bet · GO01UU14 · 2001-05-31 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01UU14Redogörelse för ärendetSkrivelsens huvudsakliga innehållSammanfattning och bakgrundKontrollen av krigsmaterielexporten är grundad pånationellt fastställda regler även om inslaget avinternationell dialog ökat , framförallt inom ramen för EU-samarbetet. Kontrollen avprodukter med dubbla användningsområden bygger iförsta hand på internationellt samarbete inom ramenför särskilda överenskommelser där parterna åtar sigatt i vissa situationer förhindra spridningen av deprodukter som omfattas.Den 28 september 2000 trädde en ny EG-förordning(nr 1334/2000) i kraft om upprättandet av en nygemenskapsordning för kontroll av produkter ochteknik med dubbla användningsområden (EGT nr L 159,30.6.2000). Den nya förordningen innebär attexportkontrollen inom EU på detta område ytterligarehar harmoniserats och att utrymmet för och behovetav nationella särregleringar sålunda har minskat.Detta har föranlett en omfattande ändring av densvenska lagstrukturen och antagandet av en ny lag(2000:1064) om kontroll av produkter med dubblaanvändningsområden samt tekniskt bistånd.På krigsmaterielområdet präglas skeendet av deneuropeiska försvarsindustrins rationalisering. Desenaste åren har en rad gränsöverskridandesammanslagningar och samarbeten ägt rum. Dennautveckling förväntas fortsätta.Sverige deltar aktivt i det internationellasamarbetet i ett flertal internationella forum föratt främja en ansvarsfull exportpolitik, effektivaexportkontrollprocedurer och ökad öppenhet påområdet.Den svenska krigsmaterielexporten år 2000I skrivelsen konstateras att exporten avkrigsmateriel från är begränsad. Enstakaförsäljningar av större system orsakar därförkraftiga svängningar uppåt eller nedåt i den årligastatistiken som inte kan förknippas med någonlångsiktig trend.Värdet av den totala fakturerade försäljningen avkrigsmateriel (inom och utom riket) under år 2000uppgick till 11 , motsvarandeen minskning med jämfört med . Värdetav exportleveranserna av krigsmateriel under år 2000var , en ökning med19,jämfört med föregående år räknat i löpandepriser. Exporten svarade således för avförsvarsindustrins totala fakturerade försäljning avkrigsmateriel . Krigsmaterielexportensandel av den totala varuexporten har under år 2000ökat från till 0,55 %.Värdet av de utförseltillstånd som beviljats harunder 2000 minskat med35 % från föregående års tillårets . Denna minskning haruteslutande skett avseende materiel som klassas somövrig krigsmateriel (ÖK). Jämfört med 1999 harutförseltillstånden i ÖK-kategorin under 2000minskat med . Beviljade utförseltillståndavseende krigsmateriel för strid (KS) har i ställetökat med från år1999 till 2000.Lagen om krigsmaterielTillverkning och utförsel av krigsmateriel reglerasgenom lagen (1992:1300) om krigsmateriel (ändradsenast i 2000:1248) och förordningen (1992:1303) omkrigsmateriel (ändrad senast i 2000:64). Bådaförfattningarna trädde i kraft den 1 januari 1993och ersatte lagen (1983:1034) om kontroll övertillverkningen av krigsmateriel, m.m. och lagen(1988:558) om förbud mot utförsel av krigsmateriel,m.m. med tillhörande förordningar.Den nuvarande lagen bygger i allt väsentligt påden tidigare lagstiftningen liksom på tidigarepraxis. Jämfört med denna innehåller den emellertiden vidgning av krigsmaterielbegreppet samtförenklingar, förtydliganden och moderniseringar avde bestämmelser som gäller för kontrollen övertillverkning och för utlandssamverkan avseendekrigsmateriel. Numer omfattar kontrollen ävengemensam utveckling och tillverkning avkrigsmateriel.Krigsmateriellagen föreskriver att krigsmaterielinte får tillverkas utan tillstånd. Även allförsvarsindustriell utlandssamverkan förutsättertillstånd. Med utlandssamverkan förståsexportförsäljning eller annat tillhandahållande(bl.a. överlåtelse eller förmedling) avkrigsmateriel.Riktlinjerna för krigsmaterielexportEnligt 1 § andra stycket lagen (1992:1300) omkrigsmateriel får tillstånd enligt lagen lämnasendast om det finns säkerhets- ellerförsvarspolitiska skäl för det och det inte stridermot utrikespolitik. De närmare principernaför prövningen har lagts fast i regeringens praxisoch har kommit till uttryck i regeringens riktlinjerför krigsmaterielexport och annan utlandssamverkansom också ställt sig bakom (jfr prop.1991/92:174 s. 41 f., prop. 1995/96:31 s. 23 f. ochbet. 1992/93:UU1).Riktlinjerna är vägledande för Inspektionen förstrategiska produkter (ISP) vid prövningen avärenden om tillstånd enligt lagen och förordningenom krigsmateriel.Riktlinjerna är försedda med två övergripandekriterier för när tillstånd enligt lagen kan lämnas,nämligen dels att utlandssamverkan är erforderligför att tillgodose det svenska försvarets behov avmateriel eller kunnande eller i övrigt ärsäkerhetspolitiskt önskvärd, dels att samverkan intestår i strid med principerna och målen för Sverigesutrikespolitik.I riktlinjerna preciseras också de faktorer sombör beaktas i samband med prövningen av ett enskiltärende. Ett grundkrav vid prövningen av ett enskiltärende är att alla för ärendet betydelsefullaomständigheter skall beaktas, oavsett om deuttryckligen anges i riktlinjerna eller ej.Riktlinjerna framhåller särskilt den vikt som vidden utrikespolitiska bedömningen av varjeutförselärende skall fästas vid respekten förmänskliga rättigheter i mottagarlandet. Situationeni mottagarlandet vad gäller mänskliga rättigheterskall alltid vägas in även i de fall då det är frågaom utförsel av materiel som i sig inte kan användasför att kränka mänskliga rättigheter.Riktlinjerna anger tre typer av ovillkorligahinder som, om de inträffar, anses omöjliggöraexport. De tre är: sanktion beslutad av FN:ssäkerhetsråd, internationella överenskommelser somSverige biträtt (t.ex. EU-sanktioner) samtexportstopp som påbjuds enligt de folkrättsligareglerna om export från neutral stat under krig.Inspektionen för strategiska produkterInspektionen för strategiska produkter (ISP)inrättades , med ansvar för denkontroll som föreskrivs i lagen (1992:1300) omkrigsmateriel och lagen (2000:1064) om kontroll avprodukter med dubbla användningsområden och avtekniskt bistånd, med tillhörande förordningar.Inspektionen övertog därmed ansvaret för merpartenav de ärenden som tidigare beslutades av regeringenefter beredning i Krigsmaterielinspektionen (KMI)och den enhet inom som svaradeför strategisk exportkontroll. Sedermera har ISPäven utsetts att vara nationell myndighet inom ramenför FN:s konvention om förbud mot kemiska vapen(CWC). ISP ansvarar således för tillstånds- ochutförselfrågor avseende såväl krigsmateriel somprodukter med både civil och militär användning(produkter med dubbla användningsområden eller dualuse-produkter).Exportkontrollrådet ()Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall regeringeni utrikesärenden av större vikt om möjligt överläggamed före avgörandet. Vissautförselärenden som rör krigsmateriel är av sådanart att överläggning med nämnden är påkallad. Dethar emellertid bedömts önskvärt att ge även andraenskilda utförselärenden av principiell vikt enbredare politisk förankring. beslutadedärför på grundval av proposition 1984/85:82om ökad insyn och samråd i frågor som rörkrigsmaterielexport att en rådgivande nämnd ikrigsmaterielfrågor skulle inrättas. Nämndenombildades tillExportkontrollrådet i samband med tillskapandet avInspektionen för strategiska produkter (ISP).Samtidigt breddades dess sammansättning för attåterspegla den bredare sammansättning somUtrikesnämnden har. I ärdärför samtliga riksdagspartier representerade.Rådet har tio ledamöter. En aktuell lista på rådetsledamöter finns på ISP:s webbplats ().Informationsverksamhet avseende exportkontrollSverige verkar internationellt för en ökad öppenhetkring handeln med krigsmateriel. Även nationelltgörs ansträngningar för att sprida kunskap inomdetta område. Regeringens offentligt redovisadeårliga skrivelse om den svenska exporten är ett ledi regeringens ansträngningar för ökad öppenhet. Denårliga skrivelsen publiceras på svenska och engelskaoch finns tillgänglig på webbplatserna ,, samt iRixlex (). För att främjainformationstillgången på detta områdeinternationellt har bidragit ekonomiskt tillSIPRI:s internetdatabas () sominnehåller information om nationella ochinternationella exportkontrollsystem samt vissstatistik över innehav och export.FN-registret och annan internationellrapportering om vapenöverföringarFörenta nationernas generalförsamling antog idecember 1991 en resolution som anmodarmedlemsländerna att till ett register överkonventionella vapen redovisa såväl sin import somsin export av tyngre konventionella vapen. Handelnmed följande sju vapenkategorier rapporteras:stridsvagnar, pansrade stridsfordon, grovtartilleri, stridsflygplan, attackhelikoptrar,stridsfartyg och robotar/robotlavetter.I samråd med försvarets myndigheter ochInspektionen för strategiska produkter (ISP)sammanställer aktuellauppgifter som i enlighet med den ovannämndaresolutionen överlämnas till FN.Sverige verkar på olika sätt för ökad rapporteringtill och för större öppenhet omtransfereringar av krigsmateriel. Dessaansträngningar ingår som ett led i strävanatt öka den allmänna öppenheten på detta område föratt därmed öka förtroendet länder emellan ochförbättra informationsunderlaget för en ansvarsfullexportkontroll. Samråd om rapporteringen till sker med övriga medlemmar avEU.Krigsmaterielområdet har identifierats som ettlämpligt område för samarbete inom ramen för EU:sandra pelare. I rådsarbetsgruppen COARM,on ,diskuterar de femton medlemsstaterna regelbundetolika frågor med anknytning till handeln medkrigsmateriel. Utöver denna arbetsgrupp finns ävenad hoc-gruppen POL- ARM (ad hoc Working Party on aEuropean Armaments Policy), som är inriktad påfrågan om vilka behov av förändringar i nationellaregelverk och EU-regler som omstruktureringen aveuropeisk försvarsindustri ger upphov till.I juni 1998 antog en gemensamuppförandekod för vapen- export. I koden anges ettantal kriterier som tillämpas vid den nationellaprövningen av exportansökningar. Dessa kriterieröverensstämmer i allt väsentligt med de svenskariktlinjerna för krigsmaterielexport. Varjemedlemsstat upprättar också en rapport över sinexport av krigsmateriel samt om tillämpning av kodenför året som gått. Rapporterna sammanställs avordförandeskapet och diskuteras vid ett årligt mötei COARM. I samband med mötet utvärderasuppförandekodens effekter och eventuellaförbättringar av koden diskuteras. Däreftersammanställs en slutlig rapport som antas avministerrådet. I linje med svenska målsättningaroffentliggjordes årets, liksom föregående årsrapport i EGT (Europeiska gemenskapernas officiellatidning).EU:s medlemsstater iakttar fullt ut FN:ssäkerhetsråds bindande beslut om vapenembargon.Säkerhetsrådets rekommendationer om restriktivitethar inte samma bindande karaktär och övervägs frånfall till fall. Inom ramen för den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken i EU beslutas medenhällighet om vissa vapenembargon som går utövervad föreskrivit genom beslut.Dessa får ses som ett utslag av medlemsstaternasvilja att reagera gemensamt i olikasäkerhetspolitiska frågeställningar.Sverige verkar inom EU och internationellt för attvarje land skall bedriva en ansvarsfullexportpolitik på grundval av heltäckande lagar ochregler, effektiva kontrollsystem och upprätthålla enväl fungerande administration som kontrollerartillverkare, köpare och säljare, agenter ochmellanhänder.Det har stått klart förstatsmakterna att svensk försvarsindustris framtidaindustriella förmåga och kapacitet till väsentligdel kommer att baseras på ömsesidiga industriellainternationella beroenden och på det växandemellanstatliga samarbetet som är en följd avförsvarsindustrins internationalisering. Denna avgörindirekt vilken industrikapacitet Sverigefortsättningsvis kommer att ha, vilket i sin turpåverkar materielförsörjningen av det svenskaförsvaret. En säker materielförsörjning är nödvändigför att upprätthålla trovärdigheten för försvaretsförmåga att kunna anpassas. För ett militärtalliansfritt land som är det ett vitaltsäkerhetspolitiskt intresse att omvärlden hartilltro till denna anpassningsförmåga. Regeringensbedömning är att , genom att fortsatt delta idet internationella samarbetet påförsvarsmaterielområdet, säkrar långsiktigautrikes-, säkerhets- och försvarspolitiskaintressen.För att svensk försvarsindustri skall kunna hävdasig i omstruktureringsprocessen och önskvärdasamarbeten uppnås, fordras att företagen harkvalificerad teknisk kompetens som kan attraherabeställningar på materielområdet. I 1996 årsförsvarsbeslut konstaterades attkrigsmaterielexporten var av fortsattförsvarspolitisk vikt och att det därför varönskvärt att regeringen och svenska myndigheter påett mer aktivt och strukturerat sätt stöttadeförsvarsindustrins exportansträngningar i störrematerielprojekt, under förutsättning attexportansträngningarna stod i överensstämmelse medriktlinjerna för krigsmaterielexport.Enligt uppgifter från fortsatteöverföringarna av tyngre konventionella vapen attminska . I fasta priser minskadeöverföringarna jämfört medföregående år. Enligt ligger på femtonde plats avvärldens totala export av s.k. tyngre konventionellavapen. uppgick den totalaexporten i världen till 104 252 mrd dollar i 1990års priser. Största exportland är som undersamma tid svarade för , närmast följt avRyssland (), (), () och ().Exportkontroll av produkter med dubblaanvändningsområdenI syfte att underlätta det internationellasamarbetet för icke-spridning avmassförstörelsevapen har ett trettiotal länderslutit sig samman i ett antal multilateralaexportkontrollarrangemang: (),(), Australiengruppen(AG), Missilteknologikontrollregimen (MTCR) samtWassenaararrangemanget (WA). Syftet medarrangemangen är att mellan medlemmarna främjainformationsutbyte angående spridningsrisker samtatt identifiera varor och teknologier som kananvändas för framställning av massförstörelsevapenoch vars utförsel således bör kontrolleras på ettsamordnat sätt. Rent allmänt kan sägas att enbetydande del av arbetet inom dessa arrangemangsyftar till att hålla produktlistorna aktuella iljuset av den teknologiska utvecklingen.Exportkontrollarrangemangen skiljer sig dock från deovannämnda konventionerna i det att de inte ärbaserade på några folkrättsligt bindande avtal.Grunden för samarbetet i de multilateralaarrangemangen står snarare att finna i nationelllagstiftning som möjliggör exportkontroll över devaror och teknologier som har identifierats såsomstrategiska produkter. Ett deltagande i dessaexportkontrollarrangemang kan således ses som enåtgärd som underlättar uppfyllandet av defolkrättsliga förpliktelserna enligt ovan angivnakonventioner om att inte direkt eller indirekt biståen annan stat när det gäller anskaffning avmassförstörelsevapen.Europeiska unionens råd antog enny rådsförordning, (EG) nr 1334/2000 om upprättandetav en ny gemenskapsordning för kontroll av produkteroch teknik med dubbla användningsområden (EGT nr L159, 30.6.2000 s. 1) Den nya förordningen trädde ikraft . Förordningen ärjuridiskt bindande för . Den nya förordningeninnebär att utrymmet för och behovet av nationellsärreglering ytterligare minskar. Syftet har varitatt så långt möjligt etablera fri rörlighet förkontrollerade produkter inom den inre marknadensamtidigt som de olika nationella sy-stemen för kontroll av export till tredje landstärks och harmoniseras.Förordningen förenar medlemsstaternas åtagandeninom ramen för de multilateralaexportkontrollarrangemangen med friast möjligahandel inom den inre marknaden. Utvecklingen inomarrangemangen (NSG, MTCR, AG och WA) beaktas genomkontinuerliga ändringar och uppdateringar avvarulistorna till förordningen.En annan nyhet i den nya förordningen är att detfinns ett uttryckligt tillståndskrav för programvaraoch teknik som även gäller överföring på elektroniskväg via exempelvis persondator, telefax och telefontill destinationer utanför EG. Ytterligare ettresultat av arbetet med den nya förordningen är attäven tekniskt bistånd bringats under kontroll. Medtekniskt bistånd avses allt tekniskt stöd som harsamband med reparation, utveckling, tillverkning,montering, testning, underhåll eller någon annanteknisk tjänst och som kan anta sådana former somutbildning, överföring av kunskaper och färdighetereller konsulttjänster.Rådsförordningen kompletteras av lagen (2000:1064)om kontroll av produkter med dubblaanvändningsområden och av tekniskt bistånd, samt avtillhörande förordning (2000:1217). Bådaförfattningarna trädde i kraft den 1 januari 2001.Enligt artikel 6 i den nya förordningen införs ettgenerellt gemenskapstillstånd för export av vissaprodukter till vissa tredje länder. Generellatillstånd lämnades emellertid på nationell nivåredan innan den nya EG-förordningens ikraftträdande.Gemenskapstillståndet får ses som ett viktigt led isträvan att ytterligare harmonisera den gemensammaexportkontrollen. Den nya tillståndstypen förenklarför de exporterande företagen genom att ett ochsamma tillstånd kan åberopas oavsett var utförselnfrån EU äger rum. Det nya gemenskapstillståndet ärsamtidigt ett uttryck för den samstämmighet sområder mellan medlemsstaterna beträffande export tillvissa tredje länder.En annan förändring står att finna i grunden förtillståndsgivningen. Till skillnad från tidigare, dåprövningen av tillståndsärenden utgick ifrånnationella kriterier, inkluderar den nyarådsförordningens artikel 8 gemensamma kriterier sommedlemsstaterna har att beakta vid sin prövning.Kriterierna avviker inte från dem som tidigareanvändes i , men liksom gemenskapstillståndetär en gemensam kriterieuppsättning ytterligare ettsteg mot en mer harmoniserad politik på detta områdeoch en stabilare exportkontroll i EU som helhet.Det har varit en svensk ambition att de rutinersom tillämpas i exportkontrollen skall vararationella och effektiva, för att förenkla för såvälexportkontrollerande myndigheter som för deexporterande företagen. Ett framgångsrikt arbete idetta avseende kan medföra att exportföretagen ocksåerhåller en fördel i förhållande till konkurrenterfrån länder där proceduren tar . Initiativsom syftar till att uppfylla denna målsättning taslöpande av såväl regeringen som ISP.Svensk krigsmaterielexport år 2000Inspektionen för strategiska produkter (ISP) följerkontinuerligt marknadsföring och export avkrigsmateriel från . De företag (jämte s.k.handladdare) som har tillstånd att bedrivaverksamhet på krigsmaterielområdet - för närvarandeomkring 120, varav ca 40 är aktiva som exportörer -är skyldiga att lämna redovisningar i olikahänseenden till ISP. I proposition 1984/85:82 omökad insyn och samråd i frågor som rörkrigsmaterielexport uttalade regeringen sin avsiktatt lämna en redogörelse för densvenska krigsmaterielexporten. Föreligganderedogörelse avser den svenska krigsmaterielexportenår 2000.Beviljade utförseltillståndFrån och med 1993 redovisas värdet av beviljadeutförseltillstånd uppdelat på de tvåunderkategorierna krigsmateriel för strid (KS) ochövrig krigsmateriel (ÖK). Den senare kategorinomfattar i huvudsak materiel som inte stodunder kontroll alls. En konsekvens av dennabreddning av krigs-materielbegreppet är attstatistiken därefter omfattar även materiel somtidigare inte kontrollerades. I statistikenåterfinns numer även viss utförsel för civil ellerdelvis civil användning, vilket inte var aktuelltmed det tidigare krigsmaterielbegreppet. Det är värtatt notera att det i skrivelsens bilaga 1 återfinnsen precisering av vilka länder som beviljatstillstånd, antalet tillstånd, om det handlar omkrigsmateriel för strid eller övrig krigsmaterielsamt vilka materielkategorier av KS och ÖK som dethandlar om. I tidigare skrivelser har dessadetaljerade uppgifter inte redovisats.I förhållande , då värdet av beviljadeutförseltillstånd för exportförsäljning varexceptionellt högt, minskade värdet med ca35,. Värdet för (4,64 mdkr) ligger mycketnära genomsnittet för den redovisadetolvårsperioden. uppvisar årets siffror enförskjutning från övrig krigsmateriel (ÖK), somminskade , till krigsmateriel för strid(KS), som ökade . Eftersom 1999karakteriserades av en kraftig övervikt för ÖK harförskjutningen lett till att de två kategorierna år2000 hamnat i balans, värdemässigt.Utförseltillstånden för exportförsäljning avser åena sidan många små transaktioner gällandeexempelvis reservdelar eller ammunition, och å andrasidan ett begränsat antal mycket omfattandetransaktioner av stora system som levereras överflera år. Större affärer, som inte nödvändigtvisuppträder , kan påverka ett enskilt årsresultat påtagligt. Som framgår av tabell 1 nedanuppvisar statistiken över beviljadeutförseltillstånd avsevärda skillnader tillår. Dessa variationer har dock en begränsad inverkanpå omfattningen av den faktiska exporten av svenskkrigsmateriel, eftersom den utförsel somsammanhänger med ett stort utförseltillstånd normaltsprids ut . Det är inte möjligt att mednågon precision förutsäga hur en ökning avutförseltillstånden kommer att återspeglas i denfaktiska exporten efterföljande år, eftersom dettasammanhänger med tillverknings- och leveransplaner,som kan skilja sig åt betydligt inte bara mellanolika materielslag utan också variera från kontrakttill kontrakt.Tabell 1. Beviljade utförseltillstånd för försäljning under åren1991-1999 i löpande priser--------------------------------------------------------------År Värde i löpande priser, Förändring i %mkr--------------------------------------------------------------Totalt KS ÖK Totalt KS ÖK--------------------------------------------------------------1989 7 245 - - +13,2 - ---------------------------------------------------------------1990 2 869 - - -60,4 - ---------------------------------------------------------------1991 2 487 - - -13,3 - ---------------------------------------------------------------1992 2 992 - - +20,3 - ---------------------------------------------------------------1993 6 106 1 942 4 164 +104,1 - ---------------------------------------------------------------1994 4 268 1 991 2 277 -30,1 +2,5 -45,3--------------------------------------------------------------1995 6 543 2 011 4 532 +53,3 +1,0 +99,0--------------------------------------------------------------1996 2 859 662 2 197 -56,3 -67,1 -51,5--------------------------------------------------------------1997 5 061 2 481 2 580 +77,0 +274,8 +17,4--------------------------------------------------------------1998 3 273 1 449 1 824 -35,3 -41,6 -29,3--------------------------------------------------------------1999 7 153 1 082 6 071 +118,5 -25,3 +232,8--------------------------------------------------------------2000 4 640 2 369 2 271 -35,1 +118,9 -62,6--------------------------------------------------------------Faktiska leveranserInspektionen för strategiska produkters utförselstatistik grundarsig på exportföretagens lagstadgade redovisning av det faktureradevärdet av levererad materiel. Som framgår av tabell 2 nedan ökadeden svenska exporten av krigsmateriel iförhållande till 1999 räknat i löpande priser. Ökningen i utförselnav övrig krigsmateriel (ÖK) var påtagligt större än ökningen vadgäller krigsmateriel för strid (KS): , jämfört med12,. Krigsmaterielexportens andel av den totala varuexportenökade också, från till 0,55 %.Förändringar från till ett annat i den statistik somredovisas ovan ger i sig inte underlag för en mer långsiktigbedömning av utvecklingstendenser. En enstaka större leverans ett årkan medföra kraftiga utslag i statistiken. Utvecklingen påexportmarknaderna har präglats avdet slut, vilket medfört att många försvarsmakterskurit ned sina försvarsmaterielanslag. Den effekt somexportmarknadernas tillbakagång har haft på svenskkrigsmaterielexport har delvis maskerats genom den breddning avkrigsmaterielbegreppet som ägde rum , och som innebar attmånga nya materielslag medtogs i utförsel-statistiken.Tabell 2.