bet · GO01SfU13 · 2001-05-03 00:00:00 — Automatisk balansering av ålderspensionssystemet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01SfU13Redogörelse för ärendetUtskottet behandlar i detta betänkande proposition2000/01:70 Automatisk balansering avålderspensionssystemet, vari föreslås att riksdagenantar förslag till lag om ändring i lagen (1998:674)om inkomstgrundad ålderspension samt godkännerriktlinjer för fördelning av eventuella överskott ifördelningssystemet. Regeringens förslag återges ibilaga 1 och lagförslaget i bilaga 2.Med anledning av propositionen har fyra motionerväckts. I betänkandet behandlar utskottet också ettantal motioner som väckts och som rörålderspensionssystemet. Förslagen i motionernaåterges i bilaga 1.Utskottet har hållit en offentligutfrågning om förslagen i propositionen. En utskriftfrån utfrågningen finns i bilaga 3.Finansutskottet har beretts tillfälle att yttra sigöver propositionen och motionerna men avstått frånatt yttra sig. Utskottet behandlar i betänkandet proposition2000/01:70 Automatisk balansering avålderspensionssystemet och motioner som väckts medanledning av propositionen. I betänkandet behandlasockså ett antal motioner från den allmännamotionstiden och som avserålderspensionssystemet.Ett syfte med ålderspensionsreformen är att skapaett pensionssystem som är följsamt mot densamhällsekonomiska och demografiska utvecklingen.För att nå detta syfte fullt ut vad gällerålderspensionssystemets fördelningsdel lämnas ipropositionen förslag till kompletterandelagstiftning avseende indexomräkningen avpensionsbehållningar och pensioner ifördelningssystemet. Ett balanstal som mått på denekonomiska ställningen i fördelningsdelen skallårligen fastställas. När balanstalet understiger1,00, dvs. tillgångarna är mindre än skulderna,skall avsteg från den vanliga omräkningen görasgenom användande av ett balansindex. Närförhållandet mellan tillgångar och skulderåterställs och balanstalet överstiger 1,00accelererar indexomräkningen.Balanstal skall första gången fastställas för år2003.I propositionen föreslås också riktlinjer omfördelning av eventuella överskott ifördelningssystemet. Sådana överskott skall fördelaspå de försäkrade genom ett tillägg till indexeringensom motsvarar det utdelningsbara överskottet.Vidare skall upprättas en samladredovisning av det inkomstgrundadeålderspensionssystemets finansiella ställning ochutveckling.Utskottet tillstyrker propositionen men föreslår etttillkännagivande om att regeringen bör överväga ombalanstalet skall vara mer fingraderat, dvs. Utskottet avstyrker samtligamotioner.Till betänkandet har fogats sju reservationer ochett särskilt yttrande. I proposition 2000/01:70 Automatisk balansering avålderspensionssystemet har regeringen() föreslagit1. att antar regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension,2. att godkänner de riktlinjer regeringenföreslår om att eventuella överskott skallfördelas på de försäkrade på så sätt att etttillägg till indexeringen skall göras sommotsvarar det utdelningsbara överskottet (avsnitt7).Lagförslaget återfinns som bilaga 2. 2000/01:Sf26 av m.fl. (fp):begär förslag från regeringen om attSjätte läggs ned och att dess medelöverförs till Första-Fjärde AP-fonderna i enlighetmed vad som anförs i motionen.2000/01:Sf27 av m.fl. (v):1. avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension.2. begär att regeringen återkommer medett nytt förslag till automatisk balansering sominnehåller gränser för vilket över- ellerunderskott som den automatiska balanseringenskall hantera.3. begär att regeringen återkommer medett nytt förslag till automatisk balansering sominnehåller ett färdigt förslag om hur överskott ifördelningssystemet skall fördelas.4. begär att regeringen återkommer medett nytt förslag till automatisk balansering avfinansiellt underskott i pensionssystemet sombaseras på tillfällig avgiftshöjning.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen idet fortsatta beredningsarbetet klart skallbelysa konsekvenserna av den automatiskabalanseringen för statsbudgeten samt förindivider med olika inkomster, kön och ålder.2000/01:Sf28 av ():tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att tillgångarna iSjätte - efter utbyte av börsnoteradeaktier mot obligationer - skall överföras tillstaten, varefter de onoterade aktierna placeras iett riskkapitalbolag under samtatt detta riskkapitalbolag sedan privatiseras ienlighet med vad som anförs i motionen.2000/01:Sf29 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att denautomatiska balanseringen "bromsen" ej skallgenomföras.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att de pengar somtagits från AP-fonden och avkastningen på demfryses, så att de kan återlämnas tillpensionssystemet.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utfall ochresultat beträffande "modellpersoner" iberäkningarna görs.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att det tillsättsen oberoende expertutredning med internationelltinslag, som får till uppgift att allsidigtanalysera det nya pensionssystemet mot bakgrundav de mål som uttalades 1994.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att RFV noggrantredovisar kostnaderna för det nya systemet.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om grundpension.Motioner från allmänna motionstiden2000/01:Sf207 av ():tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om pensionsvillkorenför svenskar boende utomlands.2000/01:Sf214 av m.fl. (v):begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att se över beräkningen avpensionsrätt vid utbetalning av ackumuleradinkomst.2000/01:Sf229 av m.fl. (v):1. begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att se över hur det nyapensionssystemets utfall kan göras merkönsneutralt.2000/01:Sf232 av m.fl. (mp):beslutar om ändring i 20 kap. 6 § lagen(1962:381) om allmän försäkring och 15 kap. 16 §lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspensionenligt vad som anförs i motionen.2000/01:Sf237 av m.fl. (kd):tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attpremiepensionsmedel skall få placeras i s.k.ideella fonder.2000/01:Sf270 av m.fl. (mp):1. begär att regeringen lägger framförslag till ändring i enlighet med vad som imotionen anförs om att utarbeta enminiminivå/certifieringsregler när det gälleretiska, sociala och miljömässiga aspekter förfonder som erbjuds som sparalternativ förpremiepensionen.2. tillkännager för regeringen som sinmening att PPM får i uppgift att utvärdera ochgranska fonderna utifrån etiska, sociala ochmiljömässiga aspekter.3. tillkännager för regeringen som sinmening att likt skall kräva attalla pensionsfonder skall redovisa sociala,etiska och miljömässiga ställningstaganden ochriktlinjer för sin verksamhet omkonsumentupplysning.2000/01:Sf284 av ():tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om krav på redovisningav etisk, social och miljömässig policy förpensionsfonder.2000/01:Sf285 av och ():tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om val tillpremiesparfond.2000/01:Sf289 av ():beslutar om en ändring i lagen ominkomstgrundad ålderspension så att ungdomar under16 år befrias från egenavgifter till ålderspension.2000/01:Sf295 av ():tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att presentationenav fonder för placering av premiepensionen skallkunna innehålla uppgifter om fonden, utöver maximalavkastning, också tar hänsyn till etiska ellermiljömässiga skäl vid placering av vårapensionspengar.2000/01:Kr230 av m.fl. (m):9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om konstnärerna ochpensionssystemet. Allmänt om det nya pensionssystemetI beslutade om reformeraderegler för inkomstgrundad ålderspension och ett nyttgrundtrygghetssystem, garantipension (prop.1997/98:151 och 152, bet. 1997/98:SfU13 och SfU14,rskr. 1997/98:315 och 320). Riktlinjer för det nyapensionssystemet hade antagits av fyra årtidigare (prop. 1993/94:250, bet. 1993/94:SfU24,rskr. 1993/94:439). Reformen bygger på enöverenskommelse som träffats mellan fem avriksdagens partier (s, m, kd, c och fp). Den s.k.Genomförandegruppen, med företrädare för dessa fempartier, har i uppdrag att medverka iberedningsarbetet och att vårda överenskommelsen.Genom reformen skapas ett ålderspensionssystem somär mer följsamt mot den samhällsekonomiska ochdemografiska utvecklingen. Grunden för den enskildespensionsskydd är även ett obligatorisktoffentligt sy-stem. Det reformeradeålderspensionssystemet omfattar såväl ettstandardskydd enligt inkomstbortfallsprincipen somett grundskydd för dem som haft inga eller lågaförvärvsinkomster. Grundskyddet finansieras medallmänna skattemedel medan den inkomstgrundadepensionen är avgiftsfinansierad. Huvuddelen av detinkomstgrundade pensionssystemet är uppbyggt som ettavgiftsbaserat fördelningssystem medan en mindre delutformas som ett renodlat premiepensionssystem.Inkomstgrundad pensionBeräkningen av inkomstgrundad ålderspension byggerpå den s.k. livsinkomstprincipen, som innebär att iprincip alla pensionsgrundande inkomster under livethar betydelse för pensionsnivån och väger lika tungtoberoende av när under livet de tjänas in.Tillgodoräknad pensionsrätt och avgiften tillålderspension utgör av den pensionsgrundandeinkomsten och andra s.k. pensionsgrundande beloppsom skall läggas till grund för pensionsrätt. Vidberäkning av pensionsgrundande inkomst, som högstkan uppgå till 7,5 inkomstbasbelopp, skall avdragske för den allmänna pensionsavgiften. Avpensionsrätten utgör pensionsrättför inkomstpension och 2,5 procentenheterpensionsrätt för premiepension.Någon övre åldersgräns för intjänande avpensionsrätt finns inte.Pensionsrätt tillgodoräknas den enskildebaserad på summan av pensionsgrundandeförvärvsinkomster och sociala ersättningar vidsjukdom, arbetslöshet, föräldraledighet m.m.Därutöver är vissa fiktiva inkomsterpensionsgrundande, s.k. pensionsgrundande belopp.Det gäller i vissa fall för föräldrar med små barn,för plikttjänstgöring och för studier.De ackumulerade pensionsrätterna ifördelningssystemet (inkomstpension),pensionsbehållningen, skall räknas upp med ett indexsom följer den allmänna inkomstutvecklingen. Ävenintjänandetaket skall räknas upp i takt medden allmänna inkomstutvecklingen.Inkomstgrundad pension kan tas ut fr.o.m. 61 årsålder.Den årliga ålderspensionen inomfördelningssystemet, inkomstpensionen, beräknasgenom att summan av de uppräknade pensionsrätternadivideras med ett delningstal. Detta bestäms medhänsyn till bl.a. den genomsnittliga förväntadelivslängden för pensionsuttaget ochtillväxtnormen 1,6. Genom att beräknabegynnelsepensionen med hänsyn till en tillväxtnormblir den månatliga pensionen fråninkomstpensionssystemet redan från början förhöjdmed en framtida tillväxt på som fördelatsjämnt över pensioneringstiden. Den fortsattapensionen följsamhetsindexeras, vilket innebär attålderspensionen räknas upp fullt ut medprisutvecklingen och, om den faktiska realtillväxtenavviker från 1,6, görs vid indexeringendessutom ett påslag eller ett avdrag med vad sommotsvarar avvikelsen.Ålderspensionssystemet finansieras huvudsakligen medålderspensionsavgift i form av arbetsgivar- ochegenavgifter om samt av allmänpensionsavgift om . Detta motsvarar ettavgiftsuttag på räknat på denpensionsgrundande inkomsten.PremiepensionAv den totala pensionsavgiften på sätts 2,5procentenheter av till ett premiepensionssystem.Avsättningar till premiepensionssystemet har skettsedan 1995, men gjordes avsättningarnamed av underlaget. I premiepensionssystemetskall inbetalda medel individuellt fonderas ochtillgodohavandet redovisas på individuellapremiepensionskonton.I premiepensionssystemet får en make till denandra maken föra över sin pensionsrätt som tjänatsin i premiepensionssystemet. Överföringen skallomfatta hela den pensionsrätt för premiepension somtjänats in för året. Överföringen skall inte påverkarätt till garantipension.Försäkringsfunktionen handhas av en statligmyndighet, ().Premiepensionsmedlen får placeras i svenska ochutländska värdepappersfonder. En pensionssparare kanockså välja att placera medel i Premievalsfonden somförvaltas av Sjunde AP-fonden. Om den enskilde integör något aktivt val av förvaltning placeras medleni en särskild fond, Premiesparfonden, som också denförvaltas av Sjunde AP-fonden.Vid pensioneringen skall pensionsbeloppet frånpremiepensionssystemet bestämmas påförsäkringsmässiga grunder utifrån behållningen påden enskildes premiepensionskonto. Beloppet kanvariera från månad till månad beroende påfondandelarnas värde. Vid pensioneringen kanalternativt tecknas en livränteförsäkring.Inom premiepensionssystemet skall efterlevandeskyddkunna tecknas.Övergångsbestämmelser för inkomstgrundad pensionDet nya inkomstgrundade pensionssystemet omfattarfullt ut personer födda eller . Personerfödda , den s.k. mellangenerationen,omfattas av de reformerade intjänandereglerna enligten s.k. tjugondelsinfasning. Det innebär att de fårett i förhållande till födelseåret ökat antaltjugondelar av pensionen från det nya systemet ochresterande antal tjugondelar från ATP-systemet. Förmellangenerationen betalas enligt en garantiregelett tillägg till pensionen så att inkomstgrundadålderspension lägst motsvarar den tilläggspension iform av ålderspension inklusive folkpensionstilläggsom har tjänats in t.o.m. år 1994.För personer födda eller tidigare gäller iprincip äldre bestämmelser.Efter det den pensionsberättigade har fyllt (för personer födda eller tidigare /2002) skall tilläggspensionenföljsamhetsindexeras, med utgångspunkt itillväxtnormen 1,6.GarantipensionDen inkomstgrundade pensionen kompletteras med ettgrundskydd i form av en garantipension för den somhaft inga eller låga inkomster under förvärvslivet.Grundskyddet finansieras med allmänna skattemedel.Garantipensionen skall följa den allmännaprisutvecklingen och vara skattepliktig. Detsärskilda grundavdraget vid beskattningen slopas.För rätt till oavkortad garantipension krävs 40 årsbosättning i mellan 16 och 65 års ålder.Försäkringstid räknas iprincip endast om pensionsgrundande inkomst hartillgodoräknats med minst ett inkomstbasbelopp perår.För den som inte har rätt till någoninkomstgrundad pension alls utges garantipensionensom ett fast belopp. För övrigagarantipensionsberättigade skall garantipensionenutgöra en viss utfyllnad till den inkomstgrundadepension som de har tjänat in. Garantipensionenavräknas mot den inkomstgrundade ålders-pensionenoch övergångsvis utgiven änkepension från ATP ochviss utländsk pension, däremot inte mottjänstepension.Garantipensionen för en ensamstående pensionärberäknas med utgångspunkt i en basnivå om 2,13prisbasbelopp (motsvarar enligt 2001 årsprisbasbelopp ca ). Denna basnivå trappasav med ett belopp som motsvarar av deninkomstgrundade ålderspensionen till den del dennainte överstiger 1,26 prisbasbelopp (ca ).För inkomstgrundad pension därutöver görs enavtrappning med ett belopp motsvarande 48 %.Garantipensionen är helt bortreducerad vid eninkomstgrundad pension på ca (vid 2001års prisbasbelopp).För en gift pensionär är basnivån 1,90prisbasbelopp (ca ). En avtrappning frånbasnivån görs med ett belopp som motsvarar avden inkomstgrundade ålderspensionen upp till 1,14prisbasbelopp (ca ) och med ett belopp sommotsvarar av den inkomstgrundade pensionen tillden del denna överstiger 1,14 prisbasbelopp.Garantipensionen är helt bortreducerad vid eninkomstgrundad pension på ca (vid 2001års prisbasbelopp).Garantipension kan erhållas fr.o.m. ålder.Övergångsbestämmelser för garantipensionDet nya garantipensionssystemet omfattar personerfödda eller . För personer födda 1937eller tidigare ersätts nuvarandegrundtrygghetssystem av en övergångsvisgarantipension (prop. 1999/2000:127, bet.2000/01:SfU3, rskr. 2000/01:10). Utgångspunkten förden övergångsvisa garantipensionen är att i principingen pensionär skall få ett lägre nettoutfall änmed nuvarande regler.Automatisk balansering avålderspensionssystemetUtskottets förslag i korthetRiksdagen antar lagförslag som innebär attett balanstal skall fastställas somvisar förhållandet mellan tillgångar ochskulder i ålderspensionssystemetsfördelningsdel. När balanstalet understiger1,00 skall avsteg automatiskt göras frånindexeringen av pensionsbehållningar ochpensioner. Omräkning skall i stället ske medett särskilt balansindex så längebalansindexet understiger inkomstindexet.Vidare skall upprättas en samladredovisning av det inkomstgrundadeålderspensionssystemets finansiella ställningoch utveckling.Riksdagen ger regeringen till känna attregeringen bör överväga ett mer finjusteratbalanstal, dvs. med fler decimaler.Regeringen godkänner riktlinjer om atteventuella överskott skall fördelas på deförsäkrade på så sätt att ett tillägg tillindexeringen skall göras som motsvarar detutdelningsbara överskottet.Riksdagen avslår därmed dels en motion medförslag att propositionen avslås och att ettnytt förslag begärs som bl.a. omfattarfördelning av överskott, dels en motion ivilken anförs att den automatiskabalanseringen inte skall genomföras.Jämför reservationerna 1 (v) och 2 (mp)BakgrundHur pensionsrätter och utgående pensioner skallindexeras med hänsyn till inkomst- ochprisutvecklingen har varit en av de centralafrågorna i arbetet med att reformeraålderspensionssystemet. Att så varit fallet beror påatt systemets sociala och ekonomiska egenskaper ihög grad bestäms av indexeringens utformning.Riksdagens beslut om riktlinjer förålderspensionssystemet omfattade inte principer förhur indexeringen skulle utformas. Denna fråga skullei stället utredas vidare. beslöts attindexeringen av pensionsskulden som huvudprinipskall ske med ett snittindex. Detta snittindexskulle förses med kompletterande regler förbalansering av ålderspensionssystemets ekonomiskaställning. Om det var tekniskt möjligt skulle dessakompletteringar utformas som automatiskt verkanderegler.I juli 1999 remitterades departementspromemorianAutomatisk balansering - regler för avsteg fråninkomstindexeringen inom ålderspensionssystemetsfördelningsdel (Ds 1999:43). Promemorian innehölllagförslag till den automatiska balanseringen.Efter remissbehandlingen av förslagen ipromemorian önskade regeringen ytterligare underlaginför förslaget till automatisk balansering. Därförgavs () iuppdrag att analysera förslaget ytterligare.Uppdraget redovisades i rapportenAutomatisk balansering av ålderspensionssystemet -redovisning av regeringens beräkningsuppdrag (RFVAnalyserar 2000:1).PropositionenI propositionen föreslås att antar förslagtill lag om ändring i lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension, LIP. Lagförslagetinnehåller kompletterande regler om indexomräkningav pensionsbehållningar och utgående pensioner iålderspensionssystemets fördelningsdel samt en nybestämmelse om en samlad årlig redovisning av detinkomstgrundade ålderspensionssystemets finansiellaställning och utveckling.I propositionen föreslås också att riksdagengodkänner riktlinjer om fördelning av eventuellaöverskott i ålderspensionssystemets fördelningsdel.Allmänna övervägandenEn av de viktigaste principerna för det nyapensionssystemet är att pensionsrätt skall intjänasmed samma belopp som den avgift som inbetalas aveller för individen. Det nya systemet är därmed etts.k. Den inkomstgrundadeålderspensionen är dessutom en friståendeförsäkringsgren som i sin helhet finansieras med enspecialdestinerad och fast pensionsavgift. Om ettpensionssystem skall uppfylla dessa principer måsteavgiftsinkomsterna tillsammans med tillgångarna iden s.k. buffertfonden kunna finansierapensionsutgifterna. Risken för varaktiga underskottmåste alltså elimineras.Ett mål för det nya fördelningssystemet har varitatt ge systemet så goda sociala egenskaper sommöjligt inom ramen för ett finansiellt stabiltsystem med fast avgift. Det är detta mål somföranlett att pensionsrättigheterna så långt det ärfinansiellt möjligt skall förräntas med ett snitt-index (förändringen av de genomsnittligapensionsgrundande inkomsterna). Samma mål harföranlett beslutet att delningstalen skall varafasta (pensionen påverkas inte av förändringar igenomsnittlig återstående livslängd efterpensioneringstidpunkten). Även besluten att systemetskall vara finansiellt stabilt och ha en fast avgiftkan motiveras av sociala hänsyn, detta ur ettperspektiv som har med rättvisa mellan generationeratt göra.De goda egenskaperna som den fasta avgiften,snittindexeringen och det fasta delningstalet gerfördelningssystemet medför dock att systemet vidviss utveckling kommer att betala högre pensioner änvad avgifterna kan finansiera. Systemet riskerar attvara för generöst i förhållande till avgifterna. Detkan inträffa t.ex. om den förvärvsaktivabefolkningen minskar och/eller om medellivslängdenökar. Huruvida det faktiskt inträffar beror påsystemets konsolidering (styrka) när påfrestningeninleds, påfrestningens styrka och på buffertfondensavkastning och utvecklingen av omsättningstiden.Om snittindexet eller det fasta delningstalettillåts leda till underskott skulle somligagenerationer - i princip yngre - förr eller senareoch i någon form tvingas betala för att pensionernatill äldre generationer varit för höga i förhållandetill avgifterna.Förslag till automatisk balanseringEn metod som säkerställer att ett pensionssystemalltid kan uppfylla sitt åtagande är att utformasystemet så att åtagandet, pensionsskulden, inte kanöverstiga systemets tillgångar.Regeringen bör därför fastställa ettbalanstal som mått på den ekonomiska ställningen iålderspensionssystemets fördelningsdel. RFV bör få iuppdrag att utföra beräkningen. Balanstalet, somskall fastställas första gången för , visarförhållandet mellan tillgångar och skulder ifördelningssystemet. Om balanstalet understiger 1,00skall avsteg från omräkningen avpensionsbehållningar och pensioner med inkomstindexgöras. Regeringen fastställer då ett balansindex.Balansindex fastställs och används detunderstiger inkomstindex för samma år.Systemets tillgångar och skulder beräknas helt medutgångspunkt i historiska transaktioner. Bortsettfrån buffertfonden, som värderas utifråntransaktioner på kapitalmarknaden, sker beräkningenuteslutande med utgångspunkt i transaktioner somfångas i pensionsregistret. Beräkningen sker utaninslag av prognoser.Förhållandet mellan tillgångar och skulder skall,enligt förslaget, redovisas i form av ettbalanstal.----------------------------------------Balanstal Avgiftstillgång + Buffertfond=----------------------------------------Pensionsskuld--------------------------------------------------------------------------------Avgiftstillgång = avgiftsinkomst omsättningstidAvgiftsinkomsten utgörs av de avgifter som förstill buffertfonden (medelvärde ).Omsättningstiden (medianvärdet ) mätertiden från det att pensionsrätt tjänas in till dessden utbetalas med beaktande av hur pensionssystemetsregler tillsammans med aktuella förärvs- ochdödlighetsmönster medför att pensionsskuldenackumuleras och avbetalas. Det som huvudsakligenbestämmer omsättningstiden är de olikaåldersgruppernas relativa snittinkomst. Ävendödligheten i olika åldrar efter pensionsåldern ärbetydelsefull för omsättningstiden.Buffertfonden tas upp till det redovisademarknadsvärdet av tillgångarna hos Första-Fjärde ochSjätte vid utgången av det andra åretföre det år balanstalet avser.Pensionsskulden avser åtagandet ifördelningssystemet till såväl förvärvsaktiva sompensionärer. Pensionsskulden till förvärvsaktivabestår av deras samlade pensionsbehållningar i detreformerade pensionssystemet med tillägg förpensionsrätt intjänad vartillkommer ett beräknat värde av åtagandet förtilläggspension.