bet · GP01TU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Regeringen uppdrog motden angivna bakgrunden åt SPF att insamlaoch sammanställa material med anknytningtill haveriet samt att med utgångspunkt ien sådan faktabank tillhandahållaallmänheten information och besvarafrågor om förlisningen.Motionsförslag om ny utredning avförlisningenKrav på ny eller fortsatt utredning avM/S förlisning framförs imotionerna 2000/01:T622 av Tom (), 2000/01:T631 av ochUlla-Britt (båda kd),2000/01:T647 av (),2001/02:T374 av (m) och2001/02:T548 av m.fl. (mp,s, m, kd, fp). I samtliga dessa motionerframhålls att den (JAIC:s) slutrapporthar en rad allvarliga brister sompåtalats av nationell och internationellexpertis. Orsakerna till haveriet harenligt dessa motioner inte klarlagts. TomHeyman framhåller i sin motion också atten ny utredning bör ledas av IMO ellernågon annan internationell organisation.I de båda motioner som stårbakom, som enda respektive första namn,understryks bl.a. att fartygets hastigasjunkförlopp inte fått någon förklaringoch måste studeras ytterligare. Sammakrav återfinns i motion,i vilken det också framhålls att en nyutredning kan behöva omfatta dykningar iundersökande syfte till vraket och attsådana i sin tur förutsätter beslut frånsvensk, estnisk och finsk sida om atthäva gravfriden inom haveriområdet.Utskottets ställningstagandeSom framgår av redogörelsen förregeringens överväganden och beslut ifråga om en ny utredning av förlisningenhar regeringen beslutatavslå framställningar därom. Regeringenkonstaterade i sitt beslut att det intehade framkommit några omständigheter somvisade att haveriförloppet på någotväsentligt sätt hade avvikit från det sombeskrevs i den för , ochSverige gemensamma (JAIC:s) slutrapport. Beslutet föregicksbåde av ett remissförfarande och av ettflertal informations- och samrådsmötenmed företrädare för samtligapartier.Regeringen har gett Styrelsen förpsykologiskt försvar (SPF) i uppdrag attsamla information med anknytning till M/förlisning. I detta uppdragingår också att, med utgångspunkt i dethändelseförlopp som beskrivs i JAIC:sslutrapport, komplettera faktamaterialetmed ett exempel på hur fartyget isjunkförloppets slutskede kan havattenfyllts.Vid utskottets sammanträde den 30oktober 2001 informerade statsrådet om regeringens beslut den 19 april2001. Vid detta sammanträde lämnade ocksågeneraldirektören enredogörelse för regeringens uppdrag tillSPF.Med tanke på de många frågor somfortfarande ställs, inte minst medavseende på vattenfyllningen ochsjunkförloppet, förutsätter utskottet attSPF bedriver sitt arbete skyndsamt. Förden händelse SPF finner att någotytterligare område bör belysas, förvilket man saknar material, utgårutskottet från att SPF återkommer tillregeringen.Utskottet anser mot bakgrund av detanförda att motionerna inte bör föranledanågon åtgärd från sida. Deavstyrks därför.4.11 ÖvrigtMedel till marin forskningMotionsförslagI motion 2001/02:T467 av . (kd) framhålls att behovet avforskning på det området är stortvad gäller logistik, miljö och säkerhet.Regeringen måste se till, betonarmotionärerna, att forskningen på dessaområden får sin rättmätiga del av detrafikforskningsmedel som avsätts ibudgeten.Utskottets ställningstagandeSom utskottet framhållit i föregåendeunderavsnitt, om förlisning,beslutade regeringen den 29 april 2001att ge Verket för innovationssystem() i uppdrag att besluta om bidragmed för åren 2001-2003till forskningsprojekt som syftar tillatt förbättra sjösäkerheten. Vidare pågårför närvarande, enligt vad utskotteterfarit, diskussioner mellan företrädareför berörda intressenter inom helatransportsektorn och för om denframtida inriktningen avtransportforskningen. Det kan tilläggasatt har tagit fram en egenbudget om ca förforskning inom sjöfartsområdet.Med det anförda finner utskottet godaförutsättningar föreligga för att syftetmed motionsyrkandet skall kunnatillgodoses. Detta kan därför lämnas utanåtgärd och avstyrks följaktligen.HorstensledenMotionsförslagI motion 2001/02:T255 av dePourbaix-Lundin (m) framhålls att fråganom anläggande av Horstensleden med allsäkerhet kommer att hamna på regeringensbord för en prövning enligt miljöbalken.Regeringen har då möjlighet, sägermotionären, att säga ja till engenomtänkt utveckling av färjetrafiken iStockholms skärgård. Det finns nämligenfullgoda hamnalternativ till iNynäshamn och Kapellskär.Utskottets ställningstagandeAv propositionen framgår attSjöfartsverket och hamn ärengagerade i ett projekt för att frånsjösäkerhets- och miljösynpunkt utredafarlederna in till , dvs.Furusundsleden, Sandhamnsleden ochDalaröleden. Horstensleden ingår som endel i denna analys. pågår,har utskottet inhämtat, enmiljökonsekvensbedömning i enlighet medmiljöbalkens föreskrifter. Om störreförändringar av farlederna skulle kommaatt aktualiseras, blir tillåtligheten enfråga för regeringen och miljödomstolen.Utskottet kan mot bakgrund av detanförda inte finna någon riksdagensåtgärd påkallad med anledning av motion2001/02:T255 (m). Denna avstyrks därför.Återbemanning av Vinga lotsutkikMotionsförslagI motion 2001/02:T271 av ()beklagar motionären att Sjöfartsverketavbemannat Vinga fyr. En återbemanning ärenligt motionären av stor betydelse försjösäkerheten.Utskottets ställningstagandeSom utskottet framhållit i tidigare avriksdagen godkända betänkanden, senast2000/01:TU1, är avbemanningen av Vingafyr enligt en följd av dentekniska utvecklingen som lett till attverket nu kan fullgöra sina uppgifter ifråga om sjösäkerheten i Göteborgsområdetpå ett kostnadseffektivare sätt än förr.Verket finner inte en återbemanning avVinga motiverad av säkerhetsskäl.Utskottet, för sin del, ifrågasätter inteden bedömningen och avstyrker motionen.Sjöräddningssällskapets rollMotionsförslagI motion 2001/02:T367 av () framhålls att det är viktigt attSjöräddningssällskapets roll får beståoch att kärnverksamheten med att räddaliv vid räddningsaktioner till sjöss fårvara prioriterad utan att andra uppgifterläggs på denna funktion.Utskottets ställningstagandeSjöräddningssällskapet biträder -framhåller man på -sjöräddningsorganisationen utan kostnaderför staten och är en av verketsviktigaste samarbetspartner påsjöräddningsområdet. Inom verket kännerman inte till några planer på attförändra Sjöräddningssällskapetsuppgifter. Man betonar också attsällskapet, som är enfrivilligorganisation, självt prioriterarsina uppgifter och att dessa inte kanbestämmas av staten.Utskottet finner mot bakgrund av detanförda inte någon åtgärderforderlig med anledning av motionen,varför denna avstyrks.TonnageskattMotionsförslagI motion 2001/02:T15 yrkande 30 av AgneHansson m.fl. (c), som väckts medanledning av proposition 2001/02:20Infrastruktur för ett långsiktigthållbart transportsystem, framhålls attmöjligheten att införa tonnageskatt börutredas.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill för sin del framhålla attden sålunda aktualiserade frågan liggerinom skatteutskottets beredningsområde.Skatteutskottet avser att under våren2002, i ett betänkande omföretagsbeskattning, behandla motion T467yrkande 1 av m.fl. (kd) omatt regeringen bör förelägga riksdagenförslag om tonnageskatt för sjöfarten. Iavvaktan på skatteutskottetsställningstagande avstyrkertrafikutskottet det nu aktuella yrkandeti motion 2001/02:T15 (c).5 LuftfartUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagengodkänner regeringens förslag i frågaom ekonomiska mål m.m. förLuftfartsverket. Vidare förordas attregeringen ges begärda bemyndiganden.Motionsförslag om Luftfartsverketsroller och uppgifter avstyrks medhänvisning till regeringens aviseradeavsikt att återkomma i frågan. Förslagi motioner om flygplatskapaciteten iStorstockholm avstyrks mot bakgrund avatt frågorna övervägs i den pågåendeStockholmsberedningen. Även övrigamotioner bör avslås, anser utskottetsom också hänvisar till den nyligenpresenterade rapporten - åtgärder föratt förbättra konkurrensen. Jämförreservationerna 17-29 (m, v, kd, c, fp,mp).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet femförslag i proposition 2001/02:1utgiftsområde 22 Kommunikationer inomdelområde Luftfart (punkterna 22-26).Regeringen föreslår att riksdagen22. godkänner att regeringen fr.o.m.2002 tar ut en garantiavgift för statensåtagande till ,23. godkänner att regeringen fårbesluta om att ett infriande avkapitaltäckningsgarantierna till får belastaRiksgäldskontorets garantireserv, som isin tur får belasta ,24. godkänner ekonomiska mål ochinvesteringsplan för i enlighet med vadregeringen förordar,25. bemyndigar regeringen attfastställa utdelning ochskattemotsvarighet för ienlighet med vad regeringen förordar,26. bemyndigar regeringen att för år2002 ge finansiellabefogenheter i enlighet med vadregeringen förordar.Vidare behandlar utskottetdels följande tretton motioner frånallmänna motionstiden:- 2001/02:T203 av (),- 2001/02:T229 av (),- 2001/02:T272 yrkande 2 av Carl-AxelJohansson (m),- 2001/02:T331 av (),- 2001/02:T338 av m.fl.(mp),- 2001/02:T355 yrkande 5 av IngerStrömbom m.fl. (kd),- 2001/02:T376 av (),- 2001/02:T378 av ochMarianne (båda c),- 2001/02:T399 av m.fl.(s),- 2001/02:T419 yrkandena 1-4 och 6-9 avPer-Richard Molén m.fl. (m),- 2001/02:T428 av (),- 2001/02:T450 yrkandena 14-17 av JohnnyGylling (kd),- 2001/02:T463 yrkandena 2, 3, 13 och 14av m.fl. (fp),dels följande två motioner med anledningav proposition 2001/02:20:- 2001/02:T8 yrkandena 3 och 4 av RoyHansson (m),- 2001/02:T15 yrkandena 34-36 av AgneHansson m.fl. (c).5.1 Ekonomiska mål m.m. förLuftfartsverketRegeringens förslagI budgetpropositionen lägger regeringenfram förslag som rör Luftfartsverketsekonomiska förhållanden.Inledningsvis lämnas en redovisning avvissa åtaganden som hargjort till förmån för sitt dotterbolagLFV , som förvaltar SkyCity-anläggningen på . Regeringenföreslår att godkänner attregeringen dels tar ut engarantiavgift för statens åtagande tillförmån för , dels fårbesluta om att ett infriande avkapitaltäckningsgarantierna till får belastaRiksgäldskontorets garantireserv, som isin tur får belasta Luftfartsverket.När det gäller Luftfartsverketsekonomiska mål för perioden 2001-2003föreslås inga ändringar. Sålunda bör,enligt regeringen, soliditetenlångsiktigt ligga fast på ochräntabiliteten även för de kommande treåren vara av eget kapital efterskatt. Vidare anförs attprisrestriktionen för Luftfartsverketstrafikavgifter bör vara oförändrad.I propositionen redogörs också förLuftfartsverkets investeringsplan förtreårsperioden 2002-2004.Investeringsvolymen beräknas till 6,3miljarder kronor. Bland större objektnämns - med dess tredje bana ochvissa ombyggnader av terminaler,inklusive åtgärder med anledning avSchengenavtalet. Vidare ingårflygtrafikledningssystemet () ochvissa satsningar på Landvetter.Regeringen föreslår att riksdagengodkänner Luftfartsverketsinvesteringsplan.Regeringen begär härutöverbemyndiganden att dels fastställautdelning och skattemotsvarighet förLuftfartsverket, dels för geLuftfartsverket finansiella befogenheteri enlighet med vad som förordas ipropositionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran motregeringens förslag beträffande statensgarantiåtagande och föreslår attriksdagen godkänner dels att regeringenfr.o.m. 2002 tar ut en garantiavgift förstatens åtagande till LFV AirportCenterAB, dels att regeringen får besluta omatt ett infriande avkapitaltäckningsgarantierna till får belastaRiksgäldskontorets garantireserv, som isin tur får belasta Luftfartsverket.Inte heller har utskottet något attinvända mot vad som i budgetpropositionenanförs rörande ekonomiska mål ochinvesteringsplan för Luftfartsverket.Riksdagen bör således godkänna dessa.Någon erinran har utskottet inte hellerbeträffande vad som förordas om utdelningoch skattemotsvarighet förLuftfartsverket eller Luftfartsverketsfinansiella befogenheter. Utskottetfinner att bör ge regeringen deföreslagna bemyndigandena.5.2 roller ochorganisationsstruktur, m.m.MotionsförslagFyra motioner innehåller förslag omLuftfartsverkets roller ochorganisationsstruktur.I motion 2001/02:T419 av Per-RichardMolén m.fl. (m) framförs synpunkten attstatens enda roll i fråga om civilluftfart borde vara att fungera somstatens expertorgan för att främja ettsäkert, konkurrenskraftigt ochmiljöanpassat flyg. Motionärerna förordari enlighet härmed en uppdelning avLuftfartsverket med avseende påproduktionsuppgiften respektivemyndighetsrollen. Motionärerna går ocksåett steg vidare genom att föreslå att dendel av som harproduktionsuppgiften skall bolagiserasoch därefter privatiseras. Härigenomskulle förutsättningarna för svensktflygs internationella utvecklingförbättras, menar de.Genom att skilja Luftfartsinspektionenfrån skulle konkurrenseninom flygbranschen stärkas somstatens kontrollmöjligheter skulle ökas,menar m.fl. (kd) i motion2001/02:T450.Även i motion 2001/02:T15 av AgneHansson m.fl. (c) förordas en delning avLuftfartsverket i en myndighetsdel och enproduktionsdel.En utförsäljning av börgenomföras, anser m.fl.(fp) i motion 2001/02:T463. Statliga verkmed monopolställning, varavLuftfartsverket är ett exempel, kankritiseras för att inte i tillräckligthög grad bejaka konkurrens, ansermotionärerna.Privatisering - helt eller delvis - avstatligt ägda flygplatser förespråkas ifyra motioner.I motion 2001/02:T419 av Per-RichardMolén m.fl. (m) föreslås att enprivatisering görs inte bara av Arlandaflygplats utan även av ochSturups flygplatser.Sturup förordas somprivatiseringsobjekt i motion2001/02:T272 av ().De tre flygplatserna ,och bördelprivatiseras, sägs i motion2001/02:T15 av m.fl. (c).Dessa är alla vinstgivande och genom denföreslagna åtgärden skulle man få inkapital till infrastrukturprojekt runt omi landet, lyder motiveringen.Enligt vad som sägs i motion2001/02:T463 av m.fl. (fp)är det vissa större flygplatser som bördelprivatiseras. Förslaget skall ses somett första steg till en utförsäljning avLuftfartsverket.Utskottets ställningstagandeUppdelning av är ett affärsdrivandestatligt verk med uppgift att främjautvecklingen av den civila luftfarten,ansvara för drift och utveckling avstatens flygplatser för civil luftfart,utfärda föreskrifter för och utövatillsyn över flygsäkerheten för dencivila luftfarten, svara för skyddet avmiljön mot föroreningar från den civilaluftfarten, ansvara för flygtrafiktjänsti fred för civil och militär luftfart,ombesörja beredskapsplanering för civilaflygtransporter samt verka för att hänsyntas till funktionshindrade personersbehov inom den civila luftfarten.Utskottet har vid ett flertaltillfällen behandlat frågan om enuppdelning av , senasthösten 2000 (bet. 2000/01:TU1). Såsom dåredovisades gjorde Regeringskanslietvåren 1997 en översyn av Luftfartsverketsroller och organisationsstruktur. Ibudgetpropositionen för år 1998redovisade regeringen för attden vid en samlad bedömning inte hadefunnit tillräckliga skäl att ändrastrukturen, exempelvis genom att bilda enmyndighet för flygsäkerhetstjänst ochsektorsuppgifter och ett affärsverk medansvar för infrastruktur och kommersiellatjänster. Översynen ledde ändå till enviss omorganisation inom Luftfartsverketsyftande till ett förtydligande avverkets olika roller, nämligensektorsrollen (luftfart och samhälle),säkerhetsrollen (normer och tillsyn) ochproduktionsrollen.Regeringen aktualiserade frågan på nytti genom att uppdra åt ettkonsultföretag att se överLuftfartsverkets verksamhet. Avsikten varatt på grundval av en sådan översyn kunnaredovisa ett förslag till undervåren 2000. Något sådant förslag lämnadesemellertid inte.Utskottet noterar att regeringen ibudgetpropositionen för uppgeratt i en skrivelse iseptember 2000 har hemställt om vissaändringar i verkets befogenheter när detgäller bolagsbildning, förvärv av aktierm.m. Regeringen anmäler sin avsikt attåterkomma till dessa frågor.Vid utskottets tidigare befattning medämnet har motioner om uppdelning avLuftfartsverket avstyrkts med hänvisningtill att resultatet av regeringensberedning borde avvaktas. Det finns ingaskäl att nu frångå denna ståndpunkt.Utskottet föreslår alltså att motionerna2001/02:T15 (c), 2001/02:T419 (m) och2001/02:T450 (kd) avslås av riksdagensåvitt de gäller en uppdelning avLuftfartsverket.Bolagisering och privatisering avLuftfartsverkets produktionsdelUtskottet har i det föregående avstyrktmotionsförslag om en uppdelning avLuftfartsverket. Därav följer attutskottet inte heller är berett attställa sig bakom motionsvägen väcktaförslag om en bolagisering ochprivatisering av Luftfartsverketsproduktionsdel. Motionerna 2001/02:T419(m) och 2001/02: T463 (fp) avstyrksalltså i detta avseende.Privatisering av statliga flygplatserVid åtskilliga tillfällen har utskottetavvisat motionsförslag om privatiseringav statliga flygplatser. Därvid harutskottet framhållit att luftfartensinfrastruktur måste betraktas som ettsammanhållet system, där en flygplatsförutsätter en annan. Enligt utskottetsuppfattning har staten ett ansvar fördetta system, som innebär enresultatutjämning mellan de fåflygplatser som ger överskott och demånga som, betraktade var och en för sig,går med förlust. Utskottet har inte velatförorda en förändring som innebär att delönsamma delarna av systemet bryts ut ochprivatiseras. Vid den nu redovisadeuppfattningen står utskottet fast ochavstyrker i enlighet därmed motionerna2001/02:T15 (c), 2001/02:T272 (m),2001/02:T419 (m) och 2001/02:T463 (fp) inu berörda delar.5.3 avgifterMotionsförslagI motion 2001/02:T203 av () kritiseras den avgiftsstruktur somLuftfartsverket tillämpar för att denmissgynnar de mindre flygbolagen. Dettamedför risk för ett sämre trafikutbud,menar motionären som emellertid påpekaratt man även måste se frågan ur ettregionalpolitiskt perspektiv.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis påminna omatt enligt sininstruktion (1988:78) skall verka för attde transportpolitiska målen nås. Vidarehar statsmakterna ställt upp vissa målför verkets verksamhet och ekonomi. Detär som självständigt haratt bedöma och ta ställning till hurdessa olika mål skall uppnås.Av årsredovisning förår 2000 framgår att verket den 1 oktober2000 genomförde en omstrukturering avsina olika avgifter bl.a. för att mötaEU:s krav på likabehandling av inrikesoch utrikes landningsavgifter. Dengenomsnittliga prishöjningen uppgick till3,. Landningsavgiften förändrades såatt lika stora flygplan betalar likaavgift, oavsett om flygning sker inrikeseller utrikes. Detta har åstadkommitsgenom att delslikabehandlat de två typerna avflygningar, dels sänkt de viktrelateradelandningsavgifterna totalt. I gengäld harpassageraravgifterna höjts. Enligtuppgift från haromstruktureringen medfört vissafördyringar för mindre flygbolag iintervallet till . Verket harsamtidigt gjort en jämförelse med dettotala avgiftsuttaget per säte och dåkommit fram till att de små flygplanenhar en lägre avgiftsnivå än de större.Generellt ligger Luftfartsverketsavgifter - även efter avgiftshöjningen -relativt väl till jämfört med övrigaländer i . Enligt uppgifter frånLuftfartsverket visar en jämförelse avelva europeiska flygplatser i fråga ompassagerar- och landningsavgifter iinrikestrafiken att harde lägsta avgifterna för de treundersökta flygplanstyperna.Såsom framgår i det följande harLuftfartsverket av regeringen getts iuppdrag att kartlägga marknadssituationenför inrikesflyget och hur den påverkarmålen för regionalpolitiken ochtransportpolitiken. I sin nyligenpresenterade rapport tar Luftfartsverketinte upp frågan om sina avgifter. Däremotsägs att verket avser att utredamöjligheterna att differentieraLuftfartsverkets utbud av produkter ochtjänster på de statliga flygplatserna medsyfte att tillmötesgå olika flygföretagsproduktionsförutsättningar och önskemålom differentierad servicenivå.I likhet med motionären anser utskottetatt det är angeläget med enavgiftsstruktur som inte ärdiskriminerande. Avgifter är många gångerett kraftfullt styrmedel och kan ha storbetydelse, särskilt för mindre flygbolag.Strukturen på avgiftssystemet bör formasmed utgångspunkt i de av riksdagenfastlagda transportpolitiska målen, varavpositiv regional utveckling är ettviktigt delmål. Utskottet utgår från attregeringen fortlöpande följer effekternai olika avseenden av Luftfartsverketsavgiftssättning, däribland när det gällerden regionala utvecklingen. Medhänvisning härtill och till vad som nyssredovisats om aviseradefortsatta utredning avstyrker utskottetmotion /02:T203 (m).5.4 SlottidssystemetMotionsförslagI motion 2001/02:T419 av Per-RichardMolén m.fl. (m) påminner motionärerna omträngsel- och förseningsproblemen påvärldens flygplatser och hänvisar tillgällande system för tilldelning av start-och landningstider, s.k. slottider, förflyget. De önskar ett uttalande avriksdagen om att regeringen i EU verkarför ett förslag om ett nyttslottidssystem.Även i motion 2001/02:T8 av () framhålls att systemet för fördelningav slottiderna bör ses över; motionärensfokus gäller dock enbart inrikesflyget.Regioner som är beroende av fungerandeflygtrafik till och från bordebli garanterade att de flygbolag somtrafikerar flyglinjen har tillgång tillslottider, säger motionären.För att säkra både konkurrens och ytterstgarantera flygtrafik på bör detfinnas beredskap för att slottider skallkunna styras till Gotlandstrafiken, sägsdet i motion 2001/02:T428 av LilianVirgin (s). Även på annat sätt bör detfinnas beredskap att stödja flyget tilloch från Gotland.Utskottets ställningstagandeEG:s regelsystem för slottiderUnder högtrafik finns det oftaträngselproblem på vissa flygplatser ochankomst- och avgångstiderna, de s.k.slottiderna, fördelas enligt ett särskiltsystem. Detta bygger i sin tur påbindande EG-regler genom förordning (EEG)nr 95/93 om gemensamma regler förfördelning av start- och landningstidernapå gemenskapens flygplatser. I dennafastslås att dessa slottider vid enbristsituation skall fördelas av ensärskild samordnare på flygplatsen, somskall agera på ett icke-diskriminerandeoch opartiskt sätt. Tillgång tillattraktiva slottider är enkonkurrensfördel för flygbolagen. EG-förordningen har emellertid kritiseratsför att den - i strid med syftet -snarare hämmar flygbolagenskonkurrensförmåga och begränsartillträdet till flygplatserna för nyaflygbolag. Det råder t.ex. osäkerhet omvem som ytterst sett disponerarslottiderna. Formellt anses det varaflygplatserna, men i realiteten är detflygbolagen som har kommit att styrafördelningen. På starkt överbelastadeflygplatser bygger fördelningen påprincipen om hävdvunna rättigheter(ibland kallad grandfather''''''''''''''''s rights).Till följd av missförhållandena harEuropeiska kommissionen lagtfram ett förslag (KOM [2001] 335 slutlig)till en revidering av förordningen.Förslaget handlar bl.a. om säkerställandei praktiken av samordnarens opartiskhet,äganderätten till slottiderna,fördelningskriterier samt påföljder ochkontroll av efterlevnad. Det behandlas nuvidare inom EU:s beslutssystem.Beredningen i går bl.a.ut på att utarbeta en svensk ståndpunktför redovisning i en FaktaPM tillriksdagen.Det kan tilläggas att kommissionenanmält att man arbetar vidare medproblemen med överbelastningen påflygplatserna, bl.a. hur man kan utnyttjabefintlig infrastruktur på bästa möjligasätt och hur man kan ökaflygplatskapaciteten.Utskottet konstaterar attkommissionsförslaget om slottiderna nubereds inom EU och i . Mot dennabakgrund saknas skäl till åtgärd frånriksdagens sida. Motion 2001/02:T419 (m)avstyrks därför i nu aktuell del.Slottider för inrikesflygetI uppträder trängselproblemen ihuvudsak endast på Storstockholmsflygplatser, dvs. och , ochdå främst under vissa högtrafikperioderunder dygnet. Utskottet erinrar om attmotionsförslag av likartat innehållbehandlades (bet.2000/01:TU1). Då refererade utskottettill omkonkurrensen i ;i denna hade föreslagits en ändring avslottidssystemet i syfte att förbättrakonkurrensen inom inrikesflyget. Som nysshar redovisats regleras systemet medslottiderna i en genomför förnärvarande en uppföljning av sin rapporti detta avseende. Bland annat görs enkartläggning av fördelningen avslottiderna i inrikestrafiken.