bet · GO01KU18 · 2001-05-08 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01KU18Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningUtskottet behandlar i betänkandet 15 motioner (23yrkanden) från den allmänna motionstiden hösten 2000som på olika sätt rör massmediefrågor. Undermandatperioden har utskottet behandlat motioner omolika massmediefrågor liknande de nu aktuella vidflera tillfällen, bl.a. i betänkandena /99:KU:23och 1999/2000:KU15. Utskottet kan nu hänvisa till debakgrundsbeskrivningar som lämnats där.Som ett led i utskottets beredning har därtill den20 hållits en utfrågning om pågåendenationellt och internationellt arbete påmedieområdet med företrädare för Kulturdepartementetunder ledning av statssekreteraren med behandlingen av detta ärende harutskottet återupptagit behandlingen av de vilandelagförslagen avseende den kommersiella lokalradion(se prop. 1999/2000:55 samt bet. 1999/2000:KU15 och1999/2000:KU23). Utskottets ställningstagande tilldessa förslag, jämte tre motioner (sju yrkanden) iämnet som väckts under den allmänna motionstidenhösten , redovisas i betänkande 2000/01:KU22Vilande förslag om kommersiell lokalradio, m.m. I betänkandet behandlas 15 motioner (23 yrkanden)från den allmänna motionstiden som påolika sätt rör massmediefrågor. Det gäller frågor om- mångfald m.m.,-- mediernas roll,-- riktlinjer för mediepolitiken, konvergens m.m.,-- pornografi i kabel-TV,-- TV-direktivet,-- tillgänglighet för funktionshindrade,-- digital-TV,-- samisk TV,-- digital radio,-- rätt till genmäle,-- och TV,-- distribution av tidningar och tidskrifter.-Utskottet föreslår att avslår samtligamotioner. Till betänkandet har fogats sexreservationer och två särskilda yttranden. Mångfald m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår - med hänvisning till denpågående beredningen i avMediekoncentrationskommitténs förslag tillmediekoncentrationslag m.m. - att riksdagenavslår ett motionsyrkande (s) om åtgärder föratt säkerställa mångfalden i massmedierna ochett motionsyrkande (mp) om skyndsamtinförande av lagstiftning motmediekoncentration.MotionerI motion K352 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande för regeringen om säkerställande avmångfalden i massmedierna. Enligt motionärerna levervi i ett samhälle där massmedierna betyder alltmerför den politiska debatten, livsfrågor,miljöengagemang, osv. Den "rena" opinionsbildningenpå ledar-, debatt- och kultursidor, men ävennyhetsförmedlingens val av bevakningsområden,påverkar vår världsbild. Motionärerna anser att detär lika viktigt var helst man bor i att detfinns tillgång till mångfald i massmedierna. Därförbör det enligt motionärerna skyndsamt tillsättas enutredning, eller tas annat initiativ, för att urdemokratisk synpunkt säkerställa mångfald imassmedierna, där papperstidningens ställningsärskilt belyses.I motion K401 av m.fl. (mp) begärsett tillkännagivande för regeringen ommediekoncentrationslagstiftning (yrkande 15).Motionärerna anför att det råder oenighet kringfrågan om mediekoncentrationen har ökat ellerminskat . Enligt motionärernasuppfattning domineras medierna av ett fåtal ägare.Denna koncentration menar motionärerna är negativför yttrandefriheten och ett hot mot demokratin. Närett fåtal ägare kan bestämma vad som skall sändas iradio och TV eller publiceras i tidningar tenderarutbudet enligt motionärerna att gå mot ett förenklatoch förytligat synsätt. Enligt motionärerna bör enmediekoncentrationslagstiftning kunna förbättrasituationen och stärka demokratin. Motionärernaanser, med hänvisning tillMediekoncentrationskommitténs förslag (SOU 1999:30),att regeringen bör lämna ett förslag tilllag mot mediekoncentration.BakgrundEnligt 4 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen har varjesvensk medborgare eller svensk juridisk person rättatt genom tryckpress framställa tryckalster. Rättatt saluhålla, försända eller på annat sätt spridatryckta skrifter gäller på samma sätt enligt 6 kap.1 §. Även rätten att importera tryckta skrifter ärsäkerställd i tryckfrihetsförordningen (13 kap. 5 §tredje stycket).Yttrandefrihetsgrundlagen tillförsäkrar i 3 kap.1 § varje svensk medborgare och svensk juridiskperson rätt att sända radioprogram genom tråd.Rätten att sända radioprogram på annat sätt än genomtråd får dock, enligt 3 kap. 2 § första stycket,regleras genom lag som innehåller föreskrifter omtillstånd och villkor för att sända. Eftersomfrekvensutrymmet inte är obegränsat, är det avtekniska skäl inte möjligt att uppnå engrundlagsfäst etableringsfrihet itryckfrihetsrättslig mening när det gällerradiosändningar (prop. 1990/91:64 s. 116). I syfteatt så långt som möjligt låta de värderingar som börvara vägledande vid lagstiftning om tillstånd ochvillkor för att sända gälla, föreskrivs ibestämmelsens andra stycke att det allmänna skalleftersträva att radiofrekvenserna tas i anspråk påett sätt som leder till vidaste möjligayttrandefrihet och informationsfrihet. Detta utgören principiell målsättning för såväl normgivning sombeslut i enskilda fall.Presstöd i olika former har förekommit sedan börjanav i syfte att bevara politisk mångfaldoch bredd i spegling av händelser i samhället. Förnärvarande utgår presstöd i form av driftsstöd ochdistributionsstöd. Anslaget till dagspressen uppgårför till . I 2001års ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100)gör regeringen bedömningen att det behövs ökadestatliga insatser för att bibehålla mångfalden pådagstidningsmarknaden. Regeringen föreslår därföratt reglerna för presstöd skall ändras så attstödbeloppen för driftsstödet höjs ochörestalen för distributionsstödet fr.o.m.den 1 januari 2001.I syfte bl.a. att öka mångfalden på medieområdet harriksdagen godkänt regeringens förslag attdigital marksänd TV skall få byggas ut till attomfatta hela landet (prop. 2000/01:1, bet.2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). I dagens fyrasändarnät för marksänd digital TV finns det utrymmeför 18 TV-kanaler. Regeringen beslutade den 15 mars2001 att ge i uppdrag attkoordinera de frekvenser som behövs för ytterligaretvå riks-täckande sändarnät. Detta innebär att minståtta ytterligare TV-kanaler kommer att få möjlighetatt sända när frekvenskoordineringen är klar.Mediekoncentrationskommittén lämnade sitt betänkandeYttrandefriheten och konkurrensen, Förslag tillmediekoncentrationslag m.m. (SOU 1999:30) i februari1999. Kommittén hade till uppgift att lägga framförslag om lagstiftning för att slå vakt ommångfalden i svenska medier och motverka sådan ägar-och maktkoncentration inom massmedierna som kanskada ett fritt och brett meningsutbyte och en frioch allsidig upplysning. I betänkandet föreslårkommittén bl.a. ändringar i tryckfrihetsförordningenoch yttrandefrihetsgrundlagen samt att det införs ensärskild mediekoncentrationslag. Förslagen innebär ikorthet att en koncentration skall kunna förbjudas,om den1. skapar, förstärker eller förändrar kontrollenöver en dominerande ställning, som väsentligt hämmareller är ägnad att hämma förekomsten ellerutvecklingen av en effektiv konkurrens i fråga om ensådan verksamhet som har särskild betydelse föropinionsbildningen - dagspress, radio och TV - elleren ställning som innefattar ett väsentligtinflytande inom flera sådana verksamheter, och2. i betraktande av koncentrationens art,marknadsförhållandena och berörda företagsförväntade agerande kan befaras vara ägnad att hämmaett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning.Kommitténs förslag har remissbehandlats och beredsför närvarande i . EnligtKulturdepartementets verksamhetsplan för ären proposition med anledning av kommitténs arbeteatt vänta . Beredningensker med beaktande av det arbete som pågår kringmediegrundlagarna inom Justitiedepartementet.Utskottets ställningstagandeMediekoncentrationskommitténs förslag tillmediekoncentrationslag m.m. bereds iRegeringskansliet. Det arbetet bör inte föregripas.Motion K401 yrkande 15 avstyrks. Utskottet är inteheller berett att förorda en utredning eller andraåtgärder såsom begärs i motion K352, varför även denmotionen avstyrks.Mediernas rollUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår - med hänvisning till attdet redan pågår en omfattande forskning påmedieområdet - att avslår ettmotionsyrkande (s) om mediernas roll iopinionsbildningen. Vidare föreslår utskottetatt avslår ett motionsyrkande (mp)om inrättande av ett särskilt medieinstitut,eftersom ett sådant förslag redan bereds iRegeringskansliet.MotionerI motion K355 av och (s) föreslås ett tillkännagivande förregeringen om mediernas roll i opinionsbildningen.Motionärerna framhåller mediernas viktiga roll attgranska makthavarna i det demokratiska systemet.Enligt motionärerna vidareförmedlades ofta renpropaganda från Nato och Clintonadministrationenunder det senaste . Trots attnyhetsinslagen åtskilliga gånger bestod av renaosanningar var dementierna sparsamma. Motionärernaanför att medierna använts föratt skapa stämningar som gjort befolkningen bereddatt acceptera krig. De föreslår därför attregeringen med anknytning till Demokratiutredningensforskarvolym Politikens medialisering tar initiativtill en brett upplagd konferens på temat Mediernasroll som kritisk nyhetsförmedlare i demokratinstjänst.I motion K401 av m.fl. (mp)föreslås ett tillkännagivande för regeringen om attett särskilt medieinstitut inrättas (yrkande 14).Motionärerna pekar på att villstarta fem mångvetenskapligademokratiforskningsprogram där oberoende forskningom folkstyrelsens utveckling och mediernas roll fördemokratin behandlas (SOU 2000:1). De betonarsärskilt vikten av mer forskning kring medierna ochförhållandet mellan medier och demokrati. Enligtmotionärerna bör det skapas ett särskilt oberoendemedieinstitut med uppdrag att studera och stimuleradebatten kring frågor som rör relationen politikeroch journalister, nyhetsbevakning, lobbyisterspåverkan på politiker genom medier, hur medierdriver kampanjer mot enskilda politiker, partiereller beslut, mediekoncentrationen m.m. Som exempelpekar motionärerna på , knutettill , som de anser har en god ansats iden riktningen.BakgrundDemokratiutredningen (SOU 2000:1) föreslog femmångvetenskapliga demokratiforskningsprogram därutrymme ges för en oberoende forskning omfolkstyrelsens utveckling, bl.a. om mediernas rollför demokratin. Vidare föreslog utredningen att detinrättas en fristående expertgrupp, som kan fungerasom tankesmedja och beställare av kunskapsunderlagför demokratireformer.Förslaget har remissbehandlats och bereds förnärvarande i Regeringskansliet.I Ungdomarnas demokratikommissions slutrapportIngång! Det finns bättre sätt att föryngra politiken(Ju 2001/101/U) föreslogs bl.a. att ett särskilt me-dieinstitut skapas för att studera och stimuleradebatten kring frågor som rör relationen mellanpolitiker och journalister, nyhetsbevakning,lobbyisters påverkan på politiker genom medier m.m.Förslagen har remissbehandlats och bereds förnärvarande i tillsammans medDemokratiutredningens och TV bedriver sedanflera år tillbaka forskning när det gäller desvenska radio- och TV-företagens programverksamhet.Resultaten publiceras i Granskningsnämndensrapportserie och avsikten med rapportserien är attöka kunskaperna i samhället om frågor som rörprogramverksamheten och att härigenom bidra till eninsiktsfull debatt om utbudet i radio och TV och omgällande regler. Nämnden har sedan år 1997publicerat årliga rapporter om utbudet i de störstaTV-kanalerna. Nämnden har även publicerat rapporterom främlingsfientlighet i närradion, om vilka somkommer till tals i TV-nyheterna och om hur lokaltpräglat utbudet är i den kommersiella lokalradion pånågra orter i landet.Även Radio- och har till uppgift att följautvecklingen inom medieområdet. Verket inhämtar,sammanställer och publicerar statistik samt annanrelevant information beträffande ägande- ochbranschstruktur, teknik samt ekonomi inommedieområdet.Styrelsen för psykologiskt försvar bedriver ochinitierar kontinuerligt olika forskningsprojekt inomområdet informationsberedskap. forskningsprojekt om informationsoperationer ikampen om Kosovo, dvs. konflikten iKosovo-Jugoslavien , och om svenskamediers rapportering av revolutionen i Serbienhösten . Det förstnämnda projektet handlar omdet operativa propagandakrig som fördes underkonflikten men också om t.ex. avsiktligvilseledning, desinformation, propaganda och andraaspekter av informationskrigföringen som kan habetydelse för mediekonsumentens bild av konflikten.I projektet studeras även effekterna avinformationskriget, dvs. hur allmänheten påverkades.Det sistnämnda projektet behandlar hurnyhetsmedierna lever upp till sininformationsuppgift och i vilken utsträckning delyckas ge en god grund för bedömningar av skeendena.Omfattande forskning på medieområdet bedrivs vidarevid bl.a. , , ,, medier ochkommunikation, JMK, ochDemokratiinstitutet, . Det bedrivsexempelvis forskningsprojekt som- behandlar frågan om nyhetsjournalistikenskvalitet som beslutsunderlag i olikasamhällsfrågor utifrån ett demokratiperspektiv,- syftar till att belysa vad som styrjournalisternas nyhetsrapportering om politik ochsamhälle och hur medierna påverkar den politiskaprocessen,- syftar till att studera föreställningar ommediernas påverkan inom politisk opinionsbildning,- behandlar hur mediernas ändrade ekonomiskaförutsättningar påverkar politisk journalistik ochbevakning av svensk politik samt undersöker hurpubliken uppfattar marknadsstyrt politisktinnehåll,- studerar massmediernas roller i den svenskademokratin såsom de uppfattas av journalister,medborgare, politiker och informationsansvariga,- studerar hur lokala opinioner utvecklas ochuppstår.Andra organ som studerar medieområdet är t.ex. som genomför enriksrepresentativ frågeundersökning på tematSamhälle, Opinion och Massmedia, därav namnet SOM,och Nordicom - Nordiskt informationscenter förmedie- och kommunikationsforskning - som har tilluppgift att sprida kunskap om medie- ochkommunikationsforskning i de nordiska länderna.Utskottets ställningstagandeDet pågår, som framgår av bakgrundsbeskrivningenovan, en omfattande forskning på medieområdet såvälpå universitet och högskolor som med anknytning tillolika myndigheter. Något initiativ från regeringenför att få till stånd en konferens på det tema somavses i motion K355 framstår därför inte somnödvändigt. Motionen avstyrks.Frågan om inrättande av ett särskilt medieinstitutbereds i . Detarbetet bör inte föregripas. Motion K401 yrkande 14avstyrks.Riktlinjer för mediepolitiken,konvergens m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår - med hänvisning tillutskottets tidigare ställningstaganden - attriksdagen avslår två motionsyrkanden (m) omriktlinjer för statens agerande rörandemedier och om auktionsförfarande för nya TV-koncessioner. Vidare föreslår utskottet - medhänvisning till pågående arbeten - attriksdagen avslår tre motionsyrkanden (c, mrespektive fp) om förändrad lagstiftning pågrund av den tekniska utvecklingen ochkonvergensen samt ett motionsyrkande (m) ombegränsningar av must carry-skyldigheten.MotionerI motion K400 av Per m.fl. (m) begärstillkännagivanden för regeringen dels om riktlinjerför statens agerande rörande medier i ett öppetsamhälle (yrkande 2), dels om att koncessioner förnya sändningsrättigheter för TV-kanaler skall säljasgenom ett auktionsförfarande (yrkande 10). Vidareföreslås att must carry-skyldigheten skall begränsas(yrkande 13). Motionärerna anför att statens ansvarär att slå vakt om yttrande- ochetableringsfriheten. Därmed uppnås en mångfald påpublikens och samhällets villkor. I statensåtaganden på medieområdet bör det ingå attunderlätta för nya kanaler att etableras utan att ionödan lägga sig i deras programverksamhet, utövervad som regleras i radio- och TV-lagen. Enligtmotionärerna kommer en politik för fria medier ocksåatt leda till att teknikens utveckling sker utifrånde enskilda medborgarnas behov och intressen. Detinnebär att gränserna mellan olika medier luckrasupp som lagar och regler, som ärteknikbundna, snabbt kommer att bli otidsenliga ochmotverka sina egna syften. Motionärerna menar attdet ställer krav på lagstiftning som ger en frihetför de nya mediernas utveckling. Vidare bör statengenom regionala koncessioner ge olika TV-stationermöjlighet att, redan i det analoga nätet, börjasända med olika delar av landet somsändningsområden. TV-bolag som växer fram ur ensådan process skall kunna genomföra nationellasändningar genom samarbete. Motionärerna anser attkoncessionerna skall fördelas genom ettauktionsförfarande på motsvarande sätt som denprivata lokalradions koncessioner. Det finns enligtmotionärerna ingen anledning att ålägga kabelägareatt kostnadsfritt distribuera kommersiella program.Kravet på allmänhetens tillgång till allsidiginformation anser motionärerna rimligen måste ansestillgodosett genom att de licensbetalda publicservice-kanalerna och omfattas av mustcarry-principen. Däremot kan det enligt motionärernainte anses befogat att utöka must carry-skyldighetentill att omfatta andra kanaler för att tillgodoseinformationsbehovet. Motionärerna anser att mustcarry-regeln därför bör begränsas till enbart delicensfinansierade public service-kanalerna.I motion Kr343 av m.fl. (c) föreslåsett tillkännagivande för regeringen om attlagstiftningen skall anpassas efter dagensförutsättningar och den ökande konvergensen (yrkande2). Motionärerna framhåller att den snabbautvecklingen inom hela telekommunikationsområdet,och främst inom informationstekniken, öppnar nyamöjligheter för människor att ta emot ochdistribuera information. I takt med att mer och merinformation i olika former förmedlas med sammagrundläggande teknik, blir det allt svårare attskilja olika tjänster åt. Dagens lagstiftning ärenligt motionärerna inte i någon större utsträckninganpassad efter detta förhållande, utan den ärfortfarande inriktad på att skilja olika former avmedier åt, främst genom distributionsformen.Motionärerna menar att effekterna av ökad konvergenstydligare måste uppmärksammas i lagstiftningsarbetetoch större hänsyn tas till det faktum attutvecklingen går mot allt större nätkapacitet ocksåtill slutkunden. Ambitionen i ett sådant arbetemåste, enligt motionärerna, vara att i störreutsträckning än jämställa yttranden i olikamedier med varandra och att därmed öka den reellayttrandefriheten.I motion T201 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande för regeringen om en ny integreradlagstiftning på telekommunikations- ochrundradioområdet (yrkande 21). Motionärerna anföratt inte har någon integrerad lagstiftningpå telekommunikations- och rundradioområdet och atten sådan integrerad lagstiftning diskuteras isamband med kommunikationsöversyn inom EU.Innan en sådan integrerad lagstiftning finns påplats riskerar enligt motionärerna ett beslut om enutbyggnad av det digitala mark-TV-nätet att ledatill ett permanentande av AB:s de facto-monopol vad gäller utsändningarna av digitalmarksänd TV. Motionärerna anser därför attregeringen bör påbörja arbetet med att tafram en teknikneutral integrerad lagstiftning.I motion T718 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande för regeringen om behovet av enutredning för att ta fram ett nytt teknikneutraltregelverk för TV-sändning (yrkande 3). Enligtmotionärerna finns det ingen mening med att ha olikaregler för olika distributionsformer för TV: t.ex.via kabel eller via radiosignaler i marknätet.BakgrundGällande bestämmelserYttrandefrihetsgrundlagen reglerar skyddet föryttrandefrihet i radio, television, filmer,videogram och ljudupptagningar m.m. Lagen bygger påsamma grundsatser som tryckfrihetsförordningen.Detta innebär bl.a. att censurförbud ochetableringsfrihet i princip gäller också för demedier som omfattas av yttrandefrihetsgrundlagen.Endast i fråga om användningen avradiofrekvensspektrum har etableringsfrihet itryckfrihetsrättslig mening inte kunnat införas.Varje svensk medborgare och svensk juridisk personhar, enligt 3 kap. 1 § första stycketyttrandefrihetsgrundlagen, rätt att sändaradioprogram genom tråd. Denna frihet hindrar,enligt bestämmelsens andra stycke, inte att det ilag meddelas föreskrifter i fråga om bl.a.skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme förvissa program i den utsträckning det behövs medhänsyn till allmänhetens intresse av tillgång tillallsidig upplysning. Vidare sägs i 3 kap. 2 §yttrandefrihetsgrundlagen att rätten att sändaradioprogram på annat sätt än genom tråd fårregleras genom lag som innehåller föreskrifter omtillstånd och villkor för att sända. Enligt andrastycket skall det allmänna eftersträva attradiofrekvenserna tas i anspråk på ett sätt somleder till vidaste möjliga yttrandefrihet ochinformationsfrihet.Den som sänder radioprogram skall enligt 3 kap. 4§ yttrandefrihetsgrundlagen självständigt avgöra vadsom skall förekomma i programmen.I 8 kap. 1 § radio- och TV-lagen (1996:844) finnsregler om skyldighet att vidarebefordra vissasändningar i kabelnät (s.k. must carry).Skyldigheten gäller TV-sändningar som sker med tillstånd av regeringen,dock högst tre sända TV-program fråntillståndshavare vars verksamhet finansieras genomTV-avgiftsmedel samt högst ett program från andratillståndshavare. Skyldigheten gäller endast försändningar för vilka sändningstillståndet harförenats med krav på opartiskhet och saklighet samtett villkor om ett mångsidigt programutbud där detskall ingå nyheter. Program som har sänts ut medendast digital teknik behöver endast sändas vidaremed samma teknik i kabelnäten.Tidigare riksdagsbehandlingVåren 1998 avstyrkte utskottet (bet. 1997/98:KU16)ett motionsyrkande (m) motsvarande det nu aktuellayrkandet om riktlinjer för statens agerande rörandemedier, mot bakgrund av att ganska nyligenhade tagit ställning i fråga om sändningstillståndoch tillståndsvillkor och med hänsyn till attresultatet av ochLokalradioutredningen inte borde föregripas.Även under /99 avstyrkte utskottetett motionsyrkande (m) motsvarande det nu aktuellayrkandet om riktlinjer för statens agerande rörandemedier. Utskottet uttalade då att det inte fann skälatt frångå sin tidigare bedömning när det gällergrundläggande principer och former förprogramföretags verksamhet (bet. 1998/99:KU23).Vid förra vidhöll utskottet sinatidigare bedömningar och avstyrkte ettmotionsyrkande (m) motsvarande det nu aktuellayrkandet om riktlinjer för statens agerande rörandemedier (bet. 1999/2000:KU15).Vid förra avstyrkte utskottet tvåmotioner, (c) respektive (m), om att förändralagstiftningen på grund av den tekniska utvecklingenoch konvergensen. Utskottet uttalade attkonvergensfrågorna var föremål för ingåendebehandling inom EU. Även Mediegrundlagsutredningensarbete berörde enligt utskottet dessa frågor. mening borde detta arbete inte föregripas(bet. 1999/2000:KU15).De nu gällande reglerna om skyldighet attvidarebefordra sändningar i kabelnät trädde i kraftden . I samband medriksdagsbehandlingen avstyrkte utskottet tvåmotionsyrkanden, (m) respektive (fp), som vände sigmot att skyldigheten att vidarebefordra programomfattar fler program än de som finansieras genomTV-avgift, dvs. och (bet. 1998/99: KU6).Utskottet konstaterade att det i 3 kap. 1 § andrastycket yttrandefrihetsgrundlagen stadgas attfriheten enligt första stycket att sända programgenom tråd inte hindrar att det i lag meddelasföreskrifter i fråga om skyldighet för nätinnehavareatt ge utrymme för vissa program i den utsträckningdet behövs med hänsyn till allmänhetens intresse avtillgång till allsidig upplysning. Det finns såledesett uttryckligt grundlagsstöd för bestämmelsen omsändningsplikt i 8 kap. 1 § radio- och TV-lagen.Grundlagsstödet förutsätter dock attvidaresändningar behövs med hänsyn till allmänhetenstillgång till allsidig upplysning. Enligt utskottetsmening innebar regeringens förslag att skyldighetenatt vidarebefordra TV-sändningar i kabelnät skullefå en rimlig omfattning när de digitala sändningarnai marknät inleddes.Vid /2000 vidhöll utskottet sintidigare bedömning och avstyrkte ett motionsyrkandemotsvarande det nu aktuella yrkandet ombegränsningar av must carry-skyldigheten (bet.1999/2000: KU15).Utskottet avstyrkte vid förra ettmotionsyrkande (m) om auktionsförfarande för nya TV-koncessioner motsvarande yrkande 10 i den nuaktuella motionen K400.