bet · GP01SFU2 · 2001-11-15 00:00:00 — Den skall ha till ändamål att främja likarättigheter för studenter och för sökande tillhögskolan och att motverka diskriminering på grundav könstillhörighet, etnisk tillhörighet, sexuellläggning och funktionshinder.Jämställdhetsombudsmannen, , Handikappombudsmannenoch Ombudsmannen mot diskriminering på grund avsexuell läggning skall utöva tillsynen över lagensefterlevnad. Under förutsättning av riksdagensgodkännande av propositionen kommer ombudsmännen attförstärkas med sammanlagt . DO:sanslag tillförs därför från anslaget25:73 Särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. inom utgiftsområde 16 mot diskriminering har uppgifter som berörbåde DO, Ombudsmannen mot diskriminering på grund avsexuell läggning och . Nämndenskall dock särskilt ge DO råd i principiellt viktigafrågor om tillämpningen av lagen (1999:131) omOmbudsmannen mot etnisk diskriminering. Ipropositionen anges att nämnden i praktiken harägnat lika mycket tid åt alla de tre ombudsmännensarbete.Regeringen föreslår för ettramanslag på 13 908 000 kr.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2002I motion Sf399 av m.fl. (kd) yrkandena42 och 43 i denna del begärs att beslutardels att anvisa mer än regeringenföreslagit till anslaget 10:5 Ombudsmannen motetnisk diskriminering, dels att DO ges specielltansvar för opinionsbildning mot diskriminering,främlingsfientlighet och rasism samt att DO skallvara en myndighet underställd riksdagen.Motionärerna avvisar regeringens förslag om lokaladiskrimineringsombud och anser att de för dettaändamål anslagna medlen (, anslag10:2) bör tillföras DO.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att ett antal lokaladiskrimineringsbyråer som bygger på frivilligakrafter har etablerats på olika orter i landet ochatt DO bl.a. svarar för utbildning av nyckelpersoneri antidiskrimineringsarbetet.Utskottet noterar att DO har haft och kommer attha en central roll i arbetet med handlingsplanen motrasism m.m. För arbetet med handlingsplanen utökadesanslaget med 4 miljoner kronor.För den nu föreslagna försöksverksamheten medregionala och lokala diskrimineringsombud harpolitikområdet (anslaget 10:2) tillförts 4 miljonerkronor för 2002.Av propositionen framgår att regeringen har föravsikt att utreda möjligheterna till en generelllagstiftning mot diskriminering som omfattar allaeller flertalet samhällsområden ochdiskrimineringsgrunder. Detta utredningsarbete skalläven omfatta frågan om olika ombudsmäns uppgifteroch ansvarsområden samt eventuell sammanslagning avnågra eller samtliga ombudsmän.Frågan om DO bör vara en ombudsman under riksdagenhar utskottet behandlat tidigare, i samband medbehandlingen av den nationella handlingsplanen motrasism m.m. (bet. 2000/01:SfU11).Konstitutionsutskottet vidhöll därvid i sittyttrande att bedömningen av huvudmannaskapet förombudsmännen bör ses i ljuset av de uppgifterombudsmännen tilldelas. Socialförsäkringsutskottetinstämde i detta.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag till medelsanvisning och avstyrkermotion Sf399 yrkandena 42 och 43 i denna del.StorstadspolitikenStorstadspolitiken är sektorsöverskridande och berörflera andra politikområden, främst integrations-,utbildnings-, arbetsmarknads- och näringspolitiken.En särskild Storstadsdelegation har i uppdrag attutveckla och samordna den nationellastorstadspolitiken. Inom politikområdet finns delsett anslag för utvecklingsinsatser istorstadsregionerna, dels ett anslag förförstärkning och utveckling av förskola, skola ochvuxenutbildning i storstadsregionerna, vilket liggerunder utgiftsområde 16.11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionernaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning och därmed avslåmotionsyrkanden om avveckling av anslaget.Riksdagen bör avslå ett motionsyrkande omriktade insatser till kommuner som inte fickdel av storstadssatsningen.PropositionenFrån anslaget finansieras särskilda insatser somskall främja utvecklingen i storstadsregionernasutsatta bostadsområden. Medel fördelas i huvudsaktill de kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtalmed staten. En mindre del av anslaget får användasför utredningar och informationsinsatser medanknytning till storstadspolitiken. Anslagetdisponeras av regeringen.Av propositionen framgår att sju kommuner harkommit i gång med genomförandet av åtgärder inomramen för utvecklingsavtalen och attutvecklingsarbetet följs av både kommunala ochexterna utvärderare.Som ett komplement till den nationellautvärderingen som ansvarar förhar Verket för näringslivsutveckling, , påregeringens uppdrag analyserat de lokalautvecklingsavtalen ur ett tillväxtperspektiv.Resultatet presenteras i två rapporter. NUTEKkonstaterar i rapporterna att cirka en tredjedel avinsatserna inom utvecklingsavtalen kan bedömas somdirekt tillväxtskapande. anser emellertid kan göras för att bättre tillvarata denutvecklingspotential som finns i berördabostadsområden.Det storstadspolitiska arbetet har under 2000främst inriktats på målet att bryta segregationen istorstäderna genom de lokala utvecklingsavtalen medstorstadskommunerna. I fortsättningen avserregeringen att i ökad utsträckning utvecklastorstadspolitikens andra mål, att gestorstadsregionerna goda förutsättningar förlångsiktig hållbar tillväxt.Mot bakgrund av den statistik som beskriverutvecklingen i bostadsområdena konstaterarregeringen att utvecklingen i många avseenden går ipositiv riktning. Arbetslösheten har minskat liksomsannolikt socialbidragsberoendet. Trots en positivutveckling i berörda bostadsområden är tillståndetinom politikområdet enligt regeringen intetillfredsställande i förhållande till de mål somriksdagen beslutat om. Skillnaderna i levnadsvillkorär fortfarande stora mellan kommuner och mellanbostadsområden i samma kommun.Regeringen kommer att göra en samlad avstämningoch utvärdering av den fördastorstadspolitiken . Därefter avserregeringen att ta ställning till formerna för denfortsatta storstadspolitiken.Anslaget hade 2000 ett stort anslagssparande tillföljd av vissa eftersläpningar i verksamheten.Avtalstecknandet med kommunerna har tagit längre tidän först uppskattat. Dialogen med de boende är encentral del i utvecklingsarbetet inom de lokalautvecklingsavtalen och viktig inte minst för attuppnå långsiktiga effekter. I takt med attutvecklingsarbetet fortskrider i kommunerna ökaranslagsförbrukningen.Regeringen föreslår för ettramanslag på 116 000 000 kr.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2002I motion Sf383 av m.fl. (m) yrkandena5 och 9 begärs att beslutar att inteanvisa några medel till anslaget 11:1Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna. Enligtmotionärerna bör i stället andra vägar prövas sominnebär en mindre belastning på statsbudgeten. Deförespråkar en social och geografisk rörlighet, somuppnås bl.a. genom att arbetsmarknaden ochbostadsmarknaden avregleras.I motion Sf399 av m.fl. (kd) yrkande 43 i denna delbegärs att beslutar att inte anvisa någramedel till anslaget 11:1 Utvecklingsinsatser istorstadsregionerna. Motionärerna avvisar projektetsförlängning och anser att andra förslag om bl.a.utvecklingspeng och utlokalisering av myndighetertill invandrartäta områden är bättre.I motion Sf321 av m.fl. (c) i denna delbegärs att beslutar att inte anvisa någramedel till anslaget 11:1 Utvecklingsinsatser istorstadsregionerna. Motionärerna anser attregeringens storstadssatsning inte leder till någralångsiktiga förändringar och att projektverksamhetenriskerar att bli en del vid sidan av kommunernasordinarie verksamheter.I motionerna Fi294 av m.fl. (fp) yrkande 14 idenna del och Sf379 i denna del av ochAna () begärs att beslutaratt inte anvisa några medel till anslaget 11:1Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna.Motionärerna anför att en dominerande del av deprojekt som finansieras inom anslaget inte har entillfredsställande effektivitet och förankring blandde berörda. Enligt motionärerna bör därför anslagetupphöra.Övriga motionerCatherine () begär i motion Sf377 etttillkännagivande om integrationsbefrämjandeinsatser. Motionären anser att regeringen viaIntegrationsverket bör rikta insatser till kommunersom inte fick del av storstadssatsningen men som harliknande problem.Utskottets ställningstagandeEtt av instrumenten för att genomförastorstadspolitiken är de lokala utvecklingsavtal somtecknats med storstadskommunerna anser att kommunernas ordinarie insatserär av stor betydelse för att de storstadspolitiskamålen skall uppnås. Även insatser som sker inomandra politikområden bidrar emellertid härtill,exempelvis näringspolitik, arbetsmarknadspolitik,integrationspolitik och utbildningspolitik.Regeringen har beräknat att totalt drygt 2 miljarderkronor kommer att tas ianspråk för storstadspolitiska insatser.Utskottet kan konstatera att den statistik sombeskriver utvecklingen i bostadsområdena visar attutvecklingen i många avseenden går i positivriktning. Arbetslösheten har minskat liksomsannolikt socialbidragsberoendet. I vilkenutsträckning de statliga insatserna inompolitikområdet bidragit till utvecklingen är dockför tidigt att bedöma. Utskottet noterar också atttrots en positiv utveckling i berörda bostadsområdenär tillståndet inom politikområdet intetillfredsställande i förhållande till de uppsattamålen, att bryta den sociala, etniska ochdiskriminerande segregationen och att gestorstadsregionerna goda förutsättningar för enlångsiktig och hållbar tillväxt.Enligt utskottets mening är storstadspolitiken enviktig del i arbetet att bryta segregationen ochförbättra storstadsregionernas förutsättningar.Detta arbete är emellertid, liksomintegrationspolitiken, av långsiktig karaktär.Av propositionen framgår att regeringen avser attgöra en samlad avstämning och utvärdering av denhittills förda storstadspolitiken under 2002.Därefter kommer regeringen att ta ställning tillformerna för den fortsatta storstadspolitiken.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker med detanförda motionerna Sf321 i denna del, Sf379 i dennadel, Sf383 yrkandena 5 och 9, Sf399 yrkande 43 idenna del och Fi294 yrkande 14 i denna del.Storstadspolitiken är i första hand tillkommen föratt utveckla förhållandena i storstadsregionerna.När det gäller möjligheten för kommuner utanförstorstadsregionerna att få stöd från de anvisadestorstadsmedlen har emellertid regeringen möjlighetatt göra en prövning i varje fall.Motion Sf377 avstyrks med det anförda.MigrationspolitikenMigrationspolitiken omfattar frågor rörandeflyktingpolitik, invandringen till ,mottagande av asylsökande, utlänningars rätt attvistas i samt internationellt arbete inomdet migrationspolitiska området. I politikområdetingår myndigheterna Migrationsverket ochUtlänningsnämnden.12:1 MigrationsverketUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning och därmed avslåmotionsyrkanden om annan medelsanvisning samtom att de extra resurser som Migrationsverkettilldelas bör användas för att prioriterabarnen.Riksdagen bör avslå motionsyrkanden omasylansökan i hela landet, om långahandläggningstider samt om avgifter iutlännings- och medborgarskapsärenden. Jämförreservationerna nr 4 (fp) och 5 (v).PropositionenAnslaget avser i huvudsak förvaltningskostnader förMigrationsverket och vissa kostnader för regeringenvad avser utlandsmyndigheterna med inriktning påarbetsuppgifter inom migrationsområdet.Migrationsverket är central utlänningsmyndighetoch ansvarar för utlännings-, invandrar- ochmedborgarskapsfrågor i den mån frågorna intehandläggs av någon annan myndighet.Av propositionen framgår att den totalagenomsnittliga handläggningstiden för asylärendenhos var ,vilket var kortare än . Avärendena avgjordes inom verksamhetsmålet sexmånader. En viktig orsak till avvikelsen är enligtpropositionen tidskrävande arbete med att klarläggaoklara identiteter, resvägar m.m. Av de drygt 16 300personer som sökte asyl i saknade pass eller andra identitetshandlingar.I propositionen anges att det ökande antaletasylsökande som en följd av inträde iSchengensamarbetet och ett markant ökande antalasylsökande irakier kan ge konsekvenser förhandläggningstiderna och därmed ökade kostnader förmottagandesystemet. Med utdragna handläggningstiderkommer enligt regeringen också erfarenhetsmässigtfler att åberopa humanitära skäl för att stanna.Frågor rörande migrationsområdet har enligtpropositionen fått genomslag i utrikesförvaltningensverksamhetsplanering, och rutiner har utarbetats föratt underlätta den praktiska ärendehanteringen isyfte att få ned handläggningstiderna.Utrikesdepartementet har förstärkt elvautlandsmyndigheter med migrationstjänstemän. Derasarbete bedöms kunna leda till kortarehandläggningstider och förbättrad behovsstyrning avbefintliga resurser. Enligt propositionen kommeräven Eurodacsystemet att bli ett viktigtkompletterande instrument. Regeringen bedömer attförutsättningar finns för kortarehandläggningstider, rationalisering och bättreåterrapportering.Vid beräkning av anslaget görs bedömningen attMigrationsverket bör ha en beredskap att ta emot 18000 asylsökande. För att kunna minska balansen avärenden bedömer regeringen det motiverat att utökaMigrationsverkets förvaltningsanslag med ca 50miljoner kronor från 2002.Regeringen föreslår för ettramanslag på 490 079 000 kr.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2002I motion Sf399 av m.fl. (kd) yrkandena9, 10, 41 i denna del och 43 i denna del begärs attriksdagen beslutar att anvisa merän regeringen föreslagit till anslaget 12:1Migrationsverket. I motionen begärs beslut om attMigrationsverket, med anledning av attIntegrationsverket föreslås avvecklas, skall gesansvar för informationsfrågor till invandrare ochflyktingar. Vidare begärs ett tillkännagivande omatt inte acceptera de långa handläggningstiderna.Migrationsverket tillförs medel för att ytterligareförkorta handläggningstiderna. Genom beslut om attutlänningsmyndigheterna inte skall pröva frågan omuppehållstillstånd för barn mellan , somadopterats genom beslut av svensk domstol, förstärksMigrationsverkets anslag med 1 miljon kronor.I motion Sf321 i denna del av . (c) begärs att beslutar att anvisa50 mindre än regeringen föreslagittill anslaget 12:1 . Motionärernaanser att besparingar kan göras på Migrationsverketsadministration.I motion Fi294 yrkande 14 i denna del av LarsLeijonborg m.fl. (fp) och motion Sf379 i denna delav och () begärs attriksdagen beslutar att anvisa merän regeringen föreslagit till anslaget 12:1Migrationsverket. Genom ökade satsningar på snabbarebehandling av asylärenden kan handläggningstidernaförkortas och kostnaderna för mottagande avasylsökande minskas.I motion Sf216 yrkande 22 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om åtgärder för attkorta handläggningstiderna.Kenneth m.fl. (c, v, kd, mp) begär imotion Sf270 ett tillkännagivande om att de extraresurser som tilldelas ibudgetpropositionen bör användas för att prioriterabarnets rättigheter i asylprocessen.Övriga motionerI motion Sf216 av m.fl. (fp) yrkande23 anförs att det bör vara möjligt att ansöka omasyl på alla kontor. Detta skulleenligt motionärerna bl.a. medföra kortarehandläggningstider. I motionen begärs etttillkännagivande härom.Lotta m.fl. (mp) anför i motionSf394 yrkande 2 att problemen med långahandläggningstider ofta beror på för lite pengar.Regeringen måste enligt motionärerna ta ett ansvarför att ärendeprövningen hos sker rättssäkert. I motionenbegärs ett tillkännagivande härom.Ett antal motioner tar upp frågor som rör avgifter iutlännings- och medborgarskapsärenden.I motion Sf296 av m.fl. (v) anges iyrkande 1 att den som ansöker om visering,uppehålls- eller arbetstillstånd och svensktmedborgarskap måste erlägga en ansökningsavgift påmellan 250 och . Motionärerna anser attdetta, vid sidan av den reglerade invandringen,ytterligare utgör ett hinder mot människors friarörlighet och en diskriminering av icke EU-medborgare. Dessa avgifter bör enligt motionärernaavskaffas från . I motionen begärsett tillkännagivande härom.I motion A317 yrkande 31 av m.fl.(v) begärs ett tillkännagivande om att avgiften föratt söka svenskt medborgarskap skall tas bort närdet statsfinansiella läget så tillåter.Också och (v) begär i motion Sf326 yrkande 1 etttillkännagivande om kostnadsfrittansökningsförfarande för svenskt medborgarskap.Yilmaz Kerimo (s) anför i motion Sf254 att det börgöras en översyn av avgifter i tillståndsärenden.Motionären är kritisk till höga avgifter och attavgiften i vissa fall är beroende av nationalitet.Exempelvis krävs inte avgifter för EU-medborgare. Imotionen begärs ett tillkännagivande om detta.I motion Sf293 av () begärs etttillkännagivande om att ansökningsavgift förtillstånd för säsongsarbete bör granskas vad avserskillnaden i avgift beroende på medborgarskap.Leif () anför i motion Sf300 att enfamiljs kostnader för svenskt medborgarskap kan varakännbara. Motionären anför bl.a. att kostnaden börkunna ersättas av kommunen utanför ramen försocialbidrag. I motionen begärs ett tillkännagivandehärom.Utskottets ställningstagandeVid budgetbehandlingen granskadeutskottet särskilt utvecklingen avhandläggningstiderna i (bet. 2000/01:SfU2). Utskottetkonstaterade bl.a. att det är mycket viktigt attgenomföra åtgärder i syfte att förkortahandläggningstiderna, inte enbart för att långahandläggningstider är kostsamma på grund av att desökande vistas i Migrationsverketsmottagandesystem utan också med hänsyn till denpsykiska press som sökandena tvingasleva under.Av budgetpropositionen framgår att målet vadgäller handläggningstider inte uppnåtts. Exempelvisavgjordes av Migrationsverketsgrundärenden vid asylprövning inom ramen förverksamhetsmålet , vilket i och för sigär en förbättring jämfört med då motsvarandeandel var . I propositionen anges att en viktigorsak härtill är tidskrävande arbete med attklarlägga oklara identiteter, resvägar m.m. Av dedrygt 16 300 personer som sökte asyl i år2000 saknade pass eller andraidentitetshandlingar (en ökning jämfört med dåmotsvarande andel var ). Andra orsaker uppgesvara att många personer med tidsbegränsadeuppehållstillstånd från Kosovo sökt asyl samt attinströmningen av asylsökande från har ökat. Antalet öppnagrundärenden hos har ökat underperioden t.o.m. . var antalet öppna grundärenden ca6 300 och var motsvarande siffra ca10 600. Vid utgången av hade antaletökat ytterligare till 14 042 öppna grundärenden.Utskottet ser positivt på att regeringen för attkunna minska balansen av ärenden föreslår attMigrationsverkets förvaltningsanslag ökas med ca 50miljoner kronor . Genom en längreplaneringsram ges också bättreförutsättningar att korta handläggningstiderna ochdärigenom påverka även kostnaderna imottagandesystemet. Också Eurodacsystemet och enförbättrad verksamhetsplanering och ärendehanteringhos utrikesförvaltningen kan medverka till att kortahandläggningstiderna. Regeringen har i propositionenberäknat antalet asylsökande 2002 till 18 000 menangivit att antalet kan komma att bli 20 000. allra senaste prognos kanemellertid antalet asylsökande komma att uppgå till23 000. Detta är en ökning mot föregåendeår och kan jämföras med en ökning för helaEU . Enligt kan,om antalet asylsökande blir 23 000, enhandläggningstid hållas. Attförkorta handläggningstiden bedöms dock inte möjligtom prognosen står sig.I rapporten för asylsökande -tidsåtgång, kostnader, reformarbete (2001/02:6) somupprättats vid revisorer anförs att extrainsatser till asylprövning kan motiveras om de sessom en investering i en bättre fungerandeasylprocess. Detta gäller även om vinsterna av ensådan investering inte kan hämtas hem förrän någotår . Regeringen bör således anlägga ettflerårigt synsätt på fördelningen av resurser mellanasylprövningen och asylmottagningen. I rapportenföreslås att anslagsstrukturen inommigrationspolitiken bör ändras för att uppnå störreflexibilitet. I rapporten anförs vidare att ökaderesurser för asylprövningen inom ramen för en ändradanslagsstruktur kan ge bättre förutsättningar för eneffektivt fungerande asylprocess. Med de storavariationerna i inflödet av asylsökande behövs ocksåenligt rapporten en beredskap att tillföra medel viatilläggsbudget. Remissbehandling av rapporten pågåroch ett förslag från revisorer väntaskomma . Utskottet får därför senareanledning att återkomma till frågan omanslagsstruktur och flexibilitet inomMigrationsverket. Utskottet vill emellertid redan idetta sammanhang, mot bakgrund av det markant ökadeantalet öppna ärenden och ökade antalet asylsökande,peka på att ett eventuellt behov av ytterligaremedel genom tilläggsbudget bör övervägas redan undervåren för att på så sätt underlättaMigrationsverkets planeringsmöjligheter.När det gäller frågan om utlänningsmyndigheternaskall pröva frågan om uppehållstillstånd i vissafall för adopterade barn finner utskottet, medhänsyn till att reglerna härför behandlatsoch beslutats av (prop. 2000/01:66, bet.2000/01:SfU12, rskr. 2000/01:177), inte skäl att nuföreslå ändring av bestämmelserna.Med detta tillstyrker utskottet regeringensförslag till medelsanvisning och avstyrkermotionerna Sf216 yrkande 22, Sf270, Sf321 i dennadel, Sf379 i denna del, Sf399 yrkandena 9, 10, 41 idenna del och 43 i denna del samt Fi294 yrkande 14 idenna del.Även motion Sf394 yrkande 2 avstyrks.Utskottet har erfarit att organisationen förasylprövning håller på att byggas ut och att det iprincip skall bli möjligt att handläggaasylansökningar över hela landet. Vidare ärstrategin att boendet skall spridasså mycket som möjligt över landet och attasylansökan, efter inresa i landet, skall handläggasi den region där sökanden bor.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf216yrkande 23.När det gäller motioner om avgifter i utlännings-och medborgarskapsärenden kan utskottet förstkonstatera att det av 11 §medborgarskapsförordningen (2001:218) framgår attavgift får tas ut för prövning av anmälan ochansökan enligt lagen. Avgiften för ansökan omnaturalisation är . Ogifta barn under 18 årsom omfattas av förälderns naturalisationsbeslut ärbefriade från avgift. Avgift tas inte heller ut avstatslösa som fått flyktingförklaring ellerresedokument utfärdade av svensk myndighet.Enligt utlänningsförordningen (1989:547) fåravgift med där angivna undantag tas ut för prövningav ansökan om uppehålls- och/eller arbetstillståndmed för personer som fyllt och med500 kr för personer som inte fyllt . Vidansökan om dessa tillstånd på grund avfamiljeanknytning är avgiften för personersom fyllt och för personer som intefyllt . Av förordningen framgår att undantaggörs för bl.a. medborgare i , ,, , , , , ,, , och Ungern.Utskottet har tidigare behandlat yrkanden rörandeavgifter vid ansökan om medborgarskap. Senast ibetänkande 2000/01:SfU8 då utskottet uttalade att avartikel 13 europeiska konvention ommedborgarskap framgår att konventionsstaterna skalltillse att avgifterna för bl.a. förvärv avmedborgarskap är skäliga. Enligt 1997 årsmedborgarskapskommitté kan den nuvarande avgiften om1 knappast anses direkt strida motkonventionen. Avgiften var enligt utredningenemellertid så pass hög att den för många människorkunde utgöra ett problem. Utskottet ansåg att det ärmycket viktigt att försäkra sig om att avgiftensstorlek inte är ett hinder för någon att ansöka omsvenskt medborgarskap. Utskottet uttalade att fråganom vilka kostnader som rimligen kan godtas bör utgåfrån att den enskilde aldrig skall behöva avstå frånatt ansöka på grund av avgiftsnivån och attavgifterna skall vara skäliga.Viseringsavgift för inresa och vistelse i Sverigeutgår med . Bland annat visering för anhörigatill en medborgare i en EES-stat, vissa studerandemed stipendier och s.k. kvotflyktingar äravgiftsfri.I vårpropositionen (prop. 2000/01:100) föreslogsatt regeringen skulle bemyndigas att meddelaföreskrifter om avgifter för ansökan om uppehålls-och arbetstillstånd för vissa sökande.