bet · GO01SfU9 · 2001-04-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen börarbeta för att förföljelse på grund av kön ellerkönsidentitet bör tolkas in enligtGenèvekonventionens flyktingbegrepp på samma sätt ialla EU:s medlemsländer.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att även börverka för ett tilläggsprotokoll tillGenèvekonventionen om detta skydd.6. begär att regeringen ger i uppdrag åtMigrationsverket att göra en särskild studie övertillämpningen av 3 kap. 3 § p. 3 såvitt avserförföljelse på grund av homosexualitet. MigrationspolitikenDen svenska migrationspolitikens mål ochinriktningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om densvenska migrationspolitikens mål ochinriktning.Jämför reservationerna 1(v, fp) och 2 (mp)Enligt den migrationspolitiska propositionen (prop.1996/97:25, bet. 1996/97:SfU5, rskr. 1996/97:80) börden svenska migrationspolitiken ses som en helhet,som omfattar flykting-, invandrings- ochåtervändandepolitik och i sin tur ingår i utrikes-,säkerhets-, handels- och biståndspolitiken.Migrationspolitikens mål är att verka för attmigration till och från vårt land sker i ordnadeformer, att värna asylrätten och upprätthålla denreglerade invandringen. Vidare skall verksamhetenpräglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt förindividens mänskliga rättigheter.Med invandringspolitik avses de principer ochregler som anger vilka som skall få tillstånd attbosätta sig i . Invandringen är sedan år 1967reglerad utom för medborgare i de nordiska ländernasamt för medborgare i de stater som tillträtt EES-avtalet.Mottagandet av flyktingar i är endast ettav flera element i den svenska flyktingpolitiken.Dessutom ingår bl.a. arbete i FN och andrainternationella organisationer, ekonomiskt stöd tillUNHCR (FN:s flyktingkommissarie) och andraorganisationer, arbete inom EU som syftar till ökadharmonisering av politiken, internationelltsamarbete i syfte att verka för en solidariskansvarsfördelning mellan länder och för att stärkaflyktingars rättsliga skydd och mottagande i Sverigeav andra skyddsbehövande än flyktingar.MotionerI motion Sf605 yrkande 7 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om att hålla isärbegreppen migrationspolitik och asylrätt. Enligtmotionärerna består migrationspolitiken i huvudsakav tre delar, nämligen flyktingpolitiken, reglernaför anhöriginvandring samt reglering avarbetstillstånd. Den begreppssammanblandning somskett blev tydligast när beslutadeatt beteckningen för svensk flyktingpolitik skulleändras till migrationspolitik.Kerstin-Maria m.fl. (mp) begär i motion Sf6yrkande 1 ett tillkännagivande om målen förmigrationspolitiken. Motionärerna reagerar över deninbördes ordning som målen presenteras avregeringen. Motionärerna menar att det första måletbör vara: "Verksamheten skall präglas avrättssäkerhet, humanitet och respekt för individensmänskliga rättigheter och att asylrätten självklartskall värnas". Först därefter bör målet vara attmigration skall ske under ordnade former.I motion Sf610 av () begärs etttillkännagivande om att inte bör besluta omytterligare invandring innan de som tidigare fåttasyl kan försörja sig av egen kraft. En framtidainvandringspolitik måste utformas med hänsyn tillmisslyckandena med den hitintills bedrivnapolitiken. Bland annat skall invandrare under denförsta tiden kunna klara sig av egen kraft eller medekonomiska garantier från företag, föreningar,organisationer eller enskilda.Utskottets ställningstagandeSom framgår ovan utgör flyktingpolitiken en del avden svenska migrationspolitiken. Självklart ärasylrätten därvid av grundläggande betydelse, ochdetta gäller även EU-samarbetet. Det anförda fåranses tillgodose syftet med motion Sf605 yrkande 7,varför motionen avstyrks.Vad gäller målen för migrationspolitiken villutskottet nämna att regeringen i höstensbudgetproposition lade fram förslag till delvis nyamål för migrationspolitiken under utgiftsområde 8.Jämfört med målen för migrationspolitiken såsom deuttrycktes i den migrationspolitiska propositioneninnebar den föreslagna målformuleringen enligtutskottet (bet. 2000/01:SfU2) att harmoniseringen avflykting- och invandringspolitiken i EU betonastydligare i migrationspolitiken. Utskottetkonstaterade vidare att regeringens förslag ocksåinnebar ett förtydligande av att hela kedjan frånmottagande av asylsökande till återvändande ellerintegration i skall präglas avrättssäkerhet, humanitet och respekt för individensmänskliga rättigheter.Enligt utskottets mening tillgodosermålformuleringen således syftet med motion Sf6yrkande 1, varför motionen avstyrks.Även när det gäller yrkandet i motion Sf610 om denframtida invandringspolitiken vill utskottetunderstryka att rätten till asyl alltid skallrespekteras. Att ha en helt fri invandring är inteaktuellt även om en debatt nu inletts inom EU omkanaler för legal arbetskraftsinvandring. Med detanförda avstyrker utskottet motion Sf610.EU-samarbetet och migrationspolitikenSamarbetet kring migrations- och asylpolitiskafrågor inom EU omfattar visering, asyl, invandring,gränskontroll och annan politik som gäller frirörlighet för personer. Som en följd avAmsterdamfördragets ikraftträdande den 1 maj 1999har frågorna blivit en del av gemenskapsrätten.Invandringspolitiken har således i högre grad änhittills blivit en EU-fråga.Vid Europeiska rådets möte i i december 1998antogs en handlingsplan för att genomförabestämmelserna i om upprättandeav ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Ihandlingsplanen anges prioriteringar och tidsramarför hur uppgifterna i fördraget om fri rörlighet förpersoner, asyl, invandring, civilrättsligt,polisiärt och straffrättsligt samarbete, börgenomföras och inom vilka tidsramar.Genomförandetiden varierar mellan två och fem årfrån Amsterdamfördragets ikraftträdande.Vid ett särskilt möte i i oktober 1999enades om att de skilda mennärbesläktade frågorna om asyl och migration kräveratt det utvecklas en gemensam EU-politik. I den böringå partnerskap med ursprungsländer, ett gemensamteuropeiskt asylsystem, rättvis behandling avmedborgare i tredje land och hantering avmigrationsströmmar. Snabba beslut behövs också omtillnärmning av nationell lagstiftning om villkorenför rätt till inresa och vistelse för medborgare itredje land, grundad på en gemensam bedömning av denekonomiska och demografiska utvecklingen i unionen,samt situationen i ursprungsländerna.Europeiska kommissionen har härefter lagt frammånga förslag på området och även medlemsländer harlagt förslag i vissa frågor.Under det första halvåret 2001 innehar Sverigeordförandeskapet i . I programmetför det svenska ordförandeskapet anges beträffandedet migrations- och asylpolitiska området attSverige sätter särskild vikt vid att på basis avAmsterdamfördraget arbeta vidare med en generell,europeisk migrationsstrategi. I enlighet medslutsatserna från Europeiska rådets möte iTammerfors avser att under ordförandeskapetverka för en fortsatt utveckling av en EU-gemensampolitik på det asyl- och migrationspolitiskaområdet, där humanitet, solidaritet och respekt förasylrätten skall utgöra grunderna. Vidare anges attav särskild betydelse är villkoren för mottagande avasylsökande. Målet är att skapa goda villkor förmottagande av asylsökande i alla EU:s medlemsländer.Sverige vill som ordförandeland sätta fokus på despeciella behov särskilt utsatta grupper - såsombarn samt kvinnor som utsatts för sexuellt våld -kan ha. Det svenska ordförandeskapet kommer även attarbeta för att gemensamma regler om tillfälligtskydd i massflyktsituationer skall antas. Vidareskall arbeta aktivt för fastställande avenhetliga miniminormer när det gäller reglerna förasylprocedurer. Det är också en viktig uppgift attetablera miniminormer för skydd inom EU, både vadgäller tolkningen av och reglerför skydd på andra grunder. För att nå resultat inomdetta område är det också angeläget att i enlighetmed slutsatserna i skapa en övergripandestrategi för att i ökad omfattning integrerainvandrings- och asylfrågorna i alla unionenspolitikområden samt i dess yttre förbindelser. Enprioritering under det svenska ordförandeskapet äratt lyfta fram vikten av en helhetssyn påmigrationsfrågorna. Genom utrikespolitiken och detinternationella utvecklingssamarbetet påverkas deförhållanden som gör att människor känner sigtvingade att lämna sina hemländer.Invandrares integration och rättigheter skallunder ordförandeskapet ges särskild prioritet. Derättigheter tredjelandsmedborgare har inom EUvarierar från medlemsstat till medlemsstat. Det ärangeläget att inom EU:s ramar påbörjaarbetet med att tillerkänna invandrare rättighetersom i största möjliga utsträckning ligger i nivå medEU-medborgares.En förutsättning för att kunna harmoniserapolitiken är att den ömsesidiga kunskapen omförhållanden i medlemsstaterna vad gällermigrationsfrågorna förbättras. skall underperioden verka för ett förbättrat informations- ochstatistikutbyte. En högre grad av öppenhet ochinformation är dessutom bra för den offentligadebatten och bilden som förmedlas om invandringentill EU.I detta sammanhang kan tilläggas att med anledningav det svenska ordförandeskapet hölls den 21-23februari 2001 en konferens för ordförandena iutskotten för asyl- och migrationspolitik i EU:smedlemsländer och i . , som leddes avsocialförsäkringsutskottets ordförande, redovisadestatsrådet det svenskaordförandeskapets program på asyl- ochmigrationsområdet. Under konferensen diskuteradesbl.a. migrationssituationen i EU, hantering avmassflyktsituationer samt mottagande avskyddsbehövande.Utskottet kan konstatera att asyl- ochmigrationspolitiken är det område inom EU där detmest omfattande lagstiftningsarbetet nu pågår.Ambitionsnivån i detta arbete är hög. Som nämnts harkommissionen redan lagt fram flera förslag för attuppnå målsättningen vid och ävenmedlemsländer har tagit initiativ i vissa frågor.Bedömningen är att före skallförslag i samtliga delar ha lagts fram.Här kan också nämnas att kommissionen i sittmeddelande om eninvandringspolitik för gemenskapen (KOM (2000) 757)anger att det efter en ekonomisk och demografiskanalys av EU respektive ursprungsländerna står klartatt det finns en växande övertygelse om att den s.k."nollinvandringspolitik" som dominerat spelat ut sin roll. Å ena sidan har ett stortantal medborgare från tredje land kommit in i EU påsenare år och detta migrationstryck fortsätter, meden åtföljande ökning av illegal invandring,människosmuggling och människohandel. Å andra sidanhar ett flertal medlemsstater redan börjat gåutanför EU för att aktivt rekrytera medborgare fråntredje land på grund av en växande brist på bådekvalificerad och okvalificerad arbetskraft. I dennasituation måste man välja mellan att bibehållauppfattningen att EU kan fortsätta att motståmigrationstrycket eller acceptera att invandringenkommer att fortsätta och bör regleras ordentligtgenom samarbete för att försöka maximera de positivaeffekterna för EU, för invandrarna och förursprungsländerna.Mot denna bakgrund anser kommissionen att kanalerför legal arbetskraftsinvandring till EU nu böröppnas, men eftersom medlemsstaternas åsikter gårvitt isär när det gäller mottagande och integreringav medborgare från tredje land tror kommissionenäven att det är viktigt att öppet diskutera dessafrågor och försöka nå ett samförstånd kring målenmed den politik som skall bedrivas. Syftet medkommissionens meddelande är att försöka stimuleradenna debatt med hänsyn till de avgörandestrukturella reformer som EU:s ekonomi genomgår inomramen för sysselsättningsstrategin för EU vilken nubörjar ge positiva resultat.Arbetskraftsinvandringen kan vara ett bidrag tilldenna strategi, men med tanke på de oerhört viktigamänskliga aspekterna på det hela måste det finnasett klart samförstånd mellan medlemsstaternaangående dess roll och dess positiva bidrag.Asyl- och flyktingpolitikenAllmänt om asyl och flyktingpolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om- ordförandeskapet och flyktingpolitiken-- det s.k. asylprotokollet-- kostnaderna för svensk asylpolitik.-Jämför reservationerna 3 (kd, c, fp), 4 (v,mp) och 5 (v, mp)MotionerI motion Sf615 yrkande 6 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om att det s.k.asylprotokollet skall avlägsnas urAmsterdamfördraget. Enligt motionärerna inskränkerprotokollet EU-medborgarnas rätt att söka asyl i ettmedlemsland.Även m.fl. (mp) invänder i motionU511 mot att det s.k. asylprotokollet inte gör detmöjligt för en EU-medborgare att söka asyl i annatmedlemsland (yrkande 8, i denna del). måstevidare inom EU stoppa alla förslag som innebär enmer restriktiv asyl- och invandringspolitik (yrkande9).Bo Könberg och () framhåller imotion Sf7 att som ordförande i kommeratt ha ett betydande inflytande på utvecklingen avden gemensamma asyl- och flyktingpolitiken somhåller på att ta form inom EU. bör utnyttjasitt ordförandeskap till att bana väg för enhumanare och mer solidarisk flyktingpolitik ochmotverka tendenser som stänger för dem sombehöver skydd här (yrkande 1). Motsvarande yrkandeförs också fram av i motionerna Sf605yrkande 6 av m.fl. och K398yrkandena 3 och 4 av m.fl.Kerstin-Maria m.fl. (mp) anför i motion Sf6att i EU-samarbetet är det av stor betydelse attkraven på mänskliga rättigheter följs och detsärskilt när det gäller att värna asylrätten ochbehandlingen av asylsökande. I yrkande 7 begärs etttillkännagivande om det anförda.I motion Sf615 av m.fl. (v) yrkande4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen i EUbör verka för att de s.k. återtagandeavtalenomförhandlas så att klausuler införs som garanteraratt asylrätten respekteras.Sten () begär i motion Sf603 attregeringen redovisar de totala kostnaderna för ochintäkterna för asyl- och flyktingpolitiken fr.o.m.år 1985. Enligt motionären visar ett antal utfördaattitydundersökningar att svenska folket är kritiskttill den förda flyktingpolitiken, och många anseratt den är för dyr. Ett klarläggande av såvälkostnaderna som intäkterna av flyktingpolitikenskulle därför enligt motionären vara av värde.Utskottets ställningstagandeSverige har enligt utskottets mening i allasammanhang alltid strävat efter att föra enmigrationspolitik som präglas av humanitet, respektför det enskilda människovärdet och attovillkorligen följa internationella åtaganden. Såsker även under ordförandeskapet som framgått ovan.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf6yrkande 7, Sf7 yrkande 1, Sf605 yrkande 6, Sf615yrkande 4, U511 yrkande 9 och K398 yrkandena 3 och4.Här bör också påpekas att utskottet i yttrande1997/98:SfU4y till utrikesutskottet över proposition1997/98:58 Amsterdamfördraget beträffande det s.k.asylprotokollet framhållit att alltid iinternationella sammanhang lagt stor vikt vid attverka för en solidarisk ansvarsfördelning och föratt stärka flyktingars rättsliga skydd. Utskottetkunde inte godta någon som helst inskränkning avGenèvekonventionen och dess tilläggsprotokoll ochandra internationella åtaganden avseende asyl.Utskottet delade också regeringens uppfattning attprotokollet inte inskränker medlemsstaternasskyldigheter enligt flyktingkonventionen.Utskottet vidhåller denna uppfattning ochavstyrker motionerna Sf615 yrkande 6 och U511yrkande 8 i denna del.Vad gäller kostnaderna för den svenskaasylpolitiken har utskottet vid ett flertaltillfällen med anledning av ett likalydande yrkandeoch senast i betänkande 1999/2000:SfU11 anfört att ien rapport till Expertgruppen för studier ioffentlig ekonomi () av , biträdandeprofessor i nationalekonomi, och ,ekonomie doktor i nationalekonomi (Invandring,sysselsättning och ekonomiska effekter, Ds 1995:68)har frågor om kostnader för invandringen belysts.Utskottet fann inte anledning för attbegära en redovisning för flyktingpolitikenskostnader och intäkter fr.o.m. år 1985.I ett svar på en interpellation den 19 april 2000om svensk flykting- och integrationspolitik anfördestatsrådet bl.a. följande.Sverige skall bedriva en human flyktingpolitik sominnebär att människor som flyr undan förföljelse ochkrig skall kunna få en här i landet. Likalite som vi mäter nyttan av barn och pensionärer iekonomiska termer bör vi ensidigt betraktainvandrare som kallt kalkylerade investeringar somkräver avkastning. Ett annat skäl är att det inte ärnågon enkel sak att räkna fram en totalkostnad.Olika forskare har gjort försök att beräknainvandringens totala samhällsekonomiska utfall ochdärvid använt sig av olika metoder. Vidare anfördestatsrådet att den totala kostnaden ärhelt beroende av hur många personer som sökt ocherhållit asyl och uppehållstillstånd i vårt land.Det är en faktor som varierat kraftigt under årenslopp och som styrs av omvärldsfaktorer som Sverigeensamt inte kunnat påverka. Därtill ärtotalkostnaden starkt beroende av invandrarnassysselsättningsgrad. Slutligen påminde statsrådet omatt skall följa sina internationellaåtaganden och att rätten till asyl aldrig får mätasi pengar.Utskottet som delar den av statsrådet framfördauppfattningen avstyrker motion Sf603.Gemensam europeisk flyktingpolitikUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om engemensam europeisk flyktingpolitik.Jämför reservationerna 6 (m), 7 (kd, c, fp)och 8 (mp)MotionerI ett antal motioner tas upp frågor som rör behovetav en gemensam europeisk flyktingpolitik i olikaavseenden.I motion Sf7 yrkande 3 av och () begärs ett tillkännagivande om behoveten gemensam europeisk flyktingpolitik där rättentill asyl och flyktingkonventionen utgör grunden. Ensamordning av denna politik är en förutsättning fören liberalisering av politiken inom EU. Likadanayrkanden förs fram i motionerna Sf605 yrkande 1 avLars m.fl. (fp) och K398 yrkande 15 avLars m.fl. (fp).Vidare framhålls i motion Sf605 av . (fp) att förebygga och/eller att undanröjaorsaker till flykt och påtvingad migration måstevara ett viktigt inslag i internationellaagerande såväl bilateralt som multilateralt. Det börses som utvecklingstendenser på lång sikt och iavvaktan härpå skall insatserna inte ställas mot engenerös mottagning av flyktingar (yrkande 27). Imotionen anförs också att stöd i närområdet harvarit eftersatt i den internationellaflyktingpolitiken och att detta arbete måsteintensifieras. Ett sådant ökat stöd får dock intevara ett skäl att göra det svårare för den enskildaatt söka asyl (yrkande 28).Alf m.fl. (kd) framhåller i motion U512att det är väsentligt att en gemensam asylpolitikutformas inom EU. Utgångspunkten måste vara att EUskall öppnas mot omvärlden och inte upplevas sominåtvänd. Den gemensamma politiken måste varagenerös och human och bestå av tydliga minimireglerför hur behandlingen av asylsökande skall ske föratt garantera mänsklig värdighet och ett rättvisthandläggande. I yrkande 7 begärs etttillkännagivande om det anförda.I Sf645 yrkande 3 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande om att en gemensam strategi ochfördelningsprincip bör utarbetas inom EU för storaoch plötsliga flyktingströmmar. Ansvaret och deekonomiska konsekvenserna bör fördelas solidarisktmellan medlemsstaterna. Vidare framhålls vikten avatt satsa på närområdet när flyktingsituationeruppstår. I motionen framhålls särskilt attbeträffande Kosovo bör de flyktingar som befinnersig i närområdet få möjlighet att återvända innan deflyktingar som befinner sig i återvänder(yrkande 18).I U217 yrkande 15 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om att flyktingfrågormåste sättas högt på upp på den internationelladagordningen och bryta den nedåtgående trenden vadgäller politisk vilja att bistå människor på flykt.Motionärerna anser det vidare vara av stor vikt attde finansiella bidragen till olika organisationerökar för att hjälpa människor på flykt. I dettaavseende bör vara pådrivande inom EU ochandra internationella organisationer. I yrkande 16begärs ett tillkännagivande härom.I motion Sf5 yrkande 2 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om att insatserför flyktingar mer än skall koncentreras påförebyggande insatser och insatser i närområdena.Vidare framhåller motionärerna att om storaflyktingströmmar uppstår skall politik varainriktad på att ge skydd åt så många som möjligt medde begränsade medel som står till buds. Härvidlag ärsamverkan med EU och andra aktörer en förutsättningför effektiv hjälp. I första hand bör ges hjälp ochbidrag till arbetet med att ge skydd inomkonfliktlandets gränser. Om detta inte är möjligtbör flyktingarna kunna erhålla skydd i grannländereller i regionen. Om flyktingströmmarna inte klarasav på något av dessa sätt bör tillfälligtuppehållstillstånd i tredje land kunna ges men medden målsättningen att repatriering skall ske närförutsättning härför föreligger. I sistnämndaavseende bör en ansvarsfördelning mellan de olikaländerna ske. I sista hand bör permanentauppehållstillstånd i tredje land beviljas men stödtill återvandring skall också vara ett inslag ipolitiken. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivandeom det anförda.Bo Lundgren m.fl. (m) anför i motion U513 att denfria rörligheten för medborgare i EU-länder är avcentral betydelse. Det är naturligt att successivtavveckla gränskontrollerna, och i det perspektivetbehöver EU en gemensam invandrings- ochflyktingpolitik. Flyktingpolitiken bör baseras på engemensam ansvarsfördelning. Motionärerna begär iyrkande 6 ett tillkännagivande om det anförda.Yvonne Ruwaida m.fl. (mp) framhåller i motion U511att det måste vara en prioriterad fråga för Sverigeatt återinföra asylpolitiken till en nationell nivå.I och med Amsterdamfördraget och toppmötet iTammerfors är förhindrat attdriva en egen asylpolitik (yrkande 8, i denna del).Utskottets ställningstagandeDen nuvarande svenska migrationspolitiken fastslogsav med anledning av regeringensmigrationspolitiska proposition (prop. 1996/97:25).I propositionen angavs bl.a. att den svenskamigrationspolitiken måste vara human, tydlig ochkonsekvent och att detta förutsätter en helhetssyn.I denna helhetssyn skall ingå respekten för demänskliga rättigheterna, internationell och globalsamverkan, förebyggande insatser, aktivmigrationspolitik i EU och närområdet,förutsättningarna i samtåtervandringspolitik. I utskottets betänkande1996/97:SfU5 anfördes att en helhetssyn är avavgörande betydelse för en human migrationspolitik,och utskottet noterade särskilt att regeringendärvid betonat asylrätten som en viktig del.I enlighet med vad som framhölls i denmigrationspolitiska propositionen harförutsättningarna minskat för och andraeuropeiska stater att driva en egenmigrationspolitik som avviker från den som förs iflertalet länder i regionen. EU-medlemskapet innebärinte någon grundläggande förändring i dettahänseende men medför bl.a. att den nationellamigrationspolitiken måste utformas i samverkan medEU. En utgångspunkt för utformandet av EU:s framtidamigrationspolitik är enligt regeringen att allamedlemsstater slutit upp kring Europakonventionenoch . I propositionen angavs attharmoniseringen av tillämpningen av kriterierna föratt fastställa flyktingstatus är en förutsättningför en fortsatt harmonisering av medlemsstaternasflyktingpolitik och att vill medverka tillatt de vägledande principerna vidareutvecklas ochförverkligas. skall bl.a. verka för attasylpolitiken värnas och att respekt för andramänskliga rättigheter också utgör grunden i denframtida gemensamma politiken. De viktigastemålsättningarna var enligt regeringen att undanröjaorsakerna till flykt och påtvingad migration, att geskydd till skyddsbehövande i närregionen eller påandra håll i världen, att åstadkomma en bättreansvarsfördelning mellan länder och att finnaeffektivare åtgärder mot organisatörerna av illegalinvandring.Amsterdamfördragets ikraftträdande innebär påområdet migrations- och asylpolitik betydandeförändringar. Frågor om asyl, invandring ochgränskontroller har förts över till en ny avdelningi första pelaren och blir därmed en del avgemenskapsrätten. efter ikraftträdandetskall fri rörlighet för personer ha genomförts.