bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — Ettåterställande av beslutet om 1innebär att ersättning till påplanerat sätt ej behöver utgå utan kaninlevereras till staten.I motion Fi239 av m.fl.(m) föreslås att beslutar attnågon extra inbetalning från Riksbankentill staten, utöver gällande principer,inte skall genomföras under 2002.Moderata samlingspartiet anser att denextra inleverans som drivits igenomriskerar att drabba förtroendet förRiksbanken då dess självständighet kankomma att ifrågasättas. Vidare är dennaextra inleverans olycklig då Riksbankensfinansiella styrka urholkas.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att iskilda sammanhang har ställt sig bakom deåtgärder som motsätter sig.Utskottet finner ingen anledning till attföreslå att ompröva dessaställningstaganden. Utskottet noterar attett motionsyrkande från Kristdemokraternaom försäljning av utbildning tillutländska studenter avses att tas upp ibet. 2001/02:UbU4 som behandlar prop.2001/02:15 Den öppna högskolan. Utskottetfinner inte skäl att ställa sig bakomKristdemokraternas förslag.När det gäller inleveransen frånRiksbanken vill utskottet hänvisa tillbet. 2000/01:FiU23 Penningpolitiken ochRiksbankens förvaltning 2000. Utskottetser ingen anledning till att ompröva sinaställningstaganden.Utskottet noterar vidare att trots attsamtliga oppositionspartier föreslagitlångtgående utförsäljningar av statligaföretag har inte något parti beaktatkonsekvenserna av detta på inkomsterna avaktieutdelningar.Således tillstyrker utskottetbudgetpropositionens förslag tillberäkning av inkomster av statensverksamhet och avstyrker motionerna Fi239(m) yrkande 1, Fi297 (kd) yrkande 1 idenna del och Fi294 (fp) yrkande 5 idenna del.3.10 Beräkning av statsbudgetensinkomsterUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag till beräkning avstatsbudgetens inkomster. Partiernasalternativa förslag avstyrks.Jämför reservationerna 12 (m), 13 (kd),14 (c) och 15 (fp).BudgetpropositionenRegeringen redovisar i propositionen sinberäkning av statsbudgetens och föreslår attinkomstberäkningen på statsbudgetengodkänns (punkt 6).I propositionens kapitel 5 redovisasskatternas utveckling under perioden2000-2004 enligt tre olikaredovisningsprinciper. Den periodiseraderedovisningen visar de skatter som ärhänförliga till ett visst inkomstår.Enligt en princip redovisas skatternaenligt det nyanationalräkenskapssystemet. Dessutomredovisas statsbudgetens inkomster avskatter och övriga inkomster. Inkomsternapå statsbudgeten är huvudsakligenkassamässiga.Tabell 48. Offentliga sektornsperiodiserade skatter, offentligasektorns inkomster enligtnationalräkenskaperna samt statsbudgetensinkomsterMiljarder kronor och procent2000 200 200 200 2001 2 3 4Offentligsektor, 1 1 1 1 1periodiserade 142 142 163 221 265skatterÅrlig förändring 0 20 59 44procent 0,0 1,8 5,1 3,6Offentligsektor, enligtnationalräkens 1 1 1 1 1kaperna 100 142 133 183 234138 129 133 141 149skatter 1 1 1 1 1239 271 266 324 382övrigainkomstertotaltÅrlig förändring 42 -10 50 51skatter 3,8 -0, 4,5 4,3procent 9Statsbudgetensinkomster 673 683 648 668 700127 71 85 65 65skatter 800 754 733 733 765övrigainkomstertotaltÅrlig förändring 10 -35 20 32skatter 1,5 -5, 3,1 4,7procent -57 1 -20 0övriga inkomster -44 14 -23 0,0procent ,6 19, ,59Anm: Beloppen är avrundade och summerardärför inte.Källa: proposition 2001/02:1 s. 117.Skatternas utveckling underprognosperioden enligt de olikaredovisningsprinciperna framgår av tabell48. De periodiserade skatterna äroförändrade och ökarsom mest, med , mellan2002 och 2003. Den svaga utvecklingen2001 förklaras dels av de skatteändringarsom trädde i kraft , dels avbortfallet av den tillfälliga intäkten på8-10 miljarder kronor från , f.d.SPP:s överskottsmedel, dels från ennedjustering av prognoserna förbolagsskatter och hushållensrealisationsvinstskatter. Den ganskasvaga utvecklingen av skatterna 2002beror huvudsakligen på de åtgärder somregeringen nu föreslår. Den relativtkraftiga ökningen 2003 förklaras delvis,ca , av omläggningenav pensionssystemet. Dessa intäktermotsvaras dock helt av ökadepensionsutbetalningar på budgetensutgiftssida.Skatterna enligt nationalräkenskaperna(NR) följer i stort utvecklingen av deperiodiserade skatterna. Skillnaderna dememellan beror till största delen påperiodiseringseffekter.Under perioden 2000 till 2004 beräknasstatsbudgetens skatteinkomster öka med 27miljarder kronor. minskarinkomsterna emellertid med 35 miljarderkronor, vilket förklaras till störstadelen av de nu föreslagnaskattesänkningarna, men även av enförväntad nedgång i företags- och realisationsvinster.En specifikation av statsbudgetensinkomster på huvudtitlar för prognosperioden redovisas i nedanstående tabell.Tabell 49. Statsbudgetens inkomsterMiljarder kronorUtf Progall nos200 200 200200 2001 2 3 40100 Skatter m.m. 672 683, 648 668 6990 ,8 1 ,2 ,2 ,7200 Inkomster av0 statensverksamhet 45, 49,9 48, 28, 28,5 0 0 4300 Inkomster av0 försåldegendom 61, 0,1 15, 15, 15,5 0 0 0400 Återbetalnin 2,5 2,6 2,4 2,3 av lån500 Kalkylmässig 8,6 8,6 8,2 8,4 8,30 a inkomster600 Bidrag m.m. 9,0 9,4 11, 11, 10,0 från EU 0 0 9Statsbudgetens 800 753, 732 732 764totala inkomster ,0 6 ,7 ,8 ,6Källa: proposition 2001/02:1 s. 135.I propositionen beräknas inkomsterna år2002 att uppgå till 732,7 miljarderkronor. I beräkningarna har hänsyn tagitstill budgeteffekter av föreslagnaåtgärder på skatteområdet. De avregeringen föreslagna åtgärdernaredovisas i nedanstående tabell.Tabell 50. Budgeteffekter av åtgärder påskatteområdet i BP 2002 m.m. Bruttoeffekter,periodiserade nettoeffekter för offentlig sektoråren 2002-2004 samt varaktiga effekter föroffentlig sektorMiljarder kronorPeriodiserade nettoeffekteroffentligsektorVaraktigI Bru 20 20 20 effekraf tto- 02 03 04 ktt effekt offsektI. Förslag ibudgetpropositionenFörvärvsinkomstskattKompensation för 1/1 - 10 10 10 -allmän pensionsavgift 2002 10, ,8 ,8 ,8 10,88VaravSkattereduktion - 17 17 17 -17, ,3 ,3 ,3 17,33Ökad kommunalskatt 5,2 5, 5, 5, 5,22 2 2Ökad statlig skatt 1,3 1, 1, 1, 1,33 3 3Uppjustering av 1/1 - - - - -2,4skiktgränser 2002 2,4 2, 2, 2,4 4 4Skattelättnad 1/1 - - - - -1,9pensionärer 2001 1,9 1, 1, 1,9 9 9Omvandling av 200- 1/1 - 0 0 0 0kronan till 2002 1,3skatt 0Fastighetsskatt ochfastighetstaxeringSänkt fastighetsskatt 1/1 - - - -2,0på småhus till 1,0 2001 2, 1, 1,procent 4 4 9Varavretroaktiv effekt - 0, 0, 0, -0,1avseende inkomståret 2,2 0 5 02001effekt avseende - - - - -1,och 2,4 2, 1, 1,framåt 4 9 9Periodiserade netto-effekteroffentligsektorVaraktigI Bru 20 20 20 effekraf tto- 02 03 04 ktt effekt offsektSänkt fastighetsskatt på hyreshus 1/1 - - - -1,1(bostadsdelen) till 2001 1, 0, 1,0,3 8 0VaravRetroaktiv effekt - 0, 0, 0, -0,1avseende inkomståret 1,1 0 2 002001Effekt avseende - - - - -1,och 1,3 1, 1, 1,framåt 3 0 0FörmögenhetsskattHöjda fribelopp till 1/1 - - - - -1,81,5/2,2002 1,8 1, 1, 1,8 8 8FöretagsskatterSänkt schablonintäkt 1/1 - - - - -investmentbolag 2002 0,2 0, 0, 0, 0,052 1 1AlkoholskatterSänkt skatt på vin 1/12 - - - - -0,42001 0,6 0, 0, 0,6 4 4FordonsskatterSlopad fordonsskatt på 1/1 - 0, 0, 0, -traktorer 2002 0,0 05 05 05 0,057Grön skatteväxlingHöjd koldioxidskatt 1/1 0,9 0, 0, 0, 0,50med 2002 0 93 76 76Höjd energiskatt på el 1/1 0,9 0, 0, 0, 0,74med 2002 3 91 74 74Höjd avfallsskatt 1/1 0,1 0, 0, 0, 0,152002 7 16 15 15Höjda grundavdrag 1/1 - - - - -2,02002 2,0 2, 2, 2,0 0 0Delsumma - 20 20 -21 ,1 ,8 21,2,II. Förslag isärpropositionerSkattereduktion förfackföreningsavgifter 1/1 - - - - -3,5och avgifter till a- 2002 3,5 3, 3, 3,kassa 5 5 5VaravSkattereduktion - - - -3,63, 3, 3,6 6 6Ökad kommunalskatt 0, 0, 0, 0,11 1 1Nedsättning avsocialavgifter i 1/1 - - - - -0,6stödområde A med 2002 0,8 0, 0, 0,på 6 6 6lönesumma 852 000Sänkt förmånsvärde för 1/1 - 0, 0, 0, -miljövänliga bilar 2002 0,0 04 04 04 0,014Sänkt skatt på 1/1 - 0, - - -0,1alkylatbensin 2003 0,1 0 0, 0,1 1Skattestrategi för 1/1 - 0, - - -0,9alternativa drivmedel 2003 0,9 0 0, 0,9 9Sänkt moms på böcker 1/1 - - - - -1,0och tidskrifter till 6 2002 1,3 1, 1, 1,% 3 0 0Slopat - 0, - - -1,0omräkningsförfarande 0,3 0 0, 0,1 2 6Varavför småhus, effekt 1/1 - 0, 0, 0, -på fastighetsskatt 20032 0,2 00 20 42 0,550för småhus, effekt 1/1 - 0, 0, 0, -på förmögenhetsskatt 20032 0,0 00 02 06 0,082för hyreshus 1/1 - 0, 0, 0, -20042 0,0 00 00 09 0,339Periodiserade netto-effekteroffentligsektorVaraktigI Bru 20 20 20 effekraf tto- 02 03 04 ktt effekt offsektDämpningsmekanism1 - 0, - - -0,60,2 0 0, 0,2 1Varavför småhus, effekt 1/1 - 0, 0, 0, -på fastighetsskatt 20032 0,1 00 13 04 0,303för småhus, effekt 1/1 - 0, 0, 0, -på förmögenhetsskatt 20032 0,0 00 02 01 0,052för hyreshus 1/1 - 0, 0, 0, -20042 0,0 00 00 06 0,206Tekniska justeringar 1/1 - 0, 0, 0, -av 2002 0,0 06 06 06 0,06avfallsskattelagen 6Differentiering av 1/1 - 0, 0, 0, -förseningsavgift 2002 0,0 05 05 05 0,055Delsumma - - - -7,85, 6, 7,6 7 0Summa totalt 27 26 27 -,0 ,7 ,8 29,0Total kassamässig 27 33 35effekt på ,1 ,7 ,6statsbudgeten1 Budgeteffekter beräknade i löpande priser ochvolymer. Bruttoeffekten avserskattebortfall första året regelntillämpas för respektive fastighetstyp.2 Avser första året regeln tillämpas.MotionernaModerata samlingspartiet,, ochFolkpartiet liberalerna begär i sinamotioner Fi291 (m), Fi292 (kd), Fi293 (c)och Fi294 (fp) godkännande av de egnainkomstberäkningarna.Kristdemokraterna begär i motion Fi297ett tillkännagivande om att motionärernassatsning på effektivare skattekontrollgör att inkomsterna kan beräknas öka med400 (yrkande 40).Skatte- och socialförsäkringsutskottensyttrandenSkatteutskottet har i sitt yttrande(SkU1y) inte funnit någon anledning tillerinran mot den inkomstberäkning somregeringen redovisar och tillstyrkerdärmed att beräkningen godkänns. När detgäller effekterna av ett resurstillskotttill skatteförvaltningen anförskatteutskottet att ett så direkt sambandsom motionärerna räknar med för år 2002inte framstår som realistiskt. En ökningav anslaget kräver tid innan den kan geeffekt och innebär också en omställningsom i sig kan vara effektivitetssänkande.Skatteutskottet anför att man vidjämförelser mellan de olikabudgetalternativ som föreligger i ärendetinte bör räkna med denna typ av effekterpå inkomsterna under det aktuellabudgetåret. avstyrkermotionsyrkandet om ett tillkännagivandeav effekterna av resurstillskott.Socialförsäkringsutskottet tillstyrkeri sitt yttrande (SfU1y) propositionensinkomstberäkning på de områden som berörsocialförsäkringsutskottetsberedningsområde.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har i det föregående tagitställning till de olika skatteförslagen.Det finns mot denna bakgrund ocksåanledning att ta ställning tillförslagens samlade effekter påstatsbudgetens inkomster.I tabell 51 redovisas partiernasinkomstberäkningar i deras respektivebudgetalternativ. Utskottet vill medanledning av oppositionspartiernasinkomstberäkningar göra någrakommentarer.Tabell 51. Inkomstberäkningar enligtrespektive partis budgetförslagMiljoner kronor(bild eller grafiskt element borttaget)Alla oppositionspartierna föreslår attskatterna totalt sett skall sänkas irelation till regeringens förslag.Effekterna på statsbudgetens inkomsterbestäms också av hur skattesänkningarnautformas tekniskt samt hur de redovisas.Eftersom partierna redovisar sina förslagpå olika sätt kan redovisningen avstatsbudgeteffekterna ge en missvisandeoch svårtolkad bild. Redovisningenskiljer sig särskilt åt beträffanderegleringarna mellan staten ochkommunerna. En väsentlig del avpartiernas skatteförslag leder till attkommunerna förlorar inkomster.Oppositionspartierna kompenserarkommunerna för inkomstbortfallet menväljer att göra det på olika sätt.Moderata samlingspartiet ochCenterpartiet redovisar kompensationensom utgifter under utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommunerna.Kristdemokraterna och i viss mån ävenFolkpartiet redovisar i ställetkompensationen till kommunerna netto,dvs. som en negativ inkomst, påinkomsttiteln 1111 Fysiska personersinkomstskatt. Resultatet av detta bliratt inkomsttiteln i många fall uppvisarett stort och varaktigt minus. Kommunernatillförs på så sätt betydande belopp utanatt tar ställning till dessa.En sådan redovisning är enligt utskottetsmening olycklig då den gör redovisningenmer svårgenomtränglig och det kanifrågasättas om den tillgodoserbudgetlagens krav på bruttoredovisning.Oppositionspartierna föreslår attstatliga företag skall säljas till ettvärde av 2002 och 60miljarder kronor 2003 respektive2004. Dessa försäljningsinkomsterförstärker statsbudgetens inkomstsida ochdärmed även budgetsaldot.En mer rättvisande bild avoppositionspartiernas inkomstberäkningarges i stället om man jämför effekterna påden konsoliderade offentliga sektornsinkomster med regeringens siffror enligtnationalräkenskapernas definition, som itabell 52. Med en sådan redovisningelimineras de missvisande effekterna avpartiernas olika sätt att beräknakompensationen till kommunerna.Inkomsterna från företagsförsäljningaringår inte i nationalräkenskapernasinkomstbegrepp eftersom sådanatransaktioner bara är ett byte av enfinansiell tillgång, aktier, mot enannan, pengar. Oppositionspartiernasinkomstförstärkningar genomaktieförsäljningar är således ocksåeliminerade i tabell 52.Tabell 52. Offentliga sektorns inkomsterenligt NR 2001-2004Regeringens förslag och avvikelser enligtoppositionspartiernas förslagMiljarder kronor2001 2002 2003 2004Regeringens 1 1 266 1 324 1 382förslag 271Oppositionspartiernas förslagModerata -42 -63 -80samlingspartietKristdemokraterna -15 -28 -39Centerpartiet -16 -49 -61Folkpartiet -28 -35 -46liberalernaUtskottet har i avsnitt 2.4.3 utförligtbehandlat budgetförslagen ipartimotionerna från Moderatasamlingspartiet, ,liberalernaoch där avstyrkt dessa. Iöverensstämmelse härmed avstyrkerutskottet motionerna Fi291 (m) yrkande 6,Fi292 (kd) yrkande 8, Fi293 (c) yrkande6, Fi294 (fp) yrkande 5 och Fi297 (kd)yrkande 1.Beträffande förslaget i motion Fi297(kd) om effekterna av resurstillskotttill skatteförvaltningen så delarfinansutskottet skatteutskottetsuppfattning att de inkomstförstärkningarsom motionärerna tillgodoräknar sig 2002inte är realistiska. Finansutskottetavstyrker därmed motion Fi297 (kd)yrkande 40. noterardessutom att liberalernatillgodoräknar sig 2002genom skärpt skattekontroll. Inte hellerdetta är enligt utskottets uppfattningrealistiskt.Finansutskottet har ovan behandlatskattepolitikens inriktning och olikaskatte- och avgiftsförslag och därvidtillstyrkt regeringens förslag. I konsekvens härmed tillstyrker utskottetbudgetpropositionens förslag tillinkomstberäkning (yrkande 6).3.11 Lagförslagen och lagsamordningUtskottets delförslag i korthetUtskottet föreslår en samordning av ettlagförslag i proposition 2001/02:3 medde förslag om ändring i samma lagrumsom återfinns i budgetpropositionen.Proposition 2001/02:3Regeringen föreslår i proposition2001/02:3 En begränsningsregel förfastighetsskatten, m.m. vissaförtydliganden i 6 a kap. lagen(1994:1776) om skatt på energi(lagförslag 3). Propositionen harremitterats till skatteutskottet sombeslutat överlämna det aktuella förslagettill finansutskottet för samordning medde förslag om ändring i samma lagrum somåterfinns i budgetpropositionen(lagförslag 3.7).Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet tillstyrker i sittyttrande att de förslagna förtydligandenagenomförs.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker proposition2001/02:3 såvitt nu är i fråga ochföreslår att lagtexterna samordnas på detsätt som framgår av bilaga 3.Finansutskottet tillstyrker attriksdagen antar budgetpropositionenslagförslag med den komplettering somföranleds av lagsamordningen.4 Utgifter4.1 Fördelning av utgifter påutgiftsområden åren 2002-20044.1.1 Utgiftsområde 1 Rikets styrelseUtgiftsområdet omfattar verksamheternastatschefen, och dessmyndigheter, , centralamyndigheter samt mediefrågor.För 2001 beräknas de totala utgifternaför utgiftsområdet uppgå till ca 5 612miljoner kronor.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 6.4)redovisar regeringen att förändringen avutgiftsområdesramen jämfört medberäkningen ekonomiskavårproposition förklaras i huvudsak avden sammanslagning avUtrikesdepartementets ochRegeringskansliets förvaltningsanslag somgörs 2002.Propositionens ochoppositionspartiernas förslag tillramnivå för utgiftsområdet under åren2002-2004 redovisas i efterföljandetabell.Förslag till ram för utgiftsområde 1Rikets styrelseBelopp i (bild eller grafiskt element borttaget)1) I redovisningen beaktas intekonsekvenserna av Moderatasamlingspartiets förslag att återförautrikesförvaltningen till utgiftsområde5, eftersom inte kan taställning till detta förrän i samband medbehandlingen av den ekonomiskavårpropositionen . Partietsförslag om förstärkning av anslaget tillutrikesförvaltningen beaktas iredovisningen.MotionernaModerata samlingspartiet anser i motionFi291 att ramen bör minskas. Partistödetoch presstödet bör avvecklas successivt.Regeringskansliet bör inte byggas ut somregeringen föreslår, och de medel somRegeringskansliet disponerar till följdav ordförandeskap i EU böravvecklas. En särskild upplysningskampanjom kommunismens brott mot mänsklighetenbör genomföras. bör återföras tillutgiftsområde 5 och förstärkas med 65miljoner kronor. Förslaget att återförautrikesförvaltningen till utgiftsområde 5kan emellertid inte taställning till förrän i samband medbehandlingen av den ekonomiskavårpropositionen år 2002.Kristdemokraterna föreslår i motionFi292 en minskning av presstödet ochbesparingar på Datainspektionen.Motionärerna motsätter sig förslaget attRegeringskansliet skall tillförasytterligare medel, och de anser i ställetatt vissa besparingar kan göras.Regeringskansliets anslag förförvaltningskostnader förUtrikesdepartementet ochutlandsmyndigheterna tillförs ytterligaremedel för att beskickningarna i ,, och vid Heliga Stolen skallkunna behållas.Centerpartiet förordar i motion Fi293en minskning av ramen. Av enkommittémotion framgår att besparingarbl.a. görs på Radio- och ,Kungliga hov- och slottsstaten samtRegeringskansliet.Folkpartiet liberalerna anser i motionFi294 att besparingar kan göras påRegeringskansliet. Partistödet ochpresstödet kan minskas. Motionärernaberäknar medel för att behållaambassaderna i , , ochvid Heliga Stolen.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet tillstyrker i sittyttrande (KU1y) regeringens förslag ochavstyrker motionerna.Företrädarna för Moderatasamlingspartiet tillstyrker i enavvikande mening förslaget i sinpartimotion med undantag för förslagetatt återföra utrikesförvaltningen tillutgiftsområde 5 som inte kan taställning till förrän i samband medbeslut med anledning av den ekonomiskavårpropositionen . Företrädarnaför , ochFolkpartiet liberalerna tillstyrker iavvikande meningar förslagen i respektivepartimotion.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare ibetänkandet (avsnitten 2.4.3 och 2.6)redovisat sin bedömning av fördelningenav utgifterna på utgiftsområden . Konstitutionsutskottethar för sin del inte haft något attinvända mot regeringens förslag till ramför utgiftsområdet.Finansutskottet tillstyrker således attramen för utgiftsområde 2002fastställs till 7 284 miljoner kronor.Därmed tillstyrker utskottet regeringensförslag och avstyrker motionernas förslagtill alternativa ramar.4.1.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltningUtgiftsområdet omfattar ett antalcentrala myndigheter, bl.a.Riksrevisionsverket,, ,,, ,Kammarkollegiet, Statens kvalitets- ochkompetensråd, ,, ,ochPremiepensionsmyndigheten. Vidare ingårvissa kostnader för statens upplåning ochlåneförvaltning, vissa särskildafinansierings- och garantiåtaganden,statliga arbetsgivarfrågor fr.o.m. 2002samt revisorer.För 2001 beräknas de totala utgifternaför utgiftsområdet uppgå till ca 2 254miljoner kronor.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 6.4)redovisar regeringen att förändringen avutgiftsområdesramen jämfört med årsekonomiska vårproposition i huvudsakförklaras av att de under utgiftsområde14 uppförda anslagen 1:14 Stabsuppgiftervid och 1:15 Statligatjänstepensioner m.m. flyttas till dettautgiftsområde . Utgifternainom utgiftsområdet ökar därmed med7 , minskarbelastningen på utgiftsområde 14 medmotsvarande belopp.Propositionens ochoppositionspartiernas förslag tillramnivå för utgiftsområdet under åren2002-2004 redovisas i efterföljandetabell.Förslag till ram för utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltningBelopp i (bild eller grafiskt element borttaget)MotionernaModerata samlingspartiet föreslår imotion Fi291 en minskning av ramen. Denkommande sammanslagningen avRiksrevisionsverket och Riksdagensrevisorer kommer att medförasamordningsfördelar som motiverarminskade anslag. Statistiskacentralbyråns verksamhet bör begränsasoch avgiftsfinansieras i högre grad.Detta innebär att anslaget kan minskas.Genomförandet av en folk- ochbostadsräkning avvisas. Statens kvalitets-och kompetensråd bör avvisas varföranslaget kan halveras under första ()bör slås ihop med ny myndighet, Konkurrens- ochupphandlingsverket. Samordningsfördelarkommer då att uppnås, vilket medför attanslaget till NOU kan minskas tillhälften.Kristdemokraterna anser i motion Fi292att ramen kan minskas genom besparingaroch sammanslagningar av vissamyndighetsfunktioner. att göras genom attRiksrevisionsverket slås samman medRiksdagens revisorer.Centerpartiet förespråkar i motionFi293 en sänkt ram för utgiftsområdet. kommittémotion framgår att besparingargörs inom myndigheternas administration.Folkpartiet liberalerna motsätter sig imotion Fi294 att en folk- ochbostadsräkning genomförs.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare ibetänkandet (avsnitten 2.4.3 och 2.6)redovisat sin bedömning av fördelningenav utgifterna på utgiftsområden och tillstyrktregeringens förslag i denna del.Finansutskottet föreslår således attramen för utgiftsområde 2002fastställs till 8 754 miljoner kronor.Därmed tillstyrker utskottetpropositionens förslag och avstyrkermotionernas förslag till alternativaramar.4.1.3 Utgiftsområde 3 Skatte, tull ochexekutionUtgiftsområdet omfattar ,skattemyndigheterna och Tullverket.De totala utgifterna för utgiftsområdetår beräknas uppgå till 6 481miljoner kronor.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 6.4)förklarar regeringen att förändringen iutgiftsområdesramen jämfört med årsekonomiska vårproposition i huvudsakberor på beslutet att flytta anslaget 3:4Kronofogdemyndigheterna frånutgiftsområde 4 Rättsväsendet.Propositionens ochoppositionspartiernas förslag tillpreliminär ramnivå för utgiftsområdetunder åren 20022004 redovisas iefterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 3Skatteförvaltning och uppbördBelopp i (bild eller grafiskt element borttaget)MotionernaModerata samlingspartiet framhåller imotion Fi291 att smugglingen avcigaretter, alkohol, narkotika och vapenhar ökat kraftigt . Tullenbör därför få större resurser för ökadkontroll. Motionärerna anser attskatteförvaltningens verksamhet kanrationaliseras till följd av derasskatteförslag varför anslaget tillskatteförvaltningen och hela ramen förutgiftsområdet bör minska.Kristdemokraterna föreslår i motionFi292 ökade medel för att effektiviseraskattekontrollen i syfte att minska densvarta sektorns omfattning. Samarbetetinom EU för att motverka smuggling ochannan ekonomisk brottslighet behöverenligt motionärerna öka, vilket ocksåkräver ökade resurser. Även Tullverketföreslås få ökade resurser för attförstärka kontroll och spaning kringillegal införsel av narkotika, vapen,alkohol, tobak och andra skattepliktigavaror.Centerpartiet förespråkar i motionFi293 en reformering och betydandeförenkling av taxeringsförfarandet försmåhus vilket leder till attRiksskatteverkets resurser föradministration enligt motionärerna kanminskas.