen inte tillåtitden särskilde representanten att besöka landet,varför denne inte på ett fullgott sätt kunnat verkaenligt det mandat som FN:s kommission för demänskliga rättigheterna har gett honom. Mandatet harhittills förlängts genom den resolution omsituationen för de mänskliga rättigheterna sominitieras av EU i kommissionen.EU förbereder arbetet för attuppmärksamma situationen för de mänskligarättigheterna i i den kommande sessionen av . Bland de frågor som ansesmycket angelägna är möjligheten för den särskilderepresentanten att besöka Iran.Utskottet har inhämtat att den svenska regeringenfördömde morden på ett antal iranska författare såsnart dessa hade blivit kända. Den av utsedde särskilde representanten harett generellt mandat att undersöka förhållandena iIran vad avser alla aspekter av de mänskligarättigheterna. Författarmorden omfattas av detta.I diplomatiska och andra officiella kontakter somSverige har med iranska företrädare i EU- och FN-sammanhang framhålls frågan om att alla författareoch journalister ges möjlighet att fritt ge ut sinaverk, tidskrifter och tidningar. Frågan tas även uppi för och i samband medmötena i FN:s kommission för de mänskligarättigheterna.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U636 (v, s, m, kd, c, fp, mp) yrkandena 2- 4kan besvaras.Utskottet konstaterar att en grundförutsättning föratt ett skall kunna upprättas i ett landär att landet i fråga medverkar till ochundertecknar ett avtal om detta med FN. Avgörandeför om ett kontor kan upprättas är således deniranska regeringens inställning till ett sådantkontor.I finns ett UNDP-kontor.Diskussioner har förekommit om att sekonderapersonal från Högkommissariens för de mänskligarättigheternas kontor vid , men någotavtal om detta har ännu inte kommit till stånd.Lokal närvaro i av personal frånHögkommissariens kontor, antingen i UNDP-kontoreteller i eget lokalt kontor, skulle vara positivtunder förutsättning att deras mandat kopplas tilldet arbete som utförs av andra FN-företrädare,inklusive FN:s kommission för de mänskligarättigheternas särskilde representant försituationen för de mänskliga rättigheterna i Iran.Det är viktigt att teknisk assistans och övervakninginte skiljs åt.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U636 (v, s, m, kd, c, fp, mp) yrkande 5 kanbesvaras.Utskottet konstaterar att lägger stor viktvid kvinnornas situation i när det gäller derasställning inom rättssystemet, deras rätt till arbeteoch deras möjligheter att yttra sig isamhällsdebatten.Frågor som rör MR, demokrati, yttrandefrihet samtkvinnors, barns och minoriteters rättigheter utgörcentrala ämnen i de samtal som pådiplomatisk och annan officiell väg för medföreträdare för den iranska regeringen. Likaså ingårdessa frågor i den kritiska dialog som EU för medIran. Frågan berörs givetvis också i för och i samband med mötena i för de mänskliga rättigheterna. Årligentar EU även initiativ i resolution om situationen för de mänskligarättigheterna i , där denna fråga berörs.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U636 (v, s, m, kd, c, fp, mp) yrkande 6 kanbesvaras.Utskottet konstaterar att agerat kraftfulltför att personer som fängslats enbart på grund avsin politiska eller religiösa uppfattning skallfriges. Regeringen verkar för att samtliga politiskafångar som utövat fredlig verksamhet skall släppasoch att övriga skall dömas efter rättegångar somuppfyller de krav som finns i MR-instrumenten.Rättegångarna skall vara öppna. De skall ocksågenomföras med respekt för mänskliga rättigheter.Straff måste stå i proportion till de brott somanklagade befinns vara skyldiga till. EU har vidupprepade tillfällen påtalat fall i där detframgått eller med fog kan misstänkas att politiskaeller religiösa uppfattningar varit skälet tillåtalet. Ett exempel på detta är domarna mot iranskaintellektuella för att de deltagit i en konferens omIran i i april 2000.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U636 (v, s, m, kd, c, fp, mp) yrkande 8 kanbesvaras.Frågor som rör MR, demokrati, yttrandefrihet,organisationsfrihet samt kvinnors, barns ochminoriteters rättigheter utgör centrala ämnen i desamtal som på diplomatisk och annanofficiell väg för med företrädare för den iranskaregeringen. Likaså ingår dessa frågor i den kritiskadialog som EU för med . Det första mötet mellanEU-trojkan och ägde rum i i juli 1998.Sedan dess har fyra möten ägt rum, det senaste iTeheran . EU:s politiska dialog med Iransyftar till att dels söka påverka vad avsermänskliga rättigheter, demokrati, yttrandefrihetetc., dels att integrera i det internationellasamfundet. Utskottet menar att politiska ochdiplomatiska markeringar bör göras endast videxceptionella tillfällen och att dialog är attföredra framför isolering.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2000/01:U605 (m) och 2000/01:U636 (v, s,m, kd, c, fp, mp) yrkandena 1 och 9 kan besvaras.20 - allmäntBakgrundDet övergripande målet för Sverigesutvecklingssamarbete i är att höja de fattigaslevnadsstandard. Skillnaderna mellan regioner ochländer är mycket stora och det svenskautvecklingssamarbetet har därför skiftande betoningi olika länder.Sverige har långsiktiga avtal omutvecklingssamarbete med fem asiatiska länder:Bangladesh, , , och Laossamt med och . Andra länder som fårstöd är , , , Kinaoch . De indiska och pakistanskakärnvapenproven fick till följd attSverige sade upp sitt långsiktiga samarbetsavtal medIndien och avbröt samarbetet med Pakistan.Demokratiutvecklingen i de senastedecennierna har beskrivits som långsammare än iresten av världen. Störst utbredning har demokratini , som situationen förjämställdhet och förverkligande av sociala ochekonomiska rättigheter är svagast där. Från och medmitten av har demokratin gjort framstegockså i övriga , främst i ,, och . Den ekonomiska kriseni mitten av har påskyndat ekonomiska ochpolitiska reformer med effekter på demokratin.MotionenI motion 2000/01:U630 (kd) yrkande 2 understryksbehovet av att främja mänskliga rättigheter i Asien.Motionärerna pekar på flera områden i regionen somkräver det internationella samfundets uppmärksamhet.Utskottets övervägandenUtskottet noterar att regeringen under år 1999utarbetade en regionstrategi för arbetet i (Ensvensk Asienstrategi inför 2000-talet,skr.1998/99:61) vilken utskottet tagit ställningtill i betänkande 1998/99:UU11. Huvudsyftet medstrategin är att ange en färdriktning för densvenska politiken. Implementeringen av strateginkonkretiseras i en handlingsplan.Asienstrategin lägger tyngdpunkten på nio centralaområden, bl.a. politisk dialog, demokrati, mänskligarättigheter och jämställdhet, handel ochdirektinvesteringar samt fattigdomsbekämpning ochfördjupade relationer genom utvecklingssamarbete.Asienstrategin slår även fast attutvecklingssamarbetet är en betydelsefull dimensionav relationer med och bör så varaockså . De områden i som motionärenbelyser omfattas av de insatser utför inomramen för den övergripande strategin.Med vad ovan anförts anser utskottet att motionen2000/01:U630 (kd) yrkande 2 kan besvaras.21 Södra och CentralasienBakgrundEU har ingått partnerskapsavtal med alla länderna iregionerna Södra och , utomTadzjikistan där den interna säkerhetssituationenhittills hindrat utvecklingen av samarbetet. EU:spolitik gentemot länderna i de två regionerna syftartill att främja stabilitet och ekonomisk utveckling.Sverige har bidragit till utformningen av dennagenom att som väsentliga element föra framutvecklingen av demokrati och marknadsekonomi,upprätthållande av respekten för mänskligarättigheter samt arbetet med att biläggakonflikterna i de två regionerna.Länderna i södra (, ,) och (, ,, , ) har sedansjälvständigheten drabbats hårt av ekonomisktillbakagång. De senaste årens positiva ekonomiskatrend, som dock utgått från en mycket låg nivå, harhämmats av den ekonomiska krisen i och lågaoljepriser.Läget vad gäller mänskliga rättigheter i regionenär bekymmersamt i flera av länderna, speciellt iAzerbajdjzan, , och Uzbeki-stan. I har varken parlament ellerregering något större inflytande på landets politikoch demokratiseringsprocessen går långsamt.Frihetsberövanden utan domstolsbeslut förekommer.Journalister och massmedier trakasseras ochpolismisshandel förekommer. präglas avföljderna av inbördeskriget. Situationen vad gällermänskliga rättigheter har förbättrats, men ärfortsatt mycket dålig. Folk försvinner, fångarmisshandlas och press- och yttrandefrihet är starktinskränkt. är en enpartistat somdomineras av presidenten. Regimen begår övergreppoch de medborgerliga fri- och rättigheterna ärstarkt begränsade. Massmedierna är underkastadecensur och eventuell opposition förföljs. IUzbekistan är de medborgerliga rättigheternabegränsade och oberoende politiska partier saknas.Yttrandefriheten är inskränkt och massmedierna ärcensurerade. Mötesfrihet är inte garanterad,domstolarna är i praktiken underställda denexekutiva makten. Motsättningarna mellan Armenienoch med anledning av konflikten omNagorno-Karabach har negativt påverkat MR-situationen i området.Amnesty framhåller att representant för de mänskliga rättigheterna meddelatatt dödsstraffet skulle avskaffas den 1 januari 1999då en ny strafflag skulle antas. Dödsstraffet skulleersättas av livstids fängelse som högsta straff.Vapenstilleståndet fortsatte i den omtvistaderegionen som tillsammans med angränsandeområden fortfarande i praktiken inte kontrolleradesav de azerbajdzjanska myndigheterna. Konflikten hartvingat hundratusentals människor att fly från sinahem.Minst 15 människor har dömts till döden iTadzjikistan och två avrättningar har rapporterats,men det verkliga antalet är troligtvis mycketstörre. Medlemmar av oppositionspartier hartrakasserats av myndigheterna. Folkomröstning somledde till att presidenten fått ökad makt hargenomförts och religionsbaserade politiska partierhar blivit tillåtna.I har regeringen inskränktmöjligheterna att resa till och förbjudit mångautländska människorättsövervakare att vara verksammai landet. Medlemmar i oregistrerade kyrkosamfundrapporterade om myndigheternas ofta förekommandetrakasserier, t.ex. korttidsförvaring.Stränga fängelsestraff, men även dödsdomarutfärdades efter rättegångar i som gavupphov till stark kritik och under vilka de åtaladeframförde trovärdiga beskyllningar om tortyr.Trakasserier och gripande av människorättsförsvararefortsätter. Några oväntade frigivningar av kristnaägde rum före publiceringen av två störreinternationella rapporter om religiös tolerans. Detfinns allvarliga farhågor för att dödsstrafffortfarande tillämpades trots officiella uttalandenom att man avsåg att avskaffa det.MotionenI motion 2000/01:U660 (v) anförs att blirett allt viktigare område i världspolitiken. Dettahar kommit till uttryck genom en rad konflikterunder senare tid. är bara en avdem. I förekommer oroligheter i Ossetienoch Abschasien. Området är oljerikt och olikastormakter, såväl supermakter som lokala stormakter,är intresserade av det. I och med nyastatus som kandidatland till Europeiska unionen harKaukasus kommit närmare än tidigare.I ligger också med en historisk,kulturell och politisk utveckling som i hög gradborde intressera oss som svenskar och européer.Armeniens allra största problem är av ekonomisk-politisk natur. 1987 utbröt krig mellan ochAzerbadjan om den armeniska enklaven i . Eftersom den överväldigandedelen av befolkningen i denna enklav är armenieransåg att området hörde till ,medan ansåg att var endel av med en armenisk befolkning.Invånarna själva ville tillhöra . I sambandmed kriget om bröts förbindelsernainte bara med utan även med . BådeTurkiet och förklarade landet i blockad.Armenien är isolerat till följd av delsTurkiets och blockad, dels på grund avlånga eller osäkra transportvägar. Det försförhandlingar inom för att lösa så att förhållandet mellanTurkiet och å ena sidan och åden andra kan normaliseras. Motionärerna menar iyrkande 1 att ett ökat engagemang från svensk sidainom , till stöd för en snabb och hållbarlösning av frågan om status, voreav stor vikt för både och Azerbadjan.Vidare krävs i yrkande 5 att, med anknytning tillbistånds- och andra projekt, även ett svensk-armeniskt kultur- och ungdomsutbyte bör utvecklasför att sprida kunskap om armenisk historia,levnadsförhållanden och kultur, inte minst musik ochlitteratur.Utskottets övervägandenI motion 2000/01:U660 (v) uppmärksammas situationeni södra och Centralasien.Utskottet konstaterar att den svenskautrikesministern framhållit vikten av en direktdialog mellan presidenterna i ochAzerbadjan för att finna en lösning på konfliken iNagorno-Karbach. Vid det möte mellan parterna ochEU-trojkan, som ägde rum ,konstaterade EU-representanterna att för attutveckla samarbetet med EU så måste Azerbadjansnabbt genomföra de reformer som behövs för attstärka demokratin och de mänskliga rättigheterna ienlighet med krav. Utskottetkonstaterar att arbete med inleddes . Inom OSSEsker medlingsansträngningarna inom ramen för dens.k. Minskgruppen, som samlar nio medlemsländer samtparterna i konflikten. Samordförandeskapet inomMinskgruppen - som innehas av , Rysslandoch - sammanträffade med ochAzerbajdzjans presidenter senast iParis. ingår i Minskgruppen och stöderaktivt dess ansträngningar.För har en personlig representant med uppgiftatt upprätthålla kontakten mellan de politiska ochmilitära ledarskapen samt att rapportera omutvecklingen i konflikten. Inom iWien finns därutöver en arbetsgrupp, som förberederen eventuell fredsbevarande operation i regi.Sverige stöder och följer med intresse såväl denpersonliga representantens som arbetsgruppensaktiviteter.Utskottet konstaterar vidare att ochAzerbajdzjan erhöll medlemskap i ijanuari 2001. I samband med upptagningsceremonienträffades och presidenterför samtal om . Sverigeavser att inom även fortsättningsvisaktivt verka för att länderna lever upp till sinaEuroparådsåtaganden, inklusive åtagandet om fredligkonfliktlösning i Nagorno-Karabachfrågan.Det svenska biståndet till , somkanaliseras via Sida uppgick för 1998-2000 till 19,3miljoner kronor. Till detta kan läggas regionalainsatser och internationella kurser med deltagarefrån . förväntas Sidas insatseruppgå till 10-15 miljoner kronor.Prioriterade områden för de svenskabiståndsinsatserna i är demokrati,mänskliga rättigheter, insatser i den socialasektorn samt miljörelaterade projekt. Pågåendeprojekt, som har arbetats fram efter begäran av ochi samråd med , berör lokalt självstyre.Armenien har dock inte framfört någon begäran omkultur eller ungdomsutbyte.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2000/01:U660 (v) yrkandena 1 och 5 kanbesvaras.22 AfghanistanBakgrundSvenskt stöd uppgår till ungefär 90-100miljoner kronor . Stödet kanaliseras via FN,samt . De viktigaste sektorerna ärhälsovård, minröjning och utbildning. Störstaenskilda mottagare är ,som huvudsakligen genomför sina insatser med hjälpav lokala organisationer.Respekten för mänskliga rättigheter ochinternationell humanitär rätt har i Afghanistanåsidosatts av de stridande parterna. Kriget harmedfört att yttrande-, tryck- och föreningsfrihetinte finns. Kvinnor hindras från att arbeta utanförhemmet och flickor hindras från att gå i skolan.Amnesty framhåller att de krigförande fraktionernabegår övergrepp mot rivaliserande folkgrupper ochhar tvångsförflyttat mer än 100 000 människor,framför allt tadzjiker. Till dem som var särskiltutsatta för systematiska övergrepp från talibanernasoch andra krigförande gruppers sida är kvinnor,barn, människorättsförsvarare, människor frånspeciella folkgrupper, personer som anklagades förhomosexuell verksamhet och flyktingar. Efterbristfälliga rättegångar vid talibanska domstolardöms människor till döden, stympning och spöstraff.MotionenVänsterpartiet framhåller i motion 2000/01:U616 (v)yrkande 3 att under det stod de tvåstormakterna och mot varandra iAfghanistan. Det som drev att i denproletära internationalismens namn ingripa iAfghanistan var stormaktspolitiska intressen. Sammamotiv gällde för . När fördrivitsfrån och brutit sammansvalnade intresse för landet. bör i FNverkar för att och andra medlemmar isäkerhetsrådet samt grannländer aktivtmedverkar till att kriget i får ettslut.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att såväl bilateraltsom genom FN och EU verkar för att förmå medlemmarnai respektive organisation, liksom direkt medAfghanistans grannländer att aktivt medverka tillatt kriget i får ett slut. Ett exempelpå detta är den resolution som generalförsamlingenvarje år behandlar och som rör de politiska ochhumanitära effekterna av konflikten i Afghanistan.EU-länderna är medförslagsställare till resolutionenoch bidrar aktivt i utformandet av den. Sverigestöder också FN:s generalsekreterares särskilderepresentant, , i hansansträngningar att förmå parterna att komma till enförhandlingslösning. Det svenska biståndet omfattarbl.a. att bidrar med enmilitärrådgivare till UNSMA. tillhör destörre givarländerna till , främst genomolika frivilligorganisationer.Utskottet menar att starkt bör fördöma attde stora buddhastatyerna i den afghanska provinsenBamiyan har förstörts.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U616 (v) yrkande 3 kan besvaras.23 och PakistanBakgrundIndien står alltjämt inför fortsatt stora politiska,ekonomiska och sociala utmaningar. Som en följd avden inrikespolitiska osäkerheten avtog takten iIndiens ekonomiska reformprogram . Även om tillväxttakten har legatpå har ekonomin präglats av problem med entrög reformprocess, svag industriproduktion och ettallt större budgetunderskott. Antalet människor somlever under fattigdomsstrecket uppgår till över 350miljoner (1/3 av befolkningen), och huvuddelen avdessa lever på landsbygden.Efter en militärkupp styrs Pakistanåterigen av militären. Militärregimen har föresattsig ta itu med korruption och maktmissbruk, men harhittills inte, såsom det internationella samfundetkrävt, kunnat lämna någon tidtabell för närdemokratiskt styre kan vara återupprättat. Detpågående inbördeskriget i riskerar attytterligare destabilisera Pakistan.Kärnvapenproven har komplicerat densäkerhetspolitiska situationen i regionen.Omvärldens skarpa reaktioner (i form av bl.a.sanktioner) på kärnvapenproven bidrogtill att den ekonomiska situationen i främstPakistan ytterligare förvärrades. Konflikten omKashmir förvärrades markant dåpakistanska militanter överskred demarkationslinjeni Kashmir varefter bl.a. satte inflygstridskrafter på 20 år.Amnesty anser att under den politiska oro som råddei begicks kränkningar av de mänskligarättigheterna i hela landet. Liksom tidigare löptemänniskor inom socialt och ekonomiskt svagaregrupper särskilt stor risk att utsättas för brottmot de mänskliga rättigheterna.I konstaterar Amnesty omfattandekorruption, bristande respekt för rättssäkerhetenoch ytterligare försämring av samhällsfunktionernavilket har lett till en rad kriser. Bland annat enutdragen konfrontation mellan regeringen och pressenoch trakasserier av frivilligorganisationer, t.ex.människorätts- och kvinnorättsgrupper. Regeringens,polisens och domarkårens djupt rotade fördomar vadbeträffar kvinnors rättigheter har medfört att t.ex.hedersmord på hundratals flickor och kvinnor varkenutreddes eller bestraffades.MotionernaI motion 2000/01:U651 (c, fp) liksom motion2000/01:K339 (c, fp), konstateras att Kashmir är ettområde som är uppdelat mellan och Pakistansedan 1947 då länderna bildades efter frigörelsenfrån .