bet · GO01SoU13 · 2001-03-27 00:00:00 — Motionerna ... är i stor utsträckningtillgodosedda med det sagda och avstyrks.Utskottet vidhåller sin bedömning om detsjälvmordspreventiva arbetet och det arbete sombedrivs på området av bl.a. prevention.Nationella folkhälsokommittén har lyft fram bl.a.området psykisk ohälsa som ett av de områden sombedöms få en central roll vid formuleringen avnationella folkhälsomål och strategier. Någottillkännagivande till regeringen med anledning avmotionerna ... bör enligt utskottets meningriksdagen inte göra. Motionerna i fråga avstyrks.När det gäller allergier och annan överkänslighetgör utskottet heller ingen annan bedömning än närfrågan senast behandlades . Den kommandenationella handlingsplanen mot allergi kommer enligtutskottets bedömning att positivt påverkafolkhälsoarbetet på området. Något initiativ avriksdagen med anledning av motionerna ... behövsinte. Motionerna avstyrks.När det gällde motionsyrkandena rörande insatsersåvitt avsåg TBC, migrän och osteoporos hadeutskottet samma inställning som tidigare vad gälleryrkanden om insatser mot olika sjukdomar. Motbakgrund av de riktlinjer för prioriteringar inomhälso- och sjukvården som ställt sig bakomvidhöll utskottet att inte kan tillmötesgåmotionskrav på insatser mot olika sjukdomar elleratt vården av dessa bör organiseras på visst sätt.De aktuella motionerna avstyrktes.Ett motionsyrkande som rörde folkhälsoprogram försjukdomar i rörelseorganen fick, enligt utskottet,anses i huvudsak tillgodosett genom det arbete sombedrivs av och . Motionen avstyrktes därför.Även ett motionsyrkande som rörde stress avstyrktesmot bakgrund av pågående arbete.Riksdagen följde utskottet (prot.nr1999/2000:84).Till betänkandet fogades i denna delreservationer från (v), (kd), (fp) och (mp).Nationella folkhälsokommittén har som ovan nämnts isitt slutbetänkande Hälsa på lika villkor -nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91) lämnatförslag till nationella folkhälsomål och strategier.Som folkhälsomål 1 anges "Stark solidaritet ochsamhällsgemenskap", som 2 "Stödjande sociala miljöerför individen", som mål 3 "Trygga och jämlikauppväxtvillkor", som mål 5 "God arbetsmiljö", sommål 6 "Tillgängliga grönområden för rekreation", sommål 7 "inne- och utemiljöer", som mål 8"Skadesäkra miljöer och produkter", som mål 9 "Ökadfysisk rörelse" samt som mål 10 "Goda matvanor".Kommittén har bl.a. lyft fram psykisk ohälsa som detmest angelägna folkhälsoproblemet att angripa påbred front och har även pekat på allergier som en avde svåra somatiska sjukdomar som kan påverkas.Betänkandet är föremål förremissbehandling.Socialutskottet har i betänkandet 2000/01:SoU5 Nationellhandlingsplan för utveckling av hälso- ochsjukvården behandlat regeringens proposition1999/2000:149 med samma namn. Utskottet har vadgäller psykisk ohälsa anfört bl.a. följande (s. ).Nationella folkhälsokommittén har i sittslutbetänkande (SOU 2000:91) behandlat frågan ompsykisk ohälsa. Kommittén anför bl.a. att denpsykiska ohälsan är det mest angelägnafolkhälsoproblemet att angripa, dels på grund avdess storlek, dels på grund av att sammantagnainsatser endast i begränsad utsträckning hittillshar gjorts för att förebygga psykisk ohälsa (s. 77).Mot bakgrund av vad som ovan anförts kan utskottetkonstatera att det pågår ett aktivt arbete när detgäller frågor om psykisk ohälsa. De förslag somlämnas i propositionen är enligt utskottetsuppfattning väl avvägda och ägnade att bidra tillatt förbättra situationen för personer med psykiskohälsa och psykiska funktionshinder.Sammanfattningsvis föreslår utskottet att riksdagengodkänner vad regeringen föreslår om inriktning ochåtgärder för att förbättra stödet till barn,ungdomar och äldre med psykisk ohälsa samt tillpersoner med psykiska funktionshinder (avsnitt 7.3).De aktuella motionerna avstyrktes. följdeutskottet (rskr. 2000/01:53).Socialutskottet har i betänkandet 2000/01:SoU7 Barn- här och Redogörelse för barnpolitiken i Sverigebehandlat regeringens skrivelse 1999/2000: 137 med istort samma titel och därvid frågor om barns ochungdomars fysiska och psykiska hälsa. Utskottetanförde bl.a. följande (s. 24 f.).Den ökade förekomsten av bl.a. psykisk ohälsa hosbarn och ungdomar är oroande och måste enligtutskottet föranleda kraftsamlingar både centralt ochlokalt i de verksamheter som möter barn ochungdomar. Utskottet har i betänkande2000/01:SoU5 ställt sig bakom förslaget ominriktning och åtgärder för att förbättra stödettill bl.a. barn och ungdomar med psykisk ohälsa.Detta innebär bl.a. en satsning på att barn ochungdomar som visar tecken på psykiska problem skallerbjudas tidigt och adekvat stöd samt attvårdbehoven hos ungdomar i åldersgruppen 16-25 årskall tillgodoses bättre genom samordnade insatsermellan barn- och ungdomspsykiatrin ochvuxenpsykiatrin. Motionerna ... får anses åtminstonedelvis tillgodosedda med det anförda och avstyrks.- - -Utskottet delar bedömningen i motionerna So12 (fp)yrkande 9 och So453 (m, v, kd, c, fp, mp) yrkande 1att de riktlinjer som WHO har utarbetat om hursjälvmordsförebyggande arbete bör bedrivas snarastomsätts till svenska förhållanden. Vad utskottet nuanfört med anledning av motionerna bör somsin mening ge regeringen till känna.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2000/01:135). Tillbetänkandet i denna del fogades en reservation från(kd)() skallutveckla, värdera och förmedla kunskaper ompsykosociala aspekter på hälso- ochsjukdomsprocesser. Verksamheten omfattar bl.a.målinriktad forskning kring sjukvård, förebyggandeav ohälsa samt hälsoarbete. IPM ägnar särskilduppmärksamhet åt arbetslösheten och desspsykosociala konsekvenser.Vid universitet och vid den socialmedicinskakliniken vid i har ijanuari 2001 ochstress (CEOS) startats. Syftet med centret är att sehur man kan öka motståndskraften mot stress ochutveckla strategier för att skapa hälsa. Forskningenskall fokuseras på stressrelaterade sjukdomar somkronisk trötthet och fibromyalgi. Till centrumetskall också patienter med stressrelaterade sjukdomarkunna remitteras.WHO kommer under världshälsodagen den 7 april 2001att uppmärksamma den psykiska hälsan under temat. Ioktober 2001 kommer organisationen att publicera sinvärldshälsorapport, 2001 World Health Report.Rapporten kommer att behandla bl.a. psykisk ohälsa.I november 1995 överlämnade det nationella rådet försjälvmordsprevention till dåvarande - Nationelltprogram för utveckling av självmordsprevention. Idenna redovisar rådet sin uppfattning omsjälvmordsproblemets natur och sina förslag tillpreventiva strategier.Den tredje nationella nätverkskonferensen omsjälvmordsprevention äger rum i den 4-5oktober 2001. Temat är självmordsprevention blandbarn och ungdom.Hälsoskyddets uppgift enligt är attförebygga och undanröja olägenheter för människorshälsa. Med olägenhet för människors hälsa avsesstörning som enligt medicinsk eller hygieniskbedömning kan påverka hälsan menligt och som inte ärringa eller helt tillfällig (9 kap. 3 §miljöbalken). I alla sammanhang där frågor behandlasmed stöd av skall hälsoskyddet beaktas.För arbetsmiljön finns särskild lagstiftning. Dendirekta tillsynen över sådana hälsoskyddsfrågor somregleras i utövas av kommunerna. Somstöd för den direkta tillsynen ger Socialstyrelsenut allmänna råd (med normer, riktvärden etc.) ochannan vägledande information. skallvidare följa upp hur den operativa tillsynenmedverkar till att hälsoskyddet beaktas.Länsstyrelserna har en samordnande och uppföljanderoll inom regionen. Hur tillsynen skall bedrivasregleras i förordningen om tillsyn enligtmiljöbalken.Enligt regleringsbrev för skall styrelsen till regeringenåterrapportera i flera frågor rörandehälsoskyddsområdet, bl.a. frågan om insatser påområdet som bidragit till en enhetlig tillämpning avlagstiftningen på området.Socialminister har i svar på eninterpellation rörande tinnitus (2000/01:85) den 28november 2000 anfört bl.a. följande.Först är det angeläget att påpeka att ett tiotalolika orsaker kan ligga bakom tinnitus elleröronsus: höga ljudnivåer är således inte den endamöjliga orsaken till tinnitus. Tinnitus kan också tasig flera olika uttryck och är i sin grava formstarkt handikappande. Det är naturligtvis ytterstviktigt att motverka hörselskador hos våra barn ochungdomar såväl som hos vuxna. Regeringen är välmedveten om de risker som det innebär att utsättasför alltför höga ljudnivåer.Den lagstiftning som är tillämplig är främstmiljöbalken och där framgår att det är arrangörensom ska vidta de åtgärder som krävs för att skyddamänniskors hälsa. avgör om och närolägenheter för människors hälsa föreligger samt vadsom behöver göras.Socialstyrelsen, som är central tillsynsmyndighetför frågor som rör olägenheter för människors hälsai inomhusmiljöer, utfärdade allmänna råd ombuller och höga ljudnivåer (SOSFS 1996:7). Rådeninnehåller bl.a. rekommendationer för maximalaljudnivåer vid konserter och på diskotek som skyddmot hörselnedsättning eller öronsus.På nationell nivå har flera initiativ tagits. År1999 utnämndes till tinnitusår och ett antalmyndigheter samarbetade inom ramen för bättreinomhusmiljö, för att informera om och motverkatinnitus. , ,, Arbetarskyddsstyrelsen ochBoverket arrangerade tillsammans med och underledning av ett seminarium ifebruari 1999. I samband med detta togs även enbroschyr i form av en cd fram med namnet The never-ending sound. Målgruppen var just ungdomar. Vidaretog initiativ till envideoproduktion om tinnitus och även här varmålgruppen ungdomar. har ocksånoggrant reglerat de ljudnivåer som ljud från olikaleksaker får generera. Redan drabbade eller anhörigakan söka hjälp via Tinnitusjouren.På lokal nivå är det angeläget att arrangörer avskoldanser, diskotek, popkonserter etc.uppmärksammas på problemet. När det gällerupplysning och information kan lokala folkhälsorådeller landstingens folkhälsoenheter tillsammans medkommunala förvaltningar - miljö- ochhälsoskyddskontor - spela en viktig roll. Det blirockså allt vanligare att olika aktörer ser till attdet finns hörselproppar att tillgå vid diskotek ochliknande tillställningar.Det är främst två faktorer som är utmärkande förkommuner som har lyckats väl med att få neddecibeltalen till under de rekommenderadegränsvärdena. Dels har man utnyttjat det befintligaregelverket strikt, dels har man arbetat medinformation och attitydpåverkan till arrangörer avdiskotek och konserter. Dessutom har kommunennoggrant följt upp att arrangören följer vad denkommit överens med om.Inom miljöförvaltningarna i bl.a. , helaVästra samt harsärskilda satsningar i form av kontrollmätningar ochinformation riktad direkt till arrangörernagenomförts, i syfte att minska hörselskadorna hosbarn och ungdomar. I mindre kommuner som ,Kumla, för att nämna några, har man nått mycketlångt. Goda exempel finns således att ta efter.Sammanfattningsvis: Stora ansträngningar har gjortsoch görs kontinuerligt för att minska det aktuellaproblemet. och AllmännaRåd bedömer vi som helt tillräckliga medelför kommunerna att ingripa mot alltför högaljudnivåer.Socialstyrelsen har i rapporten (2000:7) redovisat bl.a. hur symptomet tinnitusvärderas och om man kan spåra patienter med tinnitussom löper stor risk att utveckla svårt lidande. Ävenrehabiliteringsmodeller, riktlinjer förbehandlingsinsatser och vårdnivå för vårdsökandebehandlas.Den parlamentariska beredningen om mål imiljöpolitiken (), dir. 1998:45,har till regeringen överlämnat sittbetänkande Framtidens miljö - allas vårt ansvar (SOU2000:52). I betänkandet föreslås bl.a. som etappmålatt antalet människor som utsätts förtrafikbullerstörningar överstigande de riktvärdensom beslutat om för buller i bostäder harminskat och till år2020 jämfört med . Betänkandet är föremål förberedning i Regeringskansliet.Skolminister har den 24 januari2001 i svar på fråga (2000/01:549) om det anfört bl.a. följande.Det är som har fått regeringensuppdrag att leda och tillsammans med andramyndigheter och organisationer genomföra ett fysisktaktivitetsår, Sätt i rörelse 2001.Folkhälsoinstitutet ser projektet irörelse 2001 som början på ett långsiktigtförändringsarbete för att främja hälsa och förebyggasjukdom genom ökad fysisk aktivitet. Detta är enambition som delas fullt ut av regeringen.Insatserna kommer att genomföras i samrådmed myndigheter, institutioner och organisationer.De områden som står i fokus för insatserna är:arbetsplatsen, förskolan/skolan, fritiden samthälso- och sjukvården. Varje område ägnas särskilduppmärksamhet ochförskolan/skolan är i fokus under det andrakvartalet . För varje område finns ensamordnare som ansvarar för planering ochgenomförande av aktiviteter och samarbetet med andramyndigheter och organisationer. Inom skolans områdekommer det att ske en rad olika aktiviteter.- - -Regeringen stöder på många håll i landet lokalaprojekt via stöd ur Allmänna arvsfonden som är godaexempel på olika samarbetssätt mellanidrottsrörelsen och skolan.- - -Vid () pågår ett projekt rörande åtgärder mot fetma.Utvärderingens syfte är att klarlägga om det finnsvetenskapliga bevis för att några åtgärder hjälpermot fetma och övervikt och vad dessa åtgärder i såfall kostar individ och samhälle. För att åstadkommadetta skall effekten av såväl förebyggande åtgärdersom olika behandlingsformer utredas. Aspekterspeciella för barn och ungdom liksom för män ochkvinnor skall beaktas, liksom kostnader för de olikaåtgärderna.Vid SBU pågår också ett projekt som avserBenskörhet - prevention, diagnostik och behandling.Projektgruppen kommer att utvärdera denvetenskapliga grunden för de tillgängliga metodernaför att förebygga, diagnostisera och behandlabenskörhet.Med olägenhet för människors hälsa avses, som ovannämnts, enligt 9 kap.3 § störning som enligt medicinsk ellerhygienisk bedömning kan påverka hälsan menligt ochsom inte är ringa eller helt tillfällig. 12 § samma balk får regeringen åt kommunenöverlåta att meddela de föreskrifter som behövs tillskydd mot olägenheter för människors hälsa. Enligt40 § 1 p. förordning (1998:899) om miljöfarligverksamhet och hälsoskydd, får kommun, om det behövsför att hindra att olägenheter för människors hälsauppkommer i en kommun, meddela föreskrifter omtomgångskörning med motordrivna fordon. I 51 §förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhetoch miljöskydd jämförd med 29 kap. 9 § 3 p.miljöbalken finns bestämmelser om påföljder förbrott mot föreskrifter meddelade med stöd av 9 kap.12 § miljöbalken.Utskottet har senast i betänkande 1995/1996:SoU1Allergi och andra folkhälsofrågor behandlat frågorom åtgärder mot tomgångskörning m.m. (s. 20 f.). Ibetänkandet redovisade utskottet relevantabestämmelser i då gällande lagstiftning(hälsoskyddslagen 1982:1080 ochhälsoskyddsförordningen 1983:616). Dennalagstiftning har upphävts och utan ändring i sakgenom 2 § 7 p. lag (1998:811) om införande avmiljöbalken och 1 p. övergångsbestämmelserna tillförordning (1998:899) om miljöfarlig verksamhet ochhälsoskydd ersatts med lagstiftningen ovan.Utskottet utgick från att regeringen och berördamyndigheter följde frågan. följde utskottet (prot.nr1995/96:23).Socialstyrelsen, ochMiljömedicinska enheten vid länslandsting har till regeringenöverlämnat Miljöhälsorapport . Rapporteninnehåller en beskrivning av det nationella lägetnär det gäller hälsorisker i miljön ochmiljörelaterad ohälsa. Syftet med rapporten är attge underlag för prioriteringar och beslut inomområdet miljö och hälsa.Regeringen har beslutat att ge enparlamentarisk kommitté i uppdrag att göra enöversyn av arbetstidslagen, semesterlagen och övrigledighetslagstiftning. Representanter förarbetsmarknadens parter skall knytas till kommittén(Arbetstid, semester och betald ledighet, dir.2000:97). Kommittén skall bl.a. lämna förslag ny arbetstidsreglering som ger den enskildaarbetstagaren ett större inflytande överarbetstidens förläggning men ger en godflexibilitet i produktionen. Vidare skall kommitténmed Arbetstidsgruppens -för och emot (Ds 2000:22) som underlag pröva olikasätt att förkorta arbetstiden och ge förslag på hurdessa skulle kunna genomföras. Uppdraget skall idenna del redovisas senast den 1 juni 2002.Socialminister har i svar på fråga(1999/2000:128) om elöverkänslighet den 10 november2000 anfört bl.a. följande.Det är ett stort problem att många människorupplever att de får symtom på grund av elektriskaoch magnetiska fält. Hur många människor som liderav dessa problem är dock oklart liksom hurorsakssambanden ser ut. Det allra viktigaste ärdärför enligt min mening att de personer som hardessa symtom tas på största allvar och att dedrabbade får den vård och det stöd som de behöver.Det pågår en tämligen omfattande forskningkring hälsoeffekter av elektriska och magnetiskafält. Trots denna forskning har enighet ännu intekunnat uppnås om tolkningen av resultaten.Ytterligare forskning om elöverkänslighet och andrahälsoeffekter av exponering för elektriska ochmagnetiska fält är enligt min mening angelägen.Sådan forskning pågår och regeringenhar därför gett iuppdrag att redovisa en utvärderingpå området.Socialstyrelsen färdigställde allmänna råd(SOSFS 1998:3) om bemötande av patienter somrelaterar sina symtom till elektriska och magnetiskafält. I dem framhålls bl.a. vikten av att dedrabbade får en allsidig medicinsk utredning och attläkaren kan lyssna på och respektera patientens egenuppfattning om vad som kan vara orsak till besväreneller sjukdomssymtomen. Jag ser dessa riktlinjer somett viktigt stöd för de verksamma inom vården ochomsorgen i det angelägna arbetet att förbättrabemötandet av de drabbade. Jag vill dock betona attdet är den behandlande läkaren som har ansvar föratt göra en bedömning av vilken undersökning sompatienten behöver genomgå samt fattar beslut om vårdoch behandling.Jag vill slutligen understryka vikten av att depersoner som har dessa symtom tas på allvar och attde drabbade får den vård och det stöd som debehöver. allmänna råd kommer i detsammanhanget att vara ett viktigt stöd för deverksamma inom vården och omsorgen. Mot bakgrund avde aktiviteter som redan pågår bedömer jagemellertid att det inte finns skälatt ta initiativ till ytterligare åtgärder inomområdet.Rådet för arbetslivsforskning har av regeringen hafti uppdrag att redovisa en forskningsöversikt ochutvärdering av såväl svenska som internationellaforskningsresultat inom området elöverkänslighet ochhälsorisker av elektriska och magnetiska fält. Rådethar till regeringen överlämnat sinrapport "Elöverkänslighet och hälsorisker avelektriska och magnetiska fält. Forskningsöversiktoch utvärdering". I rapportens sammanfattning anförsbl.a. att resultatet av vetenskapliga studier talarmot att elektriska eller magnetiska fält skulle varaen tillräcklig eller nödvändig faktor för att utlösasymtom hos elöverkänsliga. Dessa resultat kan dockinte utesluta att elektriska eller magnetiska fältskulle kunna vara en bidragande orsak till symtom,men några vetenskapliga belägg för detta harhittills inte framkommit.Utskottets bedömningNär det gäller psykisk ohälsa delar utskottetmotionärernas oro över att dessa besvär ökar isamhället, bl.a. hos barn och ungdomar. Denohälsorelaterade stressen både i allmänhet och iarbetslivet framstår också allt tydligare som en avde viktigaste riskfaktorerna för ohälsa. mening behövs därför kraftfulla insatserbåde centralt och lokalt för att motverka dennanegativa tendens på folkhälsoområdet. Utskottet harnyligen ställt sig bakom förslag med insatser föratt förbättra stödet till barn- och ungdomar medpsykisk ohälsa (betänkande 2000/01:SoU5). Utskottetser också mycket positivt på att i sitt slutbetänkande lyft framden psykiska ohälsan som det mest angelägnafolkhälsoproblemet att angripa. Under nästansamtliga folkhälsomål som presenteras av kommitténredovisas åtgärder som har betydelse för att stärkaden psykiska hälsan. Utskottet förutsätter attregeringen särskilt beaktar dessa problem vid denslutliga mål- och strategiformuleringen påfolkhälsoområdet och i sina kommande förslag påområdet även föreslår erforderliga åtgärder för attmotverka utvecklingen. Motionerna 2000/01:So471 (kd)yrkande 2 och 2000/01:A277 (kd) yrkande 2 får meddet anförda anses åtminstone delvis tillgodosedda.Den mentala ohälsan är således ett växandefolkhälsoproblem och framför allt hos barn ochungdomar, där självmord är en betydande dödsorsak.Utskottet vidhåller därför sin inställning om viktenav att det självmordspreventiva arbetet bedrivs påbred front och vill peka på det arbete som bl.a.Folkhälsoinstitutet, , ()samt organisationen (Suicid Prevention ochEfterlevandes stöd) gör på området. Utskottetförutsätter att detta arbete fortsätter och att detnationella programmet för utveckling avsjälvmordsprevention sprids till alla berörda.Utskottet erinrar om det gjordatillkännagivandet till regeringen att WHO:sriktlinjer för hur självmordsförebyggande arbete börbedrivas skall omsättas till svenskaförhållanden (betänkande 2000/01:SoU7). Någottillkännagivande med anledning av motionerna2000/01:So370 (mp) yrkande 1, 2000/01:So396 (s) och2000/01: So471 (kd) yrkande 4 behövs inte.Motionerna avstyrks.När det gäller skadliga ljudnivåer ser utskottet, ilikhet med motionärerna, med oro på utvecklingen.Utskottet vidhåller att det är av yttersta vikt attpå samhällets alla nivåer motverka hörselskador,t.ex. tinnitus, inte minst hos barn och ungdomar somär en särskild riskgrupp för sådana skador. (folkhälsomål 7) ochMiljömålskommittén har behandlat buller ur ettfolkhälsoperspektiv. Utskottet förutsätter därföratt bullerfrågor kommer att lyftas fram avregeringen vid kommande förslag på folkhälsoområdet.Utskottet vill peka på att flera initiativ tagits pånationell nivå för att motverka olägenheter med förhöga ljudnivåer i inomhusmiljöer. Storaansträngningar görs också på lokal nivå för attkomma till rätta med problemet. I några motionerframförs krav på lagstiftning om högsta ljudnivåbl.a. i dessa miljöer. Enligt utskottets meningtorde dock en strikt tillämpning avmiljöbalken och de råd publicerat påområdet samt ett offensivt informations- ochuppföljningsarbete anses som tillräckliga medel förkommunerna att kunna ingripa mot alltför högaljudnivåer i inomhusmiljöer. Utskottet utgår frånatt noga följer och utvärderar detkommunala miljöskyddsarbetet på området. Motionerna2000/01:So228 (c), 2000/01:So310 (m), 2000/01:So465(s), 2000/01:So549 (fp) yrkande 10 och 2000/01:Sf274(mp) yrkande 25 är åtminstone delvis tillgodoseddamed det anförda. Motionerna 2000/01:So275 (v),2000/01:So334 (s), 2000/01: So340 (s), 2000/01:So380(fp), 2000/01:So432 (mp, v, kd, c, fp) och2000/01:So535 (mp) med begäran om lagstiftning m.m.avstyrks.Allergier ökar snabbt i befolkningen och är ettstort folkhälsoproblem. Enligt utskottet måstedärför arbetet för att förebygga allergier och annanöverkänslighet intensifieras genom t.ex.miljöåtgärder, satsning på forskning och kraftfullainformationsatsningar bl.a. till föräldrar och depersonalgrupper som arbetar med barn. Utskottet serpositivt på det folkhälsoarbete som pågår på områdetoch noterar att flera av de av föreslagna folkhälsomålen ärviktiga för att förebygga allergier. Det får därförförutsättas att allergiprevention kommer att lyftasfram i de förslag från regeringen som föranleds avkommitténs förslag till nationella folkhälsomål ochstrategier. Utskottet vill också peka på denkommande nationella handlingsplanen mot allergi, sommed säkerhet kommer att positivt påverkafolkhälsoarbetet på området. Något initiativ avriksdagen med anledning av motionerna 2000/01:So471(kd) yrkande 5, 2000/01:Sf274 (mp) yrkande 23 och2000/01:Bo520 (mp) yrkande 4 behövs inte. Motionernaavstyrks.Motionsyrkandena /01:So295 (s), 2000/01:So529(m) yrkande 3 och 2000/01:Ub806 (mp) yrkande 5 rörfysisk aktivitet. Det finns ett tydligt sambandmellan omfattningen av fysisk aktivitet ochhälsotillståndet. Utskottet ser därför med oro påökningen av andelen överviktiga, särskilt bland barnoch ungdomar, vilket bl.a. orsakas av att många rörsig för lite. Problemet hänger starkt samman med attdet moderna samhället ger allt mindre utrymme förfysisk aktivitet i det dagliga livet.