bet · GO01FiU21 · 2001-03-20 00:00:00 — Enligt dessa bestämmelser skallsådan information innehålla a) uppgift om denregisteransvariges och dennes eventuelleföreträdares identitet, b) ändamålen med denbehandling för vilken uppgifterna är avsedda samt c)all ytterligare information som är nödvändig för atttillförsäkra den registrerade en korrekt behandling,exempelvis information om mottagarna eller dekategorier som mottar uppgifterna.Enligt artikel 12 a skall medlemsstaternasäkerställa att varje registrerad har rätt att frånden registeransvarige utan hinder och med rimligatidsintervall samt utan större tidsutdräkt ellerkostnader få bekräftelse på om uppgifter som rörhonom eller henne behandlas eller inte. Informationskall också lämnas om ändamålen med behandlingen, deberörda uppgiftskategorierna, mottagarna eller tillvilka kategorier av mottagare som uppgifterna lämnasut, vilka uppgifter som behandlas och varifrånuppgifterna kommer.Personuppgiftslagen m.m.I 23-26 §§ personuppgiftslagen finns bestämmelsermed motsvarande innehåll som artiklarna 10-12 idataskyddsdirektivet.Datainspektionen får enligt 13 §personuppgiftsförordningen (1998:1191) i fråga omautomatiserad behandling av personuppgifter meddelanärmare föreskrifter om vilken information som skalllämnas till den registrerade och hur informationenskall lämnas.PropositionenRegeringen föreslår att bestämmelserna omregisterbesked behålls i kreditupplysningslagen menanpassas till direktivet och personuppgiftslagen.Förslaget innebär att informationsskyldigheten ökas.Fysiska personer skall ha rätt att en gång fåett registerbesked gratis. Vidare skall en begäranom registerbesked som avser en fysisk person görasskriftligen och vara egenhändigt undertecknad.I skälen för sitt förslag anför regeringen attinformationsreglerna utgör en av grundvalarna förkreditupplysningslagen. Informationsskyldigheten börenligt regeringens mening även i fortsättningenregleras i kreditupplysnings-lagen och inte ipersonuppgiftslagen. Regeringen anför attbestämmelserna i 10 § kreditupplysningslagen dockbör ändras så att de säkert uppfyller direktivetskrav på informationsskyldighet. Ändringarna börgöras efter mönster av motsvarande bestämmelser ipersonuppgiftslagen. Enligt regeringen bör liksom juridiska personer ha samma rätt tillregisterbesked. Skyldigheten att i registerbeskedange varifrån uppgifterna har hämtats bör enligtregeringens mening dock inte heller i fortsättningengälla för uppgifter om juridiska personer.MotionernaI motion 2000/01:Fi12 av m.fl. (fp)anförs att det är uppenbart att felaktigheterlättare kan upptäckas och rättas om det även iinformationen till en juridisk person anges varifrånen uppgift hämtats. Detta skulle ge en effektivarekreditupplysning. Enligt motionärerna börkreditupplysningslagen ändras i detta avseende.Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 3).I motion 2000/01:Fi14 av m.fl. (m)anförs att alla som ingår i kronofogdemyndighetsregister skall informeras om att så är fallet.Enligt gällande lag är det endast de som har enskuld som uppgår till som erhållerinformation om att skuld kvarstår. Detta bör gesregeringen till känna (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag innebär att skyldigheten attlämna information i form av registerbesked anpassastill dataskyddsdirektivet. Gentemot fysiska personerinnebär detta en utökad informationsskyldighet.Däremot innebär förslagen inte några ändringar närdet gäller juridiska personers rätt tillregisterbesked enligt 10 § kreditupplysningslagen.Gällande bestämmelser innebär dock en ovillkorligrätt för var och en att mot skälig avgift fåskriftligt besked huruvida det finns uppgifterlagrade om vederbörande och, om det finns sådanauppgifter, vad de har för innehåll. Vad som anförs imotion 2000/01:Fi14 (yrkande 2) torde enligtutskottets mening därmed vara tillgodosett genomgällande regler. Utskottet tillstyrker regeringensförslag och avstyrker nämnda motion i aktuell del.När det gäller vad som anförs i motion Fi12(yrkande 3) om att också juridiska personer skall harätt att få veta varifrån uppgifter har hämtats,anser utskottet - från de synpunkter utskottet haratt företräda - att det är tillräckligt attregeringen nu i enlighet med dataskyddsdirektivetsbestämmelser inför en sådan rätt för fysiskapersoner. Motionen avstyrks därför i denna del.Information till den registrerade i form avkreditupplysningskopiaGällande bestämmelserKreditupplysningslagenI 11 § första stycket sägs att, när enkreditupplysning om en fysisk person lämnas ut,skall till den som avses med upplysningen samtidigtoch kostnadsfritt sändas ett skriftligt meddelandeom de uppgifter, omdömen och råd som upplysningeninnehållit och om vem som har begärt upplysningen(kreditupplysningskopia).Enligt andra stycket gäller detsammakreditupplysning om handelsbolag ellerkommanditbolag.DataskyddsdirektivetI likhet med vad som har redovisats ovan ärinnehållet i artiklarna 10 och 11 idataskyddsdirektivet av betydelse för vilkeninformation som skall lämnas till fysiska personer ikreditupplysningskopia.PersonuppgiftslagenI personuppgiftslagen har framför allt genom 24 och25 §§ genomförts de bestämmelser idataskyddsdirektivet som är av betydelse för deninformation som skall lämnas i samband medkreditupplysningskopia.PropositionenRegeringen föreslår att bestämmelserna omkreditupplysningskopia behålls ikreditupplysningslagen, men anpassas till direktivetoch personuppgiftslagen. Förslaget innebär attinformationsskyldigheten ökas.I propositionen redovisar regeringen sitt förslagtill en utökad informationsskyldighet förkreditupplysningsföretagen när det gällerregisterbesked och kreditupplysningskopior i ettsammanhang. Skälen till de föreslagna ändringarnaframgår därför av redovisningen i föregåendeavsnitt. När det särskilt gäller rätten tillkreditupplysningskopia anför regeringen atthandelsbolag och kommanditbolag bör liksom hasamma rätt till kreditupplysningskopia som fysiskapersoner har ( jfr prop. 1996/97:65 och bet.1996/97:FiU23).Tidigare riksdagsbehandlingBestämmelserna om skyldighet att lämnakreditupplysningskopia i 11 § kreditupplysningslagenändrades 1997. I enlighet med regeringens förslag(prop. 1996/97:65) infördes en rätt för alla fysiskapersoner - även näringsidkare och därmed jämställdapersoner - att få besked om vilka faktiska uppgiftersom lämnats om dem, om vilka omdömen och råd somlämnats och om vem som begärt kreditupplysningen(beställaruppgift). På förslag från finansutskottetbeslutade att motsvarande rätt skall gällaockså när kreditupplysningsuppgift lämnas om etthandelsbolag eller kommanditbolag (bet.1996/97:FiU23 och 27, rskr. 274).I samband med propositionen behandlades iriksdagen också motioner som gällde näringsidkaresoch juridiska personers rätt tillkreditupplysningskopia och s.k. beställaruppgift.Finansutskottet konstaterade att regeringen ansågatt det med hänsyn till integritetsskyddsintresseninte fanns något behov beträffande juridiskapersoner att låta den omfrågade få besked om att enkreditupplysning lämnats och om innehållet i denna.Juridiska personer föreslogs inte få någon rätt tillvare sig en kreditupplysningskopia eller enbeställaruppgift. Utskottet anförde att en sådanordning skulle medföra ökade kostnader förkreditupplysningsföretagen. Vidare påpekadeutskottet att det också hade påtalats att en vidgadplikt var förenad med ytterligare nackdelar; bl.a.skulle färre kreditupplysningar komma att beställasoch möjligheten att erbjuda kreditupplysningar viacd-rom begränsas.Finansutskottet ansåg att det fick förutsättas attäven juridiska personer kan ha ett behov av att fåveta vilka kreditupplysningar som har lämnats om democh vem som har beställt uppgifterna. Det kunde förjuridiska personer lika väl som för enskildanäringsidkare vara viktigt att snabbt kunna rättafelaktiga eller missvisande uppgifter direkt hosbeställaren. Detta gjorde sig enligt utskottetsärskilt starkt gällande beträffande handelsbolagoch kommanditbolag. Konsekvenserna av en felaktigkreditupplysning kunde i dessa fall skada inte barabolaget utan även ägarna som privatpersoner.Finansutskottet ansåg att fördelarna förhandelsbolag och kommanditbolag att ha rätt tillkreditupplysningskopia och beställaruppgift varstörre än de negativa effekter som kunde uppkomma.Utskottet avstyrkte därmed en motion, i den del deninte kunde anses tillgodosedd med det utskottetförordat, med yrkande om att juridiska personerskulle ha rätt till kreditupplysningskopia.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att rätten att erhållakreditupplysningskopia och s.k. beställaruppgift vidföregående lagstiftningsärende utvidgades till attpå samma sätt som för privatpersoner också gällafysiska personer som är näringsidkare samthandelsbolag och kommanditbolag. Enligt utskottetsmening har de positiva effekter som en sådan rättskulle medföra också för övriga juridiska personeren sådan tyngd i förhållande till de eventuellanackdelar som kan uppstå, att en sådan rätt nu börinföras.RättelseGällande bestämmelserKreditupplysningslagenFörekommer anledning till misstanke att en uppgift ikreditupplysning som lämnats eller i register som används ikreditupplysningsverksamhet är oriktig ellermissvisande, skall enligt 12 § första stycketkreditupplysningslagen den som bedriver verksamhetenutan dröjsmål vidta skäliga åtgärder för att utredaförhållandet.Visar uppgiften sig vara oriktig ellermissvisande, skall den enligt andra stycket, om denförekommer i register, rättas, kompletteras elleruteslutas ur registret. Har uppgiften tagits in i enkreditupplysning som lämnats på annat sätt än somavses i tryckfrihetsförordningen (TF) elleryttrandefrihetsgrundlagen (YGL), skall rättelseeller komplettering så snart det kan ske tillställasvar och en som har fått del av uppgiften. Haruppgiften under den senaste tolvmånadersperiodenlämnats i periodisk skrift eller i enkreditupplysningsverksamhet som bedrivs genomåterkommande offentliggöranden enligt YGL, skallrättelse eller komplettering så snart det kan skeinföras i ett följande nummer av skriften ellermotsvarande form av offentliggörande enligt YGL. Omuppgiften uppenbarligen saknar betydelse förbedömningen av vederbörandes vederhäftighet iekonomiskt hänseende, gäller dock inte vad som sägsi andra stycket.Vidare sägs i tredje stycket att om en fråga omrättelse eller liknande åtgärd har tagits upp efterframställning från den som uppgiften avser, skalldenne kostnadsfritt underrättas om huruvida sådanåtgärd vidtagits.DataskyddsdirektivetEnligt artikel 12 b skall medlemsstaternasäkerställa att varje registrerad har rätt att frånden registeransvarige i förekommande fall få sådanauppgifter som inte behandlats i enlighet medbestämmelserna i direktivet rättade, utplånade ellerblockerade, särskilt om dessa är ofullständiga ellerfelaktiga.Vidare sägs i artikel 12 c att den registrerade harrätt att få genomfört att en tredje man till vilkasådana uppgifter utlämnats underrättas om varjerättelse, utplåning eller blockering som utförts ienlighet med punkt b), om detta inte visar sig varaomöjligt eller innebär en oproportionerligt storansträngning.PersonuppgiftslagenI 28 § personuppgiftslagen finns bestämmelser medmotsvarande innehåll som artikel 12 punkterna b) ochc) i dataskyddsdirektivet.PropositionenRegeringen föreslår att bestämmelserna om rättelseav uppgifter skall omfatta inte endast felaktigaeller missvisande uppgifter utan även uppgifter somannars har behandlats i strid medkreditupplysningslagen.I skälen för sitt förslag anför regeringen attbestämmelser om rättelse är så viktiga förkreditupplysningsverksamhet att de även ifortsättningen bör finnas i kreditupplysningslagen.Regeringen konstaterar att bestämmelserna i 12 § istort sett uppfyller dataskyddsdirektivets krav. Debör dock i ett avseende anpassas till direktivet ochpersonuppgiftslagen. Regeringen påpekar att 12 §täcker rättelse av felaktiga uppgifter men intesjälva behandlingen av uppgifterna. Bestämmelsernareglerar sålunda inte frågan om hur en registreradskall få en uppgift utplånad som i och för sig ärkorrekt men som ändå inte får behandlas enligtkreditupplysningslagen, t.ex. en uppgift om hälsa,medlemskap i fackförening eller någon annan uppgiftsom över huvud taget inte får behandlas. Enligtregeringen bör därför bestämmelserna i 12 § ändrasså att de omfattar inte bara oriktiga ellermissvisande uppgifter, utan i likhet med 28 §personuppgiftslagen även uppgifter som annars harbehandlats i strid med lagen.MotionenI motion 2000/01:Fi14 av m.fl. (m)anförs att regeringens förslag om ändring av 12 §kreditupplysningslagen är ett steg i rätt riktning,men inte tillräckligt. Motionärerna påpekar attskyldigheten att vidta rättelse inte inkluderaruppgifter som är felaktiga, men som avkreditupplysningsföretagen anses sakna betydelse fören bedömning av vederbörandes vederhäftighet iekonomiskt hänseende. Enligt motionärerna är det denregi-strerades uppfattning som skall vara avgörande.Denne har rätt att kräva att alla uppgifter skallvara riktiga och sanningsenliga. Sålunda börsamtliga felaktiga uppgifter som tagits in i enkreditupplysning rättas eller kompletteras ochtillställas alla dem som fått del av uppgifterna, närden enskilde så önskar. Motionärerna anför att dettabör ges regeringen till känna (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att det är av väsentligtintresse för såväl enskilda som kreditgivare att deninformation som förmedlas i kreditupplysningar ärkorrekt. Gällande bestämmelser innebär ett krav påkreditföretagen att, om det finns anledning attmisstänka att en uppgift i kreditupplysning somlämnats elleri kreditupplysningsregister är oriktig ellermissvisande, utan dröjsmål vidta skäliga åtgärderför att utreda förhållandet. Av förarbetena framgåratt det vid tillämpningen av denna regel ärlikgiltigt på vad sätt misstanke om felaktighet osv.har uppstått (prop. 1973:155 s. 114). Utskottetkonstaterar att gällande bestämmelser såledesinnebär möjlighet för t.ex. den registrerade attpåkalla en utredning av huruvida en uppgift äroriktig eller missvisande. Regeringens förslaginnebär att detsamma skall gälla i fråga om uppgiftsom misstänks annars ha behandlats i strid medlagen. Visar sig uppgiften vara oriktig ellermissvisande eller annars ha behandlats i strid medlagen skall den rättas, kompletteras eller uteslutasur registret. Rättelse eller komplettering skallockså tillställas var och en som har fått del av uppgiften.Undantaget från skyldigheten att vidta rättelse m.m.och lämna meddelande om rättelse, vilket regeringeninte föreslår någon ändring i, tar enligtförarbetena sikte på identifieringsuppgifter ochliknande (a. prop. s. 114 f.). Utskottet anser attdetta undantag har getts en rimlig utformning ochinte innebär något avkall på kravet attkreditupplysningarna skall innehålla korrektinformation. Mot denna bakgrund tillstyrkerutskottet regeringens förslag i denna del ochavstyrker motion 2000/01:Fi14 (yrkande 1).Stockholm den 20 februari 2001På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagiti beslutet: Per (),(), BarbroHietala (), KennethKvist (v), (), (), IngerRené (m), (), (), (), (), (), Per (),(), HelenaBargholtz (fp), Britt-MarieLindkvist (s) och Per-SamuelNisser (m).Avvikande meningar1. Känsliga uppgifter, m.m.Åsa () anser attkonstitutionsutskottets yttrande under rubrikenKänsliga uppgifter, m.m. bort ha följande lydelse:Utskottet gör, i enlighet med vad som anförsmotion 2000/01:Fi13, bedömningen att punkt 9 iingressen till dataskyddsdirektivet innebär enmöjlighet för medlemsstaterna att föreskriva förbudmot behandling av också andra kategorier avpersonuppgifter än de som enligt direktivet skallomfattas av sådant förbud. Enligt utskottets meningutgör direktivets bestämmelser således inget hindermot att behålla det nu gällande förbudet motbehandling av uppgifter om att någon har varitföremål för åtgärder enligt socialtjänstlagen ellerlagen om stöd och service till vissafunktionshindrade. För att enskilda människorsintegritetsskydd inte skall försvagas bör dettaförbud behållas. Utskottet avstyrker därför, medbifall till motion 2000/01:Fi13, regeringens förslagi denna del. Förslaget till ändringar i 6 §tillstyrks i övrigt.2. Information till den registreradegenom registerbeskedPer , , ochPer-Samuel Nisser (alla m) anser attkonstitutionsutskottets yttrande under rubrikenInformation till den registrerade genomregisterbesked som på s. 14 börjar med "Regeringensförslag" och slutar med "aktuell del" bort haföljande lydelse:Utskottet konstaterar att gällande bestämmelservisserligen innebär en rätt för samtligaregistrerade att mot skälig avgift få s.k.registerbesked. Regeringens förslag om att utökainformationsskyldigheten till att omfatta också enrätt att en gång få ett registerbesked gratisgäller dock endast fysiska personer. mening bör en sådan rätt också omfattajuridiska personer. Detta bör ges regeringen tillkänna. Utskottet tillstyrker således vad som anförsi motion 2000/01:Fi14 (yrkande 2).3. Information till den registreradegenom registerbeskedHelena () anser attkonstitutionsutskottets yttrande under rubrikenInformation till den registrerade genomregisterbesked som på s. 14 börjar med "När det"och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse:När det gäller vad som anförs i motion Fi12(yrkande 3) om att också juridiska personer skall harätt att få veta varifrån uppgifter har hämtats villutskottet framhålla att en sådan rätt, förutom attmotverka att felaktiga eller missvisande uppgifterleder till skada för de registrerade, också skullekunna bidra till en mer effektivkreditupplysningsverksamhet. Enligt utskottetsmening bör därför juridiska personer också ha ensådan rätt. Detta bör, med tillstyrkande av nämndamotion, ges regeringen till känna.4. Information till den registreradei form av kreditupplysningskopiaKenneth och (båda v) anser attkonstitutionsutskottets yttrande under rubrikenInformation till den registrerade i form avkreditupplysningskopia bort ha följande lydelse:Till skillnad från vad som enligt 9 §kreditupplysningslagen gäller kreditupplysningar omprivatpersoner, ställer lagen inte upp något krav påatt det skall finnas legitima skäl vid beställningav kreditupplysningar om näringsidkare. Om rättenatt få kreditupplysningskopia med s.k.beställaruppgift utsträcks till att gälla samtligajuridiska personer, finns enligt utskottets meningen risk för att detta medför att den som har ettlegitimt intresse av att såväl begärakreditupplysning som att vara anonym ifortsättningen inte kommer att begärakreditupplysning. Rätten att erhållakreditupplysning med s.k. beställaruppgift bördärför inte utvidgas i förhållande till vad somgäller i dag.Bilaga 4Finansutskottets offentliga utfrågningom problem ikreditupplysningsverksamhetenTid: kl. 09.00-11.35Lokal: Skandiasalen i NeptunusInbjudnaStatssekreterare ,JustitiedepartementetDataråd , ,FinansinspektionenVD , Svenska BankföreningenVD , UC ABBolagsjurist , Dun & BradstreetDeltagande ledamöterJan () ordförandeMats () vice ordförandeGunnar ()()()()()()()Per ()()()()()Protokoll från finansutskottets offentligautfrågning om problem ikreditupplysningsverksamheten den 15 februari 2001Ordföranden: Då ber jag att få hälsa er allavälkomna till finansutskottets utfrågning om problemi kreditupplysningsverksamheten. Särskilt välkomnasäger vi till våra inbjudna gäster som kommer frånJustitiedepartementet, Datainspektionen,, och detvå kreditupplysningsföretagen upplysning har en positiv och ljus klang,man jag är inte säker på att alla uppfattar attordet kreditupplysning har samma ljusa och positivaklang. En del kanske t.o.m. upplever det som om detkan vara något hotfullt och rentav skrämmande. Vivet att syftet med kreditupplysning är gott. Dethandlar om att skapa trygghet och säkerhet iaffärslivet och i ekonomiska relationer mellanmänniskor, men det måste också till omsorg ochhänsynstagande så att kreditupplysningen inte fårorimliga konsekvenser för företag eller enskildaindivider. Det kan handla om konkurser ochpersonliga tragedier.I finansutskottet har vi nu påbörjat behandlingenav regeringens proposition omkreditupplysningslagen, och dessutom har vi ettantal motioner som behandlarkreditupplysningsfrågor. Därför har vi sett det somnaturligt att i samband med det inbjuda ett stortantal kunniga personer att informera oss om dessafrågor.Vi ska ge våra gäster möjlighet att inleda. Jaghoppas att ni kan göra relativt korta inledningarunder den närmaste timmen, så att vi får tid övertill frågor från ledamöterna. Jag vill bestatssekreterare att börja.Statssekreterare : Tack för det!Jag är väldigt glad över att få komma hit. När viförberedde denna hearing på Justitiedepartementetkonstaterade vi att frågan om kreditupplysning nogär den fråga på civilrättens område där vi har mestkontakter med allmänheten. Det är väldigt många somringer, och frågan berör väldigt många.Jag ska försöka hålla mig kort, men jag vill ändåge några utgångspunkter för hur vi arbetar, även omde är välkända. Kreditupplysningslagen är ettregelverk som innefattar en avvägning mellan tvåsinsemellan stridande intressen, nämligen intressetav att undanröja riskerna för att kreditupplysningarmedför ett otillbörligt intrång i människorsintegritet och intresset av att bidra till en välfungerande kreditupplysningsverksamhet som i sin turär en förutsättning för en väl fungerandeföretagsamhet. Det är ingen tvekan om att företagarehar ett legitimt och berättigat intresse av att fåtillgång till sådana uppgifter som gör att det ärmöjligt att bedöma risken för att en motpart inteföljer sina skyldigheter. Det är också så att småföretag - det är välkänt - kan hamna i trångmål omderas kunder inte betalar . Jag vill säga atten ordentlig kreditprövning också är till fördel förden enskilde konsumenten, som genom en sådanordentlig kreditprövning kan hindras attöverskuldsätta sig. Men för lagstiftaren gäller detatt balansera intresset av en ordentligkreditprövning mot integritetsintresset.Den proposition som jag inte ska tala om , mensom behandlas av finansutskottet, handlar om att manstärker eller i vart fall förtydligar den enskildesintegritetsskydd. Jag vill nämna det som jag villframhålla som viktigt i den nya lagstiftningen. Manpekar på och förtydligar att uppgifterna ikreditupplysningsverksamhet ska vara adekvata,relevanta och nödvändiga.Sedan finns det också ett förslag som hardiskuterats som kan sägas gå i motsatt riktning,även om vi argumenterar för att det inte är så. Detgäller att man ska få lämna uppgifter om att någonhar varit föremål för vård enligt ,men det tänkte jag inte gå in på . Jag har utgåttfrån att dagens diskussion inte handlar om det.De frågor som inte behandlas i propositionen är defrågor som ofta diskuteras och som handlar omenstaka eller smärre betalningsförsummelser. Denkritik som vi får höra, och det som människor oftaringer till oss om, går ut på att enstakaförsummelser som gäller små belopp leder tillbetalningsanmärkningar. Frågan om hur man reglerardet är frågan om hur man balanserar dessa motståendeintressen mot varandra. Den lagstiftning vi har vilar på bilden av att det är av intresse för enkreditgivare att också få veta om en företagareeller en person gör sig skyldig till upprepadebetalningsförseelser, även om de är små. Jagsammanfattar detta.När det gäller enstaka betalningsförsummelser harregeringen lagt fram ett förslag viaFinansdepartementet som går ut på att man ska kunnastärka sekretesskyddet, dvs. att en enstakabetalningsförsummelse där gäldenären gör rätt försig innan ärendet har gått till utslag inte skabehöva registreras.När det gäller frågan om smärrebetalningsförsummelser har vi kommit till denuppfattningen att den balans som vi har ilagstiftningen är rimlig. Där har vi heller ingaplaner på att göra några förändringar.När det gäller några frågor som vi har uppe tillbehandling i departementet kan jag säga att en frågasom gäller skuldsanering har diskuterats mycket. Detär frågan om hur länge en uppgift om skuldsaneringska stå kvar i ett kreditupplysningsregister.