bet · GO01UU10 · 2001-03-20 00:00:00 — har beslutatatt det ska genomföras en folkomröstning för attutröna vilket land befolkningen vill tillhöra: bli en fristående nation eller vill man tillhöraIndien eller ? har på olika sättmotsatt sig detta och hävdar att eftersommajoriteten av befolkningen är muslimer så skallområdet naturligt tillhöra . Mänskligarättigheter kan som det ser ut inteupprätthållas i området. Barnens situation är mycketutsatt.Världssamfundet har ett stort ansvar för attkonflikten blir löst på ett tillfredsställande sätt.Med tanke på att både och hartillgång till kärnvapen är det angeläget attkonflikten löses utan att det uppstår krig mellan detvå grannstaterna. FN har inte tagit det fullaansvaret för folket i Kashmir och det är angelägetav flera olika skäl att en permanent lösning kommertill stånd. Motionärerna menar att den svenskaregeringen bör göra ytterligare påtryckningar i FNför att situationen i Kashmir skall uppmärksammasoch konflikten lösas.Utskottets övervägandenI motion 2000/01:U651 (c, fp) liksom i motion2000/01:K339 (c, fp) uppmärksammas konflikten mellanIndien och Pakistan.Utskottet konstaterar att Kashmir varit delatmellan och ända sedan dessa länderbildades efter frigörelsen från den brittiskakolonialmakten. Från svensk sida har parterna fåttstöd för att föra en kontinuerlig dialog och för attmed fredliga medel komma fram till ett samförståndom hur konflikten skall kunna lösas. Detta skall skegenom en folkomröstning eller på annat sätt somparterna gemensamt beslutar.Utskottet konstaterar vidare att ,tillsammans med övriga EU-länder, tagit fram engemensam EU-ståndpunkt för främjande av icke-spridning av kärnvapen i . Denna ståndpunkthar främst till syfte att ha en gemensam hållningmot och i icke-spridnings- ochnedrustningsfrågor, men även att stödjaförtroendeskapande åtgärder mellan länderna. Densvenska regeringen följer noga utvecklingen iKashmir. De positiva steg som har tagits från bådeindisk och pakistansk sida - indiska regeringensvapenvila i Kashmir och återhållsamhetlängs kontrollinjen i Kashmir - ger anledning tillviss försiktig optimism.Sverige kommer som EU-ordförande attarrangera ett utrikesministermöte med . Viddetta möte förutses att situationen i Kashmir tasupp med den indiske utrikesministern. Utskottetunderstryker att ansvaret för en lösning avkonflikten i första hand är respektive regeringsansvar.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2000/01:U651 (c, fp) och 2000/01:K339 (c,fp) kan besvaras.24 BurmaBakgrundBurma styrs av en militärregim somhittills vägrat inleda en dialog med dendemokratiska oppositionen. Landets rättmätigaregering och vinnaren av val,nobelpristagaren parti, stängsalltjämt ute från den politiska makten. Ekonomiskvanskötsel och de senaste årens sanktioner harbidragit till att ekonomin inte genomgått sammapositiva utveckling som i andra länder i regionen.En knapp fjärdedel av befolkningen lever underfattigdomsstrecket. Jordbruket utgör basen iekonomin och sysselsätter mer än hälften avbefolkningen.Under 1999 uppgick det svenska biståndet tilldemokratiska krafter i och utanför till drygt19 . Den största delen av stödet gårtill flyktingar i genom BorderConsortium (BBC), . Sverigeär därmed BBC:s största enskilda givare.Amnesty rapporterar att ett mycket stort antalmänniskor gripits av politiska skäl. Militärenfortsatte att gripa civila som tillhör etniskaminoritetsgrupper och använder dem somtvångsarbetare. Tvångsförflyttningar förekommerregelmässigt och har bl.a. en negativ påverkan påolika etniska gruppers möjligheter att försörja sigsjälva.MotionenFolkpartiet framhåller i motion 2000/01:U632 (fp)att , på grund av militärjuntans självvaldaisolering, fört landet till ekonomisk och socialmisär. blev medlem av ASEANtillsammans med och . Därmed omfattarASEAN samtliga stater i . Mot Burmasmedlemskap hade såväl som EU kraftigainvändningar. I yrkande 2 konstaterar motionärernaatt flera FN-organ liksom olika internationellafrivilligorganisationer verkar legalt inne i Burma.Detta arbete sker på juntans villkor och - hävdarvissa kritiker - innebär en internationelllegitimering av juntan. som storbidragsgivare till olika biståndsorgan inom FN-systemet har ett ansvar att följa denna verksamhetoch tillse att effekterna av de villkor under vilkaFN-organen verkar i utvärderas.Utskottets övervägandenI motion 2000/01:U632 (fp) uppmärksammas FN-organensverksamhet i Burma.Utskottet konstaterar att som storbidragsgivare till olika biståndsorgan inom FN-systemet noga följer den verksamhet som FN-organenbedriver. Vissa av FN:s program har kritiserats avoppositionen för att de involverat regeringen på ettsätt som skulle kunna ge legitimitet åt denna. UNDPdriver ett utvecklingsprogram vilket hålls under särskilduppsikt av på grund av den politisktkänsliga situationen i landet. UNDP anser attbiståndsinsatserna skall göras på gräsrotsnivå ochha stark fattigdomsinriktning. I en oberoendeutvärdering av programmet i november 2000konstateras att insatserna är i överensstämmelse medstyrelsens beslut. FN-organen har en kontinuerligdialog med oppositionen om sin verksamhet. Utskottetmenar att det är viktigt att FN finns representerati Burma.Utskottet menar att den senaste utvecklingen iBurma har givit upphov till försiktig optimism.Efter tidigare hävde militärregimenhusarresten för den demokratiska oppositionensfrämste företrädare, mellan parterna förs, och oppositionen anseratt den trevande dialogen är det mest positiva somhänt i Burma.Utskottet konstaterar att militärregimen i Burmahar därefter frigivit en av landets ledandeoppositionspolitiker, , och 19 andra ungademokratiaktivister. Frigivningarna har bl.a. settssom en gest inför ett besök av en EU-delegation iBurma. Delegationen leddes av en representant fördet svenska Asienenhet.Utskottet kan konstatera att rapporteringen frånBurma nu antyder att militärregimen är villig attdiskutera den framtida politiken i landet.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U632 (fp) yrkande 2 kan besvaras.25 KinaBakgrundDe ekonomiska reformerna i har medfört densnabbaste ekonomiska tillväxten i världen. BNP harmer än fyrdubblats, och det beräknas att 200miljoner människor har lyfts ur fattigdomen. Denkommunistiska planekonomin har alltmer ersatts avmarknadsekonomi. är världens störstabiståndsmottagare, främst i form av mjuka krediterfrån och . Biståndet utgör dockbara en liten del av BNP.Bristerna i fråga om respekt för de mänskligarättigheterna i är stora. är enenpartistat som inte tolererar en opposition elleren fri press. Användningen av dödsstraffet är högsti världen och rättssäkerheten har mycket storabrister. Ändå har otvetydigt de senaste 20 årensreformpolitik medfört stora förbättringar även pådetta område genom att välståndet och valfriheten isamhället ökat. Ett omfattande lagstiftningsarbetepågår och diskussioner förs i olika interna forumoch med utländska intressenter om hur det kinesiskarättssystemet skall bringas i störreöverensstämmelse med internationella rättsprinciper.Från svensk sida behandlas situationen för demänskliga rättigheterna i olika kontakter medkinesiska regeringsföreträdare, både i enskildabilaterala kontakter och i EU-samarbetet, ipolitiska överläggningar såväl som genom seminarieroch i internationella sammanhang, särskilt inom FN-systemet.Amnesty anser att de allvarligaste och mestomfattande kränkningarna av oliktänkande i ägde rum . Tusentals människorgreps godtyckligt för att de utövat sin rätt tillyttrande-, mötes- och religionsfrihet. Med stöd avytterst stränga lagar om statens säkerhet och efterbristfälliga rättegångar dömdes en del människortill långa fängelsestraff, medan andra utan rättsligprövning dömdes till upp till fångläger föromskolning genom arbete. Tortyr och misshandel avfångar förekom i stor omfattning. Tusentalsmänniskor dömdes till döden och många avrättades. autonoma regionerna och Xinjiang utsattesde som misstänktes för nationalistisk verksamheteller för stöd till sådan verksamhet för särskilthårt förtryck.MotionernaI motion 2000/01:U611 (m) yrkande 2 konstateras attden ekonomiska liberaliseringen inte har åtföljts avpolitisk demokratisering. Det faktum att har ensnabb ekonomisk tillväxt och stor betydelse somframtida handels-partner får inte tillåtas hindrakritik när sådan är befogad. Omvärlden får inteunderlåta att ta sitt ansvar att påtala brister vadgäller de mänskliga rättigheternas universialitet.Sverige och EU måste verka för att användningen avdödsstraffet upphör, att rättsväsendetavpolitiseras, att politiska fångar friges och attförföljelsen av oppositionella och religiösapersoner upphör. I yrkande 3 understryks attFolkrepubliken inte får bedömas med annanmåttstock än andra länder.Folkrepubliken har ökatsin kärnvapenkapacitet högst betydligt, utan att dethar noterats i . har under de senasteåren löpande utvecklat sina möjligheter attutsträcka militär förmåga utanför det egna området.Sverige måste återkommande markera att Kinaskärnvapenrustningar är oacceptabla. Frågan måsteockså tas upp inom ramen för den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken (yrkande 4).I yrkande 5 konstateras att med ständiga hot om krig och invasion avTaiwan. Motionären anser att med stortydlighet måste markera att det inte är acceptabeltatt hota sina grannar. måste markera att detinte är acceptabelt att söka styra resultaten i friaoch demokratiska val i andra länder (yrkande 6).Även detta krav måste finnas med i agerandei den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken såatt och EU alltid finns på demokratins sida.I yrkande 7 krävs en ny och tydligare svensk linjegentemot och en sammanhållensvensk Kinapolitik.Miljöpartiet anser i motion 2000/01:U603 (mp) attdet är avgörande att få till stånd villkorslösaförhandlingar mellan och hansexilregering och den kinesiska ledningen. FN måstegenom sin generalsekreterare utse en särskildrepresentant för att starta och hjälpa till medgenomförandet av en sådan process. bör i FNverka för att meningsfulla förhandlingar kommer tillstånd mellan den tibetanska exilregeringen och denkinesiska ledningen.Motionärerna bakom motion 2000/01:U624 (m) anför attdet är viktigt att fördöma brotten mot de mänskligarättigheterna i . Under det senaste decenniethar 20 000 människor avrättats. Enligt t.ex. AmnestyInternational är dessutom mörkertalet mycket stort.Den bör ta avstånd från Kinasockupation av och erkänna som ensuverän stat. Till dess att de mänskligarättigheterna respekteras i bör riksdagenbesluta om särskilda sanktioner och om att införahandelsblockad.Motionärerna bakom motion 2000/01:U626 (kd)framhåller att minoritetsbefolkningarna i Kinaständigt utsätts för kränkningar. När möterframtiden bör det vara som en rättsstat. För attdetta skall vara möjligt bör övergången tilldemokrati i stödjas av västländerna. Inom EU-länderna finns en värdefull erfarenhet om hur länderkan förvandlas från diktaturer till demokratier medrespekt för de mänskliga rättigheterna. Motionärernaframhåller att bör verka för att bistå Kinai den demokratiska utvecklingen.Folkpartiet menar i motion 2000/01:U657 (fp) yrkande2 att , inom ramen för EU:s gemensammautrikes- och säkerhetspolitik, bör verka för ensamlad och effektiv politik för att främja demokratioch mänskliga rättigheter i . Iyrkande 3 krävs att för en konsekvent,sammanhållen och uthållig politik till stöd fördemokratisk utveckling och respekt för mänskligarättigheter i . Vidarekonstateras att EU, inför sessionen iFN:s kommission för mänskliga rättigheter, på grundav inre oenighet valde att lägga ned talan motFolkrepubliken . Denna linje har fortsatt under1999 och 2000. Motionärerna anser i yrkande 4 attSverige och EU måste våga fördöma i dessasammanhang.Hongkong "återförenades" medFolkrepubliken enligt den överenskommelse som1984 slöts mellan och underformeln "ett land, två system". skalltillförsäkras en hög grad av självständighet och fåbehålla sitt marknadsekonomiska system.Återföreningen genomfördes utan att människorna iHongkong fick tillfälle att själva ta ställning tillförändringen. Motionärerna menar i motion2000/01:U657 (fp) yrkande 12 att det politiskasystem som återinförde i juli 1997omöjliggör ett genomslag för folkviljan. Det ärangeläget att och EU fortsatt stöder arbetetpå en fullständig demokratisering av medett fullt direktvalt parlament inför vilket destyrande är direkt ansvariga.I två av de historiskt erövrade områdena med egenicke-kinesisk ursprungsbefolkning med en helt egeninhemsk religion eller islam, och Xinjiang ivästra , reses krav på självbestämmande.Problemet för regionernas ursprungsbefolkning är attdet kinesiska inslaget ökar. Under detsenaste året har de kinesiska myndigheterna vidupprepade tillfällen slagit till mot oppositionellauighurer i Xinjiang. Dödsdomar och långvarigafängelsestraff utdöms efter ofta ytterst summariskarättegångar mot s.k. terrorister. Enligt motionensyrkande 13 bör uppmuntras att ge ochXinjiang långtgående självbestämmande, upprätthållarespekt för mänskliga rättigheter samt skapaförutsättningar att vårda och utveckla kulturellasärdrag utan att riskera hot eller förföljelser.Utskottets övervägandenEU bedriver en bred MR-dialog medKinas regering. I dialogen verkar och EU påolika sätt för att skall ansluta sig till detinternationella normsystemet och samarbeta med deolika rapportörer och arbetsgrupper som finns.Utskottet konstaterar att man från regeringens sidaser mycket allvarligt på bristerna avseendemänskliga rättigheter i , framför allt denbristande respekten för politiska och medborgerligarättigheter, bristen på rättssäkerhet och detutbredda bruket av dödsstraff. I olika sammanhangframför kritik av övergreppen och bristernatill den kinesiska ledningen, både i direkta mötenmed regeringsföreträdare och i internationellasammanhang, såsom i FN:s kommission för de mänskligarättigheterna och i FN:s generalförsamling.Utskottet menar att det dock inte räcker med attenbart kritisera. En stor del av och EU:sansträngningar går därför ut på att förmå attutöka samarbetet med de olika FN-mekanismerna påmänskorättsområdet. Vi ser det som synnerligenväsentligt att ha en gemensam EU-linje i fråga omMR-politiken gentemot Kina.EU:s utrikesministrar antog den 22 januari 2001slutsatser om EU:s MR-dialog med . Slutsatsernainnebär en översyn av EU:s politik gentemot påMR-området. I denna översyn har målsättningen fördialogen noga stakats ut och förväntningarna införframtiden klargjorts. bör verka för att EUställer sig bakom strävan att under sessionen2001 för att få till stånd en resolution rörandeFolkrepubliken brott mot mänskligarättigheter.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2000/01:U657 (fp) yrkandena 2, 3 och 4samt 2000/01:U611 (m) yrkandena 2 och 3 kanbesvaras.Den har vid flera tillfället starktreagerat mot att använt militärahot som påtryckningsmedel i konflikten med Taiwan.Regeringens inställning är att framtidastatus är en fråga som måste lösas på fredlig väg avde berörda parterna. En framtida lösning kan barakomma till stånd i former som tar hänsyn till dendemokratiska utvecklingen i Taiwan.Med vad som ovan anförts avstyrks motion2000/01:U624 (m) (delvis), och utskottet anser attmotion 2000/01:U611 (m) yrkandena 5 och 6 kanbesvaras.Utskottet konstaterar att regeringen våren 1997tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att lämnaförslag till en strategi för att intensifieraSveriges relationer med . Målsättningen varatt, med perspektiv , ge en insiktsfulloch nyanserad bild av och konsekvenserna avregionens omvandling. Förslag skulle utarbetas integrerad svensk strategi gentemot länderna iAsien för politiska relationer, säkerhetspolitik,handel, ekonomiskt samarbete, utvecklingssamarbete,miljösamarbete, besöksutbyte, forskning, informationoch kultur.En strategi måste, menade regeringen, utvecklas påflera nivåer, såväl i förhållande till somhelhet och dess huvudregioner som i förhållande tillvarje enskilt land. En Asienstrategi, liksom enspeciell Kinastrategi, måste följaktligen innehållabåde generella inslag och landspecifika frågor ivilka såväl politiska och andra förhållanden avbetydelse som möjligheterna att fördjuparelationerna på olika områden behandlas.Förutsättningarna växlar kraftigt från land tillland. överlämnade regeringen skrivelsenEn svensk Asienstrategi inför 2000-talet (skr.1998/99:61) till . En svensk landstrategiför utvecklingssamarbetet med har utarbetatsför perioden 2000-2003.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U611 (m) yrkande 7 kan besvaras.Utskottet konstaterar att rustar upp sittkärnvapeninnehav medan övriga officiellakärnvapenstater har minskat sina arsenaler, om än ilångsam takt. Dessutom hotar med en meromfattande ökning av antalet interkontinentalamissiler om gör allvar av sina planer påupprättandet av ett nationellt täckandemissilförsvar. Vad gäller missilutvecklingen ärsituationen mer komplex. Utskottet har inhämtat attdet rent folkrättsligt inte rådernågot klart förbud mot att anskaffa lång- ochmedeldistansmissiler av de slag som anförs imotionen. Regeringen ser just nu över hur enförstärkt regim mot utveckling och spridning avmissiler skulle kunna se ut. Sådana diskussionerpågår bl.a. inom ramen för FN, MTCR(exportkontrollregimen för missiler) och EU.Vid översynskonferensen av icke-spridningsavtaletför kärnvapen tog upp Kinaskärnvapenpolitik. I sitt inledningsanförande riktadeutrikesministern en uppmaning till att avståfrån vidare utveckling av kärnvapen och att inteblockera förhandlingarna om ett förbud motproduktion av kärnvapenmaterial vidnedrustningskonferensen i . Vidare underströksatt diskussionen kring upprättandet av nationellamissilförsvar inte får användas som en ursäkt föratt frångå kärnvapennedrustningen. I direktaförhandlingar med kärnvapenmakterna har det s.k. Nyagenda-initiativet, där ingår, utverkat enrad politiska åtaganden från och övrigakärnvapenstater. Dessa åtaganden bekräftades genomantagandet av Ny agenda-gruppens resolution omkärnvapennedrustning vid höstens generalförsamling.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U611 (m) yrkande 4 kan besvaras.En långsiktig process pågår som kan öka kraven pådemokratisering i . I och med att anslutersig till alltfler internationella konventioner ochunderkastar sig granskning av deövervakningskommittéer som är knutna till dem kommerinternationella normer att införlivas iadministrationen och kraven på att de respekterasatt öka. För att utländska intressenter skall kunnaverka i krävs ett någorlunda opartiskträttsväsen som är i stånd att hantera de tvister somkan uppstå. Lagar och förordningar måste finnas somreglerar det ekonomiska livet och ger engrundläggande rättssäkerhet.Utvecklingssamarbetet är ett viktigt inslag iSveriges relationer med . Huvudmålet förSveriges bistånd är att bidra till öppning motomvärlden. Konkret inriktas utvecklingssamarbetet påstöd till insatser för miljön, för mänskligarättigheter och för jämställdhet. Sedan flera årbedriver enSidafinansierad verksamhet i med utbildning imänskliga rättigheter för personer inom denkinesiska förvaltningen. Detta är exempel på stödtill en process som kan lägga grunden för enframtida demokratisering i Kina.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U626 (kd) kan besvaras.Tibet och SinkiangUtskottet ser allvarligt på bristerna i respektenför mänskliga rättigheter i och Sinkiang(Xinjiang). verkar för att situationen förde mänskliga rättigheterna i , inklusive Tibetoch Sinkiang, där kränkningarna är särskiltallvarliga, skall uppmärksammas i internationellasammanhang. Förutom att verka i FN:s kommission förde mänskliga rättigheterna och i andra FN-sammanhangbedriver en dialog med , både enskiltoch inom EU, och framhåller vikten av att Kinarespekterar den tibetanska befolkningens mänskligarättigheter samt uppmanar att samarbeta medFN:s MR-mekanismer, såsom högkommissarie kontor och de olika specialrapportörerna.Det är önskvärt att samtal kan komma till ståndmellan och den kinesiska ledningen omTibets framtid. har dock allaansträngningar att åstadkomma ett närmande och attinleda en dialog misslyckats.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2000/01:U603 (mp) 2000/01:U624 (m)(delvis) och 2000/01:U657 (fp) yrkande 13 kanbesvaras.HongkongUtskottet förutsätter att infriar löftet "ettland, två system", dvs. att fortsatt gesen viss särställning och en betydande grad avsjälvbestämmande. Den folkrättsliga grunden förHongkongs nuvarande politiska, juridiska ochekonomiska system är överenskommelsen mellan Kinaoch - den s.k. JointDeclaration. nationella folkkongress antog1991 även den s.k. Basic , som reglerar Hongkongsställning.Utskottet noterar att enskilt och inom EUvid upprepade tillfällen betonat vikten av attHongkong tillåts fortleva som rättssamhälle medgarantier för medborgarnas fri- och rättigheter samtbetydelsen av att åtnjuter den höga grad avautonomi som fastslagits i överenskommelsen mellanKina och Storbritannien.Utskottet utgår från att regeringen ävenfortsättningsvis noga bevakar utvecklingen vadgäller demokrati samt de medborgerliga fri- ochrättigheterna i Hongkong.Med detta anser utskottet motion 2000/01:U657 (fp)yrkande 12 besvarad.TaiwanTaiwan är en av högst utvecklade demokratier.Den politiska förändringen från ett tidigareauktoritärt styre till parlamentarisk demokrati harskett under en relativt kort tidrymd. Den ekonomiskautvecklingen i har varit mycket snabb. Frånatt ha varit en utarmad japansk koloni vid andravärldskrigets slut har utvecklats till en avde snabbast växande ekonomierna i och är världens 20:e största ekonomi. harutvecklats till en för viktighandelspartner. Ett trettiotal svenska företag äretablerade i landet, och många andra säljerframgångsrikt genom lokala importörer.Amnesty anser att regeringen i visat sittengagemang för att stärka de mänskliga rättigheternaoch förbättra den sociala välfärden genom att införaett antal nya lagar och reformera gällande lagar. Iallt större utsträckning använde sig myndigheternadock av dödsstraffet och hävdade att detta var enföljd av allmänhetens oro över den högabrottsligheten.MotionernaI motion 2000/01:U608 (m) yrkande 1 anförs att detär angeläget att i FN verkar för att Taiwaninlemmas i det internationella samarbetet.Taiwan har blivit en av viktigastehandelspartner. Även på andra områden, kultur,utbildning och forskning, sker ett livligtsamarbete. har ett omfattande utbyte avindustri- och handelsdelegationer med , liksombesök på regerings-, riksdags- och myndighetsnivå.Med tanke på de omfattande förbindelserna mellanSverige och krävs, i yrkande 2, att Sverigeger representationskontor i sammabehandling som det svenska exportkontoret i . representationskontor bör jämställasmed andra utländska beskickningar. Vidare ansermotionärerna, i yrkande 3, att det är viktigt attlösa frågan om ett dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och Taiwan.I motion 2000/01:611 (m) yrkande 1 påpekas detbetydelsefulla i att framhålla attdemokratiseringsprocessen i är ett gottexempel för demokratiseringen i exempel visar att västerländsk demokrati ochkinesisk kultur inte bara är fullt förenliga, utanockså kan vara en mycket lyckosam kombination.Motionärerna bakom motion 2000/01:U625 (m) anser attdet är medborgarna i som själva ochsjälvständigt måste få avgöra om de föredrarfortsatt självständighet eller inte. Det är oroandeatt det kinesiska inre kabinettet har deklarerat attom myndigheter vägrar gå med påförhandlingar om återförening tvingas den kinesiskaledningen vidta alla tänkbara åtgärder inklusivebruk av maktmedel. bör tydligt deklarera somsin uppfattning att bör erkännas somsjälvständig stat om medborgarna i i en fri,demokratisk och självständig folkomröstningförklarar sig vilja detta.I flerpartimotion 2000/01:U652 (m, v, kd, c, fp, mp)framhålls att den politiska omvandlingen i Tawianhar skett under en kort tidrymd, under fredligaformer och med stort hänsynstagande till omvärlden.Motionärerna understryker att för arbetet motsmittsamma sjukdomar existerar inga gränser.