bet · GP01LU2 · 2001-11-13 00:00:00 — avstyrkte då isitt av godkända betänkande 1997/98:NU17bifall till motionsyrkandet med hänvisning dels tillriksdagens tidigare ställningstaganden i frågan,dels till att ursprungsmärkning av kläder förekommerpå frivilligt initiativ av vissa tillverkare, någotsom utskottet såg positivt på.Lagutskottet finner inte skäl att förorda någotannat ställningstagande än det gjordevåren 1998.När det gäller önskemålet om miljömärkning avtextilier i motion 2001/02:L4 yrkande 7 kanutskottet upplysa om att beslutat omkriterier för svanmärkning av textilier. Kriteriernaställer inte bara miljökrav påtillverkningsprocessen utan även på den färdigaprodukten som sådan. Sålunda finns flera gränsvärdensom inte får överskridas när det gäller kemikalie-och metallinnehåll i textilierna. Även inom EU:smiljömärkningssystem Blomman fastställdes kriterierför textilområdet . Dessa är för närvarandeföremål för en revidering som syftar till att bl.a.utvidga kriteriernas tillämpningsområde. Det saknasenligt utskottet skäl för att vidta någonåtgärd med anledning av motionsyrkandet.Utskottet finner inte skäl föreslå någon åtgärdfrån sida i den fråga om märkning avrestauranger som tas upp i motion 2001/02:L251.Med det anförda föreslår utskottet att motionerna2001/02:L2 yrkande 7, 2001/02:L4 yrkandena 6 och 7,2001/02:L7 yrkande 2, 2000/01:L721 yrkande 5,2001/02:L251, 2001/02:L252, 2001/02:L278,2001/02:L346 och 2001/02: L366 skall avslås.Mål för KonsumentverketUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna vad regeringenföreslår i propositionens avsnitt 13 om målför . Motionsyrkanden somgäller verkets organisation och uppgifterm.m. Jämför reservation nr 15(m).PropositionenRegeringen föreslår att målen för Konsumentverketsverksamhet skall anpassas till de i propositionenföreslagna målen för konsumentpolitiken och såledesvara följande att konsumenternas ställning ochinflytande på marknaden skall stärkas(inflytandemålet), att hushållen skall ha godamöjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andraresurser effektivt (hushållningsmålet), attkonsumenternas hälsa och säkerhet skall skyddas(säkerhetsmålet), att sådana konsumtions- ochproduktionsmönster skall utvecklas som minskarpåfrestningarna på miljön och bidrar till enlångsiktigt hållbar utveckling (miljömålet) samt attkonsumenterna skall ha tillgång till god vägledning,information och utbildning (kunskapsmålet).Målen skall vara styrande såväl förKonsumentverkets nationella konsumentpolitiskaarbete som för verkets arbetet i EU och andrainternationella forum.Vad gäller Konsumentpolitiska kommitténs förslagatt regeringen bör se över möjligheterna att föraöver vissa av verkets uppgifter, däriblandenergifrågor, frågor med anknytning till EU:smiljömärkningssystem och lagstiftning om TV-signaler, till andra myndigheter konstaterarregeringen att kommitténs analys inte ärtillräckligt omfattande för att regeringen skallkunna göra någon sådan omfördelning avarbetsuppgifter . Regeringen för dockinom ramen för myndighetsdialogen en löpandediskussion med om vilken inriktningverksamheten skall ha och vilka prioriteringar sombör göras. förs också löpandediskussioner om hur uppgifterna mellanmyndigheterna bör fördelas.MotionernaVerksamheten vid aktualiseras avStig Rindborg m.fl. (m) i motion 2000/01:L705. Imotionen anförs att ett allomfattande statligtansvarstagande leder till passivitet och skapar endyr och oftast otymplig byråkrati som hela tidenligger efter utvecklingen på de områden där den ärsatt att verka. Motionärerna anser att mycket avKonsumentverkets verksamhet kan privatiseras, bl.a.förlagsverksamheten liksom provnings- ochforskningsverksamheten. I motionen yrkas etttillkännagivande om att regeringen skall ges iuppdrag att lägga fram begränsningar avKonsumentverkets verksamhet (yrkande 1).Christel m.fl. (m) framför i motion2001/02:L2 liknande synpunkter. Enligt vad somanförs i motionen är uppgifter förnärvarande alltför omfattande, vilket leder tillsplittring av verksamheten. Verketsmyndighetsfunktion bör, menar motionärerna,begränsas till produktkontroll och tillsyn överefterlevnaden av den konsumenträttsligalagstiftningen. I motionen yrkas att regeringenskall avyttra förlags- och provtagningsverksamhetenvid (yrkande 4).I motion 2001/02:L9 av m.fl. (fp)anser motionärerna att myndighetsutövningen vidKonsumentverket bör separeras från deopinionsbildande uppgifterna. En bättre uppdelningav dessa uppgifter skulle, anförs det i motionen,främja marknadens funktionssätt. I motionen begärsett tillkännagivande om att skall ses över (yrkande 9).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör målen förKonsumentverkets verksamhet anpassas till de nya målför konsumentpolitiken som utskottet i detföregående ställt sig bakom. Utskottet föreslårdärför att godkänner vad regeringenföreslår i propositionens avsnitt 13 om mål förKonsumentverket.Av detta och utskottets tidigareställningstaganden i fråga om den allmännainriktningen på konsumentpolitiken och det statligaengagemanget på området följer att motionerna2000/01:L705 yrkande 1 och 2001/02:L2 yrkande 4 böravslås.I övrigt förutsätter utskottet att verketsuppgifter och organisation kontinuerligt diskuterasinom ramen för myndighetsdialogen och att regeringentar de initiativ som kan vara erforderliga.Med det anförda föreslår utskottet att motionerna2001/02:L2 yrkande 4, 2001/02:L9 yrkande 9 och2000/01:L705 yrkande 1 skall avslås.Tvistlösning utom domstolUtskottets förslag i korthetEtt motionsyrkande som gäller tvistlösningutom domstol bör avslås. Pågående arbete påsåväl nationell som internationell nivåligger väl i linje med motionsönskemålen.Jämför reservation nr 16 (m).MotionenChristel m.fl. (m) anser i motion2001/02:L2 att det är viktigt att modeller förtvistlösning utom rätta stimuleras. Motionärernaställer sig bakom arbetet som pågårmed att inrätta ett nätverk för utomrättsliggränsöverskridande tvistlösning, och i motionenbegärs ett tillkännagivande om vikten avutomrättslig tvistlösning (yrkande 8).Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte någon annan uppfattning änmotionärerna vad gäller det angelägna i att skapatvistlösningsmekanismer i vilka särskiltgränsöverskridande tvister kan lösas på ett enkelt,snabbt, billigt men också rättssäkert sätt.Frågan har också uppmärksammats ien rad olika sammanhang. Inom EU har alltsedanmitten av uppmärksammats de problem somkan möta konsumenter när det gäller möjligheternaatt hävda sin rätt vid gränsöverskridande handel.Därefter har en lång rad åtgärder vidtagits i syfteatt underlätta för konsumenter att få sin rättprövad och att undvika långdragna, dyra ochbesvärliga förfaranden. Bland dessa åtgärder kannämnas de nätverk av tvistlösningsorgan från helaEU, EEJ-Net och FIN-Net, som har inrättats.Under senare år har även inletts försök medtvistlösningsmodeller online på Internet.Kommissionen har åtagit sig att senast den 31december 2001 lägga fram ett meddelande omfrämjandet av tvistlösning på Internet.I regeringens skrivelse om mål ochinriktning för det svenska arbetet medkonsumentpolitiska frågor inom EU anfördes sålunda,utan erinran från sida, att skallverka för åtgärder och samarbete på gemenskapsnivåsom gör att konsumenterna snabbt, enkelt, billigtoch rättssäkert skall kunna hävda sin rätt vidhandel över gränserna (skr. 1995/96:LU181, bet.LU26).Mot bakgrund av vad som har redovisats kanutskottet inte finna annat än att pågående arbete påsåväl internationell som nationell nivå ligger väl ilinje med vad som anförs i den nu aktuella motionen.Någon vidare åtgärd kar därför inte ansespåkallad.Med det anförda föreslår utskottet att motion2001/02:L2 yrkande 8 skall avslås.Reservationer1. Principiella frågor (punkt 1)av , , ochBerit (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motion 2001/02:L2yrkandena 1 i denna del och 3.StällningstagandeVi anser att tiden nu är mogen för en annan grundsynpå konsumentpolitiken än den som kommer till uttrycki propositionen. Regeringens inriktning bygger påett centralistiskt och planekonomiskt tänkande ochen förmyndarmentalitet som tar ifrån den enskildemedborgaren dennes verkliga konsumentmakt.Konsumentpolitiken bör enligt vår uppfattning varainriktad på att öka den konkurrensutsatta sektorn,att vidga området för privat näringsverksamhet, attavveckla offentliga monopol och minska offentligtägande i näringsverksamhet och att genomstrukturella förändringar i form av avregleringarstimulera marknaden och företagandet. Den principsom måste ligga till grund för all politik,inklusive konsumentpolitiken, är att kunden alltidhar rätt och att det är den enskilde medborgaren somskall ges tillbaka inflytandet och bestämmanderättenoch få göra sitt val och tryggt kunna förlita sig påsin egen kunskap, sunda lagar och en lyhörd ochansvarstagande marknad. För att uppnå detta måstekonsumentpolitiken i sin helhet decentraliseras ochdet offentliga engagemanget tonas ned.Enligt vår mening bör den framtidakonsumentpolitiken utformas i enlighet med denprincipiella inställning som här redovisats.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motion 2001/02:L2yrkandena 1 i denna del och 3, som sin mening geregeringen till känna.2. Mål för konsumentpolitiken (punkt 2)av , , ElizabethNyström och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen.Riksdagen godkänner därmed vad regeringen föreslår ipropositionen i fråga om mål för konsumentpolitiken(avsnitt 4.1), bifaller motion 2001/02:L2 yrkande 1i denna del samt avslår motionerna 2001/02:L4yrkande 1, 2001/02:L6 yrkandena 1 och 2, 2001/02:L7yrkande 1, 2001/02:L9 yrkande 1, 2000/01:L715 och2000/01:L721 yrkande 1.StällningstagandeVårt principiella ställningstagande i fråga ominriktningen av den framtida konsumentpolitiken (sereservation 1) innebär att vi inte kan ställa ossbakom de mål för konsumenpolitiken som regeringenföreslår i propositionen. Regeringen bör därförsnarast återkomma till med förslag tillnya mål i linje med vad som anförs i reservation 1.I avvaktan på ett sådant förslag har vi valt att,som en tillfällig lösning, inte yrka avslag påpropositionen i denna del. När det gäller de avregeringen föreslagna målen bör kunskapsmålet sättasfrämst.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motion 2001/02:L2yrkande 1 i denna del och med avslag påmotionerna 2001/02:L4 yrkande 1, 2001/02:L6yrkandena 1 och 2, 2001/02:L7 yrkande 1,2001/02:L9 yrkande 1, 2000/01:L715 och2000/01:L721 yrkande 1, som sin mening geregeringen till känna.3. Mål för konsumentpolitiken (punkt 2)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen.Riksdagen godkänner därmed vad som föreslås ipropositionen i fråga om mål för konsumentpolitiken(avsnitt 4.1), bifaller motion 2001/02:L6 yrkande 1och avslår motionerna 2001/02:L2 yrkande 1 i dennadel, 2001/02:L4 yrkande 1, 2001/02:L6 yrkande 2,2001/02:L7 yrkande 1, 2001/02:L9 yrkande 1,2000/01:L715 och 2000/01:L721 yrkande 1.StällningstagandeVi har inget att erinra mot de konsumentpolitiskamål som föreslås i propositionen. Enligt våruppfattning bör dock målen kompletteras medytterligare ett mål, nämligen tillgänglighet ochanvändbarhet för funktionshindrade konsumenter.Konsumentområdet omfattas visserligen, i likhet medalla samhällssektorer, av de nationellahandikappolitiska målen. Det krävs dock kraftfullainsatser och politiska initiativ för att nåjämlikhet och delaktighet i konsumentpolitiken förmänniskor med funktionshinder. För att ytterligareunderstryka vikten av att funktionshindradekonsumenters situation uppmärksammas och beaktas ialla sammanhang på det konsumentpolitiska områdetbör ett särskilt konsumentpolitiskt mål införas. Detär således viktigt att handikappolitiken intestannar vid den nationella handikappolitiskahandlingsplanen, utan implementeras i sitt naturligasammanhang.Regeringen bör mot denna bakgrund ges i uppdragatt omgående återkomma till med ettförslag till nytt konsumentpolitiskt mål i enlighetmed vad som har uttalats.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motion 2001/02:L6yrkande 1 och med avslag på motionerna2001/02:L2 yrkande 1 i denna del, 2001/02:L4yrkande 1, 2001/02:L6 yrkande 2, 2001/02:L7yrkande 1, 2001/02:L9 yrkande 1,2000/01:L715 och 2000/01: L721 yrkande 1,som sin mening ge regeringen till känna.4. konsumentverksamhet (punkt 5)av , , ElizabethNyström och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motion 2001/02:L2 yrkande2 i denna del och avslår motionerna 2001/02:L7yrkande 4, 2001/02:L8, 2000/01:L707, 2000/01:L721yrkande 2 i denna del och 2001/02:L295.StällningstagandeVi delar inte regeringens positiva syn på denkommunala konsumentvägledningen och anser attoffentligt finansierade konsumentvägledare inte ärdet bästa sättet att använda skattemedel på elleratt hjälpa konsumenterna. Uppkomna problem ochmissförstånd kan enligt vår mening i de flesta falllösas av representanter för ortens handel ochkonsumentföreträdare, exempelvis frivilligaorganisationer.Konsumentvägledarnas kunskaper bygger påKonsumentverkets databaser. Dessa borde öppnas förkonsumenterna så att informationen blirlättillgänglig. På så sätt kan kommunerna spara bådapengar och personal.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motion 2001/02:L2 yrkande2 i denna del och med avslag på motionerna2001/02:L7 yrkande 4, 2001/02:L8, 2000/01:L707,2000/01:L721 yrkande 2 i denna del och 2001/02:L295,som sin mening ge regeringen till känna.5. Märkning av livsmedel (punkt 7)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motion 2001/02:L5 ochavslår motionerna 2001/02:L3, 2001/02:L4 yrkandena2 och 3, 2001/02:L7 yrkande 6 och 2001/02:L9 yrkande4.StällningstagandeFör att konsumenterna skall kunna göra medvetna valoch etiska ställningstaganden som påverkar miljönoch den egna hälsan krävs god information om devaror och tjänster som finns på marknaden. Märkningav livsmedel är därför viktig för konsumentens valav produkt. Det är svårt för konsumenterna attveta varifrån kött egentligen kommer. I Sverigegäller särskilda reglerför nötkött. Dessa regler innebär att nötkött frånboskap som är uppfödd och slaktad i skallvara märkt med köttets ursprung. Detta är bra ochunderlättar för konsumenterna. Enligt vår mening bördock regeringen ta initiativ till att även andraköttslag märks på samma sätt.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motion 2001/02:L5 och medavslag på motionerna 2001/02:L3, 2001/02:L4yrkandena 2 och 3, 2001/02:L7 yrkande 6 och2001/02:L9 yrkande 4, som sin mening ge regeringentill känna.6. Märkning av livsmedel (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motion 2001/02:L4yrkandena 2 och 3 och avslår motionerna 2001/02:L3,2001/02:L5, 2001/02:L7 yrkande 6 och 2001/02:L9yrkande 4.StällningstagandeSvenska livsmedel produceras med mycket höga miljö-och djurskyddskrav, vilket gör att konsumenterna kankänna trygghet vid inköp och konsumtion av sådanavaror. För att stärka konsumenternas ställning krävsen konsekvent märkning av livsmedel avseendeproduktionsland, förekomst av genmodifieradeprodukter, antibiotika, hormoner, bestrålning,färgämnen och andra tillsatser. Sådan märkning är engrundförutsättning för att konsumenterna skall kunnautöva sin konsumentmakt och bli verktyg för attstoppa plågsam djuruppfödning och tveksammaproduktionsmetoder.Mot bakgrund av vad som uttalats bör regeringenän mer kraftfullt arbeta för att ursprungsmärkningenav livsmedel utvecklas och att märkning avgenmodifierade livsmedel kommer till stånd.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motion 2001/02:L4yrkandena 2 och 3 och med avslag påmotionerna 2001/02: L3, 2001/02:L5,2001/02:L7 yrkande 6 och 2001/02:L9 yrkande4, som sin mening ge regeringen till känna.7. Konsumentundervisning (punkt 8)av , , ElizabethNyström och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motionerna 2001/02:L2yrkande 2 i denna del och 2000/01:L705 yrkande 3 ochavslår motionerna 2001/02:L4 yrkande 4, 2001/02:L7yrkande 3 och 2001/02:L265.StällningstagandeVi anser att den bästa konsumentsatsningen är att gebarn och ungdomar ökade kunskaper i grundläggandekonsumentkunskap och privatekonomi.Konsumentfrågorna har ofta en otydlig roll i skolan,och den gränsöverskridande karaktären på frågornamedför att området inte prioriteras i undervisningeni tillräckligt hög grad.Det finns en omedvetenhet i samhället ombetydelsen av hushållsplanering och privatekonomi.Skolungdomar bör därför ges möjlighet att lära sigprivatekonomi på ett konkret och praktiskt sätt igrundskolan. Privatekonomi bör också kunna vara ettmöjligt tillvalsämne i gymnasieskolan. Det börankomma på regeringen att initiera arbete med dennainriktning.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motionerna 2001/02:L2yrkande 2 i denna del och 2000/01:L705 yrkande 3 ochmed avslag på motionerna 2001/02:L4 yrkande 4,2001/02:L7 yrkande 3 och 2001/02:L265, som sinmening ge regeringen till känna.8. Konsumentundervisning (punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motionerna 2001/02:L4yrkande 4 och 2001/02: L265 yrkande 1 och avslårmotionerna 2001/02:L2 yrkande 2 i denna del,2001/02:L7 yrkande 3, 2000/01:L705 yrkande 3 och2001/02:L265 yrkande 2.StällningstagandeJag anser att det är glädjande att regeringen nuförespråkar att konsumentundervisningen skallutvecklas. Konsumentkunskap handlar om att man skallkunna hantera vardagliga situationer och skallutgöra en grund för att man skall kunna välja enlivsstil som står i samklang med en hållbarkonsumtion och utveckling. Det handlar också om skall kunna ta till vara sina rättigheter ochskyldigheter som konsument och medborgare. Underskoltiden skall eleverna utbildas till självständigaoch kunniga konsumenter genom att få kunskap om kostoch hälsa, konsumtion och miljö, konsumenträtt,personlig ekonomi, globala resurser, boende, kläder,pris och kvalitet samt reklamens påverkan påkonsumtionen. Konsumentundervisningen bör brytas nedpå ämnesområden och i princip finnas med i varjeämne. Vissa delar bör komma in som egna ämnen, mendet bör vara varje enskild kommuns sak att avgöradetta. Hushållning med våra resurser, återvinningoch källsortering bör gå som en röd tråd genom helaskolutbildningen. Mot denna bakgrund är det av storvikt att konsumentundervisningen kommer alla tilldel, såväl i som i gymnasieskolan. Detär vidare angeläget att regeringen tar initiativtill åtgärder för att råda bot på bristen på lärarei hem- och konsumentkunskap.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motionerna 2001/02:L4yrkande 4 och 2001/02:L265 yrkande 1 och med avslagpå motionerna 2001/02:L2 yrkande 2 i denna del,2001/02:L7 yrkande 3, 2000/01:L705 yrkande 3 och2001/02:L265 yrkande 2, som sin mening ge regeringentill känna.9. Ideella organisationer (punkt 9)av , , ElizabethNyström och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motion 2000/01:L705yrkande 2 och avslår motionerna 2001/02:L1,2001/02:L4 yrkande 5 och 2000/01:L721 yrkande 3.StällningstagandeI dagens finns, till skillnad från vad somär fallet i många andra länder, inte någon egentligtfri och självständig konsumentrörelse som utgår frånden enskildes behov. Av vårt tidigare principiellaställningstagande i fråga om inriktningen av denframtida konsumentpolitiken (se reservation 1)följer att det offentliga engagemanget på detkonsumentpolitiska området bör tonas ned. På så sättkan konsumentsammanslutningar ges möjlighet attbildas, växa och ta på sig ytterligare uppgifter.Genom sådana organisationer finns det godabetingelser för konsumenterna att gemensamt varapådrivande i angelägna konsumentfrågor på såvälnationell som internationell nivå, något som ävenskulle främja en verklig marknadsekonomi. Regeringenbör, mot bakgrund av vad som har sagts, ges iuppdrag att återkomma till med förslagtill hur framväxten av frivilliga och oberoendekonsumentorganisationer kan stimuleras.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motion2000/01:L705 yrkande 2 och med avslag påmotionerna 2001/02:L1, 2001/02:L4 yrkande 5och 2000/01:L721 yrkande 3, som sin meningge regeringen till känna.10. Ideella organisationer (punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motion 2001/02:L4 yrkande5 och avslår motionerna 2001/02:L1, 2000/01:L705yrkande 2 och 2000/01:L721 yrkande 3.StällningstagandeI likhet med regeringen anser jag attfolkrörelsernas och andra ideella organisationersdeltagande i konsumentpolitiken är viktigt ochönskvärt. Ett sådant deltagande tillför såvälkunskap som en oumbärlig lokal förankring och kanbidra till en livfull dialog mellan medborgare ochkonsumenter. Det är dock inte rätt väg att, somaviseras i propositionen, tillsätta en särskildarbetsgrupp inom med uppgift attlämna förslag till hur organisationer kan få ettökat inflytande. Detta synsätt är ettovanifrånperspektiv som jag inte kan ställa migbakom. I stället bör ett underifrånperspektivanläggas som innebär att flera olika sätt attpåverka tillåts. Konsumentorganisationerna vetsjälva hur de kan få ett ökat inflytande. Problemetär att det saknas ekonomiska resurser.Organisationerna bör ges möjligheter att självaskapa förutsättningar för ökat inflytande.Regeringen bör i det fortsatta arbetet på detkonsumentpolitiska området verka för en sådanutveckling.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motion 2001/02:L4 yrkande5 och med avslag på motionerna 2001/02:L1,2000/01:L705 yrkande 2 och 2000/01:L721 yrkande 3,som sin mening ge regeringen till känna.11. Produktsäkerhetslagens tillämpningsområde(punkt 15)av , , ElizabethNyström och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:15. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motionerna 2001/02:L2yrkande 6 och 2000/01: L706.StällningstagandeEnligt vår mening bör konsumenter inte i någotsammanhang utsättas för farliga varor och tjänster.Därvid är produktsäkerhetslagen av stor betydelse.Den nuvarande lagstiftningen är dock förenad medpåtagliga nackdelar. De tjänster som tillhandahållskonsumenterna kan nämligen vara behäftade med sammarisker, oavsett om huvudmannen för verksamheten ärenskild eller offentlig. Med den nuvarande ordningenär risken stor att vissa tjänster helt fallerutanför skyddslagstiftningen.