bet · GO01UU9 · 2001-05-31 00:00:00 — Såvälår 2000 som som EU-ordförande, harSverige spelat en aktiv roll i behandlingen avTjetjenien-frågan i FN:s kommission för mänskligarättigheter. Beträffande läget för oberoende medierhar EU agerat tydligt, bl.a. i uttalanden vid tvåtillfällen under det svenska ordförandeskapet menockså direkt till ryska företrädare vid kontakter påministernivå mellan EU-ordförandeskapet ochRyssland.Utskottet menar att det har varit av stort värdeatt EU:s medlemsstater har kunnat agera gemensamt ifrågan om , liksom i övrigt beträffandesituationen för de mänskliga fri- och rättigheternai . EU:s politiska tyngd medför att unionenssynpunkter och kritik har större möjligheter attvinna gehör och påverka , än om sammabudskap enbart hade framförts från enskildamedlemsstater.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionU17 (m) yrkande 13 kan besvaras.I motion U18 (fp) yrkande 5 anförs att respekten förde mänskliga rättigheterna i högre grad böruppmärksammas inom ramen för utvecklingssamarbetetmed . Detta gäller avskaffandeav dödsstraffet (yrkande 6), minoritetersrättigheter (yrkande 7), funktionshindradesrättigheter (yrkande 8), människohandel och kvinnorsrättigheter (yrkande 9), homosexuellas rättigheter(yrkande 11) och situationen i fängelser (yrkande12).Utskottet vill inledningsvis framhålla attkandidatländernas anslutningsprocess till EU utgörett centralt instrument i arbetet med mänskligarättigheter. För att uppnå medlemskap i måstekandidatländerna uppfylla bl.a. kriterier förupprätthållandet av de mänskliga rättigheterna.Kandidatländernas framsteg i denna processutvärderas av kommissionen avseendeuppfyllnaden av de s.k. politiskaKöpenhamnskriterierna. Dessa inkluderar bl.a.respekten för de mänskliga rättigheterna för allamedborgare, även för nationella minoriteter.Såväl den ekonomiska tillväxten i kandidatländernasom en framtida EU-anslutning och vägen dit innebärockså allt större möjligheter till förbättringar vadgäller att öka respekten för de mänskligarättigheterna. Således utgör unionensutvidgningsprocess en mycket viktig del i attförbättra förhållandena.Utskottet vill vidare framhålla attutvecklingssamarbetet med ihög utsträckning genomsyras av en strävan att främjarespekten för de mänskliga rättigheterna. Detta kanmärkas inom samarbetsområden såsom rättssamarbetet,riktlinjen att allt samarbete skall präglas av ettjämställdhetsperspektiv, ny fokusering påproblematiken kring människohandel, i synnerhethandel med kvinnor och barn, fokusering på barn påinstitution med mera.Vad gäller yrkande 6 om avskaffande av dödsstraffetvill utskottet erinra om att denna fråga harbehandlats av utskottet vid ett flertal tillfällen,senast i bet. 2000/01:UU10. Utskottet framhållet däratt det ser med oro på det faktum att detfortfarande förekommer dödsstraff i flera länder ochfortsätter:Avskaffande av dödsstraffet är en prioriteraduppgift för i arbetet med att främja och ökarespekten för de mänskliga rättigheterna, och dethar även upphöjts till en angelägen fråga under detsvenska ordförandeskapet i Europeiska unionen. EUhar intagit en ledande roll i kampen fördödsstraffets avskaffande. Allmänna rådet antog ijuni 1998 riktlinjer för agerande gentemot tredjeland och i enlighet med riktlinjerna sker ökadsamordning inom EU i dessa frågor.Utskottet konstaterar att det svenska arbetet förett avskaffande av dödsstraffet bedrivs i flerainternationella organisationer, såsom FN,och . På EU:s initiativ har för de mänskliga rättigheterna under enföljd av år antagit resolutioner om dödsstraffet,senast resolution /65. I resolutionen uppmanasde stater som fortfarande tillämpar dödsstraff attinföra ett moratorium. Utskottet har inhämtat attSverige, i egenskap av EU-ordförande, under våren2001 avser att lägga fram en ny resolution motdödsstraffet i kommissionen för de mänskligarättigheterna. Inom ramen för ladeSverige fram ett förslag om ett nytttilläggsprotokoll till om demänskliga rättigheterna, detta för att vidgaskrivningen i protokoll 6 som i nuvarande lydelseendast avser förbud mot dödsstraff i fredstid.Utskottet kan konstatera att det svenska EU-ordförandeskapet var framgångsrikt och att för de mänskliga rättigheterna antog enresolution mot dödsstraffet vid sessionen . Viktiga punkter i resolutionen är attdödsstraff ej skall utdömas vad gäller personerunder och ej heller när det gäller psykisktfunktionshindrade personer.I motionen anförs att påtryckningar bör göras föratt avskaffa dödsstraffet i Vitryssland.Utskottet konstaterar att antalet stater somavskaffar dödsstraffet eller begränsar desstillämpning växer . Denna trend har varitsärskilt stark i därVitryssland nu är det enda land som verkställeravrättningar. Utskottet har erfarit att regeringenaktivt arbetar med att förmå stater som verkställeravrättningar att som ett första steg inrätta ettmoratorium för att avskaffa dödsstraffethelt. Mycket av arbetet samordnas numera inom EU ienlighet med de riktlinjer för agerande motdödsstraffet gentemot tredje land som antogs av EU:sAllmänna råd . Arbetet mot dödsstraffet iVitryssland bedrivs främst i internationella forum,i FN och i Organisationen för Säkerhet och Samarbetei ().I yrkande 7 framhålls minoriteters rättigheter.Utskottet konstaterar att en viktig del avutvecklingssamarbetet med äratt främja respekt för minoriteters rättigheter.Diskriminering och fördomar drabbar fortfarande ihög grad romer i , , ,och . Romerna har mycket lägrelevnadsstandard och en oproportionerligt hög andelarbetslösa och analfabeter. Tillgång tillutbildning, sysselsättning och offentliga tjänsterhindras ofta. Det finns vissa tecken på systematisksegregering, till exempel genom att man iblandfelaktigt skickar romska barn till särskolor.Utskottet menar att romernas situation i Central-och är bekymmersam. Utskottet noterardärför med tillfredsställelse att gör en radinsatser, båda bilateralt och genom EU, för attförbättra romernas levnadsvillkor. I propositionenom utvecklingssamarbete med Central- ochÖsteuropa, identifieras , , ,samt de baltiska länderna somprioriterade för arbete. Av dessa länder ärdet bara som har en nämnvärd andel avbefolkningen som är romer. Utskottet konstateraremellertid att i fall är antalet romerblygsamt i förhållande till situationen i ,, , och Tjeckien.Utskottet vill framhålla att , genom EU,bidrar till en betydlig insats för romerna. Åren1999 och 2000 allokerades 10 millioner eurorespektive 13 millioner euro till roma-relateradeprojekt i genom PHARE-programmet. antas denna summa bli ännuhögre. genomför också ett kontinuerligtarbete på den politiska nivån i förhållandetill kandidatländerna. Det görs även punktinsatserbland annat i form av seminarier och stöd tillutgivning av böcker.I yrkande 8 anförs att funktionshindradessituation, särskilt de som lever på institution, böruppmärksammas i högre grad inom ramen förutvecklingssamarbetet med Central- och Östeuropa.Utskottet kan inledningsvis i denna del konstateraatt stöd till särskilt utsatta grupper i samhället,såsom funktionshindrade, misshandlade kvinnor,institutionaliserade barn samt kvinnor och barn somutsatts för sexuell exploatering, ges uppmärksamheti föreliggande proposition.Utskottet har erfarit att Sida genomför en radinsatser till förmån för funktionshindrade. Här kannämnas ett projekt i där en svensksocialhögskola deltar för att utveckla en modell förkommunbaserat socialt arbete för att minska antaletpersoner med fysiska eller mentala funktionshindersom är hänvisade till ett liv på institution. Sidastöder även institutet () i som arbetar med att förbättravården av barn i åldern med psykosociala ochfunktionella handikapp. har 20 poliklinikeroch barnsjukhus i haft personal underutbildning vid EII. Utbildnings- ochsocialministerierna vill utveckla verksamheten somen nationell modell för det förebyggande arbetet ochsom ett alternativ till institutionsvården. Ettmagisterprogram med inriktning mothandikappförebyggande åtgärder har vidare utvecklatsi samarbete med i väg mot att förbättra funktionshindradepersoners situation i hela är EU-utvidgningen. Därigenom måste kandidatländernauppfylla kriterier för upprätthållandet av demänskliga rättigheterna. Den ekonomiska tillväxten ikandidatländerna ger också allt större möjlighetertill förbättringar.Att förhandla om medlemskap innebär attkandidatländerna förklarar sig villiga att anta EG:shela regelverk. Därmed accepterar kandidatländernaockså de bestämmelser som reglerar handikappfrågorinom EG.När det gäller funktionshindrade personerssituation regleras detta generellt sett iRomfördragets artikel 13. Inom ramen för den inremarknaden finns även direktiv där funktionshindradeberörs. EU har i sina gemensamma positionerbeträffande kapitel 13 (socialpolitik) betonatvikten att kandidatländerna tar över EG-regelverketoch har uppmanat dem att bekämpa diskriminering pådessa områden samt att leverera information tillunionen om de åtgärder som vidtas.När kandidatländerna förklarar att de accepterarregelverket innefattar det att de även skallinförliva och tillämpa allt som ingår i regelverketnär de blir medlemmar. I synnerhet under senare tidhar betoning också lagts på övervakningen av attkandidatländerna lever upp till sina åtaganden.I yrkande 9 i motionen anförs att inomramen för utvecklingssamarbetet med Central- ochÖsteuropa i högre grad bör uppmärksamma problemetmed människohandel, i synnerhet handel med kvinnor.Utskottet har tidigare i detta betänkande redogjortför sin principiella syn vad gäller människohandel,särskilt vad gäller kvinnor och barn. Utskottetmenar att det är viktigt att ökade ansträngningarför att komma till rätta med problematiken kringmänniskohandel i görs inomalla områden: lagstiftning, migrationssamarbete, detsociala området, jämställdhet och ekonomiskutveckling. Utskottet finner att detta perspektivpräglar också regeringens politik mot människohandeli Central- och Östeuropa.Utskottet har inhämtat att ett flertal direktaåtgärder med den inriktning motionärerna efterfrågarhar vidtagits. Som exempel kan nämnas det stöd somunder ett flertal år har givits till StiftelsenKvinnoforums nätverksaktiviteter mot handel medkvinnor och barn i Östersjöregionen.Östersjöstaternas råd har vidare skapat enexpertgrupp mot människohandel som leds av Sverige.Denna grupp arbetar inom ramen för aktionsgruppenmot organiserad brottslighet i Östersjöstaternas rådoch har till uppgift att förbättrainformationsutbytet mellan de berörda länderna.Människohandel har även utsetts till en prioriteradfråga under det svenska ordförandeskapet i EU. Ettflertal EU-relaterade aktiviteter har förekommitunder . Människohandel fanns exempelvismed på agendan vid det informella rådsmötet förrättsliga och inrikes frågor i i februari2001. Prioritet har även givits till förhandlingarom kommissionens förslag till rambeslut omstraffrättsliga åtgärder mot människohandel. Fråganhar också förts fram vid ett flertal tillfällen medkandidatländerna, exempelvis på rådsmötet omrättsliga och inrikes frågor i mars.Utskottet noterar att är aktivt inominternationella forum där människohandel tas upp. Idecember 2000 undertecknades omorganiserad brottslighet, med tilläggsprotokoll ommänniskohandel. spelade en aktiv roll underförhandlingarna om bl.a. definitionen avmänniskohandel som företeelse, vilket slutade medatt en förhållandevis vid definition antogs.Utskottet vill även framhålla att Organisationenför samarbete och säkerhet i () i sinverksamhet i också haruppmärksammat problemet . Vidarenoterar utskottet att under toppmötei och ministerrådsmötet i 2000aktivt verkade för att ett dokument där åtarsig att förebygga och bekämpa människohandel skulleantas, vilket också gjordes i . Detta har enligtvad utskottet erfarit följts upp med ökad aktivitetav ODIHR som driver projektmot människohandel, med särskilt fokus påförebyggande åtgärder, i stora delar av Central- ochÖsteuropa.Yrkande 11 i samma motion behandlar dehomosexuellas rättigheter i Central- och Östeuropa.Utskottet vill framhålla att frågan om de sexuellaminoriteternas situation är en viktig del av depolitiska Köpenhamnskriterierna för medlemskap i för kandidatländernas åtaganden utgörs avartikel 13 i . I EU:s stadga omgrundläggande rättigheter, proklamerad vid toppmöteti , fastslås bl.a. att detinte är tillåtet att diskriminera människor på grundav deras sexuella läggning.Utskottet konstaterar att EU iutvidgningsförhandlingarna har betonat att allamänniskors lika värde och rättigheter är en viktigdel av de politiska kriterierna och uppmanatkandidatländerna att vidta åtgärder för att bl.a.bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning.Kommissionen har i sina översynsrapporter, bl.a.avseende , konstaterat att vissa framsteggjorts men framhållit att fortsatta ansträngningarär nödvändiga.Enligt vad utskottet erfarit har ett lagförslag omavkriminalisering antagits av det rumänskaparlamentets deputeradekammare under år 2000.Ärendet ligger för behandling i senaten.Vidare har utskottet inhämtat att frågan togs uppunder statsministerns överläggningar med sinrumänske kollega i . Denrumänske premiärministern uttalade då sitt stöd fören anpassning till EU:s miniminivå. Enligt uppgiftavser senaten att besluta om en avkriminaliseringföre utgången av maj månad 2001. Utskottet utgårfrån att regeringen fortsatt kommer att följa attRumänien och övriga kandidatländer lever upp tillsina åtaganden härvidlag.I motionens yrkande 12 anförs att inomramen för utvecklingssamarbetet med Central- ochÖsteuropa bör verka för förbättradefängelseförhållanden.Utskottet vill inledningsvis i denna del framhållaatt utvecklingssamarbetet inom rättsområdet är en avhuvudkomponenterna inom det demokratifrämjandestödet i samarbetet med ochanses vara mycket framgångsrikt.Kriminalvårdsstyrelsen har med hjälp av finansieringfrån Sida utvecklat ett samarbete med de trebaltiska staterna där fokus ligger på kvaliteten påfängelsevården och alternativa strafformer.Samarbetet visar på goda resultat. har bl.a.fått en lagstiftning om behandling av ungakriminella vilken är anpassad till FN:s konventionom barns rättigheter. Eftersom ungdomarna oftaerhåller dålig vård och utbildning på anstalterna,är det svårt att återintegrera dem i samhället. Iapril var därför tolv personer frånlitauiska i för attse hur arbetar med kriminellt belastadeungdomar. Programmet innehöll en bred provkarta påolika insatser från slutenvård till öppna former.Särskilda verksamheter för flickor ingick också.Särskilt intresse väckte relationerna mellanungdomarna och personalen och den positivamänniskosyn som präglade arbetet.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionU18 (fp) yrkandena 5-9, 11 och 12 kan besvaras.Miljöfrågor och kärnsäkerhetI motion U17 (m) yrkande 11 anförs vikten av attupprätta en gemensam elmarknad kring genomatt elnäten binds samman genom Baltic Ring-projektet.I energipolitiska beslut (prop.1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:212)angavs riktlinjer för en minskad klimatpåverkan frånenergisektorn. borde, som medlem i EU, verkaför en gemensam klimatpolitik, effektiva styrmedeloch samverkan med andra länder genom s.k. gemensamtgenomförande. Energipolitiskt motiveradeinternationella klimatinsatser ingår som en viktigdel i strategin för minskad klimatpåverkan frånenergisektorn. Insatserna skall huvudsakligeninriktas på bilateralt och multilateralt samarbeteinom ramen för klimatkonventionen.Utskottet konstaterar att det i 1997 årsenergipolitiska riksdagsbeslut också anges att detär av stort svenskt intresse att minska riskerna medkärnkraften i och samt attutveckla ett energisystem kring som ärsäkert, väl dimensionerat och ekologiskt uthålligt.Vidare framhålls att aktivt skall verka fören integrering av de nationella energisystemen iNorden och Östersjöregionen.Det s.k. Baltic , dvs. en framtidasammankoppling av elnäten i länderna runt ,bedrivs i samarbete mellan elföretagen i regionen.Utskottet har inhämtat att en kontinuerlig dialog omprojektet förs mellan industrin och berördaregeringar, bl.a. inom ramen för det nordiskasamarbetet och inom det mellanstatligaenergisamarbetet i Östersjöregionen.Med vad ovan anförts anser utskottet att motion U17(m) yrkande 11 kan besvaras.I motion U17 (m) anförs i yrkande 12 att Sverigeinte bör använda stödet till Central- och Östeuropaför att smita undan sina åtaganden underKyotoprotokollet.Utskottet har i sitt betänkande2000/01:UU11 bl.a. behandlat frågor kringKyotoprotokollet, åtgärder för att minska utsläpp avväxthusgaser och handel med utsläppsrättigheter.Utskottet konstaterade därvid att arbetet medklimatförändring utgör en angelägen utmaning som ärlänkad till den ekonomiska globaliseringen. Denhöjda temperaturen i atmosfären får bl.a. till följdatt glaciärer smälter, havsnivån stiger ochökenspridningen förvärras. FN:s klimatpanel, IPCC,värderar information och rapporter om klimatfrågorfrån över 2000 forskare från hela världen och anserdet vara vetenskapligt fastlagt att klimatet kommeratt förändras utöver naturliga variationer på grundav människans stora utsläpp av växthusgaser, främstkoldioxid, som bidrar till uppvärmningen avatmosfären. Uträkningar gjorda av IPCC har visat attutsläppen av koldioxid skulle behöva minska globaltmed för att stabiliseras till nivå (ca18 miljarder ton koldioxid ). Utskottetnoterar att det föreligger ett stort behov avforskning på området då kunskapen omklimatrelaterade samband är begränsad.Den svenska klimatkommittén avlämnade under våren2000 sitt betänkande Förslag till svenskklimatstrategi (SOU 2000:23), vari man arbetar medmålet att ha minskat utsläppen med 50 %jämfört med nivån 1990. Kommittén föreslog attSverige skulle minska sina utsläpp av växthusgasermed fram till jämfört med1990. fastställde 1993 (bet.1992/93:JoU19) att utsläppen av koldioxid frånfossila källor skulle stabiliseras på 1990års nivå för att därefter minska. Enligt den senasttillgängliga statistiken låg de totala utsläppen avväxthusgaser i mycket nära 1990 årsnivå. Ytterligare beräkningar kommer att redovisas iden tredje nationalrapporten om klimatförändring,som är under framtagande.Klimatkonventionen syftar till att stabilisera denglobala koncentrationen av växthusgaser till enofarlig nivå och i Kyotoprotokollet (1997) har deindustrialiserade länderna gjort åtaganden om attgemensamt åstadkomma utsläppsminskningar påsammanlagt fram till tidsperioden 2008-2012.Dock tillämpas en bördefördelning, varför åtagandetär -för EU, -för och -för Japan.EU:s andel fördelas i sin tur inbördes, varvidSverige tillskrivits +4 %. Statsministern ochmiljöministern har dock uttalat stöd förKlimatkommitténs förslag på -och en propositionom föreslagna målsättning väntashösten 2001. Utskottet konstaterar att hörtill de pådrivande industrialiserade länderna iförhandlingarna om utsläppsminskningar.Konventionens sjätte partsmöte (s.k. COP6) i inovember 2000 handlade om vilka regler ochmekanismer som skall gälla då åtagandena skallförverkligas. Dock bröt förhandlingarna samman pågrund av oenighet kring bl.a. handel medutsläppsrättigheter, system för tidig förvarning ochtillgodoräknande av s.k. sänkor.Förhandlingsrundan skall återupptas (s.k. COP6 bis)i , och det är utskottets mening attKyotoprotokollet kan ratificeras först när parternakommit överens om vilka spelregler som skall gällaför dess implementering. Det är därför av stor viktatt de fortsatta klimatförhandlingarna når framgång,framhöll utskottet i betänkande UU11.Utskottet uppehöll sig i betänkandet även kringfrågan om handel med utsläppsrättigheter ochkonstaterade att det inom ramen för det nordiskaministerrådet och Baltic Sea Region (BASREC) redan pågår ettintegrationsarbete på miljöområdet. ut på att utveckla planerna på ettförsöksområde (s.k. testing ground) för de flexiblamekanismerna i . Dessa mekanismer,som instiftades genom Kyotoprotokollet, ärinstrument med vars hjälp länder kan tillgodoräknasig de utsläppsminskningar som görs i andra länder,bl.a. genom handel med utsläppsrättigheter och genomolika projekt. Den grundläggande tanken bakomförsöksområdet är både att främja energisamarbeteti regionen och att tillse att Kyotoprotokolletsåtaganden uppnås. Försöksområdet kan därmed ses somen åtgärd med flera positiva effekter.Utskottet ser ingen anledning att ändra sinatidigare bedömningar med anledning av motion U17 (m)yrkande 12. Utskottet konstaterar att är pågod väg att klara tidigare mål, att klimatkommitténhar föreslagit ett långsiktigt mål som utgör enhögre ambitionsnivå för svensk del än vad somframförhandlats inom EU samt att Kyotoprotokollettillåter att ett land tillgodoräknar sig deutsläppsminskningar som görs i andra länder, bl.a.genom handel med utsläppsrättigheter och genom olikaprojekt. Utskottet konstaterar att den sammanlagdaeffekten när det gäller att minska utsläpp avväxthusgaser blir positiv.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionU17 (m) yrkande 12 kan besvaras.I motion U18 (fp) yrkande 14 anförs att regeringenbör verka för att åtgärder vidtas för att förbättramiljön i länderna i Central- och Östeuropa.Utskottet konstaterar att enligt föreliggandeproposition är målet för miljöinsatser iregionen att bevara, skydda och förbättra miljön,särskilt i och omkring , och stödja enhållbar utveckling. Viktiga utgångspunkter ärHelsingforskommissionen (HELCOM), Åtgärdsprogram förÖstersjön och för , Baltic21, vilket antogs vid år 1998.Vad gäller regeringens politik noterar utskottetatt den syftar till att intensifiera samarbetetkring , verka för snabbt EU-medlemskap förkandidatländerna i , ökade insatserför kärnsäkerhet i närområdet och hårdare krav påjordbruket liksom reformering av CAP.Utskottet finner att den politik som gäller påområdet ligger i linje med vad motionärernaförespråkar och finner att motion U18 (fp) yrkande14 kan anses vara besvarad med vad utskottet anfört.I motion U18 (fp) yrkande 15 anförs att regeringenbör göra större insatser för att förbättrakärnsäkerheten i och övriga Central- ochÖsteuropa. I samma motion framhåller motionärerna iyrkande 16 att av de medel som finns tillgängligainom ramen för Östersjömiljarderna bör insatsergöras för att öka säkerheten för kärnkraften iSveriges närområde i Central- och Östeuropa.Utskottet kan konstatera att regeringen iföreliggande proposition även lagt fram förslag omdet fortsatta biståndet på kärnsäkerhetsområdet.Regeringen framhåller att enligt dess bedömning ärdet väsentligt att verka för att kärnkraftverken iSveriges omgivning har en hög säkerhet och attfortsatta insatser behövs för att minska risken förolyckor. Utskottet delar dessa uppfattningar.Utskottet kan vidare konstatera att underen tioårsperiod har satsat totalt ca 500 miljonerkronor via () ochStatens strålskyddsinstitut (SSI) i bilateralt stödtill Öst- och på det kärntekniskaområdet. Förutom arbete med att förbättra säkerhetenvid kärnkraftverk drivs även projekt angående använtkärnbränsle och radioaktivt avfall. Den störstasatsningen har skett med avseende på kärnkraftverketIgnalina i , men satsningarna i harunder senare år ökat och omfattar för närvarandecirka en fjärdedel av biståndet för ökadkärnsäkerhet.Utskottet noterar att vid sidan av de framgångsrikabilaterala insatserna genom SKI och SSI bidrarSverige även till internationella insatser såsomEuropeiska () fonder förkärnsäkerhet. Dessa är kärnsäkerhetsfonden (NSA) sombidrar till säkerhetshöjande insatser vidkärnkraftverk i ,Tjernobylfonden (CSF) som har till uppgift att byggaen sarkofag över den havererade reaktorn samt fondenför avveckling av kärnkraftverket i iLitauen (IDSF).Utskottet menar dock att stödet från väst inteutgör lösning på problemen då oerhört stora resurserbehövs och måste ta ansvaret själv.Emellertid kan västerländsk teknologi vara till storhjälp. Utskottet noterar att avsaknaden av ettfungerande juridiskt ramverk är och har varit ettstort hinder för biståndet till på detnukleära området.Utskottet kan konstatera att tillsammansmed tolv andra stater, däribland den , undertecknade en deklaration vidBarentsrådets utrikesministermöte i den 5 mars1999.