bet · GO01SoU10 · 2001-03-15 00:00:00 — Vivill framhålla att det är angeläget att bådeundersköterskornas och sjuksköterskornas roll ochansvar uppvärderas så att framtidensrekryteringsmöjligheter förbättras.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So383 (kd) yrkande 5 bör ges regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse:12. beträffande vårdpersonalens fortbildning,kompetenskrav m.m.att med anledning av motion 2000/01:So383 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,14. Frågor om personalförsörjning i övrigt(mom. 13)och (båda kd)anför:Sjukfrånvaron i vården har ökat kraftigt. Vidnärmare analys har det visat sig att det dessutomtycks finnas ett strukturellt problem som ärkönsbaserat eftersom det visat sig att kvinnor harhögre sjukfrånvaro än män. Särskilt markant är dettapå universitetssjukhusen där kvinnliga läkare harfyra gånger högre sjukfrånvaro än sina manligakolleger. Vi anser att detta område måste följas uppoch att en åtgärdsplan måste upprättas.Vi vill också betona vikten av att det på varjearbetsplats skapas ett "andrum". Med detta menar viatt vårdpersonalen måste få en chans att utvecklas iarbetet. Tid och resurser måste avsättas föreftertanke, handledning och kompetensutveckling.Alla medarbetare i vården borde ha en individuellplan för kompetensutveckling. Ett viktigt inslag föratt stimulera en god utveckling är att det skapasbättre förutsättningar för olika personalgrupper attfå ägna sig åt klinisk forskning. Det är nödvändigtatt bredda möjligheterna för flera yrkeskategorier ivården att få specialisera sig och kombineraforskning och utveckling med det reguljäravårdarbetet.Vi vill vidare peka på att det är dags att lyftafram teamet som den viktiga beståndsdelen i vården.I stället för att ödsla kraft på ett gammaldagshierarkiskt tänkande är det att släppa innätverkskulturen i vården.Innehållet i dagens vårdutbildning måste utvecklas.Bland annat måste mer resurser avsättas för att geutbildning i medicinsk-etiska frågor. Det bör ocksåfinnas möjligheter att få utbildning ientreprenörskap eftersom framtidens vårdpersonalkommer att ha möjlighet att välja på flerarbetsgivare än bara . Likaså börutbildningen i miljömedicin utvecklas. Vi vet i dagalltmer om miljöns påverkan på vår hälsa och vårtvälbefinnande. Mer kunskap om allergier och derasorsakssamband, elöverkänslighet, amalgambesvär,fibromyalgi osv. har inte slagit igenom tillräckligti utbildningen.Vi vill också påtala vikten av att vårdutbildademed utländsk bakgrund lotsas in på den svenskaarbetsmarknaden.Olika projekt har visat att det går att höjavårdens status, minska sjukskrivningarna samt ökaarbetsmotivation och arbetsglädje. Vad som framförallt är viktigt är att personalen kan påverka sinegen arbetssituation och sin arbetstid. Regeringenbör därför utreda sjukvårdens inre organisation ochde anställdas arbetssituation. Utgångspunkten börvara att höja vårdens status, ökaarbetstillfredsställelsen och minska personalensnedslitning. Vad här anförts med anledning avmotionerna 2000/01:So359 (kd) yrkandena 1, 2, 4 och6 och 2000/01:So452 (kd) yrkande 2 bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande frågor om personalförsörjningi övrigtatt med anledning av motionerna 2000/01:So359yrkandena 1, 2, 4 och 6 och 2000/01:So452 yrkande 2och med avslag på motionerna 2000/01:So3 yrkande 15,2000/01:So278, 2000/01:So383 yrkandena 3, 4 och 6,2000/01:So445, 2000/01:Sf611 yrkande 19,2000/01:A808 yrkande 31 och 2000/01:A812 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,15. Frågor om personalförsörjning i övrigt(mom. 13)() anför:Personalen är vårdens och omsorgens viktigasteresurs och den är en bristvara.Situationen förvärras av att många offentligtanställda är långtidssjukskrivna och att storapensionsavgångar är nära förestående. Situationenkräver stor kreativitet och flexibla lösningar. Delshandlar det om att förmå ungdomar att väljavårdyrket för att möta pensionsavgångarna, och attutbildningen måste löna sig för den enskilde, delshandlar det om att vi måste rekrytera redan"färdigutbildad" personal.Omstruktureringarna inom den offentliga sektorn hargjort att den genomsnittliga utbildningsnivån förpersonalen inom hälso- och sjukvården har höjtsunder senare år. Andelen sjuksköterskor och läkareökar medan övrig personal minskar i antal. Mångaanställda inom hälso- och sjukvården och denkommunala omsorgen är födda och omtio, blir det stora pensionsavgångar.Arbetsgivarna har svårigheter att få sökandetill vissa nyckeltjänster.De senaste åren har de psykiskt relateradearbetsskadorna och sjukdomarna ökat mycket kraftigt.På två år, , ökade antaletanmälda stressjukdomar med . Till stordel antas detta bero på fortsattarationaliseringskrav och höjda produktionskrav, bådei privat och offentlig sektor. Störst är problemenför personal inom offentliga sektorn och inte minstgäller det anställda inom vård och omsorg.Vårdanställda känner frustration över en byråkratiskorganisation, de långa beslutsvägarna och att de harminimala möjligheter att påverka sin egenarbetssituation. Stressen ökar och därmedarbetsskadorna.Andra väljer att lämna vårdyrket, och ungdomarsöker sig inte dit eftersom man har så litenmöjlighet att påverka och delta i beslutsfattandet.Beslutsvägarna måste kortas och personalen måste gesett ökat inflytande över sin egen arbetssituation.Arbetsgivarna måste på ett bättre sätt än i daglyssna till och vidta förändringar med personalenserfarenheter av sitt arbete som utgångspunkt. Detgrundläggande för god kvalitet och tillgänglighet ivården och omsorgen är att personalens erfarenheteroch kunskaper sätts i förgrunden. Forskningsvägarnamåste öppnas för anställda inom vård och omsorg. Ettökat samarbete mellan verksamhet och forskning måsteske på alla nivåer. Karriärvägarna måste öppnas. Dediskussioner som förs kring bildande av nationellakunskapscentrum med regional placering förkunskapsuppbyggnad och erfarenhetsspridning skallstödjas.Vi vill också betona vikten av att personalen inomvården och omsorgen har varierande etnisk ochkulturell bakgrund.Vad här anförts med anledning av motionerna2000/01:So3 (c) yrkande 15 och 2000/01:Sf611 (c)yrkande 19 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande frågor om personalförsörjningi övrigtatt med anledning av motionerna 2000/01:So3 yrkande15 och 2000/01:Sf611 yrkande 19 och med avslagpå motionerna 2000/01:So278, 2000/01:So359yrkandena 1, 2, 4 och 6, 2000/01:So383 yrkandena3-4 och 6, 2000/01:So445, 2000/01:So452 yrkande2, 2000/01:A808 yrkande 31 och 2000/01:A812yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,16. Frågor om personalförsörjning i övrigt(mom. 13)() anför:Enligt min uppfattning är det ett problem att mänutgör en så liten andel av personalen inomförskolan, skolan, sjukvården och äldrevården. Mankan inte förringa att det historiskt sett verkarfinnas ett samband mellan hög andel kvinnor inom ettyrkesområde och en svag löneutveckling. Jag anseratt det är nödvändigt att höja lönerna för att pådet sättet locka fler manliga sökande. Vad häranförts med anledning av motion 2000/01:A812 (fp)yrkande 3 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande frågor om personalförsörjningi övrigtatt med anledning av 2000/01:A812 yrkande 3 och medavslag på motionerna 2000/01:So3 yrkande 15,2000/01:So278, 2000/01:So359 yrkandena 1, 2, 4och 6, 2000/01:So383 yrkandena 3-4 och 6,2000/01:So445, 2000/01:So452 yrkande 2,2000/01:Sf611 yrkande 19 och 2000/01:A808yrkande 31 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,17. Praktikplatser för psykologer (mom. 16)() anför:Grundvillkoret för att få legitimation som psykologär avlagd psykologexamen och därefter ett årspraktisk psykologtjänstgöring. En stor del avpsykologkåren kommer att gå i pension under åren2005-2020. Den nuvarande utbildningskapaciteten ochden därav beräknade framtida examinationsfrekvensenpekar på ett fördubblat behov av praktikplatser. Ensituation som varit otillfredsställande sedan slutetav riskerar snart att bli ohållbar.Samhällets försörjning av legitimerade psykologerriskeras och individuella utbildningssatsningarleder till en återvändsgränd. Problemet behöversnarast lösas så att ett nödvändigt antalpraktikplatser tillskapas och garanteras inom helalandetVad här anförts med anledning av motionerna2000/01:So294 (fp) och 2000/01:So371 (mp) bör gesregeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse:16. beträffande praktikplatser för psykologeratt med anledning av motionerna 2000/01:So294 och2000/01:So371 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,18. Försäkringsmedicinsk utbildning(mom. 18), , CristinaHusmark och (alla m) anför:Vi anser att den försäkringsmedicinska utbildningenför AT- och ST-läkarna är dåligttillgodosedd dels i de blivande läkarnas utbildning,dels vid den normala "arbetsplatsutbildningen". Deäldre, erfarna läkarnas handledning av de yngre harblivit alltmer tidspressad, inte minst på grund avofta förekommande organisationsändringar och ökadeorganisationskrav inom vården.Vi anser att försäkringskassorna tillsammans medläkarföreningarna, de medicinska fakulteterna ochlandstingen bör initiera utbildningen iförsäkringsmedicin. Utbildningen behövs även för deäldre läkarna. och dessunderorganisationer, läkarföreningarna, bör därförta sitt professionella ansvar för att utvecklakunskaperna om försäkringsmedicin inom läkarkåren.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So364 (m) yrkande 1 bör ges regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 18 bort haföljande lydelse:18. beträffande försäkringsmedicinskutbildningatt med anledning av motion 2000/01:So364 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,19. Upphandling av hälso- ochsjukvårdstjänster (mom. 20)(), (), (), (),(), (), () och ()anför:Vi anser att en ökad mångfald av vårdgivare skaparförutsättningar för bättre lönebildning och flerattraktiva karriärvägar för anställda inom vården.Vidare ger ökad mångfald enligt vår uppfattning ökadvalfrihet för både patienter och personal ochinnebär ett incitament för en effektivisering avverksamheten. Detta kommer såväl patienter sompersonal till godo. Enligt vår uppfattning skullesjuksköterskor, barnmorskor och biomedicinskaanalytiker kunna inneha en självständigare roll iegenskap av egna företagare. Detta kräver dock vissaförfattningsmässiga justeringar, bl.a. av lagen omoffentlig upphandling. Vi vill också framhålla attlagen om offentlig upphandling har en utformning sompassar utmärkt så länge upphandlingen handlar omvaror av olika slag. När det gäller frågan omupphandling av tjänster är dock läget merkomplicerat. Det har visat sig när det gäller hälso-och sjukvårdspersonal som vill driva verksamhet iegen regi (s.k. avknoppning). Vi anser att detta ären fråga som måste belysas och att lagen omoffentlig upphandling måste utvecklas så attlagstiftningen inte är utformad så att den utgör etthinder för förverkligandet av goda idéer.Vad här anförts med anledning av motionerna2000/01:So283 (m), 2000/01:So345 (m) och2000/01:So359 (kd) yrkande 5 bör ges regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 20 bort haföljande lydelse:20. beträffande upphandling av hälso- ochsjukvårdstjänsteratt med anledning av motionerna 2000/01:So283,2000/01:So345 och 2000/01:So359 yrkande 5 ochmed avslag på motion 2000/01:So424 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,20. Upphandling av hälso- ochsjukvårdstjänster och vårdpersonalensmöjligheter att starta eget ochetableringsregler för privata vårdgivare(mom. 20 och 21 och 22, motiveringen)() och () anser att dendel av utskottets bedömning som på s. 44 börjar med"Utskottet vidhåller" och slutar med "arbeteavvaktas." bort ha följande lydelse:Utskottet vill framhålla att det viktigaste försjukvården är att koncentrera sig påvårdens innehåll, hur personalförsörjningen skallsäkras och patientinflytandet stärkas. I stället harresurser lagts på bolagiseringar och utförsäljning.Det finns enligt utskottets uppfattning en stor riskatt denna utveckling leder till att de storaförsäkringsbolagen ställer sig bakom vårdbolagen ochger möjlighet för enskilda och företag att köpasjukvårdsförsäkringar som ger garanterad förtur. Denpatientgruppen kommer att bli eftertraktad påbekostnad av långtidssjuka och resurskrävandepatienter. En trolig utveckling är att den valfrihetsom förespråkarna för privatisering hävdar intekommer till stånd. I en försäkringsfinansierad vårdstyr "beställaren" strikt var patienten kan få sinvård.Om man konstaterar att sjukvårdens stora utmaningoch uppgift är att möta de sämst ställdas behov avhälso- och sjukvård är det som vi ser det oroandeatt dessa skall lämnas ut till vinstinriktade bolag.Marknaden har aldrig visat något stort intresse fördem som inte förväntas bli lönsamma, t.ex. äldre,psykiskt funktionshindrade, hemlösa ochhandikappade. En annan betydelsefull aspekt ärrisken för att förtroendet läkare-patient ochsjuksköterska-patient utarmas om misstanke omvinstintresse kan ligga till grund för valet avbehandling.Vid utförsäljning tappar man vidare detdemokratiska inflytandet och möjlighetenatt anpassa utbud efter behov. Enmarknadsstyrd sjukvård leder troligen inteheller till en god ekonomi för samhälleteftersom de privata företagens intresseinte är att se till samhällets kostnaderutan till verksamhetens lönsamhet. Devinster som börsnoterade vårdföretaggenererar går inte till fortsatt utvecklingav vården eller satsningar på eftersattaområden och grupper. Det är aktieägarna ivårdföretagen som gör vinster på allmännaskattemedel. De strukturella problem somfinns inom sjukvården kan och bör lösasinom den offentliga sektorn. Det är fulltmöjligt att ge patienterna ochpersonalen större inflytande, ansvar ochmedbestämmande genom att delegera och skapakorta beslutsvägar. Sammanfattningsvisanser utskottet att sjukvården skall varaoffentligt finansierad och i huvudsakbedrivas i offentlig regi.21. Vårdpersonalens möjligheter att startaeget (mom. 21)(), (),(), () och () anför:Under har de vårdanställdafått allt mindre att säga till om. Inflytandet överden egna arbetssituationen har minskat sompolitiska beslut urholkat de vårdanställdasprofessionella yrkesstolthet. De allra flestavårdanställda har därtill förmenats möjligheten attgå över till andra arbetsgivare eller starta egenverksamhet. Detta beror på att vården i praktikenbedrivits i monopolform. Vi anser attkonkurrensutsättning av all primärvård ochuppmuntrande av privata alternativ och ökatinflytande för de anställda i offentlig sektorskulle skapa möjligheter för de anställda attförverkliga sin kreativitet.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So548 (fp) yrkande 3 bör ges regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 21 bort haföljande lydelse:21. beträffande vårdpersonalens möjligheteratt starta egetatt med anledning av motion 2000/01:So548 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,22. Etableringsregler för privatavårdgivare (mom. 22)() anför:Jag anser att regeringen bör lägga fram förslag ny husläkarlag som innehåller regler ometableringsfrihet för specialister i allmänmedicin.Etableringsfrihet har visat sig vara ett mycketkraftfullt medel för att locka tillbaka personaltill primärvården. Jag anser vidare att regeringenbör lägga fram förslag om etableringsfrihet förgeriatriker, pediatriker, gynekologer, sjukgymnasteroch barnmorskor.Vad här anförts med anledning av motionerna2000/01:So9 (fp) yrkandena 1 och 2 bör gesregeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 22 bort haföljande lydelse:22. beträffande etableringsregler för privatavårdgivareatt med anledning av motionerna 2000/01:So9yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,23. Den s.k. 65-årsgränsen (mom. 23), , , , Elisebeht ochCatherine (alla s) anför:Regeringen har överlämnat en lagrådsremisstill Lagrådet i vilken föreslås att åldersgränsenför att erhålla läkarvårdsersättning,tandvårdsersättning respektive ersättning försjukgymnastik höjs till . En proposition ifrågan skall enligt uppgift från Regeringskanslietöverlämnas till i slutet av innevarandemånad. bör med hänsyn härtill inte tanågot initiativ i frågan. Motionerna 1998/99:So244(m) yrkande 10, 2000/01:So306 (m), 2000/01:So436(m), 2000/01:So534 (mp) och 2000/01:So539 (c)yrkande 8 bör enligt vår uppfattning avstyrkas.Vi anser att utskottets hemställan under 23 bort haföljande lydelse:23. beträffande den s.k. 65-årsgränsenatt avslår motionerna 1998/99:So244 yrkande 10,2000/01:So306, 2000/01:So436, 2000/01:So534 och2000/01:So539 yrkande 8,24. Den s.k. 65-årsgränsen (mom. 23)och (båda v) anför:I dag kan landstingen träffa avtal med läkare ochsjukgymnaster om fortsatt verksamhet . Landstingen kan också träffa enskilda avtalmed andra personalkategorier om att de skall stannakvar i tjänsten efter pensionsåldern. Det är enligtvår uppfattning en bra ordning som många landstinganvänder sig av.I en framtid där det kan vara svårt att rekryterapersonal till sjukvården finns det också anledningatt anta att landstingen i en ökad omfattning kommeratt teckna avtal med olika verksamheter ochpersonalkategorier. Att fatta beslut pånationell nivå om att vissa personalkategorier skallha en ovillkorlig rätt att stanna kvar iverksamheten och tvinga landstingen att förlängaavtal som också är förenade med kostnader, stridermot landstingens självbestämmande. Samtidigtriskerar det att skapa olikheter i förhållande tillandra yrkesgrupper inom landstingens regi.Motionerna 1998/99:So244 (m) yrkande 10,2000/01:So306 (m), 2000/01:So436 (m), 2000/01:So534(mp) och 2000/01:So539 (c) yrkande 8 bör enligt våruppfattning avstyrkas.Vi anser att utskottets hemställan under 23 bort haföljande lydelse:23. beträffande den s.k. 65-årsgränsenatt avslår motionerna 1998/99:So244 yrkande 10,2000/01: So306, 2000/01:So436, 2000/01:So534 och2000/01:So539 yrkande 8,25. Samordning av högkostnadsskydden förtandvård respektive hälso- och sjukvård(mom. 24)och (båda kd)anför:Den enskildes kostnader för tandvård har stadigtökat . Eftersom människor avekonomiska skäl tvingas avstå fråntandvårdsbehandling finns det risk för att den godatandhälsan i försämras. I sammanhanget börockså påpekas att forskare har kunnat klarlägga ettsamband mellan dålig munhälsa och sjukdomar somt.ex. hjärt- och kärlsjukdomar, hjärnblödning ochdiabetes. Historiskt sett har sjukförsäkringenalltid omfattat hela kroppen utom tänderna. Vi anserdock att man i en krympande ekonomi med ökad oro hosmedborgarna måste våga överväga nya lösningar. Enutredning bör enligt vår mening tillsättas i syfteatt kartlägga förutsättningarna för att inkluderatandvården i hälso- och sjukvårdenshögkostnadsskydd.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So383 (kd) yrkandena 18 och 19 bör gesregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 24 bort haföljande lydelse:24. beträffande samordning avhögkostnadsskydden för tandvård respektivehälso- och sjukvårdatt med anledning av motion 2000/01:So383 yrkandena18 och 19 och med avslag på motionerna2000/01:So243, 2000/01: So258, 2000/01:So308yrkande 1 och 2000/01:So508 yrkandena 1 och 3som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,26. Samordning av högkostnadsskydden förtandvård respektive hälso- och sjukvård(mom. 24)() anför:Jag anser att avgifterna för och finansieringen avtandvård bör harmoniseras med hälso- ochsjukvårdens finansiering. En möjlighet är attinkludera tandvården i hälso- och sjukvårdenshögkostnadsskydd. En annan är att bygga vidare påden nuvarande tandvårdsförsäkringen så atthögkostnadsskyddet i den förstärks. bördet nuvarande högkostnadsskyddet förstärkas för attge ett stöd till personer som har ett omfattandetandvårdsbehov. är det angeläget attbelysa och analysera de ekonomiska, organisatoriskaoch hälsorelaterade konsekvenserna av att inkluderatandvården i hälso- och sjukvårdenshögkostnadsskydd. Enligt min mening bör en utredningmed detta syfte tillsättas. Eftersom denförebyggande tandvården är den viktigaste för attförbättra tandhälsan bör utredningen även analyseraförutsättningarna för att låta ett årligt besök hostandhygienist omfattas av högkostnadsskyddet.Vad här anförts med anledning av motionerna2000/01:So258 (c) och 2000/01:So308 (c) yrkande 1bör ges regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 24 bort haföljande lydelse:24. beträffande samordning avhögkostnadsskydden för tandvård respektivehälso- och sjukvårdatt med anledning av motionerna2000/01:So258 och 2000/01:So308 yrkande 1och med avslag på motionerna 2000/01:So243, 2000/01:So383 yrkandena 18 och 19och 2000/01:So508 yrkandena 1 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,27. Samordning av högkostnadsskydden förtandvård respektive hälso- och sjukvård(mom. 24)() anför:Jag anser att avgifterna för och finansieringen avtandvård bör harmoniseras med hälso- ochsjukvårdens finansiering. En möjlighet är attinkludera tandvården i hälso- och sjukvårdenshögkostnadsskydd. En annan är att bygga vidare påden nuvarande tandvårdsförsäkringen så atthögkostnadsskyddet i den förstärks. bördet nuvarande högkostnadsskyddet förstärkas för attge ett stöd till personer som har ett omfattandetandvårdsbehov. är det angeläget attbelysa och analysera de ekonomiska, organisatoriskaoch hälsorelaterade konsekvenserna av att inkluderatandvården i hälso- och sjukvårdenshögkostnadsskydd. Enligt min mening bör en utredningmed detta syfte tillsättas.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So308 (c) yrkande 1 bör ges regeringen tillkänna.Jag anser att utskottets hemställan under 24 bort haföljande lydelse:24. beträffande samordning avhögkostnadsskydden för tandvård respektivehälso- och sjukvårdatt med anledning av motion 2000/01:So308 yrkande 1och med avslag på motionerna 2000/01:So243,2000/01:So258, 2000/01:So383 yrkandena 18 och 19och 2000/01:So508 yrkandena 1 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,28. Samordning av högkostnadsskydden förtandvård respektive hälso- och sjukvård(mom. 24)() anför:När det ekonomiska läget i nu harförbättrats, anser vi att tiden är mogen för attplanera för en reform där tandvården och övrighälso- och sjukvård ingår i samma avgiftssystem ochi samma högkostnadsskydd. Det är viktigt att Sverigefår ett heltäckande skydd när det gäller hälsa ochdå får inte tandvården förbli ett eget område. Vianser att det bör tillsättas en utredning meduppgift att ta fram förslag till ett gemensamtavgiftssystem för tandvård och hälso- och sjukvårdliksom en plan för hur detta stegvis kan ske. Ettlämpligt steg bör vara att infektioner i munhålanåtgärdas enligt hälso- och sjukvårdens taxa.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So508 (mp) yrkandena 1 och 3 bör gesregeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 24 bort haföljande lydelse:24. beträffande samordning avhögkostnadsskydden för tandvård respektivehälso- och sjukvårdatt med anledning av motion 2000/01:So508 yrkandena1 och 3 och med avslag på motionerna2000/01:So243, 2000/01:So258, 2000/01:So308yrkande 1 och 2000/01:So383 yrkandena 18 och 19som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,29. Översyn av samtliga högkostnadsskydd(mom. 25)och (båda kd)anför:Under senare år har avgifterna för den enskilde ökatdramatiskt dels genom att det s.k.högkostnadsskyddet höjts, dels därför att fleravårdavgifter inte omfattas av högkostnadsskyddet.Även den enskildes kostnader för resor i samband medvård har ökat och dessa inkluderas inte heller ihögkostnadsskyddet. När man diskuterarpatientavgifter eller läkemedelsavgifter betraktasdessa ofta enskilt. För medborgaren är givetvissumman av avgifterna det väsentliga.