bet · GO01SfU9 · 2001-04-19 00:00:00 — Förordningen ersätter tidigare förordning ochSchengenregelverkets förteckning.Enligt uppgift avser regeringen att verka för attlistan över viseringspliktiga länder blir så kortsom möjligt. Detta tillgodoser motionerna Sf7yrkande 5, Sf605 yrkandena 4 och 5, K398 yrkande 16,Sf645 yrkande 8 och Sf615 yrkande 1.Vad gäller visum för släktbesök kan nämnas attMigrationsverkets styrelse har beslutat omriktlinjer för visumhanteringen, något som intefunnits tidigare. Vidare har revisorerupprättat en informationsrapport, Visum för besök iSverige - regler, riktlinjer och praktisk hantering,beslutad av revisorerna i plenum den 8 februari2001. Revisorerna anser mot bakgrund av deninformation som inhämtats att regeringen bör taytterligare initiativ till att förbättra statistikenöver viseringar och visumavhopp efter medborgarskapsamt resultaten av avhoppen i form av erhållnauppehållstillstånd. Vidare anser revisorerna attsambandet mellan visering och uppehållstillstånd börklargöras så att politiken blir konsistent. Entydligare vägledning från regeringens sida vadgäller riktlinjerna för visering vore också önskvärdenligt revisorerna.Utskottet, som noterar att det även ingår iAnhörigkommitténs uppdrag att beakta möjligheten föräldre anhöriga att hålla kontakt med anhöriga iSverige genom att visering och uppehållstillståndför besök beviljas, förutsätter att de förhållandensom påtalats av revisorer uppmärksammasav regeringen.Något uttalande med anledning av motionerna Sf605yrkande 18 och Sf645 yrkandena 9-11 bör riksdageninte göra, varför motionerna avstyrks.Även frågan om visum m.m. för besöks- ochaffärsutbyte med togs upp vid utskottetsutfrågning av den 6 februari 2001.Från sida anfördes attvisumansökningarna hanteras generöst. Den svenskaambassaden i beviljar ca 40 000visumansökningar och generalkonsulatet i StPetersburg beviljar tiotusentalsansökningar. Eftersom s.k. avhopp från harvarit få bifalls merparten, dock ärhandläggningstiderna långa eftersom antaletansökningar är så stort. Utskottet förutsätter attMigrationsverket fortlöpande följer hurhandläggningstider m.m. utvecklas när det gällervisumansökningar för besök i så attbesöksutbyte mellan länderna underlättas. Såväl inomEU som i det nordiska samarbetet prioriterassamarbete med - i det nordiska samarbetetgäller detta i första hand nordvästra , somhör till det s.k. närområdet - och även detta börfrämja besöksutbyte med . Det anfördatillgodoser enligt utskottets mening motion Sf642.ArbetskraftsinvandringUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om- arbetskraftsinvandring-- delegering till universitet och högskolor-- utländska bärplockare.-Jämför reservationerna 26 (m), 27 (c, fp), 28(mp) och 29 (v)MotionerMargit m.fl. (m) begär i motion Sf5 yrkande1 ett tillkännagivande om arbetskraftsinvandring.Arbets- och uppehållstillstånd bör kunna beviljas omen sökande kan visa att ett seriöst arbetserbjudandeföreligger. Motionärerna anser också att en översynav regelverket beträffande arbetskraftsinvandringsnarast bör genomföras.I motion Sf8 av Per m.fl. (m) begärstillkännagivanden om att alla som på egen hand kanförsörja sig här i landet bör beviljas arbets- ochuppehållstillstånd (yrkande 2) och att regeringenbör lägga fram förslag om en friarbetskraftsinvandring (yrkande 3). Vidare begär PerBill m.fl. (m) i motion Sf628 ett tillkännagivandeom att möjliggöra en svensk motsvarighet till "GreenCard". Motionärerna anser att skall ha enöppen invandringspolitik där alla som vill skapa sigen bättre framtid är välkomna. Det amerikanskasystemet med har inneburit atthundratusentals ofta högutbildade personer fåttmöjlighet till permanent uppehållstillstånd.Grunddragen i systemet bör anammas av Sverige.I motion Sf619 yrkande 2 av och () begärs ett tillkännagivandeom att en viss arbetskraftsinvandring böreftersträvas. Motionärerna framhåller att Sverigebehöver välutbildade människor från andra länder föratt vårt land i längden skall kunna hävda sig i englobaliserad värld. Arbetskraftsinvandrare hartidigare gjort värdefulla insatser i Sverige.I motion Sf605 anför m.fl. (fp)att det finns det mycket som talar för att Sverigeinom en snar framtid kommer att stå inför enbetydande arbetskraftsbrist. Regeringen bör därförsnarast tillsätta en utredning för att se övermöjligheterna till en modern politik förarbetskraftsinvandring. I detta bör inbegripasmöjligheten att på plats i ansöka omarbetstillstånd och att ansvaret för tillståndflyttas över från tillArbetsmarknadsstyrelsen. I yrkande 17 begärs etttillkännagivande om det anförda.Kerstin-Maria m.fl. (mp) anför i motion Sf6att den demografiska utvecklingen är oroande och attdet därför finns skäl att öka invandringen. Iyrkande 2 begärs ett tillkännagivande om detanförda.Göran () begär i motion Sf618 attriksdagen beslutar om möjlighet för universitet ochhögskolor att på delegationbevilja temporära uppehållstillstånd för studenteroch forskare. En sådan reform vore enligt motionärenangelägen för att undvika onödig byråkrati vidutbyte av forskare och studenter.I motion Sf602 av () begärs etttillkännagivande om registrering av bärplockare.Enligt motionären finns det exempel på orter ilandet som fick uppleva enkraftigt ökad brottslighet. Detta skedde ikombination med människor som lockats till Sverigeför att plocka bär. De flesta utländska bärplockareföljer gällande lagar men den ökade brottslighetensom rapporterats i anslutning till bärplockningskapade irritation på olika orter. För att undgå deomtalade problemen bör möjligheten att registrerabärplockare som tillfälligt vistas i prövas.Carin () anför i motion Sf626 att detfinns ett flertal exempel på hur billig arbetskraftgenom orealistiskt utlovade förtjänstmöjligheterlockats till för att plockabär. Det är heller inte rimligt att svenskaskattebetalare skall stå för kostnaderna förbärplockarnas återresa då dessa saknat medel.Motionären begär ett tillkännagivande om att enöversyn bör göras av de förutsättningar som styrmöjligheten att rekrytera tillfällig utländskarbetskraft till säsongbetonade arbeten.I motion Sf644 av m.fl. (v) anförsatt om arbetstillstånd skall beviljas ibärplockningsbranschen skall arbetsgivaren erbjudavillkor som garanterar lön vid anställning. De sombäst känner till och har det största intresset avgoda arbetsvillkor är de fackliga organisationerna.Innan tillstånd beviljas bör därför arbetsvillkorengranskas och godkännas av en facklig organisation.Motionärerna begär ett tillkännagivande om detanförda.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis konstatera att i ochmed att blev medlem i EU öppnades densvenska arbetsmarknaden för flera hundra miljonermänniskor. utfärdas dessutom några hundraarbetstillstånd med permanent uppehållstillstånd avarbetsmarknadsskäl. Utöver sådana tillstånd harantalet tillfälliga arbetstillstånd ökat undersenare år. beviljades sammanlagt nära 20 000tillfälliga tillstånd. Det är en ökning från 15 000år 1999. Dessa tillstånd kan gälla tidsperioder frånnågra dagar upp . Migrationsverketoch () är de myndighetersom ansvarar för utfärdandet av tillstånd.Myndigheterna kan i samråd med arbetsmarknadensparter utnyttja den flexibilitet som finns inomgällande regelverk. Vidare har regeringen uppdragitåt att i samarbete med AMS lämnaförslag på vad som kan göras inom gällandelagstiftning för att bättre kunna tillgodose deökade behoven av arbetskraft, främst inom data- ochteknikyrken. Uppdraget skall redovisas senast den 30april 2001. I ett interpellationssvar den 13februari 2001 om behovet av arbetskraftsinvandringanförde statsrådet att man medledning av kommer att göraen bedömning av hur väl regelverket är anpassat tillbehovet av arbetskraft från länder utanför EU/EES-området. Hon framhöll därvid vikten av att eventuellarbetskraftsinvandring inte medverkar tillarbetslöshet bland personer med utländsk bakgrundsom bor här i landet. måste i första hand setill att de som redan bor här kommer in påarbetsmarknaden. Statsrådet framhöll också att detförelåg andra initiativ inom området. En arbetsgruppmed representanter från flera departement har tagitfram ett analysunderlag angående bristen påarbetskraft. Underlaget kommer att vara en av flerautgångspunkter för ett fortsatt arbete som planerasske i en styrgrupp av statssekreterare samt i enarbetsgrupp som skall samordnas avNäringsdepartementet. Uppdraget är att under år 2001beskriva utbudet av arbetskraft i och geförslag till åtgärder i syfte att ökaarbetskraftsutbudet. I analysen kommer också attingå frågor om arbetskraftsinvandring.Avslutningsvis underströk statsrådet attarbetskraftsinvandringen till inte får sketill priset av social dumpning, ökade löneklyftoreller urholkad arbetsrätt. har aldrig haftgäst-arbetare och skall fortsättningsvis inte hellerha det. vill heller inte bidra med någon"brain drain" från ursprungsländerna.I slutet av år 2000 lade Europeiska kommissionenfram ett meddelande om en gemensaminvandringspolitik (KOM (2000) 757). I meddelandetföreslås ett mer omfattande samarbete för attsamordna information och åtgärder för att på längresikt tillgodose behovet av arbetskraftsinvandring imedlemsländerna. Enligt kommissionen behövs detförst en bred debatt i frågan i medlemsländerna ochi . Resultatet av denna debattkommer att behandlas vid en konferens under detbelgiska ordförandeskapet hösten 2001.Mot bakgrund av det anförda kan utskottetkonstatera att det pågår ett relativt omfattandekartläggnings- och analysarbete med avseende på enarbetskraftsbrist och ett eventuellt behov avarbetskraftsinvandring såväl nationellt som inom EU.Utskottet finner inte skäl att nu skallgöra några uttalanden angåendearbetskraftsinvandring. Utskottet avstyrkermotionerna Sf5 yrkande 1, Sf6 yrkande 2, Sf8yrkandena 2 och 3, Sf605 yrkande 17, Sf619 yrkande 2och Sf628.Vad gäller motionsyrkandet om att rätten attbevilja uppehållstillstånd i vissa avseenden skalldelegeras till universitet och högskolor villutskottet hänvisa till behandlingen av ett liknandeyrkande i betänkande 1999/2000: SfU11. Utskottetavstyrkte där yrkandet med motiveringen att i 2 kap.7 § utlänningslagen föreskrivs att regeringen och, iden utsträckning regeringen föreskriver,får ge andra myndigheter rätt attbesluta om bl.a. uppehållstillstånd ocharbetstillstånd. Således har regeringen fåttriksdagens bemyndigande att besluta om i vilka falldelegation av beslutanderätt kan ske. Utskottet, somvidhåller sin tidigare intagna ståndpunkt, avstyrkermotion Sf618.När det gäller utländska bärplockare harstatsrådet i ett skriftligtfrågesvar anfört bl.a. följande.Migrationsverket har, efter ett tidigare generelltyttrande som utformats gemensamt av verket och AMS,ansvar för att vissa grundläggande kriterier äruppfyllda. Mot bakgrund av tidigare erfarenheterfrån bl.a. bärplockare som lockats till harMigrationsverket infört tydligare regler. I ställetför att endast kräva visering krävs nuarbetstillstånd. Dessutom ställs högre krav påarbetsgivarna socialt, arbetsmässigt ochskattemässigt. Trots detta har det uppstått problemi samband med bärplockarnas vistelse här i landet.Migrationsverket skall utvärdera de nya, stramarebestämmelserna som infördes inför bärsäsongen 1999.Utvärderingen skall vara klar 2001.Inför utvärderingen kommer samråd att ske med AMS,polis, skattemyndigheter och fackliga företrädare.Regeringen skall noga följa denna fråga. Omutvärderingen av reglerna ger anledning därtill,kommer en skärpning av bestämmelserna att övervägas.Av ett pressmeddelande från den 6april 2001 framgår att och att ett krav för arbetstillstånd skullevara att inbjudaren/arbetsgivaren skulle vara enstörre bärgrossist som "godkänts" av den nyligenbildade ().SBIF anser sig inte kunna ta det ansvar förbärplockarna som myndigheterna kräver och kommerdärför att rekommendera sina medlemmar att intebjuda in plockare som måste ha arbetstillstånd.Migrationsverket anser sig inte kunna bedöma olikaföretags möjligheter att på ett bra sätt ta hand ombärplockarna och några fackliga organisationer finnsinte. och har därför beslutatatt inte bevilja arbetstillstånd för bärplockare förårets säsong. För merparten av bärplockarna, 90 %eller drygt 30 000 plockare, gäller dock inget kravpå arbetstillstånd.Utskottet kan konstatera att det på myndighetsnivåpågår ett arbete som syftar till att förbättrahanteringen av ärenden som bl.a. rör utländskabärplockare. Det anförda får anses tillgodose syftetmed motionerna Sf602, Sf626 och Sf644.Organiserad illegal invandringUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden ommänniskosmuggling.Jämför reservation 30 (v, kd, c, fp, mp)Gällande ordningDen som hjälper en utlänning att komma in i Sverigei strid med utlännings-lagens bestämmelser eller enförfattning som utfärdats med stöd av lagen kandömas till fängelse eller, näromständigheterna är mildrande, till böter. Ärbrottet grovt döms till fängelse . Vidbedömandet om brottet är grovt skall särskiltbeaktas om gärningen utförts mot ersättning, avsettett stort antal personer eller utförts underhänsynslösa former.Den som i vinstsyfte planlägger eller organiserarverksamhet som är inriktad på att främja attutlänningar reser till utan pass och detillstånd som krävs för inresa i kan dömastill fängelse i högst eller, om brottet ärmindre allvarligt, till böter eller fängelse . Den som hjälper en utlänning att resatill utan pass eller de tillstånd som krävsför inresa i döms med motsvarandestraffsatser för medhjälp till brottet, om han ellerhon insåg eller hade skälig anledning att anta attresan anordnats i vinstsyfte genom sådan verksamhetsom nämnts.MotionerI motion Sf5 yrkande 7 av m.fl. (m)begärs en översyn av lagstiftningen gällandemänniskosmuggling. Människosmugglarna skyr intenågra medel i sin verksamhet, och smugglingen harblivit en mycket lönande verksamhet för olika ligor.Samarbete inom EU och i andra forum är de endamotmedel som står till buds. Det är dock av storvikt att klargör sin hållning vad gällerflyktingsmuggling.I motionerna Sf7 yrkande 4 av och () och Sf605 yrkande 2 av . (fp) begärs tillkännagivanden ommänniskosmuggling. Enligt motionärerna har denalltmer omfattande människosmugglingen i flera fallfått mycket tragiska konsekvenser. Den restriktivaflyktingpolitiken i är den främsta orsakenhärtill. Motionärerna anför att det är viktigt attmed kraft bekämpa de ligor som står bakomsmugglingen, men att det är väsentligt att fokusriktas på bristerna i EU-ländernas flyktingpolitik.Åtgärder mot människosmugglare får dock inteanvändas som ett instrument för att ytterligareförsvåra för människor på flykt att ta sig tillEuropa.Elisebeht m.fl. (s) begär i motion Sf641ett tillkännagivande om en översyn av lagstiftningenom människosmuggling. Motionärerna anför attmänniskosmugglingen till och inom förväntasvara ett ökande problem. Det kan vara fråga ommänniskor som söker undkomma krig, förtryck ellerfattigdom, men det kan också vara fråga om smugglingav kvinnor och barn i syfte att vid framkomstenutnyttja med för prostitution och pornografiskverksamhet. Människosmuggling bör i straffhänseendeanses jämförbar med varusmuggling och lagstiftningenbör ses över i syfte att skärpa straffen. Översynenbör också särskilt belysa frågan om s.k.trafficking.Gudrun m.fl. (v) anför i motion Sf615yrkande 5 att under sommaren 2000presenterade ett förslag om att det bör bliobligatoriskt att införa stränga straff för den somhjälper en person att på ett "icke-auktoriseratsätt" komma in i ett EU-land eller att kvarstannadär utan att rätt därtill föreligger.Straffbestämmelserna skall också tillämpas på densom handlat utifrån endast ideella bevekelsegrunder.Motionärerna anser att regeringen måste motsätta sigdet franska förslaget och begär ett tillkännagivandehärom.Utskottets ställningstagandeI betänkandet 1998/99:SfU5 tillstyrkte utskottet enmotion vari begärdes en översyn avstraffbestämmelserna vid människosmuggling.Utskottet ansåg att det var lämpligt att utredavilken effekt de straffskärpningar som skett åren1994 och 1997 fått. Vidare anförde utskottet attutredningen bör omfatta bl.a. en kartläggning av hurmånga gripanden som gjorts av polis eller andramyndigheter, en tolkning av innehållet i de domarsom avkunnats samt en kartläggning av hur många somöver huvud taget dömts. För straffansvar gäller attmänniskosmugglingen skett i vinstsyfte. Ett sådantrekvisit kan enligt utskottets mening innebärasvårigheter i bevishänseende då vederbörandeexempelvis kan hävda att han visserligen erhållitmedel från dem som transporterats men att dessamedel utgör kostnader för transporten. Ettalternativt sätt vore att byta nämnda rekvisit motett annat, exempelvis "mot betalning", vilketsannolikt skulle förenkla bevisföringen. Även dennafråga bör analyseras i utredningen. Regeringen böråterkomma till med en redovisning avkartläggningen m.m. samt de eventuella förslag somkan föranledas härav.Riksdagen beslutade i enlighet med det anförda(rskr. 1998/99:162).Den 29 november 2000 fattade regeringen beslut omtilläggsdirektiv till (dir.2000:81). Enligt direktiven skall kommittén bl.a.utvärdera och göra en översyn av utlänningslagensbestämmelser om straff för människosmuggling ochutreda om möjligheterna till lagföring kanunderlättas när det gäller fall av såvälmänniskosmuggling som människohandel samt taställning till vilka möjligheter som finns att geoffren för människohandel rättsligt och annat stödså att de skall kunna bistås i utredningar om brott.Om kommittén kommer fram till att det finns behov avlagändringar skall den lägga fram förslag om sådana.I direktiven anges också att eventuellaförfattningsförslag måste utformas ur perspektivetatt handlingar som innebär människosmuggling kanvara humanitärt motiverade. Det bör också beaktasatt människosmuggling kan vara det enda realistiskaalternativ som står till buds för en genuintskyddsbehövande som vill ta sig till för attsöka asyl. Utredningen skall redovisa sitt uppdragsenast . Frågan om på vilketsätt människohandel som syftar till sexuellexploatering av människor skall kriminaliseras ochjurisdiktion för sådana brott bereds för närvarandeav en parlamentarisk kommitté underJustitiedepartementet, sexualbrottskommitté(Ju 1998:03). Kommittén skall bl.a. utreda om detfinns ett behov av ett särskilt brott som tar siktepå handel med människor, främst kvinnor och barn,för sexuella ändamål (dir. 1998:48). skall beaktas avAnhörigkommittén.Frankrike presenterade två förslagtill rättsakter, ett direktiv och ett rambeslut, isyfte att förstärka kampen mot illegal invandringoch människosmuggling. Intentionen med rättsakternaär att genom direktivet vidareutvecklaSchengenregelverket och definiera de förfaranden somskall vara förbjudna samt genom rambeslutetfastställa effektiva straffrättsliga sanktioner föratt bekämpa människosmuggling.I direktivförslaget definieras vilka förfarandensom skall vara förbjudna enligt den nationellalagstiftningen. Enligt artikel 1.1 a skall det varaförbjudet att hjälpa eller försöka hjälpa entredjelandsmedborgare att resa in i eller transiteraen medlemsstats territorium i strid mot denna statslagstiftning om utlänningars inresa. Bestämmelseninnehåller alltså inte något krav på att gärningenskall ha utförts i vinstsyfte. Artikel 1.1 binnehåller däremot ett krav på vinstsyfte. Enligtbestämmelsen skall det vara förbjudet att, ivinstsyfte, hjälpa eller försöka hjälpa entredjelandsmedborgare att vistas på en medlemsstatsterritorium i strid mot denna stats lagstiftning omutlänningars vistelse. Artikel 1.2 innehåller enfrivillig humanitär klausul som innebär att varjemedlemsstat kan bestämma att artikel 1.1 a inteskall tillämpas på åtgärder som utförs av humanitäraskäl.Rambeslutet innehåller bl.a. att hjälp tillolaglig inresa och transitering skall, om de utförsi vinstsyfte, vara belagda med frihetsberövandestraff, varvid maximistraffet inte får om gärningen har begåtts inom ramen för enkriminell organisation eller med livsfara för depersoner som utsätts för gärningen. Medlemsstaternahar möjlighet att fastställa ett lägre maximistraffpå om detta är nödvändigt för att inte slåsönder systematiken i det nationellapåföljdssystemet och straffsatsen motsvarar den förandra likvärdiga brott.I rambeslutet anges att det inte skall påverka detskydd som flyktingar och asylsökande är berättigadetill enligt internationell rätt, särskilt 1951 årskonvention och därtill hörande protokoll.Sveriges inställning till förslaget är dels attdet måste säkerställas att medlemsstaterna harmöjlighet att undanta åtgärder som utförs avhumanitära skäl, dels att rambeslutet lämnarmöjlighet för medlemsstaterna att fastställa ettminsta gemensamt maximistraff som är förenligt medderas nationella påföljdssystem.Europeiska kommissionen har lagt två förslag tillrambeslut om människohandel och sexuell exploateringav barn (KOM (2000) 854). Förslagen diskuteras nuinom rådet.Utskottet anser att inte bör göra någotuttalande i de frågor som är föremål förberedning inom . Utskottet avstyrker därmed motionernaSf5 yrkande 7, Sf7 yrkande 4, Sf605 yrkande 2, Sf615yrkande 5 och Sf641.Rättssäkerhet och handläggning iasylprocessenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om- utredningsförfarandet-- instans- och processordningen.-Jämför reservationerna 31 (m), 32 (kd, c), 33(v, mp) och 34 (v, kd, c, fp, mp)MotionerUtskottet behandlar under denna rubrik ett antalmotionsyrkanden som rör processen iutlänningsärenden.Margit m.fl. (m) anför i motion Sf5 attmissbruk av rätten att söka asyl måste stävjas. Asylskall beviljas dem som har flyktingskäl i enlighetmed bestämmelser. Det ankommerenligt motionärerna på den som söker asyl att styrkasin identitet och att förete trovärdiga handlingaroch att i övrigt samarbeta i asylprocessen. Om såinte sker bör avslagsbeslut meddelas. Närskyddsbehov sannolikt föreligger skall dock iavvaktan på ett klarläggande av identitet och övrigaförhållanden ett tillfälligt uppehållstillståndmeddelas (yrkande 4). Vidare anges att denparlamentariska kommittén, Kommittén om ny instans-och processordning i utlänningsärenden (NIPU)föreslagit att förvaltningsdomstolarna skall övertaUtlänningsnämndens uppgifter i utlänningsärenden.Därefter har frågan ytterligare belysts dåregeringen låtit utreda om utlänningsärendena istället skall behandlas i specialdomstol.Motionärerna avser att återkomma med slutligtställningstagande i frågan när remissbehandlingen äravslutad (yrkande 5).I motion Sf601 av de ()begärs förslag från regeringen innebärande attöverklagandemöjligheten i asylärenden utformas såatt reell likhet inför lagen skall gälla inomrättssystemet. Motionären anför att en asylsökande kan få ett avvisnings- eller utvisningsbeslutprövat i princip hur som helst, låtvara att nya skäl visserligen skall ha tillkommit.Enligt motionären innebär detta risker för attsådana skäl mer eller mindre konstrueras. Ettalternativ till dagens ordning skulle enligtmotionären kunna vara att överföra prövning avöverklaganden av utvisnings- och avvisningsbesluttill förvaltningsdomstol.Hans Stenberg m.fl. (s) anför i motion Sf627 attom rätten att överklaga asylärenden och rätten attge in en ny ansökan begränsas så skullehandläggningstiderna i asylärenden kunna förkortas.Ett sådant förfarande bör utredas. Motionärernabegär ett tillkännagivande om det anförda.I motion Sf605 yrkande 8 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om attasylansökningar skall prövas individuellt. Denenskilde sökanden är en individ som oavsett etnisk,nationell, politisk eller religiös hemvist skallbedömas just som en enskild individ och inte sommedlem i en grupp. I yrkande 22 begär motionärernaett tillkännagivande om en tvåpartsprocess iutlänningsärenden. Det innebär att den asylsökandeoch ställs som jämställda partermot varandra i en muntlig förhandling och får sinsak prövad enligt normala processprinciper. Förstainstans skall utgöras av länsrätt och beslut skallkunna överklagas till kammarrätt utan något krav påprövningstillstånd.