bet · GO01AU9 · 2001-03-23 00:00:00 — Arbetstid och ledighet från anställning m.m. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01AU9Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlar utskottet motionerväckta under allmänna motionstiden riksmötena1999/2000 respektive 2000/01. Om inte annat angeshar de i betänkandet behandlade motionerna blivitavlämnade /riksmöte.Motionerna återfinns i bilaga till betänkandet. I detta betänkande behandlas ett antal motioner frånallmänna motionstiden riksmötena /2000 och2000/01 som rör arbetstid, semester och annanledighet. Utskottet avstyrker alla motioner utomtvå. En stor del av motionerna avstyrks medhänvisning till den av regeringen tillsattautredning som har till uppdrag att se över frågor omarbetstid, semester och annan ledighetslagstiftning.I utredningens uppdrag ingår både att belysa dessafrågor och att komma med förslag. Utskottet villdärför inte föregripa resultatet av utredningen. Medanledning av två motioner om förstärkt skydd förföräldralediga anser utskottet att det finns starkaskäl att överväga om det finns behov av attförstärka skyddet för arbetstagare som väljer attutnyttja sin rätt till ledighet i samband medföräldraskap. Utskottet anser att i första handförändringar i föräldraledighetslagen och lagen omanställningsskydd bör övervägas. bördärmed bifalla motionerna.I betänkandet finns tretton reservationer och fyrasärskilda yttranden av , ochMiljöpartiet. I en gemensam reservation avModeraterna, ochFolkpartiet framförs krav på att arbetsgivarensansvar för semesterlön skall begränsas. Flexibel arbetstid,arbetstidsförkortning, övertid,semester, m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet ett antalmotioner som tar upp frågor kring arbetstid,semester m.m. Utskottet avstyrker samtligamotioner med hänvisning bl.a. till pågåendeutredningsarbete.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (kd), 3 (fp),4 (mp), 5 (m), 6 (fp), 7 (m, kd, c, fp) och 8(m).MotionernaI detta avsnitt tar utskottet upp ett antal motionersom avser arbetstidsfrågor av mer övergripandekaraktär, såsom exempelvis frågan omarbetstidsförkortning via lag, huvudprinciper för enreformerad arbetstidslagstiftning eller avskaffandeav sådan lagstiftning, flexiblare arbetstider,arbetstagarinflytande över arbetstiderna, semester-respektive övertidsreglering samt sambandet mellanarbetstider och arbetsmiljö och stress. I många fallbehandlar motionerna direkt eller indirekt sambandetmellan olika aspekter på arbetstider.Moderaterna avvisar i motionerna 1999/2000:A721yrkandena 1 och 3-6, 1999/2000:Sk692 yrkande 25 samtA243 yrkandena 1-4 lagstiftning om kortarearbetstid. Den faktiska arbetstiden i ärredan i dag och därmed menarModeraterna att 30-timmarsveckan i praktiken redanär genomförd. En generell arbetstidsförkortningskulle bli samhällsekonomiskt förödande och ledatill att många hushåll fick privatekonomiskaproblem.Arbetsmarknadens regelverk inklusivearbetstidslagstiftningen är inte anpassade till enmodern arbetsmarknad. Arbetstidslagen bör därförupphävas i sin nuvarande form, anser Moderaterna.Makten över arbetstider och andra arbetsförhållandenbör flyttas från politikerna till de enskildaindividerna och deras arbetsgivare. Människor harolika önskemål när det gäller arbetstider. Därförbör flexibiliteten och möjligheterna tillindividuella lösningar bli större. Det måste blimöjligt att arbeta både mer, mindre och annorlunda,jämfört med . En övre gräns för övertidsarbetebör inte lagregleras, anser Moderaterna.Anställningsförhållanden bör enligt partietregleras genom individuella avtal mellanarbetsgivaren och den anställde. På det sättetskapas flexibla arbetstidslösningar som kan anpassastill den enskildes önskemål och behov samt tillverksamhetens krav.Arbetstidslagen är otidsenlig och medför en radhinder för arbete och företagande. Den bör upphävasi sin nuvarande form. Grundläggande regler somsyftar till att skydda människors liv och hälsa böråterfinnas i arbetsmiljölagen och de bör inte varadispositiva. Anställningsförhållanden utöver dettabör regleras genom individuella avtal mellanarbetsgivare och arbetstagare. menar attflexiblare regler på arbetsmarknaden medför frihetatt arbeta olika. Det blir då möjligt att tillgodosebehovet hos vissa personer att minska sin arbetstidmedan andra som så önskar kan öka den. Flexiblaarbetstidslösningar ger förutsättningar för ettmodernt arbetsliv som är bättre anpassat till såvälenskilda arbetstagares önskemål som tillverksamhetens krav.Enligt i motion 1999/2000:A721 börSverige verka för att begränsa EU:s detaljstyrningpå arbetstidsområdet (yrk. 2).I motion 1999/2000:A723 yrkandena 10-12 föreslårVänsterpartiet att taket för övertidsuttag sänkstill och . Detskall fortfarande finnas dispensmöjligheter. Det börbli dyrare för arbetsgivaren ju fler övertidstimmarman tar ut. Den övertidsavgift som tas ut vidöverträdelse av lagen utan stöd i kollektivavtal börfastställas i relation till företagets omsättning.Även definitionen av övertidsarbete bör ändras,anser partiet. definieras det som oplaneradarbetsanhopning som övertidsarbete ipraktiken utförs regelbundet och planerat på mångaarbetsplatser. En striktare definition ochtillämpning av övertidsbegreppet bör införas.Arbetstagarinflytandet över arbetstidens förläggningbör förstärkas. Erfarenheterna visar att det går attkombinera verksamhetens krav med ett ökatarbetstagarinflytande över arbetstidens förläggning,menar med arbetstidsförkortning inomvårdyrken har givit entydigt positiva resultat ochpartiet anser i motion 1999/2000:A272 yrkande 2 närmare skall studera vad enarbetstidsförkortning kan betyda för att höjaattraktionskraften och rekryteringsmöjligheternatill arbete inom vård och omsorg.I motion Sf229 yrkande 2 hävdar attdet nya pensionssystemet, genom att det ärkonstruerat så att individen skall maximera sin lönoch sin andel av det betalda arbetet, också äruppbyggt efter manliga arbetstidsmönster. Det ärangeläget att införa sex timmars arbetsdag för jämlika arbetstidsmönster skall kunna uppnås.Kristdemokraterna menar i motionerna 1999/2000:A254yrkandena 2-4, A202 yrkandena 2 och 3, A277 yrkande4 samt A811 yrkande 8 att en generellarbetstidsförkortning inte kan förordas vare sig förden enskilde individen eller för att minskaarbetslösheten. De kollektiva lösningar som uppnåsgenom generell lagstiftning motverkar möjlighetenför den enskilde att välja längd på och förläggningav arbetstiden. Arbetstiden måste kunna varierakraftigt med utgångspunkt från den aktuellalivssituationen och den skall ses ur ettlivscykelperspektiv.Mot denna bakgrund avvisar engenerell lag om arbetstidsförkortning liksom tankenpå att lagstiftningsvägen förlänga semestern med envecka. När det gäller semesterlagstiftningen anserKristdemokraterna att ett tillägg bör göras isemesterlagens 10 § andra stycket med innebörden attbetald semester utöver skallkunna tas ut som arbetstidsförkortning.Centrala kollektivistiska arbetstidslösningar ärotidsenliga, anser partiet. Arbetstidslagstiftningenmåste utformas så att arbetsgivare och arbetstagarei större utsträckning än kan fastställaarbetstiden utifrån sina behov och önskemål, enuppfattning som för fram också imotion Sf273 yrkande 9. Regelsystemen bör utformasså att de skapar förutsättningar för kollektivavtaleller lokala avtal om arbetstider där man kan tahänsyn såväl till den enskilde individens behov somtill att företagande kräver rimliga förutsättningar.För arbetstagaren underlättas därmed kombination avarbete och exempelvis studier, samvaro med barneneller fritidsaktiviteter. För arbetsgivaren innebärfriare arbetstidsreglering bättre möjligheter tillsäsongs- eller efterfrågeanpassning, vilket ökarförutsättningarna för att behålla arbetskraften i enkonjunktursvacka eller vid minskad orderingång.Flexiblare arbetstidsförläggning leder till ökatengagemang och ansvarstagande bland de anställda.Ett ökat utrymme för självvalda arbetstider hargynnsam inverkan på arbetsmiljön. Partiet serpositivt på s.k. job-sharing där två parter medlikartad kompetens delar på ett arbete för att klaraexempelvis barnomsorg på ett familjenära sätt. Statoch kommuner bör föregå med goda exempel när detgäller ökat personalinflytande vid arbetstidensförläggning.Också i motionerna 1999/2000:A804 yrkande 8 och1999/2000:Sf302 yrkande 10 förespråkarKristdemokraterna flexiblare arbetstider och anseratt arbetet skall organiseras så att situationen försmåbarnsföräldrar underlättas och det blir möjligtmed frivillig arbetsdelning och/ellertjänstledighet.Centerpartiet tar i motion Sf309 yrkande 1 avståndfrån tanken på lagstiftning om en generellarbetstidsförkortning eftersom en sådan varkenskulle ta hänsyn till arbetstagarnas ellerföretagens önskemål. Inte heller avsamhällsekonomiska skäl är det enligt partietmöjligt att nu lagstifta om enarbetstidsförkortning.Däremot förespråkar att manlagstiftningsvägen underlättar för arbetsmarknadensparter, anställda och arbetsgivare, att lokaltutforma flexibla arbetstidssystem som ökar parternasmakt över arbetstiderna.Folkpartiet konstaterar i motionerna 1999/2000:A231yrkande 19 och A263 yrkande 26 att partiet inte ärfrämmande för att det stiftas en ny arbetstidslag,men betonar att en sådan måste utformas så att denuppmuntrar till flexibilitet och så att man kommerbort från en lagstadgad normalarbetstid. Lagen skallinnebära att arbetstiden kan bestämmas genom enöverenskommelse mellan den enskilde arbetstagarenoch arbetsgivaren utifrån deras behov och önskemål.Det är individen själv som tillsammans med sinarbetsgivare skall avgöra hur mycket hon eller hanvill arbeta.I motion A225 yrkande 1 (delvis) förordarFolkpartiet en blocköverskridande överenskommelse isyfte att minska stressen i samhället. Stress växerfram ur upplevelsen av maktlöshet, sägs det imotionen. Genom ett handlingsprogram skall individenges större makt över sitt eget liv. Programmetomfattar fyra punkter: 1. makt över sin egenarbetstid, 2. makt över sin egenkompetensutveckling, 3. makt över familjens totalatid och 4. makt över den egna arbetsmiljön.I fråga om makt över arbetstiden menar den anställdes inflytande över var, när och hurdet egna arbetet utförs måste öka. Detta äravgörande för möjligheterna att kunna hantera över-och underbelastning utan att man drabbas av negativstress. Att med lagstiftning tvinga fram en generellarbetstidsförkortning är ingen framkomlig väg, anserpartiet. Däremot bör lagstiftningen ändras så attdet blir lättare att förhandla om förkortad och merflexibel arbetstid. Möjligheterna måste bli bättreför ofrivilligt deltidsarbetande att ökaarbetstiden. En tydlig lagstiftning behövs som grundför att individen skall kunna påverka den egnaarbetstiden.Miljöpartiet förordar i motion A256 yrkandena 6-9att normalarbetstiden genom lagstiftningsänks i en första etapp. Arbetstidenbör därefter förkortas till 30 veckotimmar.Lagstiftningen bör på samma sätt som varadispositiv. Partiet menar att en lagstiftadarbetstidsförkortning medför att heltidsnormen sänksför hela arbetsmarknaden och inte bara för vissaprivilegierade grupper.En sänkning av arbetstiden till 30 eller 35veckotimmar skulle kraftigt öka människorsmöjligheter att orka arbeta, anser Miljöpartiet.Förkortningen behövs för att människor skall hakraft att utnyttja sin fritid och arbeta fram till65 års ålder samt få mer tid för socialt liv ochsamhällsengagemang. Kortare arbetstid minskar ocksåarbetslösheten och den stress som arbetslösa utsättsför och reducerar förekomsten av arbetsskador ochsjukskrivningar. Partiet menar också att enförkortning gagnar jämställdhet i och med att denger män ökade möjligheter att ta ansvar för hem ochfamilj. Enligt motion So11 yrkande 3 anserMiljöpartiet att en arbetstidsförkortning behövs förbarnens och ungdomarnas skull. Taket för allmänövertid bör enligt partiets motion A256 reducerasfrån (yrk. 6).I motionerna 1999/2000:A819 yrkande 13 samt A808yrkandena 13 och 23 anser attjämställdhetsaspekterna på en arbetstidsförkortningbör utredas. Genom införande av ett friår skulle manenligt partiet komma till rätta med problem medutbrändhet och stress i arbetslivet. Ett friårskulle även underlätta situationen för kvinnligaföretagare, vilket enligt bör belysasav utredningen om friår.Partiet betonar i motion A256 yrkande 3 attlöntagarinflytandet över arbetstidens förläggningbör stärkas. Samtliga på en arbetsplats bör fåmöjlighet att påverka arbetstidens förläggning underåret liksom arbetsmiljön och arbetets utförande.Utöver parti- och kommittémotionerna ovan finnsflera enskilda motioner som behandlar frågor omflexibel arbetstid, arbetstidsförkortning, övertidoch lång arbetstid samt semester.Bertil () riktar i motion 1999/2000:A217uppmärksamheten på situationen för medborgare medmycket långa arbetsveckor och menar att det finnsanledning att se över hur situationen för dessaskall kunna underlättas.Barbro Feltzing (mp) hänvisar i motion1999/2000:A251 yrkandena 1 och 2 till det s.k.Kirunaprojektet som ett framgångsriktarbetstidsförsök. Hon anser att en utredning omkostnadsväxling mellan stat och kommun bör göras föratt projektet skall kunna fortgå. Motionären anserockså att en större utvärdering av Kirunaprojektetbör göras.I motion 1999/2000:A722 yrkande 2 betonar sammamotionär att förkortad arbetstid innebär ökadlivskvalitet och kan medföra att stressen i arbetetminskar i och med att man får ökade möjligheter attägna sig åt sina barn eller åt friskvård ochegenvård.Gunnar () föreslår i motion A207 medmotiveringen "Myndigförklara medborgarna" att lagen(1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete skallavskaffas. Samma motionär förordar i motion A214,med identisk motivering, avskaffande avarbetstidslagen (1982:673), allmän arbetstidslag(1970:103), arbetstidslag (1947:216) för hotell,restauranger och kaféer samt arbetstidslag fördetaljhandeln (1942:652).I motion A210 av () framförs iyrkandena 1-3 i huvudsak samma synpunkter som i denmoderata kommittémotionen A243 yrkandena 1-4 somredovisats ovan. Motionären anser därutöver att eninkomstskattesänkning, i enlighet med vadModeraterna förespråkar, skulle leda till att flermänniskor själva kunde avgöra hur lång derasarbetstid skall vara, då de flesta arbetstagare, ochinte några få som , skulle få råd att sänka sinarbetstid (yrk. 4).Holger m.fl. (kd, m, c, fp) pekar imotionerna 1999/2000:A702 och A245 på vikten av attskapa regler och andra förutsättningar för merflexibel arbetstid. Utgångspunkter för enarbetstidsreform bör vara att arbetstidens längdfrämst är en fråga för individen men att det ocksåskall finnas ett tak för arbetstiden under enbegränsningsperiod samt regler för exempelvisdygnsvila. Arbetstidsregler som sammanhänger medhälsa och säkerhet bör regleras i arbetsmiljölageneller annan skyddslagstiftning där också regler somrör genomförande av EG:s arbetstidsdirektiv kanbehandlas. Lagstiftningen kan förändras så attarbetstiden normalt bestäms i anställningsavtalet.Inom enskilda företag bör det vara möjligt att slutaarbetstidsavtal som möjliggör säsongs- ellerkonjunkturvarierad arbetstid, exempelvis genomtillskapande av en arbetstidsbank.I motion A709 pläderar m.fl. (kd, m,c) för att arbetsgivares ansvar för semesterlön vidarbetstagares frånvaro skall minskas. Genomsemesterlagens bestämmelser om semestergrundandefrånvaro blir arbetsgivaren bl.a. i sambandarbetstagares sjukdom, föräldraledighet och vissastudier skyldig att betala semesterlön förfrånvaroperioden, trots att arbetstagaren inteuppbär lön. Motionärerna anser att arbetsgivareninte bör vara skyldig att betala ersättning då någonarbetsprestation inte utförs, dock med undantag förbl.a. arbetsgivarens ansvar för sjuklön.Peter () anser i motion A249 attlagstiftningen om en arbetstidsförkortning börutformas på ett sätt som ger bästa resultat i frågaom jämställdhet, minskad ohälsa och ökad uthålligheti arbetslivet och som leder till ökad gemensam tidför föräldrar och barn.Lena Ek m.fl. (c) begär i motion So545 yrkande 3 attregeringen skall lägga fram förslag som stärkerindividernas makt över arbetstiden och ger dembättre möjligheter att göra egna val.BakgrundSedan mitten av har det genomförts en radutredningar kring arbetstidsfrågan. Här följer enkort genomgång av de olika utredningarna.1987 års arbetstidskommitté1987 års arbetstidskommitté hade till uppgift attanalysera konsekvenserna av olika arbetstidsformeroch arbetstidsmönster. Kommittén presenterade sinaslutsatser i betänkandet Arbetstid och välfärd (SOU1989:53). Den generella slutsatsen var att enförkortning av arbetstiden inte är ett effektivtmedel för att minska arbetslösheten. Kommitténbedömde att det inte fanns utrymme för generellaarbetstidsförkortningar och efterlyste i stället en arbetstidspolitiksom tar hänsyn till småbarnsfamiljers situation,gagnar jämställdheten, beaktar skydds- ochhälsoaspekter, tillgodoser kraven på rättvisa mellanolika yrken och avtalsområden, beaktar produktionensförutsättningar och underlättar den enskildesmöjlighet att välja arbetstid och varieraarbetstiden över livet. Kommittén diskuterade en nyårsarbetstidsnorm som skulle ge möjlighet tillflexibla lösningar och skapa förutsättningar att taut arbetstidsförkortningar på ett sättsom kan anpassas till olika önskemål. Kommitténföreslog att möjligheterna att övergå tillårsarbetstid borde utredas.Utredning om årsarbetstid1991 tillkallades en särskild utredare för attundersöka om mer flexibla regler för arbetstid ochsemester borde införas i svensk lagstiftning.Utredningen föreslog i betänkandet Årsarbetstid (SOU1992:7) en gemensam lag om arbetstid och semester.Enligt förslaget skulle den lagstadgade 40-timmarsveckan omvandlas till en årsarbetstid däräven semestern skulle ingå. På arbetsplatser som harkollektivavtal om löner och allmännaanställningsvillkor skulle arbetstidslagens reglerom arbetstidens förläggning slopas. På arbetsplatsersom saknar kollektivavtal skulle arbetstidslagensnuvarande regler om förläggningen av arbetstidenbehållas. Reglerna om ordinarie veckoarbetstidföreslogs dock kunna frångås genom personliga avtal.1995 års arbetstidskommittéÅr 1995 tillkallades en parlamentarisk kommitté föratt utreda konsekvenserna av EG:s arbetstidsdirektivför det svenska regelsystemet på arbetstidsområdet.I uppdraget ingick också att analysera delångsiktiga konsekvenserna av alternativaarbetstidsförkortningar samt att undersöka på vilketsätt flexibla arbetstidsregler kan införas i svensklagstiftning. I delbetänkandet EG:sarbetstidsdirektiv och dess konsekvenser för detsvenska regelsystemet (SOU 1995:92) gjorde kommitténbedömningen att den svenska arbetstidslagen ger ettväl så högt skyddsvärde för arbetstagaren som EG-direktivet.På förslag av kommittén genomfördes en ändring iarbetstidslagen som innebar att avvikelser frånlagen får göras endast under förutsättning att deinte innebär mindre förmånliga regler förarbetstagaren än vad som följer av EG-direktivet.Lagändringen trädde i kraft den 23 november 1996.Kommittén lämnade i slutbetänkandet Arbetstid -längd, förläggning och inflytande (SOU 1996:145)förslag till en ny arbetstidslag samt ändringar avsemesterlagen och föräldraledighetslagen. Iförslaget till ny arbetstidslag inarbetades EG-direktivets regler om t.ex. rast, dygnsvila ochmaximal total arbetstid per veckainklusive övertid. Arbetstidslagens nattarbetsförbudslopades enligt förslaget.Kommittén föreslog nya bestämmelser omarbetsgivarens skyldighet att ta hänsyn tillarbetstagarens önskemål och behov i fråga om bl.a.möjligheten att förena arbete med familjeliv ochsocialt liv i övrigt. Arbetstagaren skall enligtförslaget ha rätt att få sina önskemål omarbetstidens längd och förläggning prövade avarbetsgivaren. Arbetsmarknadens parter uppmanas iförslaget att sluta kollektivavtal om arbetstidensomfattning och förläggning. Förslaget ger möjlighettill avvikelser från lagens regler genomkollektivavtal, men anger inte på vilken nivåavtalet skall träffas. Enligt dagens arbetstidslagkrävs ett kollektivavtal på central nivå för attavvikelser från lagen skall vara tillåtna.Kommittén föreslog att sambandet mellanarbetstidslagen och arbetsmiljölagen skall görastydligare. Vidare föreslog man attarbetstidsregleringen skall vara civilrättslig istället för offentligrättslig, vilket innebär attmyndighetstillsynen av lagens tillämpning slopas.När det gäller semesterlagen föreslog kommittén attsemester överstigande skall kunna tas utpå annat sätt än som . Iföräldraledighetslagen föreslogs en ändring som gerarbetstagaren ökat inflytande över förläggningen avföräldraledighet som tas ut som förkortad arbetstid.Det kan här nämnas att regeringen i propositionenFöräldraförsäkring och föräldraledighet (prop.2000/01:44) som lämnades till riksdagenföreslår sådana förändringar.När det gäller arbetstidsförkortning drogkommittén slutsatsen att en arbetstidsförkortninginte kan förordas av sysselsättningsskäl men att detfinns välfärdsargument som talar för en kortarearbetstid. Kommittén föreslog inte någon lagstadgadförkortning av den ordinarie arbetstiden, utanframhöll att kollektiva arbetstidsförkortningar bästregleras i avtal mellan arbetsmarknadens parter.Rapporten arbetstid - för och emotI regeringsförklaringen valuppmärksammades behovet av att ytterligare fördjupaunderlaget i arbetstidsfrågor. Därför tillsattes ijanuari 1999 en arbetsgrupp inom Regeringskanslietmed representanter för Socialdemokraterna,och Vänsterpartiet.Arbetsgruppens uppdrag var att göra bedömningar avförutsättningarna för och konsekvenserna av olikaarbetstidsförändringar för kommande politiskaställningstaganden genom att analyseraförutsättningarna för och konsekvenserna av olikaarbetstidsförändringar samt ge förslag till hurarbetet med arbetstidsfrågan bör bedrivas vidare.Däremot hade gruppen inte i uppdrag att lämnaförslag till lösningar.I rapporten arbetstid - för och emot (Ds2000:22) som avlämnades har arbetsgruppenbeskrivit ett antal olika metoder för hurarbetstiderna kan förändras. Om arbetstidenförkortas medför det enligt gruppen en radkonsekvenser, såväl positiva som negativa. Bland depositiva kan nämnas mer tid för familj,fritidssysslor, vila och återhämtning. Enarbetstidsförkortning skulle också kunna förbättraförutsättningarna för en ökad jämställdhet.Den främsta negativa effekten av enarbetstidsförkortning är enligt gruppen att denminskar arbetskraftsutbudet och försvagar denekonomiska tillväxten i förhållande till vad somannars skulle ha gällt. Arbetsgruppen för endiskussion om hur detta försvårar finansieringen avvård, skola, omsorg och annan offentlig verksamhetoch hur det leder till lägre pensioner men pekarsamtidigt på vissa möjligheter att dämpa de negativaeffekterna. Arbetsgruppen konstaterar att sättet påvilken en arbetstidsförkortning genomförs har storbetydelse.I rapporten slås fast att värdet av enarbetstidsförkortning alltid måste vägas mot behovetav andra reformer och att hänsyn måste tas till desamhällsekonomiska kostnaderna av enarbetstidsförkortning. Gruppen tar särskilt uppdiskussionen om de långsiktiga konsekvenserna av enarbetstidsförkortning för finansieringen av denoffentliga verksamheten. Arbetsgruppens rapport harremissbehandlats.Nytillsatt utredning om arbetstid, semester ochbetald ledighetEfter remissbehandling av rapporten - för och emot har regeringen den 21december 2000 fattat beslut om att tillsätta enparlamentarisk utredning Arbetstid, semester ochbetald ledighet (dir. 2000:97). Kommittén har iuppdrag att göra en översyn av arbetstidslagen,semesterlagen och övrig ledighetslagstiftning.Representanter för arbetsmarknadens parter skallknytas till kommittén.Många av de frågor som tas upp i motioner sombehandlas i detta betänkande innefattas i direktivenför den nya arbetstidsutredningen. Utskottet väljerdärför att nedan utförligt redovisautredningsdirektiven.Regeringen konstaterar i direktiven attarbetstidslagstiftningen har utretts desenaste 15 åren. Utredningsförslagen har dock endastlett till begränsade ändringar i lagstiftningen.