bet · GO01MJU12 · 2001-02-13 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01MJU12Redogörelse för ärendetI betänkandet behandlas 54 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden respektive 2000. Många avde frågor som är aktuella behandlades även hösten1999 i betänkande 1999/2000:MJU5. Motionerna tar uppbl.a. frågor om märkning av livsmedel, s.k.funktionella livsmedel, småskaliglivsmedelsproduktion och genteknik.När det gäller småskalig livsmedelsproduktion kannämnas att utskottet har mottagit uppvaktning frånföreträdare för Småskaliga slakteriers förening.Utskottet konstaterar att EG:s rättsakter pålivsmedelsområdet till övervägande del ärtotalharmoniserade, vilket innebär att det inte ärtillåtet för ett medlemsland att ha vare sigsträngare eller mer liberala bestämmelser.Bestämmelser om förädling av livsmedel regleras ihuvudsak i livsmedelslagen (1971:511) meddetaljföreskrifter som utfärdas av regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer, bl.a.förordningen (1989:1110) om avgift förlivsmedelstillsyn m.m. Även i () författningssamling finns ett flertalbestämmelser om livsmedelshantering. Förutom tilldessa regler hänvisar utskottet bl.a. tillberedningen i av betänkandet SOU1998:61 om livsmedelstillsynen i . I sinbehandling av de motioner som tar upp frågor omgenteknik hänvisar utskottet främst tillBioteknikkommitténs betänkande (SOU 2000:103) somäven det bereds i . I betänkandet behandlas 51 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden omlivsmedelskontroll och 3 motionsyrkanden omgenteknik. I motionerna tas frågor upp om bl.a.märkning av livsmedel, s.k. funktionella livsmedel,livsmedelssäkerhet, småskalig livsmedelsproduktionsamt regler för och forskning om genetisktmodifierade organismer. Beredningen har skett ienlighet med utskottets planering avmotionsbetänkanden under innevarande mandatperiod,vilket bl.a. innebär att vissa ärendegrupper intebehandlas rutinmässigt vid varje utan mednågot längre intervaller.Med anledning av tre motioner (v, c) föreslårutskottet ett tillkännagivande av innebörd attregeringen bör återkomma till med förslagsom kan förbättra förutsättningarna för densmåskaliga livsmedelsproduktionen. Övrigamotionsyrkanden avstyrks, bl.a. med hänvisning tillEG:s rättsakter på livsmedelsområdet, till pågåendearbete inom EU och nationellt och till regeringensberedning av betänkande (SOU2000:103).Till betänkandet fogas 12 reservationer och 3särskilda yttranden. Märkning av livsmedelUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om märkning avlivsmedel (s, m, c, fp, mp) med hänvisningtill EG:s rättsakter på livsmedelsområdet ochpågående arbete med frågorna inom EU ochnationellt.Utskottets ställningstagandeSom utskottet vid flera tidigare tillfällenframhållit (se bl.a. bet. 1999/2000:MJU5) är EG:s rättsakter på livsmedelsområdet tillövervägande del totalharmoniserade, vilket innebäratt det inte är tillåtet för ett medlemsland att havare sig strängare eller mer liberala bestämmelser.EG:s regler bygger i stora delar på internationellarekommendationer från , som ärsamlingsnamnet för FAO:s () och WHO:s gemensammaprogram för bl.a. standarder, riktlinjer och råd.Inom EU gäller rådetsförordning (EG) nr 2772/99 om allmänna bestämmelserför ett obligatoriskt system för märkning avnötkött. Denna förordning har ersatt en tidigareförordning, (EG) nr 820/97, om ett system förfrivillig, detaljerad märkning av nötkött ochnötköttsprodukter, såsom ursprung, vissa känneteckeneller produktionsförhållanden. När det gäller kravpå märkning av allergiframkallande ingredienser haren lista framställts över de ingredienser som skallanges på förpackningen.Enligt direktiven nr 99/10/EEG (om undantag frånbestämmelserna i artikel 7 i rådets direktiv nr79/112/EEG om märkning av livsmedel) och 1997/4/EEGskall mängddeklaration anges för vissa ingrediensereller grupper av ingredienser, bl.a. socker ochsötningsmedel och t.ex. champinjoner ichampinjonsoppa respektive svamp i svampsoppa.Inom fattades i juli 1999beslut att, om en sammansatt ingrediens utgör mindreän av det färdiga livsmedlet, t.ex. majonnäs ipotatissallad, endast den sammansatta ingrediensenbehöver anges. gällde en regel om minst25 %. om livsmedelssäkerhet innehåller85 olika förslag om skärpning av märkningsdirektivetnr 79/112/EEG i samma riktning som CodexAlimentarius, bl.a. sänkning till . Dessutominnehåller vitboken en lista på deallergiframkallande ämnen som alltid skall anges.Arbete med ändring av direktivet pågår.Beträffande genetiskt modifierade organismer (GMO)finns grundläggande märkningsregler för s.k. nyalivsmedel (inklusive genmodifierade livsmedel) iparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 omnya livsmedel och livsmedelsingredienser. Nyalivsmedel skall märkas om de skiljer sig fråntraditionellt framställda livsmedel. Allagenmodifierade färska frukter och grönsaker,spannmål och gryn av olika slag skall märkas.Förordningen ställer vidare krav på bl.a.säkerhetsbedömning av nya livsmedel ochlivsmedelsingredienser. Utöver de uppgifter somföreskrivs i direktiv nr 79/112/EEG fastställerrådets förordning (EG) nr 1139/98 (om obligatoriskauppgifter vid märkning av vissa livsmedel somframställts från genetiskt modifierade organismer)särskilda märkningsregler för livsmedel frångenetiskt modifierad soja och majs. Kommissionensförordning (EG) nr 49/2000 om ändring av rådetsförordning (EG) nr 1139/98 innebär att, utöver deuppgifter som föreskrivs i direktiv nr 79/112/EEG,ett tröskelvärde på införs för oavsiktligförorening av livsmedel med DNA eller protein somhärrör från genetisk modifiering. Märkningskravetgäller inte förekomst av GMO under denna gräns.Kommissionens förordning (EG) nr 50/2000 om märkningav livsmedel och livsmedelsingredienser sominnehåller genetiskt modifierade tillsatser ocharomer eller sådana som framställts av GMO innebären utvidgning av märkningsbestämmelserna tilltillsatser och aromer. Kommissionen arbetar medytterligare förslag om harmonisering ochkomplettering av gällande bestämmelser. Isammanhanget vill utskottet erinra omBioteknikkommitténs framlagda betänkande Attspränga gränser - Bioteknikens möjligheter ochrisker (SOU 2000:103). Betänkandet bereds iRegeringskansliet.För kemikalier gäller främst EG:s direktiv nr67/548/EEG om klassificering, förpackning ochmärkning av kemiska ämnen och nr 99/45/EEG omklassificering, förpackning och märkning av farligapreparat jämte följdförfattningar, där dessa frågorregleras i detalj. Dessutom pågår arbete medklassificering av nya ämnen och uppdatering avgällande regler. Kommissionen kommer vidare attunder våren lägga fram förslag om en nykemikaliestrategi. För del omfattas frågorom den framtida kemikaliepolitiken även i förstahand av det nationella miljökvalitetsmålet Giftfrimiljö, och en proposition om den nyakemikaliepolitiken är aviserad till våren 2001.När det gäller hushållskemikalier föreslås ibetänkandet Märk väl! (SOU 1999:7) att konsumenternagenom författning garanteras information om bl.a. dehushållskemikalier som i enlighet med gällandelagstiftning på området inte bedömts sombrandfarliga, hälso- eller miljöfarliga. Informationbeträffande dessa produkter regleras genomgeneralklausulen om informationsskyldighet vidmarknadsföring i marknadsföringslagen (1995:450).Denna informationsskyldighet kan preciseras genomriktlinjer utfärdade av efteröverläggningar med näringslivets organisationer.Sådana riktlinjer (KOVFS 1991:1) har utfärdats fören grupp hushållskemikalier, tvättmedel avsedda förtextilier. En översyn av dessa riktlinjer pågår. Isammanhanget bör även nämnas betänkande Starka konsumenter i engränslös värld (SOU 2000:29) som bereds iRegeringskansliet inför en aviserad proposition omen ny konsumentpolitik.Avslutningsvis vill utskottet erinra om att inomEU gäller förbud mot hormoner i produktionshöjandesyfte enligt direktiv nr 96/22/EG Förbud motanvändning av vissa ämnen med hormonell ochtyreostatisk verkan. För de djur som av medicinskaskäl behandlats med hormoner finns regler med kravpå karenstider innan djuren förs till slakt. Det börtilläggas att import från av kött endast får skeav kött från icke hormonbehandlade djur.Det ovan anförda innebär att utskottet anser attmotionerna 1999/2000:MJ252 (fp) yrkande 6, 2000/01:MJ233 (c) yrkande 6,2000/01:MJ257 (fp) yrkande 5, 2000/01:MJ711 (c)yrkande 16, 2000/01:Bo520 (mp) yrkande 3 och2000/01:Sf274 (mp) yrkande 22 om märkning avkemikalier och av livsmedel med produktionsland,förekomst av hormoner, GMO m.m. inte bör föranledanågon vidare åtgärd från sida.Märkning av barnmat följer samma regler som inomEU gäller för livsmedel; bl.a. skall bästföredatumanges. Dessutom gäller direktiv nr 91/321/EEG ommodersmjölksersättning och tillskottsnäring ochdirektiv nr 86/5/EEG om spannmålsbaserade livsmedeloch barnmat för spädbarn och småbarn. Kraven påsåväl märkning som sammansättning är mycketdetaljerade. Härtill kan läggas att SLV under år1999 utarbetade trycksaken Mat för spädbarn sombestår av en föräldrabroschyr och en broschyr förvårdpersonal. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /01:MJ531 (s) i den mån den inte kananses tillgodosedd.Inom EU gäller enligt artikel 4(konsumentinformation) i marknadsordningen förfiskeri- och vattenbruksprodukter att de produktersom saluförs till konsument i detaljhandeln skallinnehålla information om handelsbeteckning(vetenskapligt namn eller beteckning),produktionsmetod (fångst vid havs- eller insjöfiskeeller vattenbruk) och fångstzon (var fisken ärfångad). Artikel 4 träder i kraft den 1 januari2002. till denna artikelkommer att beslutas . Marknadsordningeni övrigt trädde i kraft den 1 januari 2000.För del fattade de nordiskafiskeriministrarna beslut omatt påbörja ett arbete för att skapa ett nordisktmiljömärkningsalternativ. Inom det nordiska arbetethar en arbetsgrupp arbetat fram ett förslag tillkriterier för miljömärkning av fisk sompresenterades vid det nordiska fiskeriministermötetpå . deltar aktivt idetta arbete. Parallellt med det nordiska arbetetfinns ett kompletterandenationellt arbete under ledning av . Det nationella arbetet har resulterat iett policy- och måldokument samt i en schematiskbeskrivning av relevanta miljöaspekter som kan tjänasom underlag för ett kommande arbete med kriterier.Kommissionen har följt det nordiska arbetet somobservatör och planerar att komma med ett meddelandeunder . Detta meddelande kommer att taupp handels- och marknadsaspekter, dvs. meddelandetkommer att bli ett komplement till den nyamarknadsordningen vad gäller miljömärkning avvildfångad fisk. Odlad fisk kan sedan år 1999miljömärkas enligt de principer som finns angivna iförordningen 1804/99 om ekologisk produktion avjordbruksprodukter. Syftet med kommissionens arbeteär att skapa ett legalt ramverk för märkningen inomgemenskapen med regler för certifiering ochackreditering. Enligt vad utskottet inhämtatprioriterar regeringen denna fråga, och Sverigekommer att verka för att kommissionens meddelandebehandlas under det svenska ordförandeskapet.Målsättningen är att beslut om någon form avrådsslutsatser om miljömärkning av fisk kan fattasvid fiskerådet . Med det anförda finnerutskottet syftet med motion 2000/01:MJ418 (c)yrkande 4 om ursprungsmärkning av fisk ochfiskprodukter tillgodosett. Motionen i denna del börinte medföra någon ytterligare åtgärd.Hösten 1999 betonade utskottet att en tydligmärkning även av burägg skulle underlättakonsumenternas valmöjligheter och ansåg attregeringen därför skulle påskynda beredningsarbetetav till regeringenVärphöns, Lägesrapport (1999/2000:MJU5).Rapporten har bl.a. legat till grund för regeringensarbete inom EU i frågan. fattaderådet beslut om ändring i rådsförordningen (EEG) nr1907/90 om vissa handelsnormer för ägg. Beslutetinnebär att det märkningssystem som ärfrivilligt, fr.o.m. blirobligatoriskt. Genom ett kodsystem skall såväl äggsom förpackningar märkas med producent,produktionssystem m.m. kommerändringarna att följas av tillämpningsföreskrifter iförordningen 1274/91. Dessutom har kommissionen fåttrådets uppdrag att före presenteraen rapport om konsumtionsutvecklingen för ägg, lägeti WTO-förhandlingarna om djurens välfärd ochförhandlingarna om hygiendirektivet samt - påsvenskt initiativ - de senaste rönen vad gällertvättade ägg. Utifrån denna rapport skallkommissionen eventuellt presentera nyaförordningsförslag som kan börja gälla fr.o.m. den 1januari 2004. Ägg och förpackningar skall dessutom,på frivillig basis, få märkas med vilket foderhönsen har utfodrats med. Med det anförda anserutskottet att syftet med motion 2000/01:MJ523 (m)yrkande 2 om obligatorisk märkning av ägg iväsentliga delar får anses tillgodosett.S.k. funktionella livsmedelUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner (s, m) om reglerför s.k. funktionella livsmedel medhänvisning till det arbete med frågan sompågår inom EU och nationellt.Utskottets ställningstagandeFrågan om s.k. funktionella livsmedel ochgränsdragningen mellan livsmedel och läkemedel harunder ett flertal år varit föremål för utskottetsbehandling (se bl.a. bet. 1999/2000:MJU5). Utskottethar uttalat sin positiva syn på utvecklandet av nyalivsmedel med sammansättningar som kan bidra till ennäringsriktig kost och på regeringens ambition attvara pådrivande i frågan inom EU och CodexAlimentarius.I sitt arbete med att utforma en strategi för detfortsatta arbetet med produktspecifika påståenden pålivsmedel uppdrog regeringen åt SLVatt i samverkan med ochKonsumentverket utarbeta ett underlag förregeringens vidare arbete inom EU. Den 1 april 2000överlämnade () rapportenLivsmedel för hälsa och långt liv? - utredningen omproduktspecifika hälsopåståenden till regeringen(nr 6, 2000). Rapporten bereds iRegeringskansliet. Utredningens förslag innebär attnuvarande livsmedelslagstiftning bör ändras. Detgäller artikel 2.1 (b) i direktiv nr 79/112/EEG ommärkning, presentation och reklam i fråga omlivsmedel. finns där ett förbud mot atttillskriva livsmedel egenskaper som förebygger,behandlar eller botar någon sjukdom eller antydan omsådana egenskaper. Enligt utredningen finns ingetutrymme för en nationell reglering av ettgodkännande av produktspecifika påståenden.I kommissionens vitbok om livsmedelssäkerhet angesbl.a. att ett förslag till ändring avmärkningsdirektivet (2000/13/EG) skall framläggas ijuli 2001 med syfte att specificera villkor föranvändning av näringspåståenden och fysiologiskapåståenden. Där aviseras också ett förslag omändring i direktivet om vilseledande reklam(84/450/EG). Avsikten är att klargöra direktivetsomfattning särskilt vad gäller reklampåståenden omlivsmedel, hälsa och miljö. Enligt vad utskottetinhämtat föreslås dessutom i en nyligen slutfördutredning för kommissionens räkning (European Studyon Nutritional, Health and Ethical Claims) att eninformationskampanj skall genomföras för att utbildakonsumenter inom EU om sambandet mellan kost ochhälsa. Härutöver vill utskottet erinra om att, sedanbörjan av , riktlinjer förnäringspåståenden är under utarbetande inom . Det senasteförslaget togs fram vid kommitténs möte i maj 2000.Ytterligare en kommitté, ,arbetar med vetenskapliga kriterier förhälsopåståenden. Det kan tilläggas att SLV:s tidningVår föda nr 6/2000 så gott som helt ägnas åtfunktionella livsmedel.Som utskottet tidigare och senast hösten 1999uttalat (bet. 1999/2000:MJ5) finns det anledning förriksdagen att även fortsättningsvis noga följautvecklingen på området. I avvaktan på resultatet avden verksamhet som pågår är utskottet inte nu berettatt föreslå några slutgiltiga eller preciseradeställningstaganden från sida. Medhänvisning härtill och till vad utskottet anförtovan anser utskottet att motionerna 2000/01:MJ248(s) yrkande 2, 2000/01:MJ256 (m) yrkande 16 och2000/01:MJ526 (m) om införande av regler för s.k.funktionella livsmedel bör lämnas utan vidareåtgärd.DricksvattenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner (kd, c) omdricksvatten och utbildning av personal vidvattenverken med hänvisning tillramdirektivet för vatten och till reglerna omutbildning av personal vid vattenverken.Utskottets ställningstagandeDet antagna ramdirektivet för vatten,2000/60/EG, innebär bl.a. krav på attmedlemsländerna skall redovisa vilkaadministrativa arrangemang som valts för upprättandeav s.k. behöriga myndigheter för de olikavattendistrikten, hur dessa distrikt avgränsasgeografiskt samt hur direktivet genomförs i dennationella lagstiftningen. Åtgärdsprogram ochförvaltningsplaner skall vara upprättade senast år2009. Genomförande av ramdirektivet kommer enligtutskottets mening att utgöra ett mycket viktigtredskap för att uppnå bl.a. miljökvalitetsmåletGrundvatten av god kvalitet. Utskottet har inhämtatatt arbetar med direktiv för enutredning om administrationen avavrinningsdistrikten. Det arbete som pågår påområdet är enligt utskottets mening ägnat att i alltväsentligt tillgodose syftet med motion2000/01:MJ533 (c) om en nationell analys avdricksvattentillgången och om hot motvattenkvaliteten. Motionen bör inte medföra någonytterligare åtgärd från sida.Enligt SLV:s dricksvattenkungörelse anges i deallmänna råden till 7 § att driftspersonal vidallmän anläggning är att betrakta somlivsmedelspersonal och att det är av stor betydelseatt personalen vid vattenverk har lämplig utbildningoch kompetens för att sköta anläggningen. Därutöverkrävs goda insikter i frågor som rör vattenhygien.När det gäller det närmare innehållet i gällanderegler vill utskottet hänvisa till sitt uttalandehösten i betänkande 1999/2000:MJU5. Härutövervill utskottet tillägga följande. Utbildning avlämplig personal när det gäller hantering avdricksvatten, t.ex. biomedicinskaanalytiker/laboratorieassistenter, miljö- ochhälsoskyddsingenjörer och olika biologiska ochtekniska utbildningar, finns i olika landsdelar. Närdet gäller intern kompetensutveckling anordnarNaturvårdsverket och SLV tillämpliga kurser.Forskning kring olika aspekter på vattenkvalitetfinns bl.a. vid ochKungl. När det gäller forskningpå området vill utskottet erinra om att det nyaforskningsrådet för miljö, lantbruk ochsamhällsbyggande skall främja forskning för enekologiskt hållbar utveckling och utvecklakunskaperna om de biologiska naturresurserna, mark-och vattenresurserna samt samhällets hållbaranyttjande av dessa resurser. Rådet skall även stödjaforskning om miljövård och miljökonsekvenser. Detanförda innebär att utskottet avstyrker motion1999/2000:MJ727 (kd) yrkande 7 om utbildning avpersonal vid vattenverken i den mån motionsyrkandetinte kan anses tillgodosett.EU:s livsmedelsmyndighetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner (s, m, c, fp) omen gemensam livsmedelsmyndighet inom EU ochom lokalisering av myndigheten.Utskottets ställningstagandeKommissionen lade fram förslag förordning om allmänna principer och krav förlivsmedelslagstiftning, om inrättande av och om förfaranden i frågorsom gäller livsmedelssäkerhet (KOM (00) 716). Enligtförslaget skall myndigheten bl.a. fungera som ettmedel för att tillämpa de allmänna principerna ilivsmedelslagstiftningen, i synnerhet genom attutföra de riskvärderingar som är nödvändiga.Myndigheten bör vidare påta sig rollen av ettoberoende vetenskapligt centrum och utgöra enoberoende källa för information ochriskkommunikation. Den nya myndigheten skall iförsta hand bidra med vetenskapliga riskvärderingarsom underlag till övriga EU-institutioners beslut.Det är enligt förslaget också absolut nödvändigt attgarantera myndighetens oberoende, höga vetenskapligakompetens, öppenhet och effektivitet. Inrättande aven gemensam livsmedelsmyndighet kommer enligtutskottets mening att bli ett värdefullt hjälpmedeli EU:s arbete med frågor som rör livsmedelssäkerhet.Frågan om myndighetens befogenheter har varitföremål för ingående diskussioner i kommissionen ochrådet, som gjort den bedömningen att upprättande aven överstatlig myndighet med långtgåendebefogenheter inte är önskvärt. Utskottet, som delardenna uppfattning, avstyrker därmed motionerna2000/01:MJ233 (c) yrkande 7, 2000/01:K398 (fp)yrkande 25 delvis och 2000/01:U513 (m) yrkande 11.När det gäller lokaliseringen avlivsmedelsmyndigheten anförde jordbruksministern iett frågesvar (prot.2000/01:25) att EU har verkat för att de myndighetersom inrättas skall fördelas rättvist mellanmedlemsländerna. I sin egenskap av nya medlemmar harSverige och ännu inte någon EU-myndighet.Finlands regering visade tidigt ett stort intresseför att livsmedelsmyndigheten skulle placeras iFinland och den svenska jordbruksministern har gettFinland sitt stöd för denna ståndpunkt. Enligt vadutskottet erfarit finns ännu inte något slutgiltigtställningstagande inom EU vad gäller lokaliseringen.Frågan kan eventuellt bli föremål för fortsattadiskussioner i ministerrådet. Utskottet föreslår attmotionerna 2000/01:MJ233 (c) yrkande 8 och2000/01:MJ536 (s) om lokalisering avlivsmedelsmyndigheten till tills vidarelämnas utan vidare åtgärd.Småskalig livsmedelsproduktionUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med anledning av motioner(v, c) ett tillkännagivande om en översyn avden småskaliga livsmedelsproduktionen. Medhänvisning till utskottets tillkännagivandeavstyrker utskottet motioner (s, m, v, c) ommobila slakterier. Utskottet avstyrker ävenen motion (m) om besiktning av vilt.Utskottets ställningstagandeInom ramen för det landsbygdsprogram som gäller , insatsområde 2, kan stöd utgåbl.a. till förbättrad bearbetning och saluföring avvissa jordbruksprodukter. Stödet skall inriktas mothuvudsakligen två områden. Ett prioriterat områdeavser investeringar i livsmedelsindustrin somutvecklar högförädlade livsmedel av hög kvalitet medinnovativ karaktär. Det andra prioriterade områdetavser den småskaliga livsmedelsförädlingen sombedöms ha betydande utvecklingsmöjligheter under deninnevarande programperioden. Som regeringen anfördei skrivelsen En hållbar utveckling av landsbygdenm.m. 1999/2000:14, bet. 1999/2000:MJU3) bidrarden småskaliga livsmedelsförädlingen aktivt till attunderlätta och främja en diversifiering avnäringslivet på landsbygden samt till en stärktkonkurrensförmåga i jordbruksföretagen. Stöd förinvesteringar i småskalig livsmedelsförädling kanäven lämnas inom ramen för investeringsstöd tilljordbruksföretag.Minimikraven för miljö, hygien och djurskyddutgörs av de regler som anges i EG:s direktiv påberörda områden. På miljöområdet har direktivensregler inarbetats i och de författningarsom har beslutats med stöd av balken. Direktivenshygienbestämmelser återfinns främst i och allmänna råd. Frågor omköttbesiktning, krav på livsmedelslokaler,tillsynsavgifter m.m. regleras i huvudsak ilivsmedelslagen (1971:511). Detaljföreskrifterutfärdas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Bland annat gällerförordningen (1989:1110) om avgift förlivsmedelstillsyn m.m. I Livsmedelsverketsförfattningssamling (SLVFS) finns ett flertalbestämmelser härom. Den viktigaste är SLVFS 1998:30om avgifter för veterinära besiktningar ochkontroller vid slakterier, styckningsanläggningarsamt kyl- och . på det s.k. avgiftsdirektivet, 96/43/EG. Avett frågesvar av jordbruksministern den 16 november1999 och framgår bl.a. att SLVfått i uppdrag att i samråd med Riksrevisionsverketgöra en konsekvensanalys av förslagen i betänkandetLivsmedelstillsyn i (SOU 1998:61), särskiltvad gäller ett nytt avgiftssystem. Nuvarandeavgiftssystem har kritiserats för att missgynnamindre anläggningar till förmån för större enheter.Analysen är nu färdigställd och ligger till grundför regeringens fortsatta arbete inom områdetlivsmedelstillsyn. Jordbruksministern anförde vidareatt arbetar både nationelltoch inom EU för att förenkla de generella villkorenför småföretagare, bl.a. för en småskaliglivsmedelsindustri. Så sent som i januari 2001uttalade jordbruksministern sin vilja att bättre äni dag stödja de små slakterierna. Hon uttalade ocksåsin ambition att under ordförandeskap drivafram en förändring av jordbrukspolitiken som gör detmöjligt för de små slakterierna att erhålla stöd urlandsbygdsprogrammet (prot. 2000/01:58).Vid en uppvaktning har utskottet tagit del avsynpunkter från företrädare för .