bet · GP01FÖU2 · 2001-11-22 00:00:00 — När detgäller överflödiga JAS 39 Gripen-flygplanhänvisar utskottet till att dessa bör kunnaöverlåtas till utländska kunder.Utskottet föreslår därför att riksdagenavslår motionerna Fö6 (kd) yrkande 7, Fö8(mp) yrkandena 1 och 5, Fö9 (m) yrkande 15samt Fö12 (v) yrkande 15.PropositionenEnligt regeringen har grunden för totalförsvaretsförmåga till anpassning utvecklats sedan förraförsvarsbeslutet (prop. 1996/97:4, bet.1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:36, prop. 1998/99:74,bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224 samt prop.1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr.1999/2000:168).Riksdagens beslut innebär enligt regeringen atttotalförsvarets förmåga till anpassning skall varaen av grundstenarna i den svenska försvarspolitiken.Med hänsyn till utvecklingen i omvärlden skallförsvaret kunna förstärkas, reduceras eller eljestförändras för att motsvara de krav som ställs påförsvaret. Anpassningen skall som princip kunnatillämpas oavsett ekonomisk nivå.Regeringen understryker att beslut omanpassningsåtgärder kan komma att behöva fattasunder osäkerhet och med inslag av politisktrisktagande. Förmågan att kunna uppfatta och rätttolka de ofta svaga signalerna om säkerhetspolitiskaförändringar blir betydelsefull. Totalförsvaret börges en flexibel utformning för att möta olika hotoch dessutom kunna utvecklas för att möta nya hot.Det är då nödvändigt att analysera skildaomvärldsutvecklingar och utvecklingsmöjligheter förtotalförsvaret i olika tidsperspektiv som underlagför genomtänkta förberedelser och tidiga beslut.Anpassningsprincipen och dess tillämpning påverkarexempelvis behov av operativ förmåga och kompetens,principer för personal- och materielförsörjning,försvarsindustriellt internationellt samarbete samtforskning.Regeringen anser att följande omständigheter ärgrundläggande för utvecklingen avanpassningsförmågan.· Anpassning består av successiva beslut omförändringar av alla typer av operativ förmåga,resursers tillgänglighet och samhälletsrobusthet. Dessa beslut ger möjlighet attförändra, höja eller minska förmågan att mötaaktuella hot.· Anpassningsbehov skall ses i olika tidsperspektivoch anpassningen styras av den möjligaförändringstakten av försvaret. De olikatidsperspektiven är: omedelbar förmåga ochförmåga på kort sikt (högst efter beslut),på medellång sikt (efter beslut)eller på lång sikt (i ett tioårsperspektiv).· Beredskapssystemet utgör en viktig funktion föratt möta kraven på flexibilitet och successivabeslut om anpassningsåtgärder mot olika typer avhot. Det är regeringens uppfattning attberedskapssystemet fortsatt skall utvecklas,1. Förmågan att anpassa verksamhetensomfattning, sammansättning, kompetens ochberedskap är av grundläggandeförsvarspolitisk betydelse.Förutsättningar för detta bör därförstuderas ytterligare för att säkerställaen tillräcklig flexibilitet.2. Förutom planering avseende nuvarandetillväxtförband behövs motsvarandebedömningar även för tillväxt ikvalitativa termer och för helt nya typerav förmåga i olika avseenden, t.ex. hurolika former av tekniska och taktiskademonstratorer kan omsättas till förband.Regeringen anmäler att den avser att fortsattutveckla rapporteringen om anpassningsplaneringen.En mer utförlig redovisning av förmågan tillanpassning bör göras inför varje nyförsvarsbeslutsperiod eller när omvärldsförändringarså kräver.Regeringen framhåller när det gäller finansieringav åtgärder för anpassning att åtgärder för attsnabbt öka försvarsförmågan har en sådan dignitetför rikets säkerhet och får betraktas som såextraordinär att regeringen närmare kommer att låtautreda om det behövs särskilda handlingsregler föratt nödvändig anpassning inte onödigtvis skallförhindras eller försvåras. Regeringen anmäler attden avser att återkomma till i denna frågaom så behövs.Regeringen framhåller att Försvarsmaktens förmågaatt anpassa organisationens numerär, sammansättning,kompetens och beredskap är av grundläggandeförsvarspolitisk betydelse. Regeringen hänvisar tillatt försvarsutskottet därför i sitt betänkande Detnya försvaret (bet. 1999/2000:FöU2) ansåg attregeringen i försvarsbeslutspropositionen skallredovisa inom vilka tidsförhållanden ochförutsättningar i övrigt som Försvarsmakten på nyttkan organisera 2 armébrigader jämte understöds- ochunderhållsförband, 1 amfibie- och 2kustartilleribataljoner, 2 ubåtar samt upp till 12stridsflygdivisioner. Regeringen uppdrog åtFörsvarsmakten att i samband med budget-underlagetför 2002 inkomma med underlag för en sådanredovisning.I budgetunderlaget redovisarFörsvarsmakten sin planering för tillväxt i enlighetmed regeringens uppdrag. Regeringen delar i stort debedömningar som Försvarsmakten gör i redovisningen.Försvarsmakten påpekar att säkerheten itillväxtplaneringen med nu avdelad materiel avtar julängre tid som den står förrådsställd. I sinredovisning anger Försvarsmakten att grunden förplanerad tillväxtförmåga är att nu avdelad materielbehålls så länge det anses kostnadseffektivt. Andraförutsättningar är:· att nu gällande grundorganisatoriska ram ochutbildningssystem behålls,·· att beräknad personalrekrytering kan ske samt·· att perioden för genomförande av tillväxtenomfattar en tidrymd av fem år.·MotionernaI Moderata samlingspartiets partimotion Fö9framhålls att det är svårt, i grund omöjligt, attvid någon viss tidpunkt avgöra om en inträffadhändelse är inledningen till en allvarlig kris, ensvår påfrestning på samhället, ett krig eller baraen vardaglig händelse som kan hanteras på normaltsätt. Det är bara historikerna som efteråt kan sättaetiketter på det inträffade. I den historiskabelysningen analyseras om rätt eller fel åtgärdvidtagits. Många exempel ur historien visar attbeslutsfattare hade tillgång till adekvatinformation men att man inte ville tro på dekonsekvenser som informationen pekade mot.Önsketänkande har sålunda alltför ofta domineratbeslutsfattandet. Varje reellt beslut fattasutgående från bristande information och mot en okändframtid.Analyserna av förhållandena under andravärldskriget visar enligt att densvenska beredskapen inte nådde full effekt förränefter krigets slut. Detta berodde inte på att detsaknades medel utan främst på att politikerna inte itid beslutade om att rusta upp det svenskaförsvaret. Våra säkerhetspolitiska erfarenheterunder det senaste kvartsseklet visar detta myckettydligt. talade vår säkerhetspolitikom en fortsatt avspänning i . Ingen anade dåatt skulle domineras avundervattensoperationer och kapprustning. 1980-talets försvarsutredningar försökte att se litelängre. Ingen förutsåg då murens fall eller att1990-talet skulle domineras av krig på ochatt svenska förband skulle ställas under Natobefäl.Varje första beslut om en anpassningsåtgärd ärenligt motionärerna till sin natur reagerande.Sverige kommer inte att vara ensamt om, eller ensförst med, att förstärka den egna försvarsförmågan.Nationella hänsyn kommer att få företräde föreomsorgen om andra stater. Därmed kommer en ökadkonkurrens att uppstå om för detta ändamåletstrategiska resurser. Denna begränsning blir änstörre med en minskande inhemsk vapenindustri som iallt större utsträckning dessutominternationaliseras.Moderaterna menar att sannolikt fattas beslut omen upprustning inom en mindre tidrymd än fem år.Under denna tidsperiod är det svårt att organiseranya typer av förband, utveckla nya förmågor ellerutveckla och anskaffa nya materielsystem.Motionärerna anser därför att varje beslut omavveckling av förband och materiel skall föregås aven femårig behovsanalys. Analysen, som skallföreläggas , skall tydligt visa att detunder inte föreligger något behov avaktuellt förband eller aktuell materiel, även inomramen för förändrade uppgifter, för att avvecklingskall få ske.Internationella förändringstendenser avförsvarsdoktriner samt förändringar i operativt ochtaktiskt utnyttjande av förband skall enligtModeraterna analyseras och konsekvensbeskrivas.Riskerna för stora påfrestningar av samhället och skall kartläggas och liggatill grund för försvarets utveckling. Detta skallvara en naturlig del av den svenskaanpassningsdoktrinen. Uppföljningen skall ocksåkunna ge underlag inför svenskt deltagande i t.ex.internationella rustningsbegränsningsavtal.Insatsorganisationens beredskap och möjlighet tillanpassning skall kontinuerligt utvecklas i samklangmed förändringarna i omvärlden. Denna utvecklingutgör ett viktigt ingångsvärde för beslutom Försvarsmaktens utveckling. bör enligtModeraterna få en skrivelse som redogör förriskerna för stora påfrestningar av samhället och och därpå baserat behov avförändringar av försvarets utveckling (yrkande15).I kommittémotion Fö6 av ÅkeCarnerö m.fl. framhåller motionärerna att anpassningär det sätt på vilket vi hanterar de osäkerheter somfinns om den fortsatta utvecklingen. En effektivanpassningsförmåga grundas bl.a. på hög personellkompetens, god materiell kvalitet, tillräckligproduktionskapacitet i grundorganisationen samtresurser för materielförsörjning och en levandeinhemsk försvarsindustri.Diskussionerna om vårt försvar är enligtmotionärerna ofta dagslägesfixerade, dvs. de rör sigom nuvarande förhållanden. Liten tid upptas avsvagheterna med anpassningsproblematiken. En hög,inbyggd anpassningsförmåga är givetvis av avgörandebetydelse. En kedja bestående av uttydning ochtolkning av förvarningssignaler, nödvändigapolitiska beslut, planering, igångsättning ochresursuppbyggnad får inte brista för att en tillväxtskall kunna säkerställas. För sent, för lite och iotakt med den säkerhetspolitiska utvecklingen harnog snarare varit regel än undantag.För att skapa trovärdighet föranpassningsprincipen måste det enligt motionärernafinnas en tilltro till att statsmakterna harerforderligt beslutsutrymme. En förändring i densäkerhetspolitiska miljön i vårt närområde kaninnebära att måste vidtaanpassningsåtgärder, vilket kräver ett snabbt beslutför att ge så god tid som möjligt för att höjaförsvarsförmågan. bemyndigar regeringenårligen en kredit om iRiksgäldskontoret för att säkerställa att ennödvändig beredskapshöjning kan ske i händelse avkrig eller krigsfara. Åtgärder som behövs för atthöja försvarsförmågan i anpassningssyfte täcks ej avdetta bemyndigande.Kristdemokraterna anser därför att regeringennärmare bör utreda möjligheten att utökabemyndigandet om beredskapskredit till att ävengälla åtgärder som behövs för att snabbt höjaförsvarsförmågan eller alternativt att en särskildanpassningskredit inrättas. Regeringen bör därförenligt motionärerna återkomma till med ettförslag till handlingsregler som möjliggör enhöjning av försvarsförmågan i anpassningssyfte(yrkande 7).I de grönas kommittémotion Fö8 av LarsÅngström m.fl. framhåller motionärerna att detaccelererande sönderfallet inom rysk krigsmakt harfortsatt och gör att risken för en negativsäkerhetspolitisk utveckling i vårt närområdefortsätter att minska, men regeringen saknar förmågaatt minska militärutgifter i någon nämnvärdutsträckning, säger motionärerna. Medanmilitärutgifterna i halverades är det först som kommeratt minska, och då endast med blygsamma 10 %.Ännu svårare har regeringen haft att med stöd avCenterpartiet och minska den militäraverksamheten i tillräcklig omfattning för att rymmasinom den budgetram fastställt. Resultatetblir ideligen återkommande s.k. svarta hål iförsvarsbudgeten: ellermiljardbelopp som saknas med följd att storuppfinningsrikedom måste ägnas budgettekniskttrixande. Det är dyrt för skattebetalarna och detskapar stor osäkerhet inom Försvarsmakten.Motionärerna vill inte behöva höraförsvarsministern än en gång stå i riksdagenstalarstol och säga att det regeringen föreslår bordeha inletts för länge sedan. Därför föreslårMiljöpartiet en konkret planering för hur och var enhalvering av det militära försvaret skall kunnagenomföras (yrkande1).Motionärerna framhåller vidare att mot bakgrundav förre överbefälhavarens bedömning om behovet av60-80 JAS-plan är det inte rimligt att fullföljaköpen av 200 stycken. Mot bakgrund av den gynnsammasäkerhetspolitiska utvecklingen kan det inte hellervara rimligt att köpa ett stort antal JAS-planutöver behovet för att ha som en tillväxtberedskap.Det måste enligt motionärerna bli billigare förskattebetalarna att avbeställa den materiel som intelängre behövs (yrkande 5).Motionärerna i kommittémotion Fö12av m.fl. hänvisar till att medhänsyn till utvecklingen i omvärlden skall försvaretenligt propositionen kunna förstärkas, utökas,reduceras eller eljest förändras för att motsvara dekrav som ställs på det. Redovisningen upptarförberedelser och förslag inom ett, fem eller tioår. inställning är enligtmotionärerna att det militära försvaret kan ochskall minskas till förmån för andra verksamheter.Vänsterpartiet har därför ställt sig bakom den nubeslutade ominriktningen och reduceringen av detmilitära försvaret fram . Motionärernamenar att det är bra att försvar förändrasfrån ett invasionsförsvar till ett försvar somsvarar mot dagens hotbild och det nya läget i våromvärld.Den nya hotbilden och det gynnsammasäkerhetspolitiska läget ger möjlighet att på siktytterligare reducera omfattningen av det militäraförsvaret till förmån för förstärkningar inom detcivila samhället och infrastrukturen, men också tillandra, för människor, viktiga delar av samhället.Motionärerna påpekar att Försvarsmakten påuppmaning av till regeringen harredovisat tillväxtsförmågan hos Försvarsmakten. Påliknande sätt borde kunna få redovisningom hur Försvarsmakten förberett förreduceringsförmågan och dess effekter. börenligt motionärerna tillkännage för regeringen somsin mening att Försvarsmakten skall ges i uppdragatt redovisa reduceringsförmågan och dess effekter(yrkande 15).Utskottets ställningstagandeRiksdagen har beslutat att totalförsvarets förmågatill anpassning skall vara en av grundstenarna i densvenska försvarspolitiken (prop. 1996/97:4, bet.1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:36 och prop.1999/2000:30, bet. 1999/2000: FöU2, rskr.1999/2000:168). Med anpassningsförmåga avsestotalförsvarets förmåga att möta angrepp i olikatidsperspektiv. Med hänsyn till utvecklingen iomvärlden skall försvaret kunna förstärkas, utökas,reduceras eller eljest förändras för att motsvara dekrav som ställs på försvaret. Anpassningen skall somprincip kunna tillämpas oavsett ekonomisk nivå.I bet. 1999/2000:FöU2 framhöll utskottet följandeom försvarets anpassningsförmåga.Regeringen redovisade i samband medkontrollstationen (prop. 1998/99:74)relativt utförligt sin syn påanpassningsprincipen och på utvecklingen avanpassningsförmågan. Utskottet anslöt sig då tillregeringens uppfattning (bet. 1998/99:FöU5) attförmåga till anpassning bör ha en centralbetydelse vid totalförsvarets utformning.Utskottet betonade, liksom regeringen, betydelsenav genomtänkta förberedelser och tidiga beslut.Det är ofrånkomligt att beslut omanpassningsåtgärder kommer att behöva fattasunder betydande osäkerhet och med inslag avpolitiskt risktagande. Förmågan att kunnauppfatta och rätt tolka de ofta svaga signalernaom säkerhetspolitiska förändringar blirbetydelsefull. Utskottet uttalade sig också fören flexibel totalförsvarsorganisation som kanmöta olika hot eller utvecklas mot att mötasådana hot. Det är då nödvändigt att upprättaplaner som på medellång sikt klargör skildautvecklingsmöjligheter för totalförsvaretsutveckling. Denna planering måste präglas av ettdynamiskt synsätt. Härutöver pekade utskottet påskilda behov som måste vara avstämda motanpassningsprincipen och dess tillämpning, t.ex.kompetens i försvarsorganisationen,utbildningsanordningar, försvarsindustriellaresurser, försvarsindustriellt internationelltsamarbete samt forskning. Utskottet utgick frånatt regeringen , antingen ibudgetförslaget eller i annan ordning, informerarriksdagen för att denna skall kunna pröva huranpassningsförmågan utvecklas.I propositionen lämnas utan förslag den redovisninginom vilka tidsförhållanden och förutsättningar iövrigt som Försvarsmakten kan organisera ett antalförband. Utskottet har ingen erinran mot den lämnaderedovisningen. I kommittémotion Fö12framhålls att på liknande sätt borde kunnafå en redovisning om hur Försvarsmakten förberettför reduceringsförmågan och dess effekter (yrkande15). Liknande synpunkter framförs i degrönas kommittémotion Fö8 yrkande 1 vari föreslåsatt en konkret planering för hur och var enhalvering av det militära försvaret skall kunnagenomföras . I Moderata samlingspartietspartimotion Fö9 yrkande 15 framförs att varje beslutom avveckling av förband och materiel bör föregås aven femårig behovsanalys som föreläggs riksdagen.Dessutom bör enligt fåen skrivelse som redogör för riskerna för storapåfrestningar på samhället och efter tioår och därpå baserat behov av förändringar avförsvarets utveckling. Utskottet förutsätter attregeringen - vilket den också säger sig komma attgöra - fortsätter att utveckla rapporteringen omanpassningsplaneringen och att den till riksdagenlämnar en mer utförlig redovisning av förmågan tillanpassning inför varje ny försvarsbeslutsperiodeller när omvärldsförändringar kräver detta.Utskottet avstyrker därmed motionerna Fö8 (mp)yrkande 1, Fö9 (m) yrkande 15 och Fö12 (v) yrkande15.I kommittémotion Fö6 yrkande 7 framhålls attregeringen närmare bör utreda möjligheten att utökabemyndigandet om en beredskapskredit till att ävengälla åtgärder som behövs för att snabbt höjaförsvarsförmågan eller alternativt att en särskildanpassningskredit inrättas. Regeringen anför ipropositionen att åtgärder för att mycket snabbt ökaförsvarsförmågan har en sådan dignitet för riketssäkerhet och får betraktas som så extraordinära attregeringen närmare kommer att utreda om det behövssärskilda handlingsregler för att en nödvändiganpassning inte onödigtvis skall förhindras ellerförsvåras. Regeringen anmäler att den avser attåterkomma till i denna fråga om så behövs.Utskottet vill i denna fråga framhålla följande.Enligt 9 kap. regeringsformen om finansmakten (3 §)skall vid budgetregleringen beakta behovetunder krig, krigsfara och andra utomordentligaförhållanden av medel för rikets försvar. Mot denbakgrunden anvisar enberedskapskredit. Därmed säkerställs att regeringenkan vidta nödvändiga beredskapshöjningar eller andraåtgärder som behövs för att förstärkaförsvarsberedskapen utan att beslutbehöver inhämtas. Regeringen har därmed erforderlighandlingsfrihet att agera. I 6 § budgetlagen angesatt med bemyndigande får regeringenbesluta om att ett ramanslag får överskridas om detär nödvändigt för att i en verksamhet täckasärskilda utgifter som inte var kända då anslagetanvisades eller för att ett av beslutatändamål med anslaget skall kunna uppfyllas.Utskottet anser således att regelverket redan i dagger goda möjligheter att finansiera skyndsammaåtgärder. Vid en mer planmässig anpassning (ökning)av försvarsförmågan kan och bör riksdagensmedgivande inhämtas. Därmed avstyrks motion Fö6 (kd)yrkande 7.I de grönas kommittémotion Fö8 yrkande5 framförs att försvaret inte bör hålla sig med ettstort antal JAS-plan i beredskap för ett eventuellttillväxtskede; i stället bör den materielavbeställas som inte längre behövs. Regeringenanmäler i propositionen att ett antal JAS 39 som inte behövs för organisationens behovbör kunna överlåtas eller upplåtas till utländskakunder. Utskottet föreslår på annan plats i dettabetänkande att detta förslag bifalles av riksdagen.Motion Fö8 (mp) yrkande 5 avstyrks därför.Bemyndigande att överlåta materielUtskottet behandlar här vad regeringen iförsvarsbeslutspropositionen (s. 154-156) harföreslagit om överlåtelse eller upplåtelse av vissmateriel i exportstödssyfte.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkännerregeringens förslag att den i exportstödjandesyfte bemyndigas att överlåta eller upplåtamateriel som på lång sikt inte behövs förFörsvarsmaktens operativa förmåga.PropositionenRegeringen föreslår att den bemyndigas att iexportstödjande syfte överlåta eller upplåtamateriel som på lång sikt inte behövs förFörsvarsmaktens operativa förmåga.Som skäl för sitt förslag anför regeringen attenligt 28 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten fårregeringen besluta att överlåta viss lös egendom omegendomen inte behövs för statens verksamhet. Detfinns ingen begränsning i lagen eller i förarbetenaför överlåtelse av krigsmateriel. Begränsningenligger i stället i att det inte skall finnas någotbehov av egendomen för statens verksamhet eller attegendomen blivit obrukbar. aktuell materiel kanfortfarande utnyttjas i t.ex. grundorganisationenoch det är därför osäkert om 28 § lagen omstatsbudgeten är tillämplig. Med hänsyn till dennaosäkerhet samt att regeringens förslag bl.a.omfattar större materielsystem som JAS 39 ,bör frågan underställas för godkännande.Syftet med att erhålla bemyndigande äratt stödja inhemsk försvarsindustrisexportansträngningar och därmed skapa gynnsammaförutsättningar för dess utvecklings- ochvidmakthållandekompetens. Regeringens förslag tillbemyndigande möjliggör att exportstödet lättare kanhanteras med hänsyn till de korta varsel som oftaråder i exportsammanhang. Både försäljning ochuthyrning kan komma i fråga.Försvarsmakten har viss materiel som äranskaffad mot delvis andra hot och till en störreorganisation än vad som beslutats av riksdagen.Sedvanlig prövning av exporttillstånd bör enligtregeringen genomföras för de länder som kan kommaatt bli aktuella för export.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har efter förslag av regeringen beslutat attstridsflygförbanden skall inriktas mot åttadivisioner JAS 39 . Regeringenanför att har beställt ca 200 flygplan JAS39 . Av dessa kommer ca 40 flygplan urdelserie 1 och 2 inte att behövas. Dessa plan börkunna överlåtas eller upplåtas till utländskakunder.Utskottet har sålunda ingen erinran mot vadregeringen anför och föreslår därför att riksdagenbemyndigar regeringen att i exportstödjande syfteöverlåta eller upplåta materiel som på lång siktinte behövs för Försvarsmaktens operativa förmåga(förslag 1).Helikopterverksamhet och marin närvaro påvästkustenUtskottet behandlar här vad regeringen ipropositionen (s. 158) har föreslagit omFörsvarsmaktens helikopterverksamhet. Utskottetbehandlar också motionerna Fö10 (fp) yrkande 15,Fö226 (m) yrkandena 1-5, Fö258 (kd) samt Fö270 (fp).Utskottets bedömning och förslag i korthetUtskottet bedömer liksom regeringen att detfinns organisatoriska och rationella skäl föratt skapa ett helikopterförband.Utskottet föreslår därför att riksdagenbifaller regeringens förslag att ochÖstgöta helikopterbataljoner avvecklas.Utskottet har vid flera tidigare tillfällen,bl.a. , behandlat motionsyrkandenom helikopterbasering på och basering avfartygsförband i . Utskottetbehandlar nu också i samband med beredningenav regeringens budgetförslag vissahelikopterfrågor. Utskottet finner inga skälför att ändra sin tidigare bedömning i dessafrågor. Utskottet anser att de principer somtidigare lagts fast av utskottet också ärtillämpliga då motsvarande frågor uppkommer iandra regioner i landet.Utskottet föreslår därför att motionerna Fö10(fp) yrkande 15, Fö226 (m) yrkandena 1-5,Fö258 (kd) samt Fö270 (fp) avslås.PropositionenRegeringen föreslår att organisationsenheterna i /och i /Malmen läggs ned den31 eller vid den senare tidpunktregeringen bestämmer. Verksamheten vid enheternaskall organisatoriskt samordnas i på nuvarande verksamhetsorter.Som skäl för sitt förslag anför regeringen attFörsvarsmaktens helikopterverksamhet i fred ärorganiserad i Försvarsmaktens helikopterflottilj iLinköping/Malmen med helikopterskvadron iBoden samt helikopterbataljon i /Bergaoch Östgöta helikopterbataljon i /Malmen. skrivelse till regeringen harFörsvarsmakten föreslagit att denna fredstidaorganisationsstruktur förändras.Regeringen bedömer att det fortfarande finnsorganisatoriska brister inom helikopterverksamheten.Ytterligare steg bör därför tas för attrationalisera och effektiviserahelikopterorganisationen, liksom för att åstadkommaen mer enhetlig verksamhetsstyrning inomFörsvarsmakten. Regeringen anser därför att det nuär angeläget att skapa en enadhelikopterorganisation med endast etthelikopterförband och en förbandschef.