bet · GP01MJU2 · 2001-11-22 00:00:00 — Sverigearbetar ständigt med att se överdjurskyddslagen (1988:534) ochdjurskyddsförordningen (1988:539) för attanpassa reglerna efter djurens behov i såstor utsträckning som möjligt.Resultatbedömning, analys m.m.Djursjukdomssituationen i har underår 2000 varit jämförelsevis lugn.Bekämpningsprogrammet avseende enzootiskbovin leukos (EBL) har kunna avslutas ochSverige har av förklaratsfritt från EBL. Bland sjukdomsutbrott kansärskilt nämnas att under år 2000har haft det största utbrottet av harpest(tularemi) . Fler än 400människor insjuknade och SVA påvisadeharpest på insända harar.Salmonellasituationen har varitförhållandevis lugn, men en ökning hos svinhar kunnat konstateras. Frivilligakontrollprogram avseende salmonella på nötoch svin avses inledas . Vidarehar beviljat medel förbekämpningsprogram avseende campylobacter.I genomförde SVA en aktivövervakning av sjukdomarna BSE och scrapie ienlighet med kommissionsbeslut från april1998. har, mot bakgrund av nya EG-bestämmelser för , beslutat att testa20 000 självdöda, avlivade och nödslaktadedjur per år.Veterinärsituationen i utvecklassnabbt mot sjukdomsförebyggande åtgärder.När det gäller debiterade behandlingarfortsätter dessa att minska beträffandeanimalieproducerande djur medan profylaxenökar. Den totala förbrukningen av läkemedelsom distribueras via foder har minskatkraftigt jämfört med , trots att ensuccessiv minskning skett under de närmastföregående åren.Det goda svenska djurhälsoläget har kunnatbehållas . De nya epizooti- ochzoonosregler, som trädde i kraft den 1oktober 1999, innebär en förstärkning ismittskyddsarbetet genom att djurägarensanmälningsskyldighet vid misstänkt sjukdomskärps som den enskilde djurägarenoch jordbruksnäringen får ta ett störreekonomiskt ansvar för sjukdomsbekämpningenän tidigare.Jordbruksverket rapporterar att andelenhälsokontrollerade svin visar en ökning ävenunder och omfattar av dettotala antalet uppfödda slaktsvin. Andelenhälsokontrollerade kor ligger kvar på 87 %.I fårhälsovården ökade anslutningen tillfårkontroll och fårhälsovård. Ifiskhälsoprogrammet ingår, liksom under år1999, av de fiskodlingar som har enårsproduktion över 5 ton.Det första fabrikatet av inredd bur förvärphöns har godkänts. Det pågårteknikprovning av nya system, vilkenberäknas bli klar . De flestadispenser löper ut . AvSveriges 5 650 000 höns beräknades 2000 ca 1 450 000 höns ha funnits isystem för frigående höns och fortfarandemer än 3 miljoner höns i traditionellaburar. Ekologiskt hållna höns uppgår till ca131 000. Siffrorna är emellertid osäkra.Jordbruksverket inledde den 1 augusti 1998ett landsomfattande transportprojekt medsyfte att förbättra djurskyddet i sambandmed transporter av djur. Resultatet avprojektet visar att de svenskadjurtransporterna sköts väl. Påtagligabrister i djurskyddet under transport ärovanligt. visar resultatet attgällande lagstiftning inte alltid efterlevsfullständigt. För att fortsatt biståtillsynsmyndigheterna, åtgärda påvisadebrister i tillsynen av transporter ochutbilda transportörer och tillsynspersonalhar anställt tvådjurskyddsinspektörer. En av dem arbetaruteslutande med tillsyn av rentransporterjämte information och rådgivning.Jämfört med minskadeförsöksdjursanvändningen enligt EU:s ochEuroparådskonventionens definition avdjurförsök med ca 12 000 mössmedan användningen av råttor minskade med 9000 djur. Totalt användes 289 000 djur.CFN:s finansiella stöd till forskning harunder uppgått till 3,89miljoner kronor till 33 forskningsprojekt.Stöden har i likhet främstriktats mot forskningsområden som bedömtsvara särskilt viktiga för att nåförsöksdjursbesparande effekter. CFN haräven träffat överenskommelsermed läkemedelsföretagen Astra-Zeneca ochPharmacia om finansiella stöd för CFN:sforskningsverksamhet. Överenskommelsenomfattade sammanlagt 1,6miljoner kronor, en ökning med 400 000 krjämfört . CFN ha utfärdatbestämmelser om obligatorisk utbildning förden personal som använder försöksdjur ellerpå annat sätt är knuten tilldjurförsöksverksamheten. En följd av denutbildning som bedrivits äratt personalens kompetens har höjts ochkvaliteten på djuromsorgen har förbättrats.Det svenska arbetet med djurhälsa ochdjurskydd innebär att principen om etttydligt samband mellan det sätt på vilketjordbruket och djurhållningen bedrivs ochkvaliteten hos de livsmedel som producerasäven fortsättningsvis skall beaktas. Medslutsatserna från diskussionen om människorsansvar för de djur som nyttjas för olikaändamål kan grunden läggas för att djurskyddoch djuretiska aspekter skall integreras ochbli en självklar beståndsdel i den framtidajordbrukspolitiken.Till ett etiskt ansvarsfullt förhållandetill djuren hör att utveckla djurskyddet ochbekämpandet av djursjukdomar. Ett problemsom uppmärksammats särskilt under senare tidär vektorburna sjukdomar, dvs. sjukdomar somsprids genom att parasiter för överinfektionsämnen till djur och människor. Nyasjukdomar kommer att föras in i ochSverige måste förbättra beredskapen ochkunskaperna inom området vektorburnasjukdomar, i synnerhet som mottaglighetenför infektioner ökar hos den svenskabefolkningen. SVA bör ytterligare förbättrasin beredskap när det gäller vektorburnasjukdomar.Det är också viktigt att det godasmittskyddsläget upprätthålls, vilket skerbl.a. med hjälp av bekämpande av epizootiskasjukdomar. har inte en fullgodplanering av bekämpning av omfattandeutbrott av epizootiska sjukdomar. Vid ettsådant utbrott ställer EU krav på eneffektiv bekämpning och det är viktigt attkunna leva upp till de kraven.Jordbruksverket bör tillskapa en nationellstrategi i detta avseende.För tester enligt EU:s beslut omobligatorisk masstest och provtagning förBSE behöver tillförasytterligare medel, utöver de 5 miljonerkronor som anslogs ekonomiskavårproposition. Vidare måste anslaget förtestning öka.Riksrevisionsverket har lämnatrevisionsberättelser utan invändningar förSVA och CFN avseende räkenskapsåret 2000.Jordbruksverket behandlas under avsnittet omLivsmedelspolitik.UtgiftsutvecklingDen beräknade utgiftsutvecklingen avseendepolitikområdet Djurpolitik är följande (itusental kronor).-----------------------------------------------------|Utfall |Anslag |Utgifts-|Förslag |Beräknat|Beräknat || | | | | | ||2000 |20011 |prognos |anslag |anslag |anslag|| | | | | | || | |2001 |2002 |2003 |2004 |-----------------------------------------------------|350 268 |391 116 |385 361 |428 730 |446 728 |445 426|-----------------------------------------------------1 Inklusive beslut till följd av förslagtill tilläggsbudget till statsbudgeten i samband med 2001 årsekonomiska vårproposition ochbudgetpropositionen för år 2002.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra motregeringens redovisning ochresultatbedömning av verksamheteninom området djurpolitik.42:1 StatensveterinärmedicinskaanstaltUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning underanslaget 42:1.42:2 Bidrag tilldistriktsveterinärorganisationenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning underanslaget och avstyrker enmotion (kd) om sänkning avanslaget. Vidare avstyrkerutskottet två motioner (m, kd)om konkurrensförhållandena inomveterinärväsendet.PropositionenJordbruksverket är chefsmyndighet fördistriktsveterinärorganisationen.Distriktsveterinäravdelningenansvarar för ledning och samordningav verksamheten inom organisationen.Länsstyrelsens uppgifter omfattarbl.a.distriktsveterinärorganisationen samtsamordning av åtgärder motdjursjukdomar och brister idjurskyddet inom länen i enlighet medJordbruksverkets riktlinjer.Distriktsveterinärorganisationenskall i samarbete med bl.a. den avlantbruksnäringen organiseradehälsokontrollverksamheten medverkavid förebyggande åtgärder, delta ikontroll och bekämpningsprogram samtutföra officiella veterinäruppgifter.Distriktsveterinärorganisationenfinansieras till största delen avuppdragsgivarna, dvs. i fösta handdjurägarna, och i övrigt av anslagöver statsbudgeten. Anslaget belastasav kostnader för löner, varavkostnader för jourverksamhet utgör enbetydande del, samt för utbildningoch gemensam administration förorganisationen.Under anslaget anvisas även medelför att minska avlägset boendedjurägares veterinärkostnader förvård av jord- och skogsbrukets djur.Regeringen bedömer anslagsbehovettill för år 2002.MotionernaEftersomdistriktsveterinärorganisationenunder , med undantag av år1999, har redovisat ett ekonomisktöverskott bör enligt motion MJ520(kd) en besparing om 27 miljonerkronor vara rimlig utan att skadligaeffekter uppstår på verksamheten(yrkande 32 delvis).Enligt motion MJ207 (m) börregeringen lägga fram förslag somsyftar till konkurrensneutralitetmellan privatpraktiserandeveterinärer och statligt anställdadistriktsveterinärer (yrkande 1). Enöversyn bör göras av för att skiljamyndighetsutövning frånaffärsverksamhet (yrkande 2) liksomav praxis vad avserförsäljning av och prissättning påveterinär medicin (yrkande 3). Även imotion MJ309 (kd) begärs en översynav konkurrensförhållandena inomveterinärväsendet.Utskottets ställningstagandeUtskottet finner regeringens förslagom medelstilldelning under anslagetväl avvägt och avstyrker motion MJ520(kd) yrkande 32 delvis.Frågan om konkurrens mellanstatliga och privatpraktiserandeveterinärer är aktuell sedanKonkurrensrådet i ett yttrande ifebruari 2000 haft synpunkter påkonkurrensförhållandena mellan destatligt anställdadistriktsveterinärerna ochprivatpraktiserande veterinärer.Jordbruksverket tillsatte i september1999 en arbetsgrupp bestående avrepresentanter för alla parter ivilken man arbetar med att lösafrågor om bl.a. jourtjänstgöring ochhur omfattande det offentligaåtagandet skall vara. Arbetsgruppenhar lämnat en rapport under hösten2000 och fortsätter nu med att lösaåterstående problem. Enligt vadutskottet inhämtat fortskriderarbetet i mindre arbetsgrupper medrepresentanter för verket,länsstyrelserna, . Grupperna arbetarmed de olika områden som anges irapporten, t.ex. utbildning,jourtjänstgöring, service tillavlägset boende djurägare,kvalitetssäkring och samarbetsformerför distriktsveterinärer ochprivatpraktiserande veterinärer. Iprincip varje kvartal sker avstämningmed verkets ledning. Den senasteavstämningen ägde rum den 5 november2001. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna MJ207 (m) ochMJ309 (kd) i berörda delar i den månmotionerna inte kan ansestillgodosedda.42:3 Djurhälsovård ochdjurskyddsfrämjandeåtgärderUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning underanslaget och avstyrker tvåmotioner (fp) om höjning avanslaget. Utskottet tillstyrkeräven regeringens förslag ombemyndigande.PropositionenUnder anslaget anvisas medel fördjurskyddsfrämjande åtgärder, bl.a.kostnader för provning fråndjurskyddssynpunkt avdjurhållningssystem,inredningsdetaljer i stallar ochutbildning i djurskyddstillsyn. Underanslaget anvisas också medel fördjurhälsovård i form av förebyggandehälsokontroll och tilldjursjukdatasystemet.Det av EU till hälften finansieradestödet till biodlingen, totaltomfattande ,beviljas i taget och löperi enlighet med EU:s verksamhetsårunder perioden tillden . Detta innebär attstaten åtar sig framtidaförpliktelser som inte ryms inomramen för redan beviljade anslag. Avdenna anledning föreslås riksdagenatt bemyndiga regeringen att under år2002, i fråga om ramanslaget 42:3Djurhälsovård och djurskyddsfrämjandeåtgärder, fatta beslut som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifterpå högst under år2002.Regeringen bedömer anslagsbehovettill för år 2002.MotionernaFör ökade resurser till länsstyrelseroch andra berörda tillsynsmyndigheterför framför allt tillsyn avdjurtransporter bör enligt motionernaMJ526 (fp) yrkande 16 delvis ochFi294 (fp) yrkande 21 delvis anslagethöjas med utöverregeringens förslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen annan uppfattningän motionärerna i motionerna Fi294och MJ526 (båda fp) om vikten av attdjurskyddslagen och andraförfattningar på djurskyddsområdetefterlevs. Som framgår avpropositionen är djurskyddet enprioriterad fråga även förregeringen. Av propositionen framgårvidare att den 1augusti 1998 inledde ettlandsomfattande projekt i syfte attförbättra djurskyddet särskilt isamband med transporter av djur.Resultatet från projektet visar attde svenska djurtransporterna skötsväl och att påtagliga brister idjurskyddet under transport ärovanligt. visar resultatetatt gällande lagstiftning inte alltidefterlevs fullständigt. För attfortsatt bistå tillsynsmyndigheterna,åtgärda påvisade brister i tillsynenav transporter och utbildatransportörer har Jordbruksverketanställt två djurskyddsinspektörer.En av dem arbetar uteslutande medtillsyn av rentransporter jämteinformation och rådgivning. Mot dennabakgrund, och då utskottet finnerregeringens förslag ommedelstilldelning väl avvägt,ansluter sig utskottet tillregeringens bedömning avmedelsbehovet under anslaget ochtillstyrker regeringens förslag idenna del. Därmed avstyrks motionernaMJ526 (fp) yrkande 16 delvis ochFi294 (fp) yrkande 21 delvis om enhöjning av anslaget. Utskottettillstyrker vidare det bemyndigandesom regeringen föreslår.42:4 CentralaförsöksdjursnämndenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning underanslaget 42:4.42:5 Bekämpande avsmittsammahusdjurssjukdomarUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning underanslaget och avstyrker tvåmotioner (m, c) om ökadmedelstilldelning. Vidaretillstyrker utskottetregeringens förslag ombemyndigande.PropositionenAnslaget används för bekämpande ochberedskap mot smittsammahusdjurssjukdomar varvid ersättninglämnas enligt epizootilagen(1999:657) och zoonoslagen (1999:658)samt ersättningar till djurägare försmittskyddsutredningar med avseendepå zoonosen EHEC. Vidare användsanslaget för bidrag tillobduktionsverksamhet samt förutveckling och genomförande avsjukdomskontroller.Sverige har tidigare beslutat attunder provta 20 000självdöda, nödslaktade och avlivadenötkreatur för BSE. Ett EG-beslut somtogs innebär en utökningav testerna för svenskt vidkommande.De ökade kostnaderna för detta kan påårsbasis beräknas till ca 7 miljonerkronor respektive 1 miljon kronor.På tilläggsbudget har föreslagitsatt anslaget skall tillföras 13miljoner kronor för ökade kostnaderför bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomar och för utökadeBSE-kontroller. bör medelför dessa åtgärder tas från anslagetsanslagspost Bidrag till bekämpande avdjursjukdomar. Denna post beräknasdärmed behöva minska från 38 till 20miljoner kronor. Till anslaget börockså överföras som år2001 anvisats på anslaget 43:1 förbl.a. BSE-kontroller.Bemyndigandet för ekonomiskaåtaganden bör enligt regeringen uppgåtill år 2002.MotionernaI två motioner begärs höjning avanslaget. Enligt motion MJ396 (c) böranslaget höjas med 43 miljoner kronorför att möjliggöra en bibehållenomfattning av BSE-kontrollerna ochför ersättning enligt ändrade reglerför produktionsbortfall videpizootiutbrott (yrkande 7 delvis).Regeringens förslag att de ökadekostnaderna för BSE-kontrollen skallfinansieras under anslaget skulleenligt motion MJ508 (m) inverkamenligt på bekämpandet av övrigasmittsamma husdjurssjukdomar.Anslaget bör därför höjas med 18miljoner kronor utöver regeringensförslag (yrkande 7).Utskottets ställningstagandeInledningsvis vill utskottet erinraom den epizootilag (1999:657) somriksdagen antog (prop.1998/99:88, bet. 1998/99:MJU9). Isammanhanget avslog enmotion (c) om ändring iersättningsreglerna i enlighet medmotion MJ396 (c). Mot bakgrund avgällande lagstiftning och med hänsyntill bl.a. det ökade medelsbehovetför utökad BSE-kontroll finnerutskottet regeringens bedömning avmedelsbehovet under anslaget 42:5 välavvägd och tillstyrker regeringensförslag i denna del. Utskottetförutsätter att regeringen inom ramenför disponerade medel söker enlösning vad gäller övriga smittsammahusdjurssjukdomar. Därmed avstyrkerutskottet motionerna MJ396 (c)yrkande 7 delvis och MJ508 (m)yrkande 7. Utskottet tillstyrker ävendet bemyndigande som regeringenföreslår.42:6 Ersättningar förviltskador m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning underanslaget och avstyrker enmotion (m) om minskning avanslaget.PropositionenDe utgifter som belastar anslagetavser bidrag till åtgärder för attförebygga skada av vilt ochersättning för sådan skada.I proposition 2000/01:57 om ensammanhållen rovdjurspolitikföreslogs ett reformeratersättningssystem för skador pårennäringen av rovdjur. Riksdagengodtog huvudsakligen vad regeringenanfört (bet. 2000/01:MJU9, rskr.2000/01:174). Med anledning avriksdagens beslut kommer regeringenatt utfärda en särskildviltskadeförordning.Regeringen bedömer att 44 miljonerkronor bör anvisas för skador pårennäringen av rovdjur, 3 miljonerkronor för samebyarnas kostnader förinventering av rovdjur samt 36miljoner kronor för bidrag för attförebygga skador på annat än ren ochför att ersätta inträffad sådanskada. För åren 2002 och 2003finansieras ökningen av anslagetgenom en överföring av 13 miljonerkronor från anslaget 34:1 Stöd tilllokala investeringsprogram förekologisk hållbarhet (utg.omr. 18).Från anslaget bör också övergångsvisfinansieras kostnader vidlänsstyrelserna för övervakning avjaktbrott.Regeringen bedömer såledesanslagsbehovet till förår 2002. För åren 2003 och 2004beräknas anslagsbehovet varaoförändrat.MotionenEnligt motion MJ508 (m) bör anslagetminskas med (yrkande 8). Motionärerna anser attjaktinstrumentet i högre utsträckningbör användas för att begränsaviltskador.Utskottets ställningstagandeSom utskottet vid flera tidigaretillfällen uttalat bör det varabalans mellan vildlevande arter. I 4§ jaktlagen (1987:259) stadgas bl.a.att viltet skall vårdas i syfte attbevara de viltarter som tillhörlandets viltbestånd och de fågelartersom förekommer naturligt i landet,dels att främja en med hänsyn tillallmänna och enskilda intressenlämplig utveckling av viltstammen.Utskottet är väl medvetet om attskador på tamdjur orsakade av rovdjurhar ökat, liksom kostnaderna förannan skada av vilt. I sammanhangetvill utskottet erinra om riksdagensbehandling av regeringensproposition om en sammanhållenrovdjurspolitik (prop. 2000/01:57,bet. 2000/01:MJU9) där utskottetanslöt sig till regeringens bedömningatt ett författningsregleratersättningssystem för skador pårennäringen av rovdjur skall införas.Med anledning av motioner (s, m, v,kd, c, mp) föreslog utskottet att deni propositionen förordadedifferentieringen av ersättningen förrovdjursskador i vissa delar avrenskötselområdet tills vidare inteskall genomföras och att den tidigaremöjligheten till ersättning förskador på människa orsakade av björnsnarast bör återinföras. Avbudgetpropositionen framgår attregeringen med anledning härav harför avsikt att utfärda en särskildviltskadeförordning. Utskottetansluter sig till regeringensbedömning när det gällermedelsbehovet under anslaget ochavstyrker därmed motion MJ508 (m)yrkande 8.42:7 DjurskyddsmyndighetenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning underanslaget och avstyrker tvåmotioner (m, c) om minskning avanslaget.PropositionenFör att möta de senaste årens ökandeintresse och engagemang idjurskyddsfrågor från såväl enskildamänniskor som organisationer och föratt utreda hur djurskyddet skallorganiseras i tillsatteregeringen den 19 april 2000utredningen djurskyddet skallvara organiserat (dir. 2000:31).Uppdraget redovisades den 30 november2000 i betänkandet Ett förbättratdjurskydd (SOU 2000:108). Närremissbehandlingen av betänkandetsförslag är avslutad kommer regeringenatt lägga fram en proposition ominrättande av en särskilddjurskyddsmyndighet för attdjurskyddet därigenom skallförstärkas och ytterligare fokusskall kunna läggas på djurskydds- ochdjurhälsofrågor. Anslaget skallanvändas för att finansiera dennadjurskyddsmyndighet.I 2001 års ekonomiskavårproposition beräknades ettmedelsbehov om förår 2001 och 20 miljoner kronorvardera för åren 2002 och 2003.MotionernaEnligt motion MJ396 (c) bör anslagetminskas med 13 miljoner kronor.Motionärerna anser det tveksamt om enny myndighet är bästa sättet attförbättra djurskyddet. Resurserna böri stället tillföras Jordbruksverketsom förstärkning av verkets arbetemed djurskyddsfrågor (yrkande 7delvis). Även i motion MJ508 (m)begärs en sänkning med 13 miljonerkronor eftersom det enligtmotionärerna inte finns behov av ensärskild djurskyddsmyndighet. Avdessa medel bör 5 miljoner kronortillföras förförbättrat djurskydd och 3 miljonerkronor användas för förstärktlivsmedelstillsyn vidLivsmedelsverket (yrkande 9).Utskottets ställningstagandeVåren 2001 anslöt sig utskottet tillregeringens bedömning när det gälldetillkommande medelsbehov för en nymyndighetsorganisation fördjurskyddet (bet. 2000/01:FiU20,yttr. 2000/01:MJU1y). Utskottetvidhåller sitt ställningstagande ochtillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget.Därmed avstyrks motionerna MJ396 (c)yrkande 7 delvis och MJ508 (m)yrkande 9.LivsmedelspolitikUtskottets förslag i korthetUtskottet har inget att erinramot regeringens redovisning ochresultatbedömning avverksamheten underpolitikområdet. Utskottetavstyrker motionsyrkanden omatt inrätta nya anslag (kd, c).PropositionenOmfattningTill politikområdet hör verksamheterhänförliga till EU:s gemensammajordbrukspolitik, med undantag förverksamhet hänförlig till rådetsförordning (EG) nr 1257/99 om stödtill utvecklingen av landsbygden ochdärmed sammanhängande verksamhet,EU:s gemensamma fiskeripolitik samtverksamheter tillhörande områdetsäkra livsmedel. Områdets utgifterbestäms i stor utsträckning av beslutinom EU men är också till vissadelar, främst vad gäller delar avområdet säkra livsmedel, baserade pånationella beslut.Verksamhetsområdena omfattarvegetabilie- och animalieproduktion,trädgårdsnäring, fiskerinäring,livsmedel, konsumentfrämjandeåtgärder på livsmedelsområdet,statistikproduktion på jordbruks- ochlivsmedelsområdet,jordbruksadministration,fiskeriadministration m.m. Centralaförvaltningsmyndigheter inompolitikområdet är , ochStatens livsmedelsverk. Andramyndigheter inom politikområdet ärStatens utsädeskontroll, samtLivsmedelsekonomiska institutet.Dessutom verkar länsstyrelserna ochkustbevakningen inom politikområdet.Övrigt internationellt arbete inomjordbruks- och fiskeområdena avserfrämst verksamheten inom Förentanationernas jordbruks- ochlivsmedelsorganisation (FAO), OECDsamt regionala organ och nordisktsamarbete.Målet för politikområdet är enekologiskt, ekonomiskt och socialthållbar livsmedelsproduktion.ResultatbedömningDen totala produktionsvolymen förjordbruket i fasta priser steg år2000 till 40,2 miljarder kronorvilket var en ökning med 200 miljonerkronor jämfört med . Animalierstår för ochvegetabilier för 18,8 miljarder avden totala produktionsvolymen.Jordbrukets totala intäkter i löpandepriser minskade från 42,3 miljarderkronor till 42,2 miljarderkronor där direktstöden utgör16 % av intäkterna. Jordbruketstotala kostnader minskade från 37,9miljarder kronor 1999 till 37,8miljarder kronor vilketinnebar att driftsöverskottet underår uppgick till 4,4 miljarderkronor precis som år 1999.Den genomsnittliga storleken påjordbruksföretagen mätt i åkermarkhar ökat från 23 till 35 hektarmellan . Inom EU ärsituationen likartad där någramedlemsstater ökat relativt sett merän andra. Medelantalet kor permjölkföretag ökade i undersamma period från 9 till 32 kor.Utvecklingen har i genomsnitt varitdensamma för de nio länder som varmedlemmar i år 1975.Inom jordbruksadministrationen harpågått ett intensivt arbete med atteffektivisera verksamheten och införade nya datasystemen m.m. somföranleds av förändringar istödgivningen. har dettalett till att arbetet med s.k.återkrav inte fungerattillfredsställande.