bet · GO01FöU5 · 2001-03-13 00:00:00 — Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället ifred Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01FöU5Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringensskrivelse /01:52 Beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred med undantag avavsnitt 2.1 och avsnitt 5.7Översvämningar och dammbrott. Utskottet behandlarockså motioner som väckts med anledning avskrivelsen och motioner från den allmännamotionstiden om IT-säkerhetsfrågor och farligt gods.Avsnitten om (avsnitt2.1) och översvämningar och dammbrott (avsnitt 5.7)i regeringens skrivelse behandlas av utskottetsenare i betänkandena /01:FöU8Samhällets räddningstjänst och 2000/01:FöU7Översvämningar, katastroffond m.m.Motionerna 2000/01:Fö7 (fp) yrkande 1 och2000/01:Fö11 (s), som väckts med anledning avskrivelsen och som rör frågan om ett gemensamtsystem för radiokommunikation, behandlas ibetänkande 2000/01:FöU8. Motionerna 2000/01:Fö7 (fp)yrkande 2 och 2000/01:Fö9 (kd) yrkande 5, som ocksåväckts med anledning av skrivelsen och som röröversvämningar m.m. behandlas i betänkande2000/01:FöU7.BakgrundRiksdagen beslutade om beredskapen motsvåra påfrestningar på samhället i fred (prop.1996/97:11, bet. 1996:FöU5, rskr. 1996/97:203).Enligt propositionen skall regeringen lämnaen redovisning till om läget när detgäller olika slag av påfrestningar. Redovisningarhar lämnats i skrivelse 1997/98:4 avsnitt 5,skrivelse 1998/99:33 och proposition 1999/2000:30avsnitt 7.3.Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen lämnas den årliga redovisningen omberedskapen mot svåra påfrestningar på samhället ifred.Underlaget för redovisningen är främst de pågåendedepartementala sektorsgenomgångar om svårapåfrestningar på samhället i fred som regeringenbeslutade om . Enligt beslutet skallinom departementsvis utföras engenomgång av behov av åtgärder ochförfattningsreglering m.m. inom de områden som kanbli berörda vid svåra påfrestningar på samhället ifred. Utskottet behandlar i betänkandet vad regeringen idelar av skrivelse 2000/01:52 anfört om beredskapenmot svåra påfrestningar på samhället i fred.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringenanfört i denna fråga.I betänkandet framhåller utskottet den avgörandebetydelsen av en säker elförsörjning för samhälletsfunktionsförmåga. Det är inte bara de vitalasamhällsfunktionerna som är beroende av en säkertillgång på el, utan hela vårt samhälle bygger i dagpå att det finns en fungerande elförsörjning.Utskottet förutsätter att de olika initiativ somregeringen nu tagit kommer att leda till attelkonsumenterna tillförsäkras en säker elförsörjningoch att beredskapen säkerställs så attkonsekvenserna av ett elavbrott minimeras.Utskottet har vid fem senasteriksmöten behandlat frågan om IT-säkerhet. Redanvåren 1996 gav - i ett tillkännagivande -regeringen i uppdrag att bl.a. organisera ett mersamlande och samordnande ansvar för IT-säkerhetsfrågorna. Utskottet välkomnar de initiativsom regeringen nu tagit i IT-säkerhetsarbetet ochutgår i från att regeringen, senast vid nästariksmöte, återkommer med förslag till hur bl.a. entvärsektoriell samordning för IT-säkerhet och skyddmot informationskrigföring skall genomföras.I betänkandet behandlas 19 motionsyrkanden, sombl.a. rör personalresurser och ansvar vid en svårpåfrestning, IT-säkerhet och elförsörjning.Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås avriksdagen och att regeringens skrivelse i berördadelar läggs till handlingarna. I detta betänkande behandlar utskottet nedanuppräknade motioner i vilka föreslås att riksdagenfattar följande beslut.2000/01:Fö8 av ():tillkännager för regeringen som sin meningbehovet av en kontinuerlig frivillig civilutbildningav unga människor i miljö- och katastrofhjälp.2000/01:Fö9 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att mer djupgåendefölja upp beredskapssituationen beträffandepåfrestningar för det civila samhället.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utarbetafungerande samarbetsplaner för offentliga ochfrivilliga organisationers insatser vid svårapåfrestningar för det civila samhället.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utarbeta vilkakvalitetskrav som bör ställaangående ledningsgator i samband mednätkoncessioner.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringentillsätter en arbetsgrupp med uppdrag att läggafram förslag om hur el- och teleförsörjningenskall säkras då samhället är utsatt för svårapåfrestningar i fred.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att det börövervägas om privata radiokanaler borde omfattasav samma avtalsbestämmelser som public service-företagen när det gäller utsändning avmyndighetsmeddelanden.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att envidareutveckling av KRISSAM-projektetsinformationssamverkan bör kunna övervägas påregional och nationell nivå i arbetet för bättreinformationsberedskap i det svenska samhället.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regelverket börförtydligas så att personalresurser som endastfår användas vid höjd beredskap i viss utsträckningkan få tas i anspråk även vid svåra påfrestningar.2000/01:Fö10 av m.fl. (c):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om sårbarhet urförsörjnings- och beredskapssynpunkt videlavbrott.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av attanalysera hur kraftbolagens ansvar uppfyllts.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om översyn av denuvarande reglerna i syfte att skärpa kraven påkvaliteten i elnäten och därvidlag särskiltuppmärksamma kraftbolagens ansvar förledningsnätens underhåll.Motioner från allmänna motionstiden2000/01:Fö208 av m.fl. (kd):20. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attförutsättningarna för internationell samverkanmåste behandlas , eftersom attacker motinformationssystem kan gå långa vägar i detglobala informationssamhället.2000/01:Fö209 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att snarastutarbeta en nationell strategi för att långsiktigtmotverka IT-terrorism.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att verka för attinternationella strategier utformas.2000/01:Fö704 av och (m):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om registrering ochutnyttjande av lagrad information kring farligtgods.2000/01:Fö711 av ():begär att regeringen lägger fram förslagom ansvar och beredskap för åtgärder i samband medkatastrofer.2000/01:Fö714 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av författningsstödvid svåra påfrestningar på samhället i fred.2000/01:T713 av m.fl. (c):17. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att tydliggöraansvaret för IT-säkerhet.18. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av attutveckla en krishanteringsförmåga på IT-säkerhetsområdet. Svåra påfrestningar på samhället ifred m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionerna Fö8 (kd), Fö9(kd) yrkandena 1, 2 och 8, Fö711 (m) samtFö714 (m).SkrivelsenRegeringen har tidigare redovisat regeringensuppfattning om vad som avses med svåra påfrestningarpå samhället i fred. Av en inom Regeringskanslietupprättad rapport (Ds 1998:32) Skyldigheter ochbefogenheter vid svåra påfrestningar på samhället ifred framgår att en svår påfrestning inte utgör enenskild händelse i sig, exempelvis en olycka, ettsabotage osv. utan är ett tillstånd som kan uppstånär en eller flera händelser utvecklar sig ellertrappas upp till att omfatta flera delar avsamhället. Tillståndet är av en sådan omfattning attdet uppstår allvarliga störningar i viktigasamhällsfunktioner eller att det hotar grundläggandevärden av olika slag i samhället och kräver attinsatser från flera olika myndigheter och organsamordnas för att kunna hantera situationer ochdärmed begränsa konsekvenserna.Enligt rapporten är det inte möjligt eller ensönskvärt att, i generella termer, dra en skarp gränsmellan vad som är en händelse som kan innebära svårapåfrestningar på samhället i fred och vad som inteär det. Eftersom samhället skall ha en beredskap ochförmåga att hantera alla typer av händelser i fredär det sålunda inte heller nödvändigt att definieraen sådan generell gräns.Regeringen har i allt väsentligt inte haft någotatt invända mot vad som redovisats i rapporten ochansett att det inte finns något behov av enmer preciserad definition av begreppet svårapåfrestningar på samhället i fred. harinte haft något att erinra mot regeringens bedömning(bet. 1998/99:FöU3, rskr. 1998/99:161).Planeringen mot svåra påfrestningar har pågåttunder . De erfarenheter som vunnits ärenligt regeringen bl.a. att allvarliga fredstidarisker och hot har fått betydligt ökaduppmärksamhet. Vissa oklarheter iansvarsförhållanden och svagheter i förmågan påuppenbart viktiga områden har uppdagats. Planeringenmot svåra påfrestningar skall vara en del av myndig-heternas reguljära ansvarsområde och inte avsetotalförsvarsverksamhet, även om särskiltFörsvarsmakten kan bidra med betydande resurser dåen svår påfrestning inträffat. Vidare anförregeringen att planeringen på området i vissa fallhar upplevts som svår att skilja från det civilaförsvarets planering.Regeringen anser att det är värdefullt att det somen konsekvens av det vidgade säkerhetsbegreppet ochmot bakgrund av sårbarheten i samhället nu finns enstatsmaktsambition av mer generell natur för extremafredstida situationer.Sårbarhets- och säkerhetsutredningen (dir.1999:63) har till uppgift att analysera och lämnaförslag till principer för att åstadkomma enförbättrad helhetssyn när det gäller planeringen förcivilt försvar och beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred. Utredningen skallredovisa sin rapport senast den 1 maj 2001.Utredningen skall enligt sina direktiv bl.a.överväga hur planeringen för civilt försvar skallutformas för att samhället skall få bästa möjligaberedskapsförmåga, vilken organisatorisk ochstrukturell indelning som bör finnas, hurfinansieringssystemet bör utformas samt behovet avsamordning.Mot bakgrund av bl.a. det förslag som lämnades irapporten (Ds 1998:32) Skyldigheter och befogenhetervid svåra påfrestningar på samhället i fredbeslutade regeringen att berördadepartement skulle genomföra en sektorsvis genomgångav behovet av åtgärder och en översyn avförfattningsreglering m.m. inom de områden som kanbli berörda vid svåra påfrestningar på samhället ifred. Sektorsgenomgångarna har enligtregeringsbeslutet till syfte att klargöra om detförfattningsstöd som finns för olika tänkbarahändelser och påfrestningar är tillräckligt. Deskall inte avgränsas till att granska lagstiftning isnäv mening, utan även bl.a. inbegripa en genomgångav ansvarsförhållanden mellan myndigheter, rutinerför beslutsfattande och möjligheter till åtgärdervid olika typer av händelser.Det resultat som framkommit i dedepartementala sektors-genomgångarna har utgjort endel av underlaget till denna skrivelse.I samband med de departementalasektorsgenomgångarna övervägs i vilken utsträckningsom kommuners och länsstyrelsers uppgifter inför ochvid svåra fredstida påfrestningar behöver regleras.Då det gäller kommuner har ien skrivelse till regeringen hemställt attregeringen vidtar de lagändringar som erfordras föratt kommunernas kompetens och befogenhet vidextraordinära händelser samt vid svåra påfrestningarpå samhället skall klarläggas (dnr Ju1999/2929).Svenska Kommunförbundets hemställan bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.MotionerI kommittémotion Fö9 (kd) av m.fl.anförs att instämmer i regeringenspåpekande att det nya säkerhetsbegreppets innebördinnebär att samhällets sårbarhet ökat och atthotbilden blivit en annan . Det finnsdärför all anledning att mer djupgående följa uppberedskapssituationen när det gäller påfrestningarför det civila samhället (yrkande 1).För att stärka de centrala myndigheternas möjligheter att gestöd vid svåra påfrestningar anser Kristdemokraternai samma motion att regelverket bör förtydligas såatt personalresurser som endast får användas vidhöjd beredskap i viss utsträckning kan fåianspråktas även vid svåra påfrestningar. Ett sättkan vara att ge berörda beredskapsmyndighetermöjligheter att genom beredskapskontrakt kunna tapersonella resurser i anspråk vid en svårpåfrestning (yrkande 8). I motionen föreslås ocksåatt det bör utarbetas fungerande samarbetsplaner föroffentliga och frivilliga organisationerns insatservid sådana situtationer. Reglerna måste vara sådanaatt samarbetet underlättas och inte förhindras(yrkande 2). I motion Fö8 (kd) av att det behövs en väl utrustad och samövadberedskapsorganisation som vid behov snabbt kansättas in vid miljö- och katastrofsituationer såväli som i andra länder. För att säkerställadetta bör vi kontinuerligt utbilda miljö- ochkatastrofarbetare.Två motioner tar bl.a. upp frågan om ansvaret vid ensvår påfrestning. I motion Fö711 (m) av AnnaLilliehöök pekar motionären på att det finnsstatliga resurser att tillgå, bl.a. inomFörsvarsmakten, men att möjligheterna är små attkunna utnyttja dessa med nuvarande lagar ochförordningar. De genomgångar som gjorts påområdet har inte resulterat i några förslag. Arbetetbör nu ges högsta prioritet innan nästa katastrofinträffar. I motion Fö714 (m) av att länsstyrelserna saknarförfattningsstöd beträffande beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred inom huvuddelen avde områden som regeringen pekat ut i skrivelsen(skr. 1998/99:33) Beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred. Underlag för attfatta beslut i frågan saknas inte, menarmotionärern, eftersom frågan har behandlats vid ettflertal tillfällen. har utredningar,motioner i och uttalanden avförsvarsutskottet pekat på behovet avförfattningsstöd vid svåra påfrestningar påsamhället i fred.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill med anledning av yrkande 1 ikommittémotion Fö9 (kd) framhålla att den avregeringen tillsatta Sårbarhets- ochsäkerhetsutredningen (dir. 1999:63, 2000:49 och2000:93) har till uppgift att analysera och lämnaförslag till principer för att åstadkomma enförbättrad helhetssyn när det gäller planeringen förcivilt försvar och beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred. Utredningen skallredovisa sin rapport senast den 1 maj 2001.Utredningen skall enligt sina direktiv bl.a.överväga hur planeringen för civilt försvar skallutformas för att samhället skall få bästa möjligaberedskapsförmåga, vilken organisatorisk ochstrukturell indelning som bör finnas, hurfinansieringssystemet bör utformas samt behovet avsamordning. Som utskottet ser det liggerutredningsuppdraget i linje med vad som efterfrågasi motionen. Något särskilt uttalande från riksdagenanser utskottet inte vara nödvändigt. KommittémotionFö9 (kd) yrkande 1 avstyrks av utskottet.Med anledning av kommittémotion Fö9 (kd) yrkandena 2och 8 samt motion Fö8 (kd), vari frågor om bl.a.personalresurser och frivilliga organisationersinsatser vid svåra påfrestningar tas upp, villutskottet anföra följande.Inom pågår ett brettberedningsarbete som har beröring till det sommotionärerna tar upp i sina motioner. I 1998 årspliktutredning (SOU 2000:21) Totalförsvarspliktenbedömer utredningen att en särskild tjänsteplikt börinföras för tjänstgöring vid svåra påfrestningar påsamhället i fred i syfte att ytterligare förstärkasamhällets beredskap mot sådana påfrestningar.Enligt utredningen bör denna tjänsteplikt regleras ien särskild lag. förslag beredsför närvarande inom Regeringskansliet.En särskild utredare (dir. 1999:95 och dir.2000:25) skall lämna förslag om den frivilligaförsvarsverksamhetens framtida inriktning ochuppgifter inom totalförsvaret. I uppdraget ingår attutreda vilken roll de frivilligaförsvarsorganisationerna skall ha när det gäller attstärka samhällets förmåga att förebygga och hanterasvåra påfrestningar på samhället i fred. Utredningenskall också utvärdera och vid behov föreslå ett nyttsystem för den statliga finansieringen avfrivilligorganisationerna med hänsyn till bl.a. nyinriktning och nya uppgifter. Utredningenöverlämnade sitt betänkande till försvarsministerBjörn den 28 februari 2001.Utskottet vill också peka på den särskildautredaren (dir. 1999:94) som tillkallats med uppgiftatt lämna förslag till en reformeradräddningstjänstlagstiftning. Förutom att föreslå hurlagstiftningen kan moderniseras skall även utredarentydliggöra gränsdragningen mellanräddningstjänstlagstiftningen och annan lagstiftningsom reglerar olycks- och skadeförebyggandeverksamhet. I uppdraget ingår också att se övervissa frågor som rör utbildning avräddningstjänstpersonal och miljöräddningstjänsttill sjöss m.m. Utredningen skall vara slutfördsenast den 1 juni 2001.Enligt utskottets mening kommer de ovan redovisadeutredningarna att behandla frågor väl i linje medmotionärernas yrkanden. Utskottet finner därför inteskäl att föregripa detta utredningsarbete utan villavvakta resultatet av Regeringskanslietsberedningsarbete. Kommittémotion Fö9 (kd) yrkandena2 och 8 samt motion Fö8 (kd) bör därför nu avstyrkasav utskottet.Med anledning av yrkandena i motionerna Fö711 (m)och Fö714 (m) om ansvaret vid en svår påfrestningvill utskottet anföra följande.Utskottet har behandlat frågan om ansvar ochbefogenheter och då bl.a.understrukit det angelägna i att skyndsamt åtgärdaoklarheter i ledningskedjans ansvarsförhållanden vidsvåra påfrestningar på samhället i fred (bet.1996/97:FöU5 s. 13 och 1998/99:FöU3 s. 6-7).Regeringen beslutade , bl.a. mot bakgrundav utskottets uttalande i denna fråga, attRegeringskansliet departementsvis skall utföra engenomgång av behov och åtgärder ochförfattningsreglering inom de områden som kan bliberörda vid en svår påfrestning.Underlaget för den skrivelse som utskottet nu haratt behandla är främst de pågående departementalasektorsgenomgångar om svåra påfrestningar somregeringen beslutade om . I skrivelsenredovisas den genomförda översynen av olikaförfattningar m.m. inom de områden som kan bliberörda vid en svår påfrestning på samhället i fred.Frågan om behovet av en reglering på olika områdenövervägs inom Regeringskansliet.Utskottet anser att de frågor som motionärernapekar på i sina motioner alltjämt är mycketangelägna. Utskottet utgår från att resultatet avden departementala sektorsgenomgång som nugenomförts kommer att leda till att regeringenskyndsamt åtgärdar de oklarheter i ledningskedjansansvarsförhållanden som föreligger vid svårapåfrestningar på samhället i fred. Som utskottet serdet torde då yrkandena i motionerna Fö711 och Fö714till huvudsaklig del bli tillgodosedda. MotionernaFö711 (m) och Fö714 (m) bör således avstyrkas avutskottet.IT-säkerhet m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionerna Fö208 (kd) yrkande 20, Fö209(s) yrkandena 1 och 2 samt T713 (c) yrkandena17 och 18. Utskottet välkomnar de initiativsom regeringen nu tagit i IT-säkerhetsarbetetoch utgår från att regeringen, senast vidnästa , återkommer med förslag tillhur bl.a. en tvärsektoriell samordning förIT-säkerhet och skydd motinformationskrigföring skall genomföras.SkrivelsenIT-systemen kan sägas utgöra en verksamhet däranvändarna i hög grad har möjlighet att självaminska störningskänsligheten. Som regeringenframhöll i propositionen (prop. 1999/2000:30) Detnya försvaret måste härutöverinformationssäkerhetsarbete också ske hos demyndigheter, företag och organisationer som har detnormala verksamhetsansvaret. I det fortsatta arbetetmed beredskapen mot svåra påfrestningar på samhälleti fred och i de nu aktuella sektorsgenomgångarnaanser regeringen att frågan om beroende av IT-systemoch IT-säkerhetsfrågor skall prioriteras och lyftasfram i redogörelserna och därmed inte behandlas somett enskilt område. Inom t.ex. telekom-munikationsområdet är beroendet av fungerande IT-system starkt.Enligt regeringen utgör IT-säkerheten ett av deviktigaste områdena i det civila sårbarhets- ochsäkerhetsarbetet, vilket bl.a. motiverar vissaövergripande åtgärder. Således skall Sårbarhets- ochsäkerhetsutredningen enligt sina direktiv (dir.1999:63) föreslå utformning av en tvärsektoriellsamordning för IT-säkerhet och skydd motinformationskrigföring. Utredaren skall senast den 1maj 2001 redovisa sina överväganden och förslag.Vidare har regeringen uppdragit åtPost- och att utreda förutsättningarnaför att inrätta en särskild funktion för IT-incidenthantering. Uppdraget redovisades den 28november 2000 och förslagen bereds för närvarandeinom Regeringskansliet.MotionerI kommittémotion Fö208 (kd) av m.fl.välkomnas regeringens beslut att utredaförutsättningarna för att inrätta en särskildfunktion för IT-incidenthantering. Kristdemokraternaanser dock att förutsättningarna för internationellsamverkan måste behandlas , eftersomattacker mot informationssystem kan gå långa vägar idet globala informationssamhället (yrkande 20).I motion Fö209 (s) av och framhålls att mycket kraft läggs nedpå att skapa säkerhet i IT-systemen. Motionärernaupplever dock att det saknas en sammanhållennationell och internationell strategi för attlångsiktigt motverka IT-terrorism. Enligtmotionärerna borde ge regeringen i uppdragatt utarbeta en nationell strategi för attlångsiktigt motverka IT-terrorism (yrkande 1) samtatt verka för att internationella strategierutformas (yrkande 2).I partimotion T713 (c) av m.fl.framhålls att ansvaret för IT-säkerheten börtydliggöras, exempelvis genom att en myndighettilldelas huvudansvaret. En tvärsektoriellsamordning för IT-säkerhet och skydd motinformationskrigföring behövs bl.a. för att utvecklaoch intensifiera insatserna (yrkande 17). I motionenframhålls också att måste utveckla enkrishanteringsförmåga på IT-säkerhetsområdet för attsnabbt förstå sig på hot och förstå vad som gäller.I första hand finns behov av att vidtaskyddsåtgärder inom olika samhällssektorer för attkunna minska riskerna och konsekvenserna av eneventuell IT-attack (yrkande 18).Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid fem senaste riksmötenbehandlat frågan om IT-säkerheten. Redan våren 1996i ett tillkännagivande till regeringen(1995/96:TU19) förordade med hänsyn tillämnets särskilda betydelse att gerregeringen i uppdrag att organisera ett mer samlandeoch samordnande ansvar för IT-säkerhetsfrågorna.Vidare ansåg att regeringen bordeåterkomma med en utvecklad strategi på IT-säkerhetsområdet, där regeringen preciserar statensansvar och anger hur säkerhetsarbetet inordnas idet nationella handlingsprogrammet för IT samt hursäkerhetsarbetet bör organiseras.När utskottet senast behandlade denna fråga i ettyttrande till trafikutskottet (1999/2000:FöU5y) utgick utskottet från attregeringen återkommer till medförslag som redovisar de konkreta åtgärder - ocheventuella författningsförslag - som behövs för ettmer samlat ansvarstagande för Sverigesinformationssäkerhet än . Trafikutskottetinstämde i detta.Utskottet kan nu konstatera att regeringen tagitolika initiativ i denna fråga. Således skall den avregeringen tillsatta Sårbarhets- ochsäkerhetsutredningen enligt sina direktiv föreslåutformning av en tvärsektoriell samordning för IT-säkerhet och skydd mot informationskrigföring.Utredningen har i tilläggsdirektiv också i uppdragatt bl.a. beakta roll i det internationellaarbetet om IT-säkerhet och skydd motinformationskrigföring. Utredaren skall senast den 1maj 2001 redovisa sina överväganden och förslag.Vidare har regeringen uppdragit åtPost- och att utreda förutsättningarnaför att inrätta en särskild funktion för IT-incidenthantering.