bet · GO01KrU7 · 2001-04-05 00:00:00 — Motioner från allmänna motionstiden Utskottets förslag till riksdagsbeslut I betänkandet behandlas motioner från allmännamotionstiden åren 1999 och 2000.Yrkanden som rör de av Folkbildningsrådetfastställda och tillämpade systemen för fördelningav statsbidrag till folkhögskolor och tillstudieförbund behandlas. Vidare behandlas frågor omkommunernas och landstingens ansvar för och bidragtill folkbildningen. Frågor omteckenspråksutbildning samt utbildningar tillteckenspråkstolk och till teckenspråkslärare förlagdtill folkhögskolor och studieförbund behandlasockså. Ett motionsyrkande om folkhögskolor förlandets minoriteter behandlas likaså. Slutligenbehandlas motioner som rör kulturaktiviteter ifolkbildningens regi samt folkbildningssatsningar omdemokrati respektive om det europeiska fredsarbetet.Samtliga motionsyrkanden avstyrks av utskottet.Sju reservationer och ett särskilt yttrande finnsi betänkandet.Innehållsförteckning Motioner från allmänna motionstiden 1999/2000:Kr201 av m.fl. (c) variyrkas8. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett uppdragtill och att främjaen fördjupad, lokal dialog mellan olikakulturarrangörer,9. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om initiativ tillöverläggningar med i syfteatt föra en dialog angående folkbildningensinriktning,1999/2000:Kr313 av m.fl. (kd) variyrkas34. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en bredfolkbildningssatsning om demokrati,1999/2000:Kr602 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvalificerade musikutbildningar vid vissafolkhögskolor.1999/2000:Kr603 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att en översyngenomförs av regelverket för Folkbildningsrådetsbidragsfördelning till rörelsefolkhögskolorna,1999/2000:Ub286 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att se över möjligheternaatt utöka tillgången till tolkar.1999/2000:Ub456 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att detstatliga anslaget till teckenspråkslärar- ochteckenspråkstolkutbildningar bör förändras på såsätt att det skall gälla all teckenspråksutbildningoch inte enbart den som sker i folkbildningens regi.Motioner från allmänna motionstiden20002000/01:Kr289 av m.fl. (c):5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attFolkbildningsrådet bör stimulera ungdomarskulturaktivitet till större utrymme inomfolkbildningen.2000/01:Kr341 av m.fl. (v):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om stöd tillfolkbildning/folkhögskolor.2000/01:Kr345 av m.fl. (kd):51. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en bredfolkbildningssatsning om demokrati.2000/01:Kr603 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om statsbidragen tillstudieförbunden.2000/01:Kr604 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av en översynbeträffande studieförbundens framtida finansiering.2000/01:Kr605 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att se över hur anslagentill studieförbunden fördelas.2000/01:Kr606 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om nedläggningsrisk för denkvalificerade förberedande musikutbildningen ifolkhögskolor.2000/01:Kr607 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om folkbildningensbetydelse för människors engagemang i detfortsatta europeiska fredsarbetet.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av fortsattengagemang för byggande av det nya fredligavälfärds-Europa med en successiv demontering avgränser och hinder.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om prioritering avmedel för folkbildande insatser om utvecklingen iEU.2000/01:Kr701 av m.fl. (mp):34. (delvis) tillkännager för regeringensom sin mening att en utvärdering behöver görasvad avser måluppfyllelse ochfolkhögskolornas musikutbildningars utveckling. Bidragsfördelningen till vissafolkhögskolorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- bidragsfördelningen tillrörelsefolkhögskolor, jämför reservation 1(c),- bidragsfördelning till kvalificerad musikutbildningvid folkhögskolor, jämför reservation 2 (mp).MotionernaI fyra motioner tas upp frågor som rörFolkbildningsrådets fördelning av statsbidragsmedeltill folkhögskolorna.En översyn bör enligt motion 1999/2000:Kr603 (c)göras av regelverket för Folkbildningsrådetsfördelning av bidrag till rörelsefolkhögskolorna(yrkande 1). Motionärerna framhåller attfolkhögskolorna är en mycket viktig resurs förfolkrörelserna. Stora delar av ledarutbildning ochannan utbildningsverksamhet sker vid rörelsernasegna folkhögskolor. regler förfördelningen av statsbidraget till folkhögskolornaskapar enligt motionen problem för vissafolkhögskolor. har nämligen en radnya folkhögskolor startats inom ramen för detbefintliga statsbidraget. Många av dem har börjatsom filialhögskolor, varvid ursprungsfolkhögskolornahar fått ekonomiskt utrymme för utveckling närfilialfolkhögskolorna blivit självständigafolkhögskolor med eget statsbidrag. Detta har letttill att det inte funnits utrymme inom det totalabidraget för utveckling av sådana folkhögskolor somstartade , men som inte hör till defolkhögskolor från vilka filialfolkhögskolorfrigjorts. En av dem är Hästsportens folkhögskola,som inte har fått någon ökning av det ordinariestatsbidraget efter år 1992.I tre av motionerna tas upp frågan om bibehållandei någon form av det numera borttagna särskildabidraget till kvalificerad musikutbildning vidfolkhögskola.Enligt motion 1999/2000:Kr602 (s) får borttagandetfrån och med av det särskilda bidraget tillviss kvalificerad musikutbildning ödesdigrakonsekvenser för denna utbildning vid . Utbildningen har haft mycket storbetydelse för musiklivet i . Många av destuderande vid musikhögskoleutbildningen i harkommit från musikutbildning. För attfolkhögskolor även framgent skall kunna vara enresurs för det regionala, kvalificerade musiklivetoch kunna ge förutbildning till blivande studerandevid musikhögskolor bör staten genom andra bidrag änfolkbildningsbidraget stödja kvalificeradmusikutbildning vid folkhögskolor. Det kan ske t.ex.genom särskilda resurser till nationella uppdrag påområdet.Enligt motion 2000/01:Kr606 (s) bör riksdagentillkännage för regeringen att det finns en risk föratt den kvalificerade förberedande musikutbildningenvid folkhögskolorna kan komma att läggas ned, sedanFolkbildningsrådet tagit bort det särskildabidraget.Enligt motion 2000/01:Kr701 (mp) bör enutvärdering göras när det gäller utvecklingen avfolkhögskolans musikutbildning, sedan det särskildabidraget till musikutbildning tagits bort (yrkande34 i denna del). Det kan enligt motionen varanödvändigt att ha särskilt avsatta medel för vissaändamål om fastställda mål för folkbildningen skallkunna uppnås, t.ex. när det gäller folkbildningensansvar på kulturområdet.Utskottets ställningstagandeRiksdagen anvisar /93 medeltill folkbildningen under ett samlat anslag somfördelas av . Bidraget skallanvändas enligt de syften som beslutat omoch som framgår av regeringens förordning (1991:977)om statsbidrag till folkbildningen. Det ankommersåledes på att besluta om nyastatsbidragsberättigade folkhögskolor och ombidragsfördelningen mellan folkhögskolorna.Folkbildningsrådet beslöt om en nystatsbidragsmodell för folkhögskolorna från och medår 1998. En övergångsperiod beslöts också.Den nya modellen innebar bl.a. borttagande av ettsärskilt stöd till kvalificerad musikutbildning.Folkbildningsrådet har gjort en utvärdering avbeslutets effekter. Utvärderingen redovisades ifebruari 2001. Statsbidragsförändringen har i sinhelhet inneburit att tolv av de folkhögskolor somtidigare haft bidrag till kvalificeradmusikutbildning totalt sett fått höjt bidrag, medanarton fått i stort sett oförändrat bidrag. Fjortonfolkhögskolor har fått en större bidragsminskning.De har till följd av minskningen bl.a. valt attminska lärartätheten, rationalisera administrationenoch minska annan utbildning. Några har fått höjtbidrag från huvudmännen. Enligt rapporten kan någonminskning av den totala kursverksamheten medmusikinriktning inte utläsas av materialet. Flera avde folkhögskolor som uttrycker oro inför framtidenanser att den gradvisa urholkningen av statsbidrageti sin helhet över åren får större konsekvenser änden omfördelning som skett genom Folkbildningsrådetsbeslut om en ny modell för fördelningen avstatsbidraget. Styrelsen för harbeslutat att inte vidta några åtgärder med anledningav utvärderingsrapporten.Utskottet påminner om att år 1999avstyrkte motionsyrkanden om bibehållande av detsärskilda bidraget till kvalificeradmusikutbildning. Beslutet motiverades med attprinciperna om Folkbildningsrådetsansvar för bidragsfördelningen inte borde ändras.Utskottet anförde vidare att även kommuner ochlandsting bidrar till verksamheten vidfolkhögskolorna och att de kan välja att ge extraresurser till sådan verksamhet som de bedömer somsärskilt viktig (bet. 1998/99:KrU10 s. 7-8).Som utskottet redovisat i det föregående harregeringen i proposition 2000/01:72 Vuxnas lärandeoch utvecklingen av vuxenutbildningen aviserat atten ny statlig utvärdering skall göras av effekternaav stödet till folkbildningen.Utskottet föreslår med hänvisning till det anfördaatt avslår motionerna 1999/2000:Kr602 (s),1999/2000:Kr603 (c) yrkande 1, 2000/01: Kr606 (s)och 2000/01:Kr701 (mp) yrkande 34 i denna del.Bidragsfördelningen tillstudieförbundUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen ombidragsfördelningen till studieförbund.MotionernaI två motioner, nämligen 2000/01:Kr603 (s) och2000/01:Kr605 (m) hemställs att fördelningen avbidragen till studieförbunden skall ses över.Motionärerna anser att det nya system för fördelningav bidrag till studieförbunden somFolkbildningsrådet infört från och med år 2001missgynnar studieförbund med växande verksamhet. Idet nya fördelningssystemet beräknas statsbidragetpå ett genomsnitt av genomförda studietimmar undervissa , då verksamheten hos de växandestudieförbunden var mindre än . Ett av destudieförbund som inte får möjlighet att fortsättaatt växa är enligt motion 2000/01:Kr603 (s) (). Motionärernaframhåller vidare att effekten av det nya systemetblir dubbel i de fall där kommuner, t.ex. Gotlandskommun, baserar beräkningen av sitt bidrag på detstatliga bidraget.Utskottets ställningstagandeFolkbildningsrådet har fastställt nyafördelningsprinciper förstatsbidrag till studieförbunden. Rådet anger att iden nya fördelningsmodellen har vägts in motiven förstatsbidraget, betydelsen av studieförbundens egnaval och prioriteringar, folkbildningens karaktär avfritt och frivilligt studerande, tydligaremålgruppsprioriteringar, tydliga, enkla och stabilaregler för bidragsfördelning, tid för kvalitet,verksamhetsutvecklande insatser ochidérörelseprofilering samt ett likvärdigt värde perstudietimme vid ingången till den nyafördelningsmodellen. Bidraget avser studiecirklar,kulturprogram och annan gruppverksamhet.Bidrag utgår i form av basbidrag, målgruppsbidragoch utvecklingsbidrag. Basbidraget omfattar avdet årliga totala bidragsbelopp somFolkbildningsrådet avsätter förstudiecirkelverksamhet. Basbidraget beräknas pågenomförd verksamhet under ett antal ochutgår i princip oförändrat under ett antal årframåt. Målgruppsbidraget omfattar av dentotala bidragsvolymen. Det baseras påstudieförbundens verksamhet tillsammans med särskiltprioriterade målgrupper och omfördelas varje år.Utvecklingsbidraget omfattar av det totalastudieförbundsbidraget. Detta bidrag fördelas förtreårsperioder och baseras på respektivestudieförbunds andel av det totalastudieförbundsbidraget för ett fastställt basår.Enligt det system för statens stöd tillfolkbildningen som beslöts anvisar riksdagenett samlat anslag till folkbildningen, varefterFolkbildningsrådet fördelar medlen. Utskottet anseratt det inte finns anledning för att nuändra på denna ordning eller att göra ett uttalandeom den nya modell för bidragsfördelningen tillstudieförbunden som tillämparfrån och med innevarande budgetår. Utskottetförutsätter självfallet att påeget initiativ följer upp effekterna av den nyafördelningsmodellen. Som utskottet redovisat i detföregående skall dessutom en ny statlig utvärderingav stödet till folkbildningen genomföras under denärmaste åren.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotionerna /01: Kr603 (s) och 2000/01:Kr605 (m).Kommunernas och landstingens ansvarför folkbildningen m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- överläggningar med Svenska Kommunförbundetom folkbildningens inriktning, jämförreservation 3 (c),- kommunernas och landstingens ansvar förfolkbildningen.MotionernaI motion 1999/2000:Kr201 (c) framhålls att enlevande demokrati förutsätter många mötesplatser ochatt föreningsliv, studieförbund och partier erbjudertusentals sådana mötesplatser i Sverige.Studieförbunden erbjuder omistliga mötesplatser fördet demokratiska samtalet i studiecirklar,kulturarrangemang och föreläsningar, där människorkan skaffa sig nya kunskaper och redskap för attpåverka samhällsutvecklingen. Det är statens,landstingens och kommunernas uppgift att stödjafolkbildningen för att underlättamedborgarinflytande och delaktighet. För dettabehövs en medveten prioritering av folkbildningen.Det är oroande att många kommuner och landsting harminskat sina bidrag. Mot denna bakgrund börregeringen ta initiativ till överläggningar medSvenska om folkbildningensinriktning (yrkande 9).En översyn av studieförbundens framtidafinansiering begärs i motion 2000/01:Kr604 (s). Äveni denna motion betonas studieförbundens stora ochviktiga utbildningsinsats i samhället, där detbehövs allt bättre utbildade människor och fler somdeltar i det demokratiska samhällsarbetet. Det ärenligt motionärens mening allvarligt att kommuneroch landsting minskat sina bidrag tillstudieförbunden. Översynen av finansieringen behövsför att klargöra hur studieförbunden långsiktigtskall kunna bedriva utbildningsaktiviteter på högnivå i hela landet.Utskottets ställningstagandeI den folkbildningspolitiska propositionen år 1998slog regeringen fast att folkbildningen är ettnationellt ansvar såväl för staten som förlandstingen och kommunerna. Utskottet deladeregeringens bedömning men framhöll också att detinte kunde komma i fråga att staten skulle åläggalandsting och kommuner att stödja folkbildningen.Utskottet förutsatte att landsting och kommuner ieget intresse strävar efter att fortsatt stödjafolkbildningen som ett led i utvecklingen av denegna regionen eller kommunen (prop. 1997/98:115,bet. 1997/98:KrU17 s. 33-34).I budgetpropositionen för (prop. 2000/01:1utgiftsområde 17 s. 135-136) har regeringen återslagit fast att folkbildningen är ett nationelltansvar för såväl staten som landstingen ochkommunerna.Mot bakgrund av att vissa kommuner i betydandeomfattning har dragit ned sina bidrag tillfolkbildningen har regeringen givitFolkbildningsrådet i uppdrag att redovisautvecklingstendenserna för kommunernas ochlandstingens bidrag.Folkbildningsrådet har redovisat sitt uppdrag ifebruari 2001. Av rapporten framgår att kommunernasbidrag till studieförbunden har sjunkit när hänsyn tagits tillbidragsminskningar och inflation. I relation tillstatsbidragen har kommunernas bidragsandel sjunkitfrån cirka 55 till . Landstingens stödtill folkhögskolorna har minskat i mindreomfattning. anför att kommunernasminskade bidrag till studieförbunden kan förklarasmed deras försämrade ekonomi och eventuellt även medbristande kunskap om folkbildningens betydelse urdemokrati-, kultur- och folkhälsoperspektiv samt urallmänt utbildningsperspektiv. Folkbildningsrådetanför att den starka betoningen av formellutbildning i vissa sammanhang också kan ha spelatin.Folkbildningsrådet understryker att en oförändradnivå på statsbidraget och minskande bidrag frånkommuner och landsting ökar behovet avrationalisering och effektivisering men även avalternativ finansiering av folkbildningen.Mot bakgrund av regeringens uttalanden omkommunernas och landstingen ansvar förfolkbildningen och det redovisningsuppdrag somregeringen lämnat till i frågananser utskottet att det inte behöver göras någottillkännagivande från sida för attregeringen även i fortsättningen skall uppmärksammaproblemen med folkbildningens finansiering.Utskottet utgår från att regeringen tar de kontakteri dessa frågor som bedöms nödvändiga utan attriksdagen uttalar sig därom. Enligt utskottetsmening är det också naturligt att den kommandestatliga utvärderingen av folkbildningen belyserfinansieringsfrågorna i stort. Med hänvisning tilldet anförda avstyrker utskottet motionerna1999/2000:Kr201 (c) yrkande 9 och 2000/01:Kr604 (s).TeckenspråksutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omutbildningar inom teckenspråksområdet.BakgrundUnder ett särskilt anslag på statsbudgeten, nämligenanslaget Bidrag till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen, anvisar medel somdisponeras av ()vid . Medlen fördelas av TÖItill folkhögskoleförlagd teckenspråksutbildning,utbildning av tolkar för döva, dövblinda ochvuxendöva samt teckenspråkslärarutbildning. TÖIskall planera utbildningarna i samråd med berördahandikapporganisationer.Vid /97 behandlade utskottet ibetänkande 1996/97:KrU9 en motion om åtgärder föratt komma till rätta med bristen på teckenspråks-tolkar. Vissa institutioner, organisationer m.m.gavs tillfälle att yttra sig över motionerna,därtill inkom yttranden från andra aktörer påområdet. , , Institutionen förTillämpad Lärarkunskap (ITL) vid Linköpingsuniversitet, (),() ochTolkcentralernas () avgavyttranden. Utskottet erinrade om att de varierandeformerna av utbildning inom teckenspråksområdet hadevuxit fram allteftersom behov uppstått och resurserkunnat ställas till förfogande. Genom en närakontakt mellan organisationer och folkbildning ochgenom beredvilligheten inom folkbildningen atttillgodose påtalade utbildningsbehov hade storadelar av teckenspråksutbildningen och tolk- ochlärarutbildningen inom området utvecklats inomfolkbildningen. I första hand fanns tolk- ochlärarutbildningarna inom folkhögskolorna. Med tidenhade behoven förändrats och teckenspråksutbildningkommit att anordnas även inom ,gymnasieskolan och högskolan.På utskottets förslag tillkännagav medanledning av motionsyrkandet för regeringen att ensamlad översyn borde göras avteckenspråksutbildningarna för vuxna inomfolkbildningen och högskolan (rskr. 1996/97:229).Kunskaper och resurser inom båda dessa områdenbehövde enligt utskottets mening tas till vara föratt långsiktigt kunna höja kompetensen hosteckenspråkslärarna och avhjälpa bristen påteckenspråks/-dövblindtolkar. Översynen skulle bl.a.omfatta en förutsättningslös prövning av om och i såfall på vilket sätt den yrkesförberedandegrundutbildningen i teckenspråk och utbildningarnaav teckenspråks/dövblindtolkar, teckenspråkslärarem.m. borde förändras och förbättras. Vidare bordeprövas i vilken utsträckningteckenspråksutbildningarna inom folkhögskolan ochhögskolan borde samordnas.Regeringen uppdrog åt förhandikappfrågor i skolan () att i samråd med TÖIgöra den av begärda översynen. Regeringenredovisade följande år i skrivelse 1997/98:75 attriksdagens beslut om teckenspråksutbildningarna varslutbehandlat i och med att översynsuppdraget givitstill SIH.SIH avrapporterade uppdraget till regeringen imars 1998.I anslutning till 2000 årslärarutbildningsproposition (prop. 2000/01:135)beslöt om en ny struktur förlärarutbildningen i vilken utbildning avteckenspråkslärare för hörande avsågs inrymmas.Vidare beslöts om en inriktning mot dövhet ochhörselskada inom specialpedagogiklinjen, vilkenbygger på avlagd lärarexamen. Behovet av utbildningoch fortbildning av lärare för döva ochhörselskadade elever inom specialskolan behandladesockså (bet. 2000/01:UbU3, rskr. 2000/01:5).I proposition 2000/01:72 Vuxnas lärande påminnerregeringen om att en av grundprinciperna ihandikappolitiken är att varje sektor i samhälletskall ansvara för anpassning och finansiering avåtgärder för att göra verksamheten tillgänglig förhandikappade. Finansieringen skall ske inom ramenför befintlig verksamhet. Finansieringsansvaret förutbildningstolkning ligger på utbildningsanordnaren.I propositionen bedömer dock regeringen att fråganom utbildningstolk är av den karaktären attspeciella insatser kan behöva göras. Statens skolorför vuxna (SSV) avses få i uppdrag att i samverkanmed i skolan() utveckla läromedel, såsom distansmetoder ochIT-läromedel, som riktar sig till sådana studerandeinom vuxenutbildning och folkhögskola somhar teckenspråk som första språk. Medel förändamålet avses beräknas i den kommandebudgetpropositionen. Proposition 2000/01:72 beredsför närvarande av utbildningsutskottet.MotionernaEnligt motion 1999/2000:Ub286 (s) bör regeringenlåta se över möjligheterna att öka tillgången påteckenspråkstolkar. Enligt motionen är det så storbrist på teckenspråkstolkar att vuxna personer somhar behov av tolk riskerar att utestängas frånstudier på grund av svårigheter att få tolkstöd.I motion 1999/2000:Ub456 (kd) hemställs att detstatliga anslaget till teckenspråkslärar- ochteckenspråkstolkutbildningar bör förändras på såsätt att det skall gälla all teckenspråksutbildning,dvs. både den utbildning som sker i folkbildningensregi och den som anordnas inom högskolan (yrkande2). Motionärerna anför att det finns mångaoutbildade teckenspråkslärare i tjänst i grundskoloroch gymnasieskolor. Dessutom bör tillgängligheten isamhället för döva ökas genom bättre tillgång tilltolkar. Staten bör mot denna bakgrund med särskildamedel ansvara för all utbildning av deteckenspråkslärare och teckenspråkstolkar sombehöver få utbildning.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att beslut år 1997om översyn bl.a. av behovet av samordning avutbildningen av teckenspråkstolkar,teckenspråkslärare och lärarutbildare inomteckenspråksområdet ännu inte resulterat i någotförslag eller någon redovisning till . Somredovisats ovan har regeringen på uppdraglåtit göra en översyn av utbildningarna på området.Översynsrapporten från bereds ännu inomRegeringskan-sliet.Utskottet har inledningsvis i detta avsnittredovisat att vissa åtgärder för att underlättautbildningssituationen för döva, såsomdistansmetoder och IT-läromedel, aviseras i den nuaktuella proposition 2000/01:72 som bereds avutbildningsutskottet. Vidare har redovisats attlärarutbildningarna har reformerats och attutbildning av teckenspråkslärare för hörande och fördöva skall kunna ingå i den nya strukturen förlärarutbildningen inom högskolan och ispecialpedagogutbildning.Som utskottet tidigare påpekat har utbildningarnainom teckenspråksområdet vuxit fram allteftersombehov har uppstått och resurser kunnat ställas tillförfogande. Genom den nära kontakt som funnits ochalltjämt finns mellan organisationer ochfolkbildning och genom beredvilligheten inomfolkbildningen att tillgodose påtaladeutbildningsbehov, har en betydande del avteckenspråks-, tolk- och lärarutbildningenutvecklats inom folkbildningen. I första handanordnas utbildningarna till teckenspråkstolk ochteckenspråkslärare inom folkhögskolorna. Med tidenhar behoven förändrats och teckenspråksutbildninghar kommit att anordnas även inom ,gymnasieskolan och högskolan. Utskottet är medvetetom att frågan om en eventuell samordning ochförändring av de existerande utbildningarna ärkomplicerad och kan ta tid. Utskottet utgår dockfrån att regeringen i den kommandebudgetpropositionen redovisar det aktuella läget närdet gäller beredningen av frågan, bl.a. på grundvalav SIH:s snart översynsrapport. Någotnytt uttalande i frågan om utbildningarna inomteckenspråksområdet från sida bör enligtutskottets mening inte vara nödvändigt.