bet · GO01SkU17 · 2001-03-20 00:00:00 — Energiskatten tas ut ikonsumentledet.·· Miljöstyrande skatter, till exempelkoldioxidskatt och effektskatt på kärnkraft, somtas ut i produktionsledet.·1. Drivmedel belastas dessutom med en trafikskatt.2.Vidare anser att anpassningen till ensådan reformerad energibeskattning som vi härförordar bör ske successivt så att marknadensaktörer får en rimlig omställningstid och så attmiljöstyrningen kan upprätthållas och förstärkas.Målet bör vara att alla bitar fallit på plats senast2010.Fossila bränslen som används för värmeproduktion ifjärr- eller kraftvärmeverk belastas med fullenergiskatt och koldioxidskatt. Bränslen som användsför elproduktion i kraftvärmeverk eller kondens-kraftverk är däremot befriade från energiskatt (istället tas energiskatt ut på den producerade elen)och koldioxidskatt. Detta orsakar ett flertalproblem som vi anser måste åtgärdas. Miljöpartietföreslår som ett första steg mot en mer enhetligbeskattning att energiskatten vid värmeproduktionflyttas till slutförbrukarledet. I ett andra stegbör sedan samtliga fossila bränslen beläggas medfull koldioxidskatt, vare sig de används för el-eller värmeproduktion. Full koldioxidskatt förelproduktion bör annonseras nu så att berördaverksamheter ges en förberedelsetid på tre fyra årför att planera alternativa strategier, i förstahand en övergång till biobränslen.I övrigt anser vi att skattesatserna för deviktigaste miljöstyrande skatterna successivt börhöjas så att den gröna skatteväxlingen2010 omfattar minst 30 miljarder kronor.Det måste också finnas en beredskap att pröva nyastyrmedel som kan bli aktuella i miljöpolitiken. Detfrämsta exemplet på detta är handel medutsläppsrätterArbetet inom EU med uppföljningen avKyotokonferensen har gått mycket trögt, och någrasteg i riktning mot att bekämpa växthuseffekten haregentligen inte tagits. I stället ökar utsläppen avbl.a. måste fortsätta sinaansträngningar för att införa en koldioxidskatt påunionsnivå. uppfattning är dock attmiljöavgifter och miljöskatter i EU alltid skallvara minimiregler så att de enskilda medlemsländernahar frihet att gå före och nationellt fastställahögre nivåer.Slutligen anser jag att regeringen i enlighet medvad som framförs i motion Sk714 bör utredaförutsättningarna för en omtolkning avmineraloljedirektivet (92/81/EEG) så att bränslenoch drivmedel baserade på förnybara ellerkoldioxidneutrala råvaror kan undantas frånkoldioxidskatt.6. Industrins och växthusnäringens energiskatt(punkt 2) - mav (), (),de () och CatharinaHagen (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om utformningen avindustrins, växthusnäringens, hotell ochrestaurangbranschens energibeskattning. Därmedbifaller motionerna 2000/01:Sk735 yrkan-dena 9 och 23, 2000/01:Sk1028 yrkande 8, bifallerdelvis motionerna 2000/01:Sk732 yrkande 7 och2000/01:MJ244 yrkande 2 samt avslår 2000/01:Sk324yrkande 17, 2000/01:MJ766 yrkandena 2 och 3,2000/01:MJ780 yrkande 8 och 2000/01:N322 yrkande 1.StällningstagandeDet är statens uppgift att fastställa ramar ochvillkor som medför att hushåll och företag geslångsiktigt hållbara spelregler. Enligt vår meningär det angeläget att nya energipolitiska riktlinjer,som bl.a. innebär att energibeskattningen görskonkurrensneutral, nu skyndsamt antas.Sverige har en internationellt sett storenergikrävande industrisektor, som har drabbats hårtav de särskilda produktionsskatterna på el. Enligtvår uppfattning bör inga fiskala energiskatter överhuvud taget tas ut i produktionsledet. Som vitidigare anfört bör skatten på termisk effekt ikärnkraftverk omvandlas till en skatt på produceradenergi och i ett första skede sänkas till 2,2 öreper kWh. bör skatten tas bort.En annan viktig fråga för och svenskindustri är att energi- och koldioxidbeskattningenpå bl.a. mineraloljor, kol och naturgas ges enutformning som ger goda förutsättningar för svenskindustri att konkurrera internationellt. I annatfall är risken stor att den svenska energiintensivaindustrin flyttar till länder med gynnsammareskatteklimat. En del av de svenska energiskatternamotiveras av miljöhänsyn. Dessa förfelas helt, menarvi, om beskattningen är såg hög att verksamheten iSverige läggs ned och flyttas till länder med annanskatteprofil. Arbetstillfällen går förlorade ochhandelsbalansen försvagas. Industrins energi- ochmiljöskatter måste bli föremål föröverväganden med inriktningen att dels behålla denenergiintensiva industrin inom landets gränser, delsförhindra nedläggningar. Vi bedömer denna fråga somsynnerligen angelägen eftersom i längdeninte kan räkna med att kunna få behålla deskattelättnader, i form av ingen energiskatt och enreducerad koldioxidskattenivå, som gäller förbl.a. tillverkningsindustrin.Hotell- och restaurangnäringarna är betydelsefullaoch växande näringsgrenar. Dessa näringsgrenar äremellertid missgynnade i dagens energiskattesystem.Hotell och restauranger får t.ex. betalakonsumentskatt på el, medan livsmedelsindustrinbetraktas som tillverkande enheter och omfattasdärmed av nollskattesats på el samt av de särskildaskattelättnader som gäller förtillverkningsindustrin när det gäller förbrukningenav fossila bränslen. Detta missförhållande måsterättas till. Regeringen bör se över hotelloch restaurangbranschens energibeskattning i syfteatt undanröja nuvarande konkurrenssnedvridning.Beträffande växthusnäringen anser vi att det är avyttersta vikt att svenska växthusodlare ges sammaproduktionsvillkor som sina främsta konkurrenterinom EU. Genom EU-inträdet har konkurrensen för densvenska växthusodlingen ökat markant. Det skersuccessivt en reducering av priser och intäkter somen anpassning till de nivåer som finns inom EU. Detär därför, menar vi, rimligt att de svenskaproduktionsskatterna på energi också anpassas tilleuropeiska förhållanden.7. Industrins och växthusnäringens energiskatt(punkt 2) - kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs omväxthusnäringens energi- och miljöskatter. Därmedbifaller motion 2000/01:MJ766 yrkandena 2och 3, bifaller delvis motion 2000/01:MJ244 yrkande2 samt avslår motionerna 2000/01:Sk324 yrkande 17, 2000/01:Sk732 yrkande 7,2000/01:Sk735 yrkandena 9 och 23, 2000/01:Sk1028yrkande 8, 2000/01:MJ780 yrkande 8 och 2000/01:N322yrkande 1.StällningstagandeGenom EU-inträdet har konkurrensen för den svenskaväxthusodlingen ökat markant. Det sker successivt enreducering av priser och intäkter som en anpassningtill de nivåer som finns inom EU. Det är därför,menar vi, rimligt att de svenskaproduktionsskatterna på energi också anpassas tilleuropeiska förhållanden. I annat fall är risken storatt näringen slås ut.På samma sätt som beträffande jordbruketsproduktionsskatter utgör energibeskattningen avväxthusodlingen en tung kostnad att bära, ochskatten står inte alls i rimlig proportion till denskatt som belastar växthusodlingen i kon-kurrentländerna.Vi har vid ett flertal tillfällen pekat på att dens.k. 0,8-procentsregeln leder till en orättvisbeskattning av företag med samma typ av produktionmen med olika uppvärmningssystem. Regeln leder ocksåtill stora variationer i koldioxidskatteuttagetmellan olika växthusföretag. Nuvarande bestämmelserär dessutom administrativt betungande för många småföretag inom näringen.Det svenska beskattningssystemet innebär såledesinte bara en avsevärd konkurrensnackdel iförhållande till växthusföretagen i andra EU-länderutan innebär också att systemet skapar ojämlikabeskattningsförhållanden mellan svenskaväxthusföretag. Vi vill i detta sammanhang ocksåframhålla att koldioxidskatten motverkarsitt syfte som en styrande skatt mot ett mindreenergiberoende. Redan energikostnaden i sig har en tillräcklig sådan effekt på branschen.De nu beskrivna missförhållandena måste enligt vårmening rättas till. Skatten för växthusnäringen börantingen återföras t.ex. som en avräkning motkapitalkostnader för utförda energibesparandeinvesteringar, som en kollektiv återföring i ettförstärkt investeringsstöd för sektorn eller direktgenom en skattenedsättning till nivå medkonkurrentländernas skattenivå. Frågan om vilketalternativ som skall väljas bör skyndsamt bliföremål för en utredning, lämpligen i anslutningtill frågan om jordbrukets produktionsskatter.8. Industrins och växthusnäringens energiskatt(punkt 2) - fpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om industrinsenergi- och miljöskatter. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:Sk324 yrkande 17 och avslår motio-nerna 2000/01:Sk732 yrkande 7, 2000/01:Sk735yrkandena 9 och 23, 2000/01:Sk1028 yrkande 8,2000/01:MJ244 yrkande 2, 2000/01:MJ766 yrkandena 2och 3, 2000/01:MJ780 yrkande 8 och 2000/01:N322yrkande 1.StällningstagandeVid utformning och bestämning av nivåer avbeskattningen är det angeläget att beakta industrinsinternationella konkurrenskraft och attmiljöskatterna på bl.a. mineraloljor, kol ochnaturgas inte driver företag att lägga verksamheteni andra länder. I värsta fall skulle detta till ochmed kunna försämra miljön, nämligen om miljökraven idessa andra länder är avsevärt mildare än i Sverige.Det är också viktigt att notera att effektivamiljöskatter leder till att skattebasen minskar,vilket naturligtvis reducerar möjligheten attfinansiera andra skattesänkningar. Som jag tidigareframfört måste regeringen med kraft verka för enkoldioxidskatt på EU-nivå som beaktar problemensinternationella karaktär och likställer företagenfrån konkurrenssynpunkt.9. Industrins och växthusnäringens energiskatt(punkt 2) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om utformningen avframtida skattelättnader för vissa energiintensivabranscher. Därmed bifaller motionerna2000/01:MJ780 yrkande 8 och 2000/01: N322 yrkande 1och avslår motionerna 2000/01:Sk324 yrkande 17,2000/01: Sk732 yrkande 7, 2000/01:Sk735 yrkandena 9och 23, 2000/01:Sk1028 yrkande 8, 2000/01:MJ244yrkande 2 och 2000/01:MJ766 yrkandena 2 och 3.StällningstagandeTillverkningsindustrin slipper betalaenergiskatt och koldioxidskatt tas ut avordinarie skatt. Enligt min och Miljöpartietsuppfattning bör undantagen begränsas till att baragälla i vissa energiintensiva branscher, i förstahand massa och papper, stål och metallverk, gruvoroch mineralutvinning, petroleumraffinaderier samtjord- och stenvaruindustri. Det allmänna undantagetför jordbruket som infördes och som ärkopplat till industriundantaget bör logiskt settförsvinna. Skälen till vår inställning är attundantagen endast bör omfatta branscher där undantagär helt nödvändiga med hänsyn till deninternationella konkurrensen, dvs. att motsvarandebeskattning ännu inte tas ut i andra länder. Deundantagna branscherna omfattar avindustrins totala energiförbrukning, men bara10-20 % av antalet företag, antalet anställda ochförädlingsvärdet i industrin. I den övriga delen avindustrin, som omfattar av företagen, deanställda och förädlingsvärdet finns inte sammamotiv för undantag. Här är det tvärtom viktigt attsamma miljöstyrande effekter kan uppnås genomenergibeskattningen som inom övriga sektorer. Enfortsatt grön skatteväxling bör kunna omfatta ocksådenna del av industrin utan att de totalakostnaderna väsentligt höjs.Vidare vill jag betona vikten av att det ävenfortsättningsvis finns incitament förenergieffektivisering och miljöförbättring också iden energiintensiva industrin som bör ha fortsattaundantag. Flera medel för detta är tänkbara. Enmöjlighet är särskilda avtal omenergieffektivisering mellan staten och de störreenergiintensiva företagen. En annan möjlighet skullekunna vara att införa ett system medutsläppsrätter för denna industri.Slutligen vill jag framhålla att begränsningen avundantagen för industrin i tiden bör samordnas medinförandet av enhetlig beskattning av kraft- ochvärmeproduktion, vilken i sin tur bör samordnas medinförandet av handel med gröna certifikat förförnybar el som planeras att påbörjas . För attge berörd industri för omställning kanslopandet av undantagen lämpligen ske stegvis . Genom att redan nu annonsera begränsningenfår berörd industri en omställningstid på tre fyraår.10. Jordbrukets miljö- och energiskatter(punkt 3) - mav (), (),de () och CatharinaHagen (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om skattelättnaderför att stärka jordbrukets konkurrenskraft. Därmedbifaller motionerna 2000/01:MJ244 yrkande6, 2000/01:MJ256 yrkandena 5 och 6, bifaller delvismotion 2000/01:Sk1025 yrkande 2 samt avslårmotionerna 2000/01:Sk650, 2000/01:Sk738,2000/01:MJ243 yrkande 3, 2000/01:MJ257 yrkande 10,2000/01:MJ842 yrkande 3 och 2000/01:MJ845 yrkande 9.StällningstagandeEtt konkurrenskraftigt jordbruk är en förutsättningför att hela livsmedelssektorn skall kunnautvecklas. Livsmedelssektorn har sammantaget storekonomisk betydelse och svarar för en stor del avarbetstillfällena i landet. Att jordbruket skall gesvillkor som är likvärdiga med industrisektorns ärett krav som vi moderater har ställt under flera år.Riksdagens beslut om att ge bl.a.jordbrukssektorn samma skattelättnader somtillverkningsindustrin när det gäller förbrukningenav el och bränslen för uppvärmning var ett steg irätt riktning. Vi är dock starkt kritiska till attskattelättnaden i bränslebeskattningen ochskattebefrielsen på el inte har kommit allajordbrukare till del. Diskrimineringen av små ochmedelstora jordbruksföretag kvarstår och måstesnarast rättas till.För att ge det svenska jordbruket rimligakonkurrensförutsättningar måste ytterligareförändringar vidtas. Skatten på diesel som användsinom jordbruket, i arbetsmaskiner, arbetsredskapsamt i entreprenadmaskiner, bör sänkas till en nivåpå per liter.Vidare har de senaste årens höjningar av skattenpå handelsgödsel lett till en kraftig försämring avdet svenska jordbrukets och livsmedelsnäringenskonkurrenskraft. Någon motsvarande skatt finns intei och saknas i stort sett också i andra EU-länder. Vi tror inte att skatteinstrumentet är deteffektivaste vapnet för att förhindra läckage frånjordbruket. Den verkliga miljöstyrande effekten avskatten är svår att uppskatta. Därtill kommer attläckaget från stallgödsel faktiskt är svårare attbemästra än läckaget från handelsgödsel. Enligt våruppfattning bör skatten på handelsgödsel vad avserkväve tas bort. Detta förslag innebär inte att vinegligerar växtnäringsläckaget från jordbruket utanvi menar att problemet bör angripas med andrametoder än konkurrenssnedvridande skatter, t.ex.genom forskning, information och ökad kunskap ombättre odlingsmetoder.11. Jordbrukets miljö- och energiskatter(punkt 3) - kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om skattelättnaderoch andra åtgärder för att stärka jordbruketskonkurrenskraft. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2000/01:MJ243 yrkande 3 och 2000/01:MJ845yrkande 9 samt avslår motionerna 2000/01:Sk650, 2000/01:Sk738, 2000/01:Sk1025 yrkande 2,2000/01:MJ244 yrkande 6, 2000/01:MJ256 yrkandena 5och 6, 2000/01:MJ257 yrkande 10 och 2000/01:MJ842yrkande 3.StällningstagandeJordbruket måste ges villkor som är likvärdiga medandra näringsgrenar. Ett konkurrenskraftigt jordbrukär en förutsättning för att hela livsmedelssektornskall kunna utvecklas. Livsmedelssektorn harsammantaget stor ekonomisk betydelse och svarar fören stor del av arbetstillfällena i landet.Riksdagens beslut om att ge bl.a.jordbrukssektorn samma skattelättnader somtillverkningsindustrin när det gäller förbrukningenav el och bränslen för uppvärmning var ett steg irätt riktning. Vi är dock starkt kritiska till attskattelättnaden i bränslebeskattningen ochskattebefrielsen på el inte har kommit allajordbrukare till del. Diskrimineringen av små ochmedelstora jordbruksföretag kvarstår och måstesnarast rättas till.Den svenske bonden är utsatt för konkurrens. Ärdet något vi är säkra på så är det att svenskabönder klarar tuff konkurrens bara den sker på likavillkor. Problemet är att de skatter och avgiftersom belastar den svenska råvaruproduktionen oftastinte har sin motsvarighet i konkurrentländerna,varför konkurrensen snedvrids till svenskajordbruksproducenters nackdel. Vi vill därförframhålla vikten av att inom EU med kraftdriver frågan om harmonisering av avgifter ochskatter för jordbruksnäringen. I avvaktan härpåmåste, enligt vår mening, det svenska jordbruketsenergiskatter sänkas till en nivå som är likvärdigmed vad som gäller i våra främsta konkurrentländer.Vidare har de senaste årens höjningar av skattenpå handelsgödsel lett till en kraftig försämring avdet svenska jordbrukets och livsmedelsnäringenskonkurrenskraft. Någon motsvarande skatt saknas istort sett i andra EU-länder. Flera utredningar harockså konstaterat att sambandet mellan skatten påhandelsgödsel och kväveläckaget är mycket svagt ochden verkliga miljöstyrande effekten av skatten ärsvår att uppskatta. Enligt vår uppfattning bör ävenskatten på handelsgödsel anpassas till omvärldens.Detta innebär inte att vi negligerarväxtnäringsläckaget från jordbruket utan vi menaratt problemet bör angripas med andra metoder änkonkurrenssnedvridande skatter, t.ex. genom att denmiljöstyrande skatten på t.ex. handelsgödsel återgårför miljöinsatser i jordbruksnäringen.Trots vackert tal om överenskommelse med böndernaom dieselskattesänkning och att miljöavgifterna pånågot sätt ska återföras till jordbruket fannsingenting av detta i budgetpropositionen för år2001. Vi förutsätter att för jordbruket positivaåtgärder presenteras senast i samband med vårbudge-ten i april månad.Enligt vår mening bör även skatten på s.k. grönbensin för motorsågar och trädgårdsredskap sänkas.12. Jordbrukets miljö- och energiskatter(punkt 3) - fpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om skattelättnaderför jordbrukssektorn och behovet av gemensammaskatter på handelsgödsel och bekämpningsmedel i EU.Därmed bifaller motion 2000/01:MJ257yrkande 10 och avslår motionerna 2000/01:Sk650,2000/01:Sk738, 2000/01:Sk1025 yrkande 2,2000/01:MJ243 yrkande 3, 2000/01:MJ244 yrkande 6,2000/01:MJ256 yrkandena 5 och 6, 2000/01:MJ842yrkande 3 och 2000/01:MJ845 yrkande 9.StällningstagandeLantbruk och livsmedelsnäring bör ges likvärdigavillkor med andra företag. beslut förravåren om att ge bl.a. jordbrukssektorn sammaskattelättnader som tillverkningsindustrin när detgäller förbrukningen av el och bränslen föruppvärmning var därför riktigt. Dock har dessaskatteregler inte kommit alla lantbrukare till del,vilket de borde. Därtill kommer att administrationenkring skattelättnaden har blivit för krånglig. Dessabrister måste rättas till.När det gäller skatten på handelsgödsel är vårinställning att skatten är nödvändig för att minskaövergödningen av våra sjöar och vattendrag och ilängden även av kustvattnen. Gränsöverskridandeproblem måste få gränsöverskridande lösningar.Folkpartiet anser därför att regeringen i EU börverka för en gemensam skatt på handelsgödsel ochbekämpningsmedel genom ett system baserat påkväveeffektivitet/kväveförluster.13. Fossila drivmedel (punkt 4) - mav (), (),de () och CatharinaHagen (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om sänkt skatt påbensin. Därmed bifaller delvis motionerna2000/01:Sk639 yrkande 1 och 2000/01:Sk687 samtavslår motionerna 2000/01:Sk647, 2000/01:Sk648 och2000/01:N325 yrkande 10.StällningstagandeFör enskilda människors välfärd är godakommunikationer avgörande. Goda kommunikationerunderlättar arbetspendling och är ett väsentligtinslag för en god livskvalitet och ökarmöjligheterna att kombinera en god boendemiljö meden bred arbetsmarknad. Utan bilen skulle mångamänniskor varken ha fungerande arbetsliv ellersocialt liv. Särskilt viktig är bilen för boende iglesbygd, barnfamiljer och för dem som har ettaktivt fritidsliv. Transporternas betydelse för enbredare arbetsmarknad och minskad arbetslöshet ärkraftigt underskattad.För att underlätta för hushållen och ökarörligheten på arbetsmarknaden bör skatten på bensinsänkas med per liter inklusive moms. Viavvisar vidare bestämt alla idéer om en fortsattårlig ökning av bensinskatten. I stället börytterligare bensinskattesänkningar genomföras.Därutöver anser vi att bensinskatten skall varaenhetlig i hela landet.Det skall också tilläggas att har en avEuropas äldsta bilparker, vilket är negativt urmiljösynpunkt eftersom nya bilar släpper ut mindrekolväten och kväveoxid och även ofta drar mindrebensin per mil. Ett lägre pris på bensin skulle gemånga hushåll en möjlighet att byta dengamla bilen mot en nyare och mer miljövänlig.Den höga skatten på bensin kan således sägas varakontraproduktiv ur miljösynpunkt.14. Åkerinäringen (punkt 5) - m, kdav (), (), CarlErik (), de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om åtgärder föratt förbättra villkoren för svensk åkerinäring.Därmed bifaller motionerna 2000/01:Sk620yrkandena 1 och 3, 2000/01:Sk636, 2000/01:Sk711,2000/01:Sk724, 2000/01:Sk731 och 2000/01:Sk1029yrkande 1 samt avslår motionerna 2000/01:Sk620yrkande 2, 2000/01:Sk656 yrkande 1, 2000/01:Sk1008och 2000/01:MJ841 yrkande 5.StällningstagandeEn effektiv och miljövänlig åkerinäring är viktigför landet. Höga skatter på fordon och dieselbränsleoch högre personalkostnader för svenska åkare inne-bär stora konkurrensnackdelar gentemot många andraeuropeiska åkerier. har en av de äldstalastbilsflottorna, och den fasta fordonskostnaden ärnäst högst i . Dieselkostnaden inklusive skattär en av de högsta. Det är enligt vår meninguppenbart att åkerinäringen kan bära dentunga bördan med högre kostnader än ikonkurrentländerna.Den 1 juli 1998 infördes fritt s.k. cabotage iEuropa. Detta innebär att utländska buss- ochlastbilsflottor fritt kan konkurrera i hela Europa.Konkurrensen måste dock ske på lika villkor. Som detär är risken uppenbar att svenska åkerier, medsina högre löne- och skattekostnader samt strängaremiljökrav, förlorar uppdrag. Detta leder i sin turtill att åkerier lägger ned, går i konkurs eller ivissa fall flaggar ut till andra länder som en sistaåtgärd för att överleva. Konsekvenserna av dettablir, förutom en försvagning av svenskt näringsliv,att miljön påverkas negativt. Den avgjort viktigastefrågan för åkerinäringen är sänkta skatter.Bränslekostnaderna och löneskatterna måste sänkasför att svensk åkerinäring skall kunna konkurreramed utländska företag. En annan viktig åtgärd är attsänka fordonsbeskattningen till EU:s miniminivå förde fordonskombinationer som inte har denna nivå påskatt i dag.Vi anser att regeringen skyndsamt skall återkommatill med förslag om förbättrade villkorför svensk åkerinäring i enlighet med det ovananförda. Därigenom kan jobben inom näringen räddasoch skatteintäkterna behållas. Även belastningen påmiljön kan förväntas minska om utländska åkareväljer svensk diesel under transporter här i landeti stället för att som fylla fordonen med den frånmiljösynpunkt sämre utländska kvaliteten innantransporten påbörjas.15. Åkerinäringen (punkt 5) - fp, mpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om en gemensamkilometerskatt på lastbilstrafik.