bet · GP01MJU4 · 2001-11-13 00:00:00 — Ettdatum bör fastställas för utfasning av gamlafartyg och infasning av nya med dubbelskrov(yrkandena 2-4).I motion 2001/02:MJ220 (c) yrkande 3 hänvisas överenskommelse mellan attenkelskroviga fartyg skall ersättas meddubbelbottnade fram . Dennaöverenskommelse resulterar enligt motionen i att detankfartyg som levererar drivmedel till pumpar iskärgården även de skall vara dubbelbottnade. Därmedblir leveranserna till skärgården hotade, eftersomoljebolagen måste göra investeringar i mindre,dubbelbottnade fartyg. Slutresultatet kan bli attdrivmedel transporteras ut i skärgården på ett sättsom är tveksamt från miljö- och säkerhetssynpunkt.Det finns anledning att se över de ekonomiskaförutsättningarna för oljebolagens investeringar idubbelbottnade tankfartyg för skärgårdstrafik.Enligt motion 2000/01:MJ50 (fp) yrkande 1 börSverige verka för en internationell överenskommelseom miljölots för alla fartyg som trafikerarÖstersjön.Utskottets ställningstagandeFrågor om säkerheten vid maritima transporter avolja och annan miljöfarlig last har ägnats storuppmärksamhet både nationellt och internationellt. Iriksdagen har både utrikesutskottet ochtrafikutskottet behandlat motionsyrkanden om fartygskonstruktion (senast i bet. 2000/01:UU11 och2000/01:TU1). Båda utskotten hänvisar bl.a. till detinternationella arbetet inom IMO och EU.Inom den internationella sjöfartsorganisationenIMO i ()har ett flertalöverenskommelser tillkommit angående skärpta krav påbl.a. tankfartygens konstruktion samt på utrustningmed s.k. transpondrar som gör det möjligt att avläsafartygens exakta position online. Genom 1992 årstillägg till i MARPOL infördes obligatoriskakrav på dubbelskrov för nya oljetankfartyg. Förbefintliga tankfartyg gäller ett utfasningsprogrammed relativt invecklade övergångsregler. Under våren2001 beslutades inom IMO om en ny global tidtabellför en snabbare utfasning av tankfartyg medenkelskrov. Sammanfattningsvis och något förenklatgäller att samtliga tankfartyg med enkelskrov skallvara utfasade . Alla nya oljetankfartyg sombyggts omfattas av kravet på dubbeltskrov. För vissa större fartyg gäller att de som gåri trafik (kategori 1) respektive 2010(kategori 2) skall genomgå en teknisk undersökning(Condition Assessment Scheme, ). Som framgår avtrafikutskottets betänkande gäller redan krav pådubbel botten och dubbelt skrov för fartyg somtrafikerar och , enligt nationellaföreskrifter som utfärdats av . betänkande hänvisas bl.a. till deåtgärdsprogram som föreslagits inom EU avkommissionen i de s.k. september 2001 har Östersjöstaterna och EU:sministrar med ansvar för sjötransport och miljö vidett extra kommit överens om ettåtgärdspaket för att ge ytterligare skydd motföroreningar av . ändrade rutter, tekniska hjälpmedel för attförbättra navigation och säkerhet samt utökadanvändning av lots i vissa högriskområden i Öresundoch . I fråga om utfasningen avenkelskroviga tankfartyg innebär överenskommelsenatt Östersjöstaterna avstår från allaundantagsmöjligheter som föreligger enligtövergångsregleringen i MARPOL. Det innebär attutfasningen skall ske ,beroende på fartygstyp och ålder. Vidare skall manundersöka möjligheten att klassa vissa delar avÖstersjön som särskilt känsliga områden.Det anförda innebär enligt utskottets bedömningatt kraven i motion 2001/02:MJ323 (fp) på utfasningav enkelskroviga fartyg m.m. till stor del ärtillgodosedda. Därmed påkallar yrkandena 2-4 imotionen ingen ytterligare åtgärd från riksdagenssida.I anslutning till motion 2001/02:MJ220 (c) yrkande3 vill utskottet framhålla att det främst ankommerpå fartygsägare och rederier att tillse att fartygenuppfyller gällande krav på konstruktion ochutrustning. Som framgår av redovisningen ovan ärinte utfasningen av enkelskroviga fartyg omedelbartförestående. Den kan å andra sidan inte hellerrelateras till just det årtal som anges i motionen(). I den av IMO använda kategoriindelningensom omfattar t.ex. vissa mindre tankfartyg (kategori3) innebär utfasningen att gäller förfartyg som levererats eller tidigare ochårtalet 2015 för fartyg som levererats ellersenare. På motsvarande sätt fastställsutfasningsåret för fartyg som levererats undermellanliggande år. Frågan huruvida och på vad sättoljebolagen i sin tur kommer att drabbas av ökadekostnader som en följd av de investeringar som iförsta hand åvilar rederinä-ringen är för närvarandesvår att bedöma. Utskottet är inte berett attföreslå några särskilda utredningsinsatser ienlighet med motionsyrkandet.Frågor om lotstvång i känsliga farvatten hartidigare främst behandlats av trafikutskottet. Ibetänkande 2000/01:TU1 anför trafikutskottet bl.a.att fartyg i väsentligen går påinternationellt vatten, där Östersjöstaterna intehar någon jurisdiktion. Folkrättsliga principerhindrar dem sålunda att föreskriva sådant lotstvångsom föreslagits i en av trafikutskottet behandladmotion. Frågan om lotsning på frivillig väg påinternationellt vatten i behandlas dockbl.a. inom ramen för samarbetet mellanÖstersjöstaterna enligt Helsingforskonventionen omskydd av miljö. Globalt gällandeutrustningskrav på s.k. transpondrar träder i kraftden och kommer att avsevärt förbättramöjligheterna att identifiera och följa fartyg.Miljö- och jordbruksutskottet vill här tilläggaatt det ovan nämnda åtgärdspaketet som beslutades iseptember 2001 också innefattar ett åtagande avÖstersjöstaterna att anlita lots i störreutsträckning i vissa riskområden.Utskottet instämmer i det allmänna syftet medmotion 2000/01:MJ50 (fp) yrkande 1 men anser motangivna bakgrund att motionen inte påkallar någonsärskild åtgärd från sida.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Skärpta regler för olagliga utsläpp iÖstersjön m.m. (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:MJ521 yrkande 6och avslår motionerna 1999/2000:MJ405 yrkande 2,1999/2000:MJ727 yrkande 9, 1999/2000:T603,2001/02:MJ323 yrkande 1, 2001/02:MJ372,2001/02:MJ519 yrkande 10 och 2001/02:MJ522 yrkande8.StällningstagandeSom anförs i motion 2001/02:MJ521 brottasÖstersjöområdet med stora och allvarligamiljöproblem. med dess unikaekosystem fortsätter att smutsas ned genom utsläppoch läckage från samtliga länder och räknas som ettav de mest förorenade havsområdena i världen.Utsläppen kring och till kräver gemensammalösningar på framför allt EU-nivå men även pånationell nivå. Den bästa miljöinsatsen för attstärka regionen kring är att arbeta föratt våra grannländer blir medlemmar i . Sverigespelar en viktig roll och måste se till attÖstersjösamarbetet effektiviseras. På kort siktkrävs vissa punktinsatser, bl.a. ökade resurser föratt minska oljeutsläppen i . Det krävs ävenen ökad samordning av övervakningen av sjöfarten iÖstersjön. Jag föreslår att i enlighet medyrkande 6 i motion 2001/02:MJ521 tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs ovan omökade resurser för att minska oljeutsläppen iÖstersjön. Jag delar även de allmänna synpunkterna imotion 2001/02:MJ323 (fp) yrkande 1 men anser attmotionen i denna del får anses tillgodosedd med deaktuella regeringsförslagen och vad som anförs idenna reservation.2. Biologisk mångfald i (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2000/01:MJ50 yrkande 4.StällningstagandeSom anförs i motion 2000/01:MJ50 behöverÖstersjösamarbetet fördjupas och intensifieras påmånga områden. Något som saknas är en långsiktigplan för bevarande av den biologiska mångfalden ioch kring . bör göra ettuttalande i enlighet med yrkande 4 i motionen om detangelägna i att en sådan plan utarbetas inomÖstersjösamarbetet.3. Miljölots i (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:MJ50 yrkande 1.StällningstagandeSom framgår av motion 2000/01:MJ50 finns det mångaskäl som talar för att verkar för eninternationell överenskommelse om miljölots pålastfartyg som trafikerar . Miljölotsensroll skall vara att se till att fartyg somtransporterar miljöfarlig last framförs på ett sättsom gör att miljösäkerheten garanteras. Riksdagenbör göra ett uttalande härom i enlighet med yrkande1 i motionen.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttrande. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Kostnader för fartygsgenererat avfall (punkt 9)() och ()anför:Kristdemokraterna har motionerat omåtgärder mot förorening från fartyg. Föreliggandeförslag från regeringen innebär ökade möjlighetertill åtgärder. Som utskottet redovisar ärmöjligheterna dock mycket begränsade. Endastinternationella konventioner kan ytterligare ökamöjligheterna till ingripanden mot olagliga utsläpp.Förslaget innebär också att befälhavarens ansvar attförhindra förorening lagfästs, något somKristdemokraterna tidigare föreslagit. Regelverketkompletteras beträffande tillsyn och sanktioner.Kristdemokraterna hade hoppats på bättre möjlighetatt lagföra men som utskottet redovisar går det inteatt komma längre med svensk lagstiftning i det härfallet.Tillsammans med Östersjöstrategin borde dockåtgärderna åstadkomma en minskning av föroreningfrån fartyg i . Förutsättningen för attföreliggande förslag skall få avsedd effekt är attmottagningen av avfall i hamnarna fungerar.Kostnaderna för omhändertagande av fartygsavfallskall inkluderas i hamnavgiften, varför hamnavgiftenborde höjas i takt med ökad avfallshantering.Kristdemokraterna har dock uppmärksammat atthamnavgiften utgör ett konkurrensmedel mellanhamnar, varvid även villkoren för avfallshanteringenblir ett konkurrensmedel. Resultatet kan bliförsämrad miljöhänsyn om ett fartygs val av hamnbetingas av snävt ekonomiska bedömningar.Kristdemokraterna har med motion 2000/01:MJ49 fästuppmärksamheten på detta problem. Utskottet sägersig utgå från att regeringen noga följerutvecklingen på detta område och därvid beaktar ivad mån avgiftssystemet får sådana följder sompåtalas i motionen. Vi kristdemokrater nöjer oss meddetta men kommer att följa frågan även ifortsättningen.BILAGA 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenRegeringen () föreslår iproposition 2000/01:139 att antarregeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1980:424) om åtgärder motförorening från fartyg,2. lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (1988:49),3. lag om ändring i lagen (1989:395) omKustbevakningens medverkan vid polisiärövervakning.Följdmotioner2000/01:MJ49 av m.fl. (kd):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en översyn av hamnarsekonomiska villkor för mottagande av fartygsavfall.2000/01:MJ50 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av attSverige verkar för en internationellöverenskommelse om miljölots för alla fartyg somtrafikerar . tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att möjliggöra attalla länder i närområde harmottagningshamnar för förorenat vatten.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att miljöhotandeverksamhet förläggs till yttre hamnområden.4. tillkännager förregeringen som sin mening vad imotionen anförs om att arbeta framen långsiktig plan för bevarande avden biologiska mångfalden.Motioner från allmänna motionstiden19991999/2000:T210 av ():25. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs ommottagningsanläggningar för oljespill.1999/2000:T603 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om förändrad lagstiftning närdet gäller ansvaret för illegalt utsläpp av olja.1999/2000:T612 av ():begär av regeringen ett program medförslag om hur ett oljesaneringsprogram kangenomföras i enlighet med de i motionen angivnaintentionerna.1999/2000:T620 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om alternativa lösningar föratt förhindra och ta hand om oljespill.1999/2000:MJ405 av m.fl. (m):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om fartygstrafiken.1999/2000:MJ727 av m.fl. (kd):9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om skärptlagstiftning för att effektivare komma åtansvariga för oljeutsläpp från fartyg.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om uppbyggnaden avmottagningsanläggningar för olja.Motioner från allmänna motionstiden20012001/02:MJ220 av m.fl. (c):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att se över deekonomiska förutsättningarna för oljebolagensinvesteringar i dubbelbottnade tankfartyg förskärgårdstrafik.2001/02:MJ323 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om säkraresjötransporter i nordiska farvatten.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om införande avdubbelskrov på fartyg med miljöfarligt gods.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om fastställandeav ett datum för infasning av fartyg meddubbelskrov.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om vikten av atti EU verka för säkrare sjötransporter.2001/02:MJ372 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av en lagändringnär det gäller ansvaret för otillåtna oljeutsläpp.2001/02:MJ415 av ():begär att regeringen lägger fram förslagtill en hamnlag av tvingande karaktär och att deninstiftas enligt intentionerna i motionen.2001/02:MJ416 av och (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att redarens,befälhavarens och maskintjänstchefens straffansvarvid illegala oljeutsläpp skärps.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att verka inom EUför att gällande lagar om straffansvar vidoljeutsläpp efterlevs internationellt samt attinom EU gemensamt kunna lagföra illegalaoljeutsläpp.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av atthamnarnas åläggande att ta hand om avfall frånfartyg efterlevs.2001/02:MJ417 av Skånberg (kd):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om ekonomiska incitament föratt lämna spillolja i hamn.2001/02:MJ466 av m.fl. (mp):10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om åtgärder motoljeutsläpp.2001/02:MJ499 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om ett kontrollsystem förfartyg som rensar sina oljetankar i Östersjön.2001/02:MJ519 av m.fl. (kd):10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att förbättramöjligheten att beivra oljeutsläpp.2001/02:MJ521 av m.fl. (fp):6. tillkännager för regeringen som sinmening om vad i motionen anförs om ökade resurserför att minska oljeutsläppen i Östersjön.2001/02:MJ522 av m.fl. (kd):8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utsläpp frånfartyg.Bilaga 2Regeringens lagförslag1 Förslag till lag om ändring ilagen (1980:424) omåtgärder mot förorening från fartyg2 Förslag till lag om ändring ifartygssäkerhetslagen (1988:49)3 Förslag till lag om ändring ilagen (1982:395) omKustbevakningens medverkan vidpolisiärövervakningBilaga 3Justitieutskottets yttrande2001/02:JuU3yÅtgärder mot förorening från fartygTill miljö- ochjordbruksutskottetInledningMiljö- och jordbruksutskottet har berettjustitieutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 2000/01:139 Åtgärder mot förorening frånfartyg jämte motioner i de delar som berörjustitieutskottets beredningsområde.I propositionen föreslås en rad lagändringar isyfte att minska föroreningar från fartyg, bl.a.genom förbättrade möjligheter att beivra olagligautsläpp till sjöss av olja och andra skadliga ämnen.I propositionen behandlas bl.a. frågor om svenskdomsrätt (avsnitt 6.4) och om brottsutredningar vidoljeutsläpp (avsnitt 6.5), och utskottet begränsarsitt yttrande till dem. Någon motion har inte väcktsi dessa delar.Lagförslagen, som granskats av Lagrådet, grundarsig på betänkande Att kommaåt oljeutsläppen (SOU 1998:158).ÖvervägandenSvensk domsrätt förutsätter i princip bl.a. attbrottet begåtts på svenskt territorium, dvs. påSveriges land- eller sjöterritorium. Sjöterritorietbestår av s.k. inre vatten och territorialhavet.Indelningen i dessa vattenområden regleras i FN:shavsrättskonvention. Av konventionen följer ocksåatt varje kuststat har rätt att utanförterritorialgränsen inrätta en exklusiv s.k.ekonomisk zon - vari kuststaten inte har suveränitet- som får sträcka sig högst räknatfrån gränsen mellan inre vatten ochterritorialhavet. För svensk del gäller vidare attden ekonomiska zonen inte utan särskildöverenskommelse med en annan stat får utsträckasöver mittlinjen i förhållande till den staten.I viss utsträckning finns svensk domsrätt även närbrottet begåtts utom riket. Bestämmelser, som ärav intresse, finns i 2 kap. 2 § brottsbalken.Sammanfattningsvis innebär de följande. Svenskdomsrätt föreligger om brottet begåtts av en svenskmedborgare eller av en utlänning med hemvist här.Detsamma gäller om brottet begåtts av en utlänningsom efter brottet blivit svensk medborgare ellertagit hemvist här. Vidare föreligger svensk domsrättom brottet begåtts av en nordisk medborgare somfinns här. Slutligen bör nämnas att svensk domsrättföreligger om brottet begåtts av en utomnordiskmedborgare som finns här och det på brottet enligtsvensk lag kan följa fängelse i mer än sex månader.Från dessa fall finns vissa undantag, bl.a. ombrottet begåtts på ett område som inte tillhör någonstat och det enligt svensk lag inte kan följasvårare straff än böter på brottet. En ekonomisk zonär ett sådant område som inte anses tillhöra någonstat.Frågan om svensk domsrätt för brott begångna i denekonomiska zonen är alltså beroende av vilket straffsom kan komma i fråga. I lagen (1980:424) omåtgärder mot förorening från fartyg (VlfL)föreskrivs att böter eller fängelse i upp till tvåår kan följa på brott mot bl.a. utsläppsförbudet.Trots att ett utsläpp kan leda till fängelse i merän saknas i regel svensk domsrätt förbrott som begåtts på utländskt fartyg i Sverigesekonomiska zon. Detta hänger samman med de reglersom finns i lagen (1996:517) om begränsning avtillämpningen av svensk lag vad gäller vissa brottbegångna på utländska fartyg, den s.k.begränsningslagen. Den lagen infördes som en följdav att tillträdde FN:shavsrättskonvention. Begränsningslagen innebär bl.a.att brott mot bestämmelser om förebyggande,begränsning eller kontroll av förorening av denmarina miljön endast kan bestraffas med böter ombrottet begåtts på ett fartyg som är registrerat ien främmande stat och brottet begåtts när fartygetbefunnit sig utanför svenskt inre vatten. I dessafall saknas alltså domsrätt om utsläppet gjorts inomSveriges ekonomiska zon.Utskottet har tidigare uppmärksammat avsaknaden avsvensk domsrätt i de nu beskrivna fallen. I sittyttrande till utrikesutskottet i samband medriksdagsbehandlingen av frågan om godkännande avFN:s havsrättskonvention pekade utskottet påmöjligheten att lösa problemet med en särskildbestämmelse i VlfL. Vidare ansåg utskottet att deträttsliga förfarandet borde effektiviseras påområdet, och utskottet efterlyste bl.a.ansträngningar för att fler fall skulle föras tillåtal (bet. 1995/96:UU17, yttr. 1995/96:JuU9y s. beslutade om ett tillkännagivande meddet innehållet, vilket ledde till detutredningsarbete som utmynnat i en propositiontill riksdagen.Hösten 1996 beslutade - också den gångenpå utskottets initiativ - om ett tillkännagivande påområdet. Tillkännagivandet gick ut på attKustbevakningen borde kunna ges möjlighet att inledaoch bedriva förundersökning rörande oljeutsläpp(bet. 1996/97:JuU1 s. 43).I den nu aktuella propositionen föreslårregeringen att svensk domsrätt införs när det gällerolagliga utsläpp och andra brott mot VlfL som begåspå utländska fartyg i ekonomiska zon. Åtalfår dock bara väckas om den stat där fartyget ärregistrerat antingen i det konkreta falletunderlåter, eller upprepade gånger tidigare iliknande situationer har underlåtit, att vidtarättsliga åtgärder eller om utsläppet har medförtbetydande skada.När det sedan gäller frågan ombrottsutredningsförfarandet innebär regeringensförslag att ges rätt att inleda ochbedriva förundersökning om olagliga utsläpp. Dettainnebär inte någon begränsning av polisensbefogenheter på området. Tjänstemän vidKustbevakningen skall enligt förslaget i huvudsak hasamma befogenheter som polismän att vidta åtgärder isamband med förundersökning om brott mot VlfL.Vidare föreslås en särskild regel som innebär attåklagaren alltid skall överta ansvaret förförundersökningen så snart någon skäligen kanmisstänkas för brottet eller om det är påkallat avsärskilda skäl. Det föreslås också att beslut omförhör och tvångsmedelsanvändning på utländskafartyg utanför svenskt inre vatten skall fattas avåklagaren eller rätten. Förslaget innebär vidare attde begränsningar som gäller enligt detinternationella regelverket vid straffrättsligaingripanden mot utländska fartyg lagregleras.Husrannsakan, som normalt sett kräver att fängelsekan följa på brottet, föreslås bli möjlig påutländska fartyg trots att den ovan nämndabegränsningslagen föreskriver att endast böter kankomma i fråga i vissa fall. Slutligen föreslås vissaregler om s.k. flaggstatsrapportering, ettförfarande som syftar till att överföra lagföringentill flaggstaten i situationer då den stat däröverträdelsen skett inte själv kan eller önskarvidta rättsliga åtgärder. Bestämmelserna ombrottsutredning samlas enligt förslaget i ettsärskilt kapitel i VlfL.Utskottet konstaterar, i likhet med vad utskottetvid flera tillfällen tidigare uttalat, att det ärangeläget att åtgärder vidtas för atteffektivisera det rättsliga förfarandet när detgäller att beivra oljeutsläpp. Utskottet kan vidarekonstatera att regeringens förslag på de områden somnyss beskrivits väl överensstämmer med de önskemålom förbättringar som utskottet tidigare gett uttryckför (se senast bet. 1998/99:JuU9 s. 7 f medhänvisningar). Utskottet välkomnar därför förslagen,och utskottet föreslår att miljö- ochjordbruksutskottet tillstyrker dem. Utskottet serockså positivt på den uppföljning av upptäcktautsläpp och vidtagna åtgärder som aviseras ipropositionen. Utskottet förutsätter att riksdagenframledes informeras om resultatet av dennauppföljning, t.ex. i budgetpropositionen.Avslutningsvis vill utskottet anmärka att det kanfinnas skäl att överväga att införa en särskildreglering för behandling av personuppgifter iKustbevakningens brottsbekämpande verksamhet. Sådanasärregler i förhållande till personuppgiftslagen(1998:204) har på närliggande områden meddelats ipolisdatalagen (1998:622), lagen (2001:85) ombehandling av personuppgifter i Tullverketsbrottsbekämpande verksamhet och i lagen (1999:90) ombehandling av personuppgifter vid skattemyndighetersmedverkan i brottsutredningar.Stockholm den 16 oktober 2001På justitieutskottets vägnarFredrik ReinfeldtFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: FredrikReinfeldt (m), (), (), (), (m),(), (),(), (), KiaAndreasson (mp), (c), (), (), () ochKjell Eldensjö (kd).