bet · GO01UbU12 · 2001-03-08 00:00:00 — Utskottet vill också erinra om attbestämmelserna om åtgärdsprogram för elever i behovav särskilt stöd har förstärkts och gäller i allaskolformer i den obligatoriska skolan och igymnasieskolan.Vidare har i statsbudgeten avsatts särskilda medelför kompetensutveckling av lärare, där detspecialpedagogiska området är särskilt prioriterat,. Medlen fördelas avSkolverket till kommuner och enskilda skolor.Frågor om synskadades tillgång till läromedel ochhjälpmedel tas upp i motion 2000/01:Ub269 yrkandena2 och 3. Motionären hävdar att läromedelssituationeni många fall är katastrofal för synskadade eleveroch studenter. Studielitteraturen är ofta försenadeller inte tillgänglig på det läsmedium densynskadade personen önskar. I motionen understrykssom en självklarhet att synskadade skall ha tillgångtill samma studielitteratur som seende elever ochstudenter och på önskat läsmedium. Det anges ocksåsom viktigt att en synskadad person istudiesituationen har tillgång till de tekniskahjälpmedel som behövs, t.ex. en synskadeanpassaddator, för att kunna studera på lika villkor somseende personer. Dessa tekniska hjälpmedel bör varakostnadsfria och statligt finansierade.Liknande problem påtalas i motion 2000/01:Ub219(m) yrkande 3. Där anförs att många exempel frånverkligheten talar för att kommunernas förmåga attge barn med funktionshinder en fullgod skoltid ärstarkt varierande. Bland annat harRiksorganisationen uppmärksammatproblem med väntetider för handikappanpassadeläromedel, sociala problem i skolan och brister iundervisningen. Motionären vill att regeringen låterutreda hur undervisningen och den socialasituationen är för barn med funktionshinder ikommunernas skolor, särskilt med avseende påkvaliteten.U t s k o t t e t anser att motionsyrkandena böravslås. Berörda frågor kommer enligt vad somaviserats att bli föremål för utredning.Enligt propositionen Elever med funktionshinder -ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105)skall statens engagemang för produktion av läromedeloch studiematerial för barn, ungdomar och vuxna medfunktionshinder utredas ytterligare. Utgångspunktenskall vara Funkiskommitténs respektiveKunskapslyftskommitténs överväganden och slutsatser.Direktiv bereds inomRegeringskansliet ().I propositionen Från patient till medborgare - ennationell handlingsplan för handikappolitiken (prop.1999/2000:79) aviserade regeringen att en särskildutredare skall utses för att se överhjälpmedelsförsörjningen för studerande medfunktionshinder. Utredningen skall omfatta förskola,förskoleklass, skola, vuxenutbildning samt högreutbildning. Bland annat skall gränsdragningen ochansvarsfördelningen göras tydlig när det gällerpersonliga hjälpmedel och pedagogiska hjälpmedel.Också här bereds direktiv inom ().Kristdemokraterna vill i motion 2000/01:Ub316yrkande 8 ha ett tillkännagivande till regeringen omatt barn med grav hörselskada skall ha rätt tillteckenspråkslärare och så långt det är möjligterbjudas en anpassad utbildning i sin hemkommun.I motion 1999/2000:So488 (kd) yrkande 3 betonasvikten av tecken-språkskunnig personal ispecialskolorna för döva och hörselskadade. Deträcker inte att lärarna kan teckenspråket, anförmotionärerna. Eleverna behöver för sin utvecklingäven ha språklig kontakt med annan personal.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena.Enligt 3 kap. 3 § skollagen skall barn som intekan gå i eller särskolan därför att deär döva eller hörselskadade tas emot ispecialskolan. Huvudmannen för specialskolan prövarom ett barn skall tas emot i specialskolan under sinskolpliktstid. Fråga om mottagande får väckas avbarnets vårdnadshavare eller av barnets hemkommun (3kap. 4 §). Om barnet kan gå i ellersärskolan gäller bestämmelsen i 2 kap. 3 § skollagenatt kommunen är skyldig att för undervisningenanvända lärare som har en utbildning avsedd för denundervisning de i huvudsak skall bedriva.Den 1 juli 2000 inrättades Specialskolemyndighetensom en gemensam myndighet för de regionalaspecialskolorna för döva eller hörselskadade eleveroch Åsbackaskolans skoldel. Myndigheten skallsärskilt ansvara för samordning av resurser,planering, uppföljning och utvecklingsarbete förskolenheterna i syfte att stödjakvalitetsutvecklingen i skolorna och uppnå ökadmåluppfyllelse (specialskoleförordningen 2 kap. 2§).Specialskolemyndigheten skall bl.a. ha ansvar föratt vidareutveckla och förbättra den teckenspråkigamiljön vid specialskolorna via samordnade och förskolorna gemensamma kompetensutvecklingsinsatser.För detta disponerar myndigheten särskilda medel.Enligt regleringsbrev skall myndigheten i sinårsredovisning särskilt redovisa insatser avseendekompetensutveckling i teckenspråk.Behovet av förstärkt statligt specialpedagogisktstöd med hörselinriktning i norra regionen framhållsi motion 1999/2000:Ub247 (s). Den regionalaorganisationen för stöd till personal förhörselskadade elever i den kommunala skolan börplaceras i anslutning till den statligaspecialskolan för döva och hörselskadade i Härnösandoch bygga vidare på den kompetens och erfarenhet somdär finns.U t s k o t t e t hänvisar till att enligtdirektiven till skallregionindelningen utformas med utgångspunkt iregionindelningen för de statliga specialskolornaför döva och hörselskadade. Verksamheten skall ivarje region samordnas från en centralort, nämligenUmeå, , , och . Detanges dock att varje region skall ha viss frihet attorganisera sin verksamhet; t.ex. kanförutsättningarna i den norra regionen ställa kravpå särskilda lösningar.Motionsyrkandet bör avslås med det anförda.SärskolanFlera motioner tar upp frågor rörande mottagande avbarn i särskolan mot bakgrund av visad ökning avelevantalet i särskolan.I motion 2000/01:Ub239 från hävdasatt det har förekommit att barn felaktigt hänvisatstill särskola och därför gått miste om grundläggandehögskolebehörighet, som de skulle ha kunnat uppnåmed adekvat stöd i den vanliga skolan.Särskoleelever bör få möjlighet tillhögskoleutbildning om de har förutsättningar fördetta, anser motionärerna. De framhåller vidare attdet är viktigt att diagnoser på utvecklingsstörningkan ställas tidigt i samverkan mellan skola ochlandsting, för att så många barn som möjligt genomstödåtgärder skall kunna ges förutsättningar att tadel av den ordinarie skolans undervisning (yrk.24-25).Enligt motion 2000/01:Ub220 (m) bör riksdagenbegära en utredning om hur skolans placering av barni särskola fungerar, vilka behov de barn har somplaceras där och hur dessa behov möts. Oron för attelever som egentligen inte hör hemma i eller gynnasav en placering i särskolan ändå placeras där, närden vanliga skolan saknar resurser eller kunnandeför att ge dem det stöd de har rätt till, måsteenligt motionären undanröjas.Också i motion 2000/01:Ub297 (v) förs fram krav påen utredning. Denna bör ha till uppgift att föreslånationella riktlinjer för hur utredningar införbeslut om mottagning av elever till särskolan skallgöras samt på vilka grunder sådana beslut skallfattas. Motionären hänvisar till alarmerandeuppgifter om särskoleplaceringar i en rapport frånSkolverket och anmärker att det är uppenbart att detnuvarande regelverket är otillräckligt.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena med hänvisning till vad som anförsi det följande om uppdrag.Som svar på ett regeringsuppdrag har iseptember 2000 publicerat rapporten särskild fårman vara? En analys av elevökningen i särskolan (dnr2000:2037). Rapporten bygger på resultat frånSkolverkets jämförelsetal, en enkät till landetssamtliga kommuner samt fallstudier i fyra kommuner.Sammanfattat framgår av rapporten följande. Antaletelever i den obligatoriska särskolan har ökat från8 200 /93 till närmare 12 500 läsåret1999/2000, vilket motsvarar en ökning med . Det skall jämföras med ökningen i den vanligagrundskolan som var ca 18 %.Spridningen mellan kommuner och län är stor, bådebeträffande ökningen och andel elever i särskolan.Enligt Skolverksrapporten varierar rutiner förutredning och beslut om mottagande, både beträffandevilka som deltar och i förfaringssätt. Fallstudiernager en bild av att olikheter i utredningsförfarande,mottagande och praxis när det gäller elevernasskolgång påverkar hur många elever som hamnar isärskolan, skriver verket.I rapporten redovisas att av kommunernauppger att elevgruppen i särskolan har förändrats.Elever med autism eller autismliknande tillstånd isärskolan har ökat liksom elever med tillkommandehandikapp som damp/ADHD och elever medkoncentrationssvårigheter. Det finns dessutom enöverrepresentation av elever med invandrarbakgrund.Fallstudierna visar också att det förekommer attelever som inte är utvecklingsstörda enligt gällandebedömningspraxis ändå återfinns i särskolan.Enligt sammanfattning visar rapportenatt brist på kompetens och resurser i grundskolanhar haft stor betydelse för ökningen av antaletsärskoleelever. Det nya betygssystemet och detförändrade läroplansinnehållet, i kombination medkraven på skolorna att alla elever skall nå målen,har också bidragit till ökningen. Därtill kommer atten ökad iver att testa och diagnostisera eleverskapar ett ökat tryck på särskolan.Regeringen har i regleringsbrev för budgetåret2001 - mot bakgrund av slutsatserna i den nurefererade rapporten - givit i uppdragatt ta fram allmänna råd eller informationsmaterialom rutinerna för utredning och beslut om mottagandei särskolan. Uppdraget skall redovisas senast den 15maj 2001.Skolverket har också i uppdrag, enligtregleringsbrev för , att ytterligareanalysera särskolans verksamhet i syfte att ökakunskapen om hur skolformen svarar mot elevernasbehov och förutsättningar. Därvid skall effekternaav undervisningstidens variationer studerassärskilt, liksom elevernas valmöjligheter i såvälden obligatoriska särskolan som gymnasiesärskolan.Detta uppdrag skall slutligt rapporteras den 1oktober 2001.Resultaten av pågående uppdrag bör enligtutskottets mening avvaktas.Kristdemokraterna anser i motion 2000/01:Ub316yrkande 24 att det är en självklarhet att förplacering av barn i särskola skall krävasvårdnadshavares medgivande. Denna fråga behöver inteberedas genom ytterligare försöksverksamhet med ökatföräldrainflytande över utvecklingsstörda barnsskolgång. Verksamheten bör nu permanentas.U t s k o t t e t vill med anledning avmotionsyrkandet erinra om följande.Riksdagen beslutade att förlängapågående försöksverksamhet med ökatföräldrainflytande över utvecklingsstörda barnsskolgång till utgången av (prop.1999/2000:68, bet. UbU16, rskr. 229).Försöksverksamheten inleddes ochfinns reglerad i en särskild lag (1995:1249). Deninnebär att barn, som bedöms inte kunna nå upp tillgrundskolans kunskapsmål därför att de ärutvecklingsstörda, inte får tas emot i särskolanutan vårdnadshavarens medgivande. Om vårdnadshavareninte lämnar sitt medgivande till att barnet tas emoti särskolan, skall skolplikten fullgöras enligt vadsom gäller för barn i allmänhet enligt skollagen.Skolverket redovisade en utvärderingav försöksverksamheten. Verket noterade en delnegativa konsekvenser, men valde ändå att föreslåatt verksamheten permanentas. Som motiv angavs bl.a.att föräldrarna har det yttersta ansvaret för sittbarn och därför bör ha rätt att välja skolform. Dockborde först ett antal problem lösas, främst rättentill stöd för elever som fullgör sin skolplikt igrundskolan.Regeringen har därför givit Skolverketett nytt uppdrag att dels fördjupat följa ochutvärdera försöksverksamheten med ökatföräldrainflytande över utvecklingsstörda barnsskolgång, dels utvärdera alternativet att eleven ärinskriven i särskolan men integrerad i en klass igrundskolan. I uppdraget ingår att följa upp ochutvärdera kvaliteten på den informationvårdnadshavaren får för att kunna välja skolform,motiven till vårdnadshavarnas val av skolform,orsaker till att antalet elever som är integrerade igrundskolan varierar mellan och inom kommunerna samtkvaliteten i undervisningen. skall ävenlämna förslag till åtgärder. Uppdraget skallredovisas senast den 1 mars 2002.Ytterligare beslutsunderlag behöver således tasfram innan ett beslut kan tas om attförsöksverksamheten skall övergå i reguljärverksamhet.Utskottet anser att motionsyrkandet bör avslås avriksdagen i avvaktan på detta.Individuella program inom Rh-anpassad gymnasieutbildningI tre motioner begärs att uttalar sig föratt individuella program skall införas inomriksrekryterande gymnasieutbildning för svårtrörelsehindrade ungdomar, s.k. Rh-anpassadutbildning.Enligt i motion 2000/01:Ub319yrkande 2 bör funktionshindrade elever inom Rh-anpassad gymnasieutbildning självfallet ges sammamöjligheter som andra gymnasieelever att studera påett individuellt program. Regeringen bör snaraståterkomma till med ett sådant förslag.Även i motion 2000/01:Ub209 (m) påpekas det somsjälvklart att möjligheten att välja individuellaprogram skall finnas också för svårtfunktionshindrade ungdomar på riksrekryterandegymnasieutbildningar.I motion 2000/01:Ub346 (s) framhåller motionärernaatt de samlade resurser som riksgymnasieverksamhetenkan erbjuda ungdomar med svåra rörelsehinder -pedagogiskt, i boendet och när det gällerhabilitering - även måste kunna erbjudas dem som harbehov av ett individuellt program. Det är därförangeläget att det blir möjligt att väljaindividuella program också inom den Rh-anpassadegymnasieutbildningen.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena med hänvisning till följande.För vissa elever med funktionshinder har statentagit på sig ett utökat ansvar genom att stödjariksrekryterande gymnasieutbildning. Sålunda finnsriksrekryterande gymnasieutbildning med särskiltanpassad utbildning för svårt rörelsehindradeungdomar, s.k. Rh-anpassad utbildning, i ,, och . Personkretsen förRh-anpassad utbildning bestäms i 5 kap. 27 och 28 §§skollagen (1985:1100). Den omfattar svårtrörelsehindrade elever som har mycket stora behov avanpassning och habilitering i anslutning tillutbildningen och som kan tillgodogöra sig utbildningpå nationellt program eller - med tillämpning förstagången vid intagning till /02 -specialutformat program.Utskottet behandlade och avstyrkte hösten 1999motsvarande motionsyrkanden om införande avindividuella program på gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning (bet. 1999/2000:UbU4). Utskottetpekade på att det finns stora möjligheter inomde nationella och specialutformade programmen atthjälpa elever som riskerar att inte klarautbildningen. Förutom stödundervisning, utökadstudietid eller reducerat program finns ocksåspecialinriktad kursplan.I regleringsbrevet för harSkolverket fått i uppdrag att /01 följa och analysera utvecklingen avden Rh-anpassade gymnasieutbildningen för elever somgenom möjlighet att specialinrikta kursplanerna iliten eller obefintlig utsträckning följer kurser pågymnasienivå. Verket skall även överväga alternativtill en sådan gymnasieutbildning.Resultatet av uppdrag bör enligtutskottets mening inväntas.Möjligheter för elever medfunktionshinder att välja skolaI Moderata samlingspartiets motion 2000/01:So299yrkande 4 betonas att möjligheten att välja skola ärsärskilt viktig för funktionshindrade barn ochungdomar. har den principiellauppfattningen att alla skolor så långt möjligt skallvara så utformade att elever med särskilda behovinte utestängs. Målsättningar om integration avfunktionshindrade elever i den vanliga skolan ochanpassning av skolan till dem får dock inte innebäraatt skolor som t.ex. - med den kompetenssom byggts upp där - tvingas stänga.Moderaterna vill att specialskolor även i framtidenskall vara ett alternativ för de elever som anseratt dessa skolor bättre kan tillgodose derassärskilda behov.Samma synpunkter förs fram i motionerna1999/2000:Ub228 (m) yrkande 2 och 2000/01:Ub204 (m)yrkande 1. Motionären anser att möjligheten för barnoch ungdomar med funktionshinder att välja skolamåste omfatta inte bara den egna kommunens skolor,utan också alternativ i form av specialskolor ochfristående skolor med inriktning påfunktionshindrade elevers behov. Regeringen böråterkomma med förslag som ger dessa barn ochungdomar rätt att välja skola. Alla barn ochungdomar skall enligt motion 2000/01:Ub207 (m) yrkande 3 erbjudas möjlighet till enindividuellt anpassad utbildning och ha rätt attvälja skola på lika villkor.Enligt motion 1999/2000:So488 (kd) yrkande 1 börSkolverket i en utvärdering analysera hurkommunernas schablonersättning till skolorna harpåverkat möjligheterna för funktionshindrade att påsamma villkor som andra elever kunna välja skola.Analogt med förslag om införande avnationell skolpeng bör alla barn, och i synnerhet demed funktionshinder, ges en statligt garanterad ochfinansierad rätt att välja skola. Detta föreslås imotion 1999/2000:Ub228 (m) yrkande 4.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.Riksdagen har ställt sig bakom den viktigahandikappolitiska principen - som har stöd i FN:sstandardregler - att barn och ungdomar så långtmöjligt skall erbjudas en anpassad utbildning i sinhemkommun. Enligt utskottets förslag i detföregående skall beslutet att avskaffa specialskolansom skolform för elever med synskada respektive gravspråkstörning ligga fast. För döva, dövblinda ellerhörselskadade elever finns den statligaspecialskolan kvar.I föregående avsnitt i detta betänkande harutskottet redovisat den nya samlade organisationenför statens stöd i specialpedagogiska frågor och denverksamhetsinriktning som organisationen skall ha.Målsättningen är att eleverna så långt möjligt skallkunna välja en skola i närheten av hemmet inomgrundskolan eller särskolan. För att skapaförutsättningar för detta skall ett organiserat stödi specialpedagogiska frågor ges till kommuner ochandra huvudmän, såsom fristående skolor.Barn som är synskadade eller gravt språkstörda fårenligt en ny bestämmelse i 10 kap. 3 a § skollagenfullgöra sin skolplikt i särskilda resurscenter.Utbildningen skall med nödvändiga avvikelsermotsvara utbildningen i respektivesärskolan.Vidare bör nämnas att statligt stöd kan utgå tillkommuner ur anslaget Särskilda insatser påskolområdet för samordnade regionalautbildningsinsatser för elever med funktionshinder.Stödet fördelas av förhandikappfrågor i skolan () som harfördelat medel till regionala undervisningsgrupperför elever med hörselskada, autism, rörelsehinderrespektive språkstörning samt för elever i särskolanmed flerfunktionshinder. Från och med den 1 juli2001 övertas SIH:s uppgifter av Specialpedagogiskainstitutet.Med anledning av yrkandet i motion 1999/2000:So488vill utskottet hänvisa till att under1998 genomfört en nationell kvalitetsgranskning avundervisningen av elever i behov av särskilt stöd.Bland annat har granskats enligt vilkaprioriteringsprinciper de medel som finnstillgängliga fördelas, både i den kommunalaresurshanteringen och i skolans interna budget.Verket konstaterade att det är nödvändigt attskolans huvudman tar ett större ansvar föruppföljningen och utvärderingen av hur resurseranvänds.Utskottet kan inte ställa sig bakommotionsyrkandet om en statligt garanterad ochfinansierad rätt att välja skola.I motionerna 1999/2000:Ub228 (m) yrkande 3 och2000/01:Ub204 (m) yrkande 2 påpekar motionären attlångt ifrån alla föräldrar till barn medfunktionshinder känner till vilka alternativ somfinns till den kommunala skolan. Kommunerna böraktivt understödja dessa föräldrar med informationom hjälp, stöd och möjlighet att söka specialskolor.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena.Enligt direktiven till skall i denregionala organisationens grunduppdrag ingå attbl.a. svara för rådgivning för enskilda barn ochungdomar, samordna insatser inom regionen, t.ex.genom bildandet av nätverk, samt sprida informationtill kommunerna och deras skolor, föräldrar,beslutsfattare m.fl.Övriga frågorVänsterpartiet föreslår i motion 1999/2000:So490yrkande 7 att regeringen ger i uppdragatt göra en översyn av hur skolorna följerläroplanens bestämmelser om yrkesförberedandeinsatser när det gäller funktionshindrade elever.Enligt en rapport från Förbundet m.fl., som motionärerna tagit delav, får många ungdomar med funktionshinder inte allsdet stöd de skulle behöva när det gällerförberedelser för arbetslivet.Med hänvisning till samma rapport yrkas i motion1999/2000:Ub301 (kd) att hos regeringenbegär förslag till en strategi för hurfunktionshindrade ungdomars tillgång till studieroch arbetsmarknad kan underlättas.U t s k o t t e t anser att det är särskiltviktigt att stödja och stimulera ungafunktionshindrade till att våga ta steget ut påarbetsmarknaden. Skolan har i samverkan medarbetsförmedlingen ansvar för att genom olika inslagi undervisningen förbereda för och underlättainträdet på arbetsmarknaden. Enligt uppgift frånArbetsmarknadsstyrelsen finns det inom varje län enperson som har ansvar för att samordna verksamhetenför "unga handikappade" med särskildaarbetsförmedlingsinsatser. Arbetsförmedlingensamarbetar också med skolan vad gäller vägledningoch planering för funktionshindrade elever i sambandmed övergången skola/arbetsliv. Avsikten är att gestöd åt dessa elever att vidga sina studie- ochyrkesval. Utskottet utgår från att skolan tar varapå de möjligheter till samarbete och de insatser somerbjuds från arbetsförmedlingen.Utskottet utgår också från att i sintillsynsverksamhet har uppmärksamheten riktad mothur skolorna följer läroplanens bestämmelser.Med det anförda föreslår utskottet avslag påmotionsyrkandena.I motion 1999/2000:Ub207 (s) påtalas att andelenbarn med funktionshinder vars föräldrar har utländskbakgrund ökar i landets särskolor och specialskolor.Dessa föräldrar upplever sig dubbelt utsatta, pågrund av sin exilsituation, som föräldrar till barnmed funktionshinder. Motionären efterlyserfortbildningsinsatser om problematiken för berördapersonalgrupper inom bl.a. skola och barnomsorg samtinitiativ till utbildning av föräldrarna.U t s k o t t e t har inhämtat att inom () finns en särskildkonsulent för frågor som berör elever med utländskbakgrund och funktionshinder. Konsulentens insatserriktas i första hand till kommuner, personalgrupper,handikapp- respektive invandrarorganisationer m.fl.Konsulentinsatser för invandrarelever medfunktionshinder kommer att fortsatt finnas i den nyastödorganisationen.Utskottet anser att bör avslåmotionsyrkandet med hänvisning till det anförda. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Specialskolan som skolform förelever med synskada respektive gravspråkstörningRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Ub212yrkande 25, 1999/2000:Ub242 yrkandena 2 och 6 samt 2000/01:Ub219yrkande 4.Reservation 1 (m, kd, c, fp) delvis2. Omprövning av beslutet att avvecklade fasta skoldelarna vid ochHällsboskolanRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Ub242yrkande 1, 2000/01:Ub219 yrkande 1, 2000/01:Ub269 yrkande 1,2000/01:Ub316 yrkande 9 och 2000/01:Ub319 yrkande1.Reservation 1 (m, kd, c, fp) delvis3. Lokalisering av EkeskolansresurscenterRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Ub242yrkande 3 och 2000/01:Ub219 yrkande 5.4. Specificering av begreppetvisstidsvistelse vid resurscenterRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub219 yrkande2.Reservation 2 (m, c)5. Utredning om riksgymnasium förblinda och synskadade ungdomar medflerfunktionshinderRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Ub212yrkande 26, 1999/2000:Ub242 yrkande 4, 2000/01:Ub219 yrkande 6 och2000/01:Ub239 yrkande 22.Reservation 3 (m, c, fp)6. Stöd för elever med funktionshinderi den kommunala skolanRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Ub242yrkande 5, 1999/2000:So263 yrkande 6 och 1999/2000:So488 yrkande 2.Reservation 4 (kd) delvisReservation 5 (fp)7. Synskadades tillgång till läromedeloch hjälpmedelRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub219yrkande 3 och 2000/01:Ub269 yrkandena 2 och 3.8. Rätt till teckenspråkslärare förbarn med grav hörselskadaRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub316 yrkande8.Reservation 4 (kd) delvis9. Teckenspråkskunnig personal ispecialskolornaRiksdagen avslår motion 1999/2000:So488 yrkande3.Reservation 4 (kd) delvis10.