bet · GO01KrU8 · 2001-05-17 00:00:00 — Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002-2005 Utskottets förslag till riksdagsbeslut I betänkandet behandlas proposition 2000/01:94 Radiooch TV i allmänhetens tjänst 2002-2005 jämtemotioner, väckta med anledning av propositionen,samt en rad motionsyrkanden väckta år 2000.Utskottet konstaterar att en radio och TV iallmänhetens tjänst har en viktig roll att spelaäven i ett förändrat medielandskap med många nyaaktörer och med nya distributionskanaler. Utskottettillstyrker regeringens förslag till de villkor ochriktlinjer som skall gälla för de tre publicservice-företagen (), () och () under nästa tillståndsperiod, dvs. 2005.Utskottets ställningstagande innebär bl.a. attprogramföretagen skall erbjuda ett mångsidigtprogramutbud med hög kvalitet. Verksamheten skallsom helhet präglas av folkbildningsambitioner. Olikasmakriktningar liksom små och stora publikgrupperskall kunna tillgodoses. Programföretagen har ettsärskilt ansvar för vissa genrer som manerfarenhetsmässigt vet att kommersiella kanaler inteproducerar. Vidare skall de ägna ökad uppmärksamhetåt program med och för barn och unga, vidga ochfördjupa sitt kulturansvar och öka samarbetet medkulturinstitutioner. Nyhetsverksamheten ochsamhällsbevakningen skall utgå från olika perspektivoch präglas av mångfald. Programföretagens insatserför språkliga och etniska minoriteter skall öka.Minoritetsspråken samiska, finska, meänkieli ochromani chib skall inta en särställning.Insatserna för att göra programmen tillgängligaför funktionshindrade skall öka. Det skall vara ettmål att uppläsning av textremsan på TV-bilden skallkunna erbjudas synskadade under tillståndsperioden.Utskottet utgår från att text-TV-textningen skallöka så att minst hälften av deförstagångssända programmen med svenskt ursprungtextas. Utskottet förutsätter att programföretagenintensifierar sina ansträngningar för att åstadkommaen jämn och hög ljudkvalitet och att de i så storutsträckning som möjligt undviker störandebakgrundsljud.SR och SVT skall även i fortsättningen ha endecentraliserad organisation. Av sändningarna skall55 % produceras utanför . Vidare skall denandel av resurserna som förbrukas av enheternautanför behållas på minst nuvarande nivå.Utskottet anser att det även i fortsättningenskall vara en utgångspunkt i public service-uppdraget att det skall finnas fleraproduktionskällor och att det skall vara en hög ochjämn nivå på omfattningen av utomståendes medverkan.SVT skall totalt sett inte prioritera ytterligareutläggningar av produktioner, medan däremot SR skallsträva efter fler utläggningar under den kommandetillståndsperioden.UR skall i högre grad än koncentrera sinainsatser på utbildningsprogram.Utskottet delar regeringens uppfattning att det -i samband med utbyggnaden av digital marksänd TV ochmed hänvisning till att de analoga sändningarna iframtiden upphör - är motiverat attallmänheten skall belastas med ytterligare kostnaderutöver TV-avgiften för att ta del av SVT:s och UR:ssändningar.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att SR -i avvaktan på att de digitala radiosändningarnautvärderas av en statlig kommitté - skall minskasina kostnader för de digitala sändningarna imarknätet.Programföretagen bör liksom nu finansieras med TV-avgiftsmedel, vilket även gäller s.k. kompletterandeverksamhet såsom t.ex. Internetverksamhet.Sidoverksamheter till programverksamheten skall bärasina egna kostnader.Utskottet tillstyrker förslaget att SR-indexetersätts av en tvåprocentig årlig uppräkning.Uppräkningen är förbunden med ett villkor attavgiftsskolket skall minskas. Likaledes tillstyrkerutskottet att ett särskilt distributionskontoinrättas för att hantera kostnaderna för TV-distribution i samband med övergången från analogtill digital distributionsteknik. Den s.k.fördelningsnyckeln ändras med hänvisning bl.a. tillinrättandet av distributionskontot.Medelstilldelningen till de tre programföretagentillstyrks också, vilket innebär att de totalt settbör anvisas för . TV-avgiften bör höjas från till 1740 för helår.Regeringen meddelar att en parlamentarisktsammansatt kommitté skall tillsättas för att göra enöversyn av public service-uppdraget och publicservice-företagens förutsättningar att uppfylladetta uppdrag i en föränderlig mediesituation införden tillståndsperiod som börjar . Ett antalmotioner om inriktningen av översynen avstyrks.Utskottet avstyrker ett antal motioner omtillgången till SVT:s regionala sändningar,försäljning av , stöd till organisationenÖppna kanaler, uppdrag,mediepåverkan på barn och unga i vad gällervåldsskildringar bl.a. i datorspel, forskning påmedieområdet, m.m.I betänkandet finns 36 reservationer och 10särskilda yttranden. Regeringen anför bl.a. att betydelsen av radio ochTV i allmänhetens tjänst är mycket stor för nyhets-och informationsförmedling, kritisksamhällsbevakning, folkbildning och debatt och somskapare och förmedlare av kulturyttringar inom olikagenrer. Public service-företagens betydelse snarareökar än minskar i dagens mediesituation, anserregeringen. Den utveckling som har skett när detgäller programutbud och tillgänglighet till radio-och TV-program i under den senastetillståndsperioden ger enligt regeringen inteanledning att förändra grunderna i public service-företagens allmänna uppdrag. Regeringen anser att degrundläggande och allmänna principerna iprogramföretagens sändningstillstånd skall fortsättaatt gälla. På några punkter finns det dock anledningatt förtydliga och stärka public service-uppdragetinför kommande tillståndsperiod.I propositionen föreslås att programverksamheteninom SR, SVT och UR skall bedrivas självständigt iförhållande till såväl staten som olika ekonomiska,politiska och andra intressen och maktsfärer isamhället. Programföretagens sändningsrätt skallutövas opartiskt och sakligt. Ämnesval ochframställning skall ta sikte på vad som ärväsentligt. Programföretagen skall beaktaprogramverksamhetens betydelse för den friaåsiktsbildningen och ge utrymme åt en mångfald avåsikter och meningsyttringar.Programföretagen skall erbjuda ett mångsidigtprogramutbud som kännetecknas av hög kvalitet i allaprogramgenrer. Sändningarna skall vara tillgängligai hela landet och programmen skall utformas så attde genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoserskiftande förutsättningar och intressen hosbefolkningen i hela landet. Programutbudet skallspegla förhållanden i hela landet och som helhetpräglas av folkbildningsambitioner.Programföretagen skall ägna ökad uppmärksamhet åtprogram för och med barn och ungdomar samt i dessaprogram förmedla kulturella och konstnärligaupplevelser, nyheter och information.Programföretagen skall ta hänsyn till medietssärskilda genomslagskraft när det gäller programmensämnen och utformning samt tiden för sändning avprogrammen.En närmare redovisning av innehållet i publicservice-uppdraget i vad avser ett mångsidigt utbudav hög kvalitet återfinns i propositionen (s.30-35).MotionernaI nio motionsyrkanden behandlas frågor som rörkraven på mångsidighet och kvalitet m.m.Motionärerna bakom motion Kr1 (m) anser att publicservice-uppdraget skall koncentreras till att varaett komplement till övrigt medieutbud, såvälinnehållsligt som kvalitetsmässigt. SVT och SRinnehåller, menar motionärerna, en rad program somtill sin karaktär lika gärna skulle kunna höra hemmai de kommersiella kanalerna. En koncentration avSVT:s och SR:s programutbud bör inledas redan underden kommande tillståndsperioden, varvid fokus skallvara program som inte har en naturlig hemvist iandra företags utbud. Regeringens förslag tillriktlinjer vad gäller mångsidigheten bör därförförändras i enlighet med detta (yrkande 1 i dennadel).I samma motion, Kr1 (m), anförs att det numerafinns lika goda förutsättningar för mångfald ochkonkurrens inom etermedierna som inom området förtryckta medier. Det är självklart, ansermotionärerna, att public service-uppdraget måsteändras när utbudet, efterfrågan och konkurrensen medandra medier ändras (yrkande 7).Liknande tankegångar finns i motion K400 (m), variyrkas att SVT och SR skall erbjuda program sompubliken annars inte möter. I motionen anförs ocksåatt public service-verksamheten bör inriktas mot attuppnå en tydlig identitet i den nya mediemiljön.Även program som vänder sig till mycket småpublikgrupper måste få ta del av resurserna, menarmotionärerna, som också betonar kraven på enutveckling mot ökad kvalitet och fördjupning iprogramverksamheten (yrkande 9 i denna del).I yrkande 1 i motion Kr8 (kd) begärs attriktlinjerna för programverksamheten i de kommandetillstånden skall förstärkas i förhållande tillregeringens förslag då det gäller kraven påallsidighet och relevans. Motionärerna bakommotionen föreslår att följande formulering skallgälla i detta hänseende: "Programföretagenssändningsrätt skall utövas opartiskt och sakligt.Ämnesval och framställning skall därför ta sikte påallsidighet, relevans och vad som därmed ärväsentligt".I motion Kr3 (c) vänder sig motionären mot attvåld visas i SVT:s utbud. Underhållningsprogram i SRoch SVT bör - enligt motionen - inte innehållavåldsinslag (yrkande 2).I motion T713 (c) uttalas att public service-företagen via Internet bör tillhandahållahögkvalitativt och användarvänligt innehåll ochdärmed vara normsättare på nätet i dessa hänseenden(yrkande 14).I motion Kr282 (kd) föreslås dels attprogramföretagen i de nya tillståndsvillkoren skallges ett mycket omfattande ansvar för atttillhandahålla en saklig och opartisk information,granskning, spegling och debatt av förhållandena ihela vårt land (yrkande 1), dels att tillståndetskall få ett tydligt barnperspektiv (yrkande 9).Ett särskilt viktigt inslag i public service-uppdraget bör enligt motionärerna bakom motion Kr343(c) vara att utveckla de demokratiska arenor sompublic service-företagen utgör (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeSom framgår av propositionen (s. 7) har enparlamentariskt sammansatt arbetsgrupp tillkallatsav regeringen för att medverka vid beredningen avnya sändningstillstånd för public service-företagen.Gruppen uppnådde enighet om de riktlinjer förprogramverksamheten som skall gälla för företagenunder den kommande tillståndsperioden.Finansieringsförslagen i propositionen stöddes iberedningsarbetet av företrädare förSocialdemokraterna, kan nu - utifrån de motionsförslag somväckts med anledning av propositionen - konstateraatt den enighet som vid beredningstillfället rådderörande väsentliga delar av propositionen intelängre finns.Enligt utskottets uppfattning är förslagen ipropositionen till riktlinjer, då det gäller ettmångsidigt utbud av hög kvalitet, väl avvägda medhänsyn till den situation som råder på medieområdet.Sålunda har en radio och television i allmänhetenstjänst en viktig roll att spela även i ett förändratmedielandskap med många nya aktörer och med nyadistributionskanaler. Utskottet instämmer iregeringens uppfattning att det ur ett demokratisktoch kulturellt perspektiv är viktigt att även iframtiden stimulera en nationell radio- och TV-produktion av hög kvalitet och att värna omoberoende svenska radio- och TV-företag som iallmänhetens tjänst verkar på icke-kommersiellgrund.Utskottet delar inte den uppfattning som kommertill uttryck i motionerna Kr1 (m) och K400 (m) imotsvarande delar och som innebär att utbudet ipublic service-kanalerna enbart skall vara ettkomplement till övrigt konkurrerande medieutbud ocherbjuda program, som publiken inte möter i övrigtprogramutbud.För utskottet är det självklart att en radio ochTV i allmänhetens tjänst skall ha ett särskiltansvar för vissa genrer som man erfarenhetsmässigtvet att kommersiella kanaler inte producerar. Dettafår emellertid inte innebära att programföretagensansvar skall begränsas till dessa programgenrer. Ilikhet med regeringen anser utskottet i stället attprogramföretagens uppdrag skall vara mångsidigt dådet gäller utbudet, så att olika smakriktningar,liksom små och stora publikgrupper, kan tillgodoses.Det bör understrykas att mångsidigheten i utbudetinte innebär att programföretagen får ge avkall påkravet att alla programgenrer skall präglas av högkvalitet.I sammanhanget finns det även skäl att - då detgäller TV-mediet - erinra om att ca en tredjedel avbefolkningen alltjämt endast har tillgång till detutbud som erbjuds i de tre marksända TV-kanalerna,och samt . För denna del avbefolkningen torde det vara särskilt angeläget attSVT:s uppdrag får den mångsidighet och utformas ienlighet med de riktlinjer som föreslås ipropositionen.Utskottet kan inte heller instämma medmotionärerna bakom yrkande 1 i motion Kr8 (kd) attkraven på allsidighet och relevans behöverförstärkas i förhållande till regeringens förslag. Ipropositionen föreslås att sändningsrätten skallutövas "opartiskt och sakligt" och att "ämnesval ochframställning skall ta sikte på vad som ärväsentligt". I dessa uttryck inryms enligtutskottets uppfattning ett krav på "relevans" och"väsentlighet", vilket också framhålls ipropositionen (s. 34). En ändring i enlighet medmotionsförslaget är därför inte motiverad. Utskottetkan inte heller se något skäl till att isändningsvillkoren begära att ämnesval ochframställning skall ta sikte på allsidighet.Utskottet erinrar om att programutbudet i sin helhetskall vara mångsidigt och att sändningsrätten skallutövas opartiskt och sakligt.Då det gäller förslaget i motion Kr3 (c) yrkande2, som syftar till att våldsinslag inte skall fåförekomma i underhållningsprogram i SVT:ssändningar, erinrar utskottet om att såväl EU:s TV-direktiv som radio- och TV-lagen (1996:844)innehåller bestämmelser som reglerar skildringar avvåld i TV-utbudet. Vidare har SVT enpolicy för skildringar av våld, som innebär attföretaget allmänt skall visa återhållsamhet medgrova våldsskildringar. Policydokumentets avsnitt omfiktionsvåld innehåller bl.a. följande punkter.- Fiktiva grova våldsskildringar utan konstnärligteller socialt värde och som riskerar att endastverka förråande skall inte visas i SVT:s kanaler.-- Om grova våldsskildringar förekommer ifiktionsprogram skall sändningen förläggas tilltidpunkter då barnpubliken allmänt sett inte tittarpå TV. SVT placerar därför inte fiktionsprograminnehållande grova våldsskildringar före klockan21.00. Samma princip gäller trailrar som innehållervåld.-- I både nyhetsprogram och fiktionsprogram skall,oavsett sändningstidpunkt, förvarnas i påannonseller programpresentation om det följandeprogrammet/inslaget innehåller våldsscener som kanverka uppskakande på tittarna.-Här bör vidare nämnas att SVT även har förbundit sigatt följa de riktlinjer för våldsskildringar somEuropean Broadcasting Union (EBU) antagit.Enligt utskottets uppfattning visar SVT bl.a.genom den här redovisade policyn att företaget ärväl medvetet om mediets genomslagskraft och despeciella risker som kan finnas då det gällervåldsinslag i programmen. Utskottet har därförkommit till den slutsatsen att de i propositionenföreslagna formuleringarna är tillräckliga. Detinnebär att programföretaget även fortsättningsvisskall ta hänsyn till mediets särskildagenomslagskraft när det gäller programmens ämnen ochutformning samt tiden för sändning av programmen.Då det gäller förslaget i motion T713 (c) yrkande14 att public service-företagen skall tillhandahållahögkvalitativt och användarvänligt innehåll viaInternet samt vara normsättare på nätet i dessahänseenden, anser utskottet att yrkandet ärtillgodosett genom de formuleringar som finns ipropositionen. De principer i form av opartiskhet,saklighet, omsorg om demokratiska värden och frihetfrån kommersiell finansiering som gäller för radio-och TV-sändningarna bör givetvis, sägs det,tillämpas även på kompletterande verksamhet, varmedbl.a. avses verksamhet på Internet (prop. s. 66).Här bör också nämnas att det av propositionenframgår att public service-företagen skall strävaefter att vara normbildande bland svenska radio- ochTV-företag (prop. s. 33).Slutligen kan utskottet konstatera att de krav somframförts under allmänna motionstiden i motion Kr282(kd) rörande dels saklig och opartisk information avförhållandena i hela landet (yrkande 1), dels etttydligt barnperspektiv (yrkande 9), blivittillgodosedda genom förslagen i propositionen.Likaledes konstaterar utskottet att förslagen imotion Kr343 (c) rörande kvalitet och demokrati ipublic service-verksamheten tillgodosetts (yrkande4).Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt skall godkänna regeringens förslag omriktlinjer för programverksamheten i vad avser ettmångsidigt utbud av hög kvalitet och avslåmotionerna Kr1 (m) yrkandena 1 i denna del och 7,Kr3 (c) yrkande 2, Kr8 (kd) yrkande 1, Kr282 (kd)yrkandena 1 och 9, Kr343 (c) yrkande 4, K400 (m)yrkande 9 i denna del och T713 (c) yrkande 14.Mångfald i nyhetsutbudet ochsamhällsbevakningen (avsnitt 8.2)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör med avslag på ettmotionsyrkande godkänna vad regeringenföreslår om riktlinjer förprogramverksamheten i vad avser mångfald inyhetsutbud och samhällsbevakning.PropositionenRegeringen föreslår att nyhetsverksamheten inomprogramföretagen skall bedrivas så att en mångfald inyhetsurval, analyser och kommentarer är tydlig.SVT:s nyhetsverksamhet skall bedrivas så att deolika självständiga nyhetsredaktionerna inomföretaget oberoende av varandra kan fatta beslut medskilda perspektiv.Programföretagens nyhetsförmedling ochsamhällsbevakning skall utgå från olika perspektivså att händelser kan värderas utifrån olikageografiska, sociala eller andra utgångspunkter.Som skäl för sina förslag anför regeringen bl.a.att nyhetsverksamheten inom public service-företagenär av central betydelse för ett allsidigt utbud avinformation och debatt i . Ennyhetsverksamhet av hög klass med utrymme föranalys, fördjupning och förklaringar av sammanhanghar också mycket stor betydelse för allmänhetensbild av omvärlden.Vidare framgår av propositionen att SVT:s styrelsehösten 1999 beslutade att förändra företagetsnyhetsorganisation. Omorganisationen innebär bl.a.att en central s.k. nyhetsdesk inrättats som engemensam samordnings- och bokningscentral för olikafunktioner. Från nyhetsdesken hämtar de olikaredaktionerna inom SVT de resurser som behövs föratt utföra de olika nyhetsuppdrag redaktionerna har(prop. s. 37). Regeringen anser att det är av storvikt att SVT:s nya organisation med en centralnyhetsdesk inte leder till att de redaktionellabedömningarna centraliseras.Regeringen föreslår att riktlinjerna för SVT dådet gäller mångfald i nyhetsutbud ochsamhällsbevakning skall kvarstå. gällande villkorbör dock ändras. Av sammanhanget framgår attregeringen härmed avser punkt 13 i de nuvarandeanslagsvillkoren för SVT. Denna punkt i villkorenhar följande innehåll: "SVT skall ha tvåsjälvständiga nyhetsredaktioner. Även text-TV-verksamheten skall ha en separat nyhetsredaktion. "(Jämför prop. 1994/95:100 bil. 12, bet. 1994/95:KrU26 s. 15-16, rskr.1994/95:367. )Regeringen anser att nyhetsverksamheten inom SVTskall bedrivas så att en mångfald i nyhetsurval,analyser och kommentarer inom företaget är tydlig.Arbetet skall bedrivas så att de olika självständigaredaktionerna inom företaget oberoende av varandrakan fatta beslut med skilda perspektiv. Förekomstenav flera nyhetsredaktioner inom SVT skall enligtregeringen innebära att förutsättningarna förvariation garanteras beträffande såväl urvalet avnyheter som presentationen av dem och attredaktionerna kan komplettera varandra. Dessariktlinjer bör naturligtvis i tillämpliga delargälla också för SR:s nyhets- och samhällsutbud.MotionenI motion Kr701 (mp) yrkas att de två separatanyhetsprogrammen inom SVT inte skall sända sammainnehåll. I dagens utbud förekommer samma inslagibland i upp till en tredjedel avsändningsinnehållet. Motionärerna bakom motionenuttrycker oro då det gäller likriktningen av de tvånyhetsprogrammen och påminner om att SVT enligt nugällande regler skall ha två separatanyhetsredaktioner. Med ordet "separat" torde menas"fristående" eller "enskild". I dagens utbudförekommer ofta samma inslag i SVT:s bådanyhetsprogram, anser motionärerna (yrkande 37).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning är det av särskildbetydelse att nyhetsverksamheten inom allmänhetensradio och TV håller hög klass och även ifortsättningen genom sin trovärdighet behållerpublikens förtroende.Den oro för likriktning av nyhetsprogrammen i SVTsom kommer till uttryck i motion Kr701 (mp) torde hasin grund i omorganisationen av SVT:snyhetsverksamhet, vilken beskrivits i detföregående. Utskottet har inhämtat att SVT interntgjort mätningar av nyhetsprogrammen för att se omomorganisationen fört med sig likriktning avprogrammen. Sammanfattningsvis - menar SVT - kan manutifrån de gjorda mätningarna inte finna att detfinns fog för påståendet att Aktuellt och Rapportskulle vara alltför lika. Vidare har det - uppgerman - efter omorganisationen funnitsen aktiv strävan att profilera sändningarnaytterligare.Mot bakgrund av den diskussion som förts anserutskottet att det är viktigt att - som anmäls ipropositionen - och få i uppdrag att under den kommandetillståndsperioden följa och utvärdera hur de gjordaförändringarna av nyhetsorganisationerna påverkarmångfalden i nyhetsutbudet.Utskottet, som inte har något att erinra motförslaget i propositionen, anser att skallgodkänna regeringens förslag om riktlinjer förprogramverksamheten i vad avser mångfald inyhetsutbud och samhällsbevakning och avslå motionKr701 (mp) yrkande 37.Kulturansvar (avsnitt 8.3)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör med avslag på motionsyrkandengodkänna vad regeringen föreslår omriktlinjer för programverksamheten i vadavser kulturansvar. Jämför reservation 3 (m).Vidare bör avslå motionsyrkanden om- gudstjänstprogram, jämför reservation 4(kd, c, fp),- det religiösa musikutbudet och- uppföljning av språkvården.PropositionenRegeringen föreslår att public service-företagenskulturansvar skall vara ett prioriterat område ipublic service-uppdraget. Programföretagen skallvidga och fördjupa sitt kulturansvar i förhållandetill verksamheten under innevarandetillståndsperiod. Nyskapande programinnehåll skallfrämjas liksom programföretagens egen skapandeverksamhet.Programföretagen skall öka samarbetet medkulturinstitutioner och fria kulturproducenter ihela landet i syfte att öka antalet utsändningar avföreställningar, konserter och andrakulturhändelser.Programföretagen skall ha ett särskilt ansvar fördet svenska språket och dess ställning i samhället.Språkvårdsfrågor skall beaktas iprogramverksamheten.Programföretagen skall tillhandahålla ettmångsidigt utbud som speglar de olika kulturer som finns i . Det utländska programutbudetskall spegla olika kulturkretsar och, i störreomfattning än , innehålla program från olikadelar av världen.MotionernaI två motioner framförs synpunkter då det gällerriktlinjer för public service-uppdraget i vad avserföretagens kulturansvar.Yrkandet i motion K400 (m) syftar till att SR ochSVT skall bli en nyskapande kraft i det svenskakultursamhället. Public service-uppdraget skulle,menar motionärerna, kunna ge de ledande svenskakulturinstitutionerna en bredare verksamhetsbas. Envitaliserad TV-teater kan i samarbete med läns- ochstadsteatrar erbjuda tittarna nya teaterupplevelser.Möjligheten att köpa kortfilm och andra produktionerfrån fristående kulturskapare bör tas till vara(yrkande 9 i denna del).Motionärerna bakom motion Kr282 (kd) anser bl.a.att uppdraget att samarbeta med landetskulturinstitutioner måste fördjupas. Rent allmäntbör kulturutbudet utökas och behandlas mindrestyvmoderligt då det gäller sändningstider (yrkande2 i denna del).I fyra yrkanden behandlas frågor omgudstjänstprogram.I motion Kr8 (kd) hävdas att kulturbegreppetanvänds alltför snävt. Gudstjänster ärkulturhändelser i lika hög grad somkonstutställningar och konserter. omvärldsanalys 2000 har fler svenskarbesökt en gudstjänst än ett idrottsevenemang underdet . Detta intresse bör avspeglas iprogramutbudet (yrkande 2).