bet · GP01FÖU2 · 2001-11-22 00:00:00 — Utskottetföreslår således att med anledning avpropositionen och med anledning av motionerna Fö10(fp) yrkande 11, Fö12 (v) yrkande 13 och Fö228 (v)yrkande 4 tillkännager för regeringen som sin meningvad utskottet har anfört om den operativainsatsledningens lokalisering.I fråga om ledning på regional nivå anförs ikommittémotion Fö6 (kd) att dimensioneringen avledningsbehoven måste utgå från de nationellaskyddsstyrkornas utformning och antal. Motionärernakräver att reella ledningsresurser tillförs och attmilitärdistriktens ledningsansvar förtydligas(yrkande 6).Utskottet utgår från att militärdistriktentillförs ledningsresurser som svarar motledningsbehoven. Cheferna för militärdistriktenskall leda territoriell verksamhet inom respektiveområde, dvs. samordna militära och civila resurserinom sitt område Den territoriella ledningeninnefattar också att leda nationella skyddsstyrkoroch andra förband som kan komma att underställassamt att kunna bistå samhället vid svårapåfrestningar i fred. Militärdistrikts-gruppernautgör en utlokaliserad del av respektivemilitärdistriktsstab. Militärdistriktsgruppernasuppgifter är främst att utbilda, vidmakthålla ochutveckla hemvärnet samt stödja de frivilligaförsvarsorganisationerna. Utskottet utgår vidarefrån att arbetsfördelningen mellanmilitärdistriktsstaber och militärdistriktsgrupperanpassas till de regionala förhållandena så attmilitärdistriktets resurser kan användas effektivtöver hela regionen. Utskottet anser härmed attnämnda motion är besvarad och att motionsyrkandetdärför inte behöver bifallas.Samverkan mellan civilt och militärt försvarI kommittémotion Fö2 (m) förordas attFörsvarsmaktens resurser skall kunna användas ävenför traditionellt civila uppgifter för att därmedstärka samhällets förmåga vid kriser och svårapåfrestningar i fredstid (yrkande 9). Utskottetdelar motionärernas uppfattning att allasamhällsresurser måste kunna utnyttjas när samhälletutsätts för kriser, katastrofer och andra svårapåfrestningar. Nyttan av att kunna använda militäraresurser vid sådana tillfällen har visats siguppenbara vid bl.a. översvämningar, snöoväder ochskogsbränder. Utskottet utgår från att det sommotionen tar upp har övervägts i utredningen (dir.2000:87) om Försvarsmaktens stöd till andramyndigheter och att regeringen med stöd avutredningen fattar erforderliga beslut och vid behovåterkommer till med förslag.Motionsyrkandet bör därför inte bifallas.I kommittémotion Fö6 (kd) betonas betydelsen avcivil-militär samverkan. Motionärerna föreslår attsådan samverkan övas i fredstid (yrkande 10) och attlänsstyrelser och militärdistrikt ges erforderligaresurser för sådan samverkan (yrkande 11). Utskottetdelar motionärernas bedömning av betydelsen av attöva samverkan i fred och utgår från att sådan ocksåplaneras och genomförs av Försvarsmakten och andraberörda myndigheter. Utskottet utgår vidare från attlänsstyrelser och militärdistriktsstaber geserforderliga resurser för samverkan. Nyss nämndamotionsyrkanden behöver därför inte bifallas.Det militära försvaretOperativ förmågaUtskottet behandlar här vad regeringen iförsvarsbeslutspropositionen (s. 131-139) harföreslagit om behov av operativ förmåga och militärkompetens. Utskottet behandlar också motionerna Fö6(kd) yrkande 1 och Fö9 (m) yrkande 3.Utskottets bedömning och förslag i korthetUtskottet föreslår att godkännerregeringens förslag till Försvarsmaktensoperativa förmåga. Detta innebär att de kravsom tidigare beslutat i huvudsakfortfarande gäller. Utskottet delarregeringens uppfattning om vilka kompetenserinom olika områden som Försvarsmakten måsteha. Utskottet föreslår därför att riksdagenavslår motionerna Fö6 (kd) yrkande 1och Fö9(m) yrkande 3.PropositionenVad avser uppgiften att försvara mot väpnatangrepp föreslår regeringen att Försvarsmaktenalltid skall:· ha förmåga att möta olika former avinformationsoperationer och därigenom bidra tillsamhällets totala motståndsförmåga,··. ha förmåga att upptäcka och möta begränsadeangrepp mot som sker med i första handfjärrstridsmedel, eller hot om sådana,·..· ha förmåga att i samverkan med övriga delar avtotalförsvaret vidta skyddsåtgärder vidbegränsade insatser mot civila och militära mål,·· ha förmåga att upptäcka och möta intrång avstridskrafter på vårt territorium samt·· ha förmåga att förebygga och minska verkningarvid angrepp med nukleära, biologiska och kemiskastridsmedel (NBC) och bidra till samhälletstotala motståndsförmåga mot sådana.·Försvarsmakten skall ha beredskap för att på kortsikt (högst efter regeringens beslut):· kunna utveckla förmåga till skyddsåtgärder sombidrar till att samhället kan motstå bekämpningav samhällsfunktioner och infrastruktur samt· kunna utveckla ytterligare förmåga att mötaangrepp med fjärrstridsmedel samt begränsadeluftrörliga insatsstyrkor.Försvarsmaktens skall vidare på medellång sikt (efter regeringens beslut), efteranpassningsåtgärder kunna utveckla förmåga att mötamer omfattande militära angrepp i form av samordnadeoperationer.Försvarsmakten skall vidare skapa en grund för attpå lång sikt (i ett tioårsperspektiv) kunna utvecklaförmåga att möta flera olika typer av väpnadeangrepp, även sådana med mera omfattande operationerinkluderande utnyttjande av NBC-stridsmedel.Vad avser uppgiften att hävda territoriellintegritet skall Försvarsmakten:· ha förmåga att upptäcka och ingripa motkränkningar av territoriet och särskilt iÖstersjöområdet snabbt kunna öka denna förmåga ianslutning till akuta kriser,· ha förmåga att upptäcka och avvisa säkerhetshot isamverkan med andra myndigheter samt· ha förmåga att tidigt upptäcka NBC-insatser inärområdet.Vad avser uppgiften att bidra till fred och säkerheti omvärlden skall Försvarsmakten: ha förmåga att i samverkan med andra länderplanera, genomföra och utvärdera fredsbevarandeoperationer, främst i och dess närhet, menäven globalt, ha förmåga att i samverkan med andra länderplanera, genomföra och utvärderafredsframtvingande operationer i och dessnärhet, ha förmåga att kunna skydda sig mot begränsadeNBC-angrepp, ha förmåga att lämna stöd till fredsfrämjande ochhumanitär verksamhet, främst i och dessnärhet samt ha förmåga att i samverkan med andra länderplanera, genomföra och utvärderaövningsverksamhet inom ramen för detsäkerhetsfrämjande samarbetet, främst inärområdet.På medellång sikt (efter beslut avregeringen) skall Försvarsmakten med mindre styrkorkunna delta i fredsframtvingande operationer ävenglobalt.Beträffande uppgiften att stärka det svenskasamhället vid svåra påfrestningar i fred skallFörsvarsmakten ha förmåga att samverka med civilamyndigheter och ha förmåga att ställa resurser tillförfogande.Kraven på förmåga att stärka det svenska samhälletvid svåra påfrestningar i fred skall inte utgöra enutgångspunkt för Försvarsmaktens utformning ochomfattning men skall beaktas i den operativa ochterritoriella planeringen, vid planering avövningsverksamhet samt när det gäller tillgänglighettill vissa materielslag och förnödenheter.I skälen för sina förslag anför regeringen bl.a.följande.Den säkerhetspolitiska analys som redovisats ipropositionen leder till slutsatsen att de krav påoperativ förmåga som har beslutati huvudsak fortfarande bör gälla. Regeringenföreslår dock vissa förändringar.Vad avser uppgiften att försvara motväpnat angrepp föreslår regeringen att förmåga atthantera informationsoperationer redovisas först ochatt begreppet informationskrigföring bör ersättasmed det bredare begreppet informationsoperationer.Skälet därtill är att informationsoperationer iolika former bedöms ingå bland de först tillgripnametoderna i en konfliktutveckling.Informationsoperationer, i form av t.ex. IT-angreppeller sofistikerade desinformations- ochpropagandakampanjer, bedöms också ingå som ennaturlig del av alla andra former av aggressioner,varför förmåga att möta sådana måste beaktas vidutformande av väsentliga delar av det militäraförsvaret.När det gäller uppgiften att bidra till fred ochsäkerhet i omvärlden innebär regeringens förslag attsamma ambitionsnivåer på skall tillämpasför de olika stridskrafterna.På motsvarande sätt innebär regeringens förslagatt uppgiften att stärka det svenska samhället vidsvåra påfrestningar i fred förtydligas.Kraven på operativ förmåga innebär enligt regeringenatt Försvarsmakten måste ha kompetens på olikaområden.Kompetensen att genomföra väpnad strid ärgrundläggande för det militära försvaret ochomfattar strid och militär verksamhet, i allakonfliktnivåer, riktad mot markmål, mot sjömål såvälpå som under havsytan och mot luftmål. Kompetensenbör omfatta samordning av väpnad strid på allaförbandsnivåer samt i militära operationer medsamverkan mellan flera typer av stridskrafter ochsystem.Den internationella kompetensen innebär kunskaperoch färdigheter att kunna genomföra internationellafredsfrämjande och humanitära insatser samt attkunna delta i internationellt säkerhetssamarbetebl.a. i form av gemensamma övningar. Häri ingår stödtill återuppbyggnad och övrig civil och militärsamverkan.Ledningskompetensen innefattar kunskap ochfärdighet i att sätta in och leda militära insatser.Försvarsunderrättelsekompetensen innebär kunskaperi och färdigheter att upptäcka, analysera och bedömahotbilden mot . I kompetensen ligger ocksåatt kontinuerligt kunna övervaka svenskt territoriumsamt kunskaper om hur sensorer och vapen, även vadavser rymdbaserade sådana, kan användas mot oss.Vidare omfattas kunskaper och färdigheter attbedriva operativ och taktisk underrättelsetjänsttill stöd för insatsförbanden i allaFörsvarsmaktsuppgifter.Skyddskompetensen innefattar skydd av civila ochmilitära funktioner inklusive skydd avinfrastruktur. Kompetensens bredd bör täcka områdenfrån militära angrepp till åtgärder för att stärkasamhället, fortifikatoriskt skydd samt skydd motinsatser med NBC-stridsmedel.Kompetensen för logistik, fältarbeten och sjukvårdavser de specifika kompetenser som behövs förmilitär verksamhet. Med logistik avses underhåll,teknisk tjänst och transporter.Kompetensen inom informationsoperationer omfattarkunskaper om metoder för att kunna planera ochgenomföra informationsoperationer bl.a. inom ramenför samordnade militära operationer. De olikadelarna inom informationsoperationer utgörs bl.a. avinformationskrigföring, där kunskap ominformationssäkerhet ingår liksom att kunna hanterainformation i kommunikationssyfte, t.ex. psykologiskkrigföring och telekrigföring. Kunskapen avsersåledes defensiva åtgärder.Kompetensen till civil samverkan innebär kunskaperoch färdigheter i att när behov uppstår kunna stärkasamhället vid svåra påfrestningar i fred.Insatsorganisationen skall innehålla de resurseroch de kompetenser som är nödvändiga för väpnadeinsatser såväl i som internationellt.Insatsorganisationen utgör också den resursmässigabasen och innehåller huvuddelen av de kompetensersom behövs för anpassning, syftande till tillväxteller ominriktning. Resterande kompetenser föranpassning upprätthålls inom grundorganisationent.ex. vid förband och skolor samt , och försvarsindustrin genom forskningoch teknikutveckling. Allteftersom kompetensbehovenförändras måste insatsorganisationen successivtförnyas för att skapa handlingsfrihet att mötamilitärtekniska förändringar och möjliggöraanpassning. Detta kräver en ständig prövning avbefintlig förmåga och kompetenser.För förnyelsen behövs kontinuerligt arbete medstudier, materiel- och förbandsförsök, teknik- ochtaktikdemonstratorer, utveckling av operationskonst,taktik och stridsteknik. Detta sker vidFörsvarsmaktens skolor och centrum samt inom ramenför övningsverksamhet vid förbanden. Det stödFörsvarsmakten erhåller av , ochFörsvarshögskolan samt försvarsindustrin avseendeforskning, teknikutveckling och metodstöd, kompetensatt förvalta och upphandla adekvat materiel ochanläggningar samt att utveckla ledarskap ochkunnande inom krigsvetenskap, är av avgörandebetydelse.Försvarsmaktens kompetens för tillväxt som enmöjlig anpassningsåtgärd, utgörs främst av förmåganatt hantera personal och materiel. Väsentligt ärförmåga att leda gemensamma operationer och strida ihögre förband. Nyanskaffad och uppgraderad materielmåste kunna tillföras för att öka effekten ikrigsförbanden eller för att skapa nya krigsförband.Den personella kompetensen för strid i högre förbandtillgodoses bl.a. genom att vidmakthålla ochvidareutveckla förmågan till operativ och taktiskledning inom ramen för en integrerad stabsstruktur.MotionernaI Moderata samlingspartiets partimotion Fö9 (m)framhålls att det är uppenbart att inteförmår att självt bestämma över sitt eget val avsäkerhet, än mindre utvecklaförmåga att möta ett väpnat angrepp. Försvarsmaktenredovisar i sin årsredovisning för att någonoperativ planering och analys ännu inte har gjortsom de hot som är möjliga, vare sig i ett fem- ellertioårsperspektiv. Det går således inte att vetavilken förmåga som bör finnas kvar inom enfemårsperiod eller vilken förmåga som börutvecklas för att kunna vara operativ om tio år.Trots detta avvecklas försvarets förmåga att kunnamöta ett väpnat angrepp.Att den nu belutade organisationen inte kommer attkunna försvara förutsades redan iFörsvarsmaktens underlag årsförsvarsbeslut. I ett av de redovisade alternativenvar överbefälhavarens slutsatser att en försvarsmaktmed den nu beslutade förbandsvolymen endast kaninriktas mot att vara en tröskel mot ett angreppsamt lösa begränsade uppgifter under fred, kris ochneutralitet. utsätts härigenom för storarisker.Motionärerna understryker vikten av attFörsvarsmakten kan försvara landet mot invasion ochockupation samt att beredskapen för detta kananpassas till situationen i omvärlden. Detta gerockså de kunskaper och färdigheter som behövs föratt landets militära enheter skall bli lämpade föratt hävda svenskt terrritorium och svenska intresseni närområdet samt för att i samverkan med andranationers resurser bidra till fred och säkerhet ivår omvärld. Motionärerna föreslår att riksdagenavslår regeringens förslag till Försvarsmaktensoperativa förmåga (yrkande 3).I kommittémotion Fö6 (kd) av ÅkeCarnerö m.fl. framhålls (yrkande 1) attFörsvarsmaktens viktigaste uppgift är samordnadväpnad strid i alla konfliktnivåer. Dengrundläggande försvarsförmågan som enligtregeringens bedömning motverkar ett invasionshotunder överskådlig tid har urholkatsgenom den ekonomiska situationen och den alltförsnabba nedskärningen av försvaret. Följdverkningarnaav detta kan därför få negativa konsekvenser förförsvarsplanering, mobiliseringsförberedelser ochutbildning av förband och enskilda.I modern krigföring är det enligt motionärernaalltmer väsentligt att kunna uppträda integrerat ochsamordnat med utnyttjande av alla stridskrafter.Denna förmåga krävs för att vi skall ha beredskapatt kunna möta angrepp i samband med kriser som kanutvecklas ur nuvarande omvärldsläge och för att viskall kunna vidta rimliga och tidsanpassadeanpassningsåtgärder i ett längre tidsperspektiv.Motionärerna menar att det är ett olyckligtuttryck när regeringen i propositionen anför att"den beslutade avvecklingen och nedprioriteringen avde verksamheter som direkt inriktas mot attförbereda landet för att motstå ett brett upplagtinvasionsföretag skall fullföljas skyndsamt". Heladet militära försvaret och stora delar avfrivilligförsvaret måste enligt motionärerna haväpnad strid som bakgrund för att kunna bedriva entrovärdig operativ och taktisk planering liksomutbildning och övning för krigssituationer, dvs.förmåga att kunna försvara Sverige.För att kunna vidmakthålla en trovärdiggrundläggande försvarsförmåga är det enligtmotionärerna nödvändigt att mycket noggrantanalysera vilka kompetenser som bör behållas.Kunskap och färdighet som ingen eller få har ellerhar haft omöjliggör en långsiktig anpassning. Den nurådande situationen med en försvarsmakt med lågverksamhetsnivå som får allt modernare materiel mendär officerare och värnpliktiga får allt sämremöjligheter att lära sig använda ny materiel är enekvation som inte går ihop.Utskottets ställningstagandeRiksdagen beslutade (prop. 1998/99:74, bet.1998/99:FöU5, rskr. 224) och 2000 (prop.1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 168) omoperativ förmåga för Försvarsmakten. Regeringenåterkommer med förslag som innebär att de kravsom tidigare beslutat om i huvudsakfortfarande skall gälla.Utskottet kan konstatera att den snabbautvecklingen inom informations-krigföringsområdetbör föranleda vissa förändringar när det gäller attförsvara mot väpnat angrepp. Utskottet anserdet lämpligt att ersätta begreppetinformationskrigföring med det bredare begreppetinformationsoperationer. Dessa bör redovisas först iuppgiftsordningen eftersom informationsoperationer iolika former bedöms ingå bland de först tillgripnametoderna i en konfliktutveckling. Utskottet har vidsin beredning av ärendet erhållit en särskildföredragning av Försvarsdepartementet om defolkrättsliga aspekterna på informationskrigföring.Utskottet förutsätter att regeringen återkommer tillriksdagen och belyser de legala aspekterna i ämnet.Utskottet erhöll vid samma tillfälle en redovisningav Försvarsdepartementet om Försvarsmaktensansvarsområde inklusive defensiva och offensivauppgifter för informationsoperationer. Även i dettahänseende förutsätter utskottet att regeringenåterkommer till riksdagen.Utskottet anser att det, när det gäller att bidratill fred och säkerhet i omvärlden, är rimligt attde tidigare restriktionerna för deltagande medmarin- och flygstridskrafter tas bort. harnumera anmält både marin- och flygstridskrafter tillFN:s och EU:s register förkrishanteringsoperationer. Utskottet erinrar dock omvad det framhållit under avsnittet om internationellverksamhet, nämligen att deltagandet av olikaförband måste styras av att ekonomiska och andraförutsättningar, bl.a. efterfrågan, föreligger.Med det anförda kan enligt utskottets uppfattningregeringens förslag till operativ förmåga godkännas.Moderata samlingspartiets partimotion Fö9 (m)yrkande 3, vari föreslås att regeringens förslagavslås, avstyrks således.Utskottet delar regeringens uppfattning att kravenpå operativ förmåga innebär att Försvarsmakten måsteha kompetens på olika områden. Utskottet gör ingenannan bedömning än regeringen när det gäller behovetav sådana. Detta innebär att Kristdemokraternaskommittémotion Fö6 (kd) yrkande 1, i vilken detframförs att man noggrant bör analysera vilkakompetenser som bör behållas för att kunnavidmakthålla en trovärdig grundläggandeförsvarsförmåga, i huvudsak torde tillgodoses avregeringens redogörelse. Motionen avstyrks därför.Försvarsmaktens krigsförbandI avsnittet behandlas motionerna Fö6 yrkande13, Fö9 yrkandena 4 och 9 (i denna del), Fö10yrkandena 14 och 18 samt Fö255 yrkandena 6och 11-13. Inget förslag av regeringenbehandlas.Utskottets bedömning och förslag i korthetUtskottet anser i likhet med regeringen att riksdagensbeslut om utvecklingen avFörsvarsmaktens krigsförband fram t.o.m. år2004 bör ligga fast. Det är angeläget attriksdagens beslut om bl.a.krigsförbandsutvecklingen präglas avlångsiktighet och stabilitet. Utskottetkonstaterar att flertalet förband bör kunnavara organiserade . Utskottet delaremellertid regeringens bedömning attförbandens förmåga att uppfylla de operativakraven däremot kommer att variera. För vissaförband kommer det enligt utskottetsbedömning att finnas begränsningar iförbandens operativa förmåga även efter år2004.Utskottet avstyrker således att motionernaFö6 yrkande 13, Fö9 yrkandena 4 och 9 (idenna del), Fö10 yrkandena 14 och 18 samtFö255 yrkandena 6 och 11-13.Gällande inriktning - beslutad av imars år 2000Riksdagen har (bet. 1999/2000:FöU2Det nya försvaret) beslutat att grunden för detmilitära försvarets utveckling även framgent skallvara förmågan till väpnad strid. Behovet attförsvara vid ett väpnat angrepp ställer destörsta anspråken på våra totalförsvarsförberedelseroch därmed även på det militära försvaret.Utgångspunkten för utvecklingen av krigsförbandensorganisation, utrustning och beredskap är denoperativa förmåga som har beslutat. Vidareskall det i krigsorganisationen på olika sätt byggasin en förmåga att successivt förändra förbandensantal, sammansättning och beredskap m.m. motbakgrund av bl.a. förändringarna i detsäkerhetspolitiska läget.Riksdagen biföll regeringens förslag attinriktningen av organisationen fram t.o.m. år 2004bör ligga till grund för fortsatt planering ocherforderliga åtgärder fram till nästaförsvarsbeslut.Markstridskrafterna skall enligt meningha hög förmåga till väpnad strid. Vapenverkan,rörlighet och skydd bör vidareutvecklas liksomförmågan till underrättelseinhämtning ochledningskrigföring.De operativt rörliga markstridsförbanden bör - ilikhet med regeringens förslag - inriktas mot enstruktur som omfattar en armédivisionsstab medtillhörande förband, bland dem bl.a. jägar-,fallskärmsjägar- och luftvärnsbataljoner. Vidare börsex armébrigadledningar, sexton mekaniseradebataljoner, sex stadsskyttebataljoner samtunderstödsförband m.m. skapas. Med dennaorganisatoriska inriktning jämte omläggningen avutbildningssystemet för markstridsförbanden kommerfyra armébrigader att kunna organiseras omedelbartefter en mobilisering. Under förutsättning av attdet nya utbildningssystemet förverkligas ochutbildningen ges erforderliga resurser, bedömerutskottet att markstridskrafternas beredskap ochförmåga till väpnad strid kommer att förbättrasjämfört med rådande läge. Avvägningen mellanmarkstridskrafternas olika funktioner bedömdesrimlig - förutom dimensioneringen av antaletartilleri- och luftvärnsförband. Artilleri- ochluftvärnsfunktionen borde därför ägnas särskilduppmärksamhet i det fortsatta utredningsarbetet,t.ex. inför försvarsbeslutet hösten 2001.Riksdagen bedömde att hotet om en stort upplagdkustinvasion syftande till en ockupation av Sverigeär ytterst avlägset. Förband och vapensystem inommarinstridskrafterna, vars huvuduppgift är attingripa mot en kustinvasion, skulle därför reducerasavsevärt eller helt utmönstras. Antaletytstridsfartyg och ubåtar skulle likaledesreduceras. Patrullbåtar av Kaparenklassen avvecklasi takt med att ytstridsfartyg av Visbyklassentillförs marinstridskrafterna. Det bör inteorganiseras en särskild flottiljledning för eninternationell sjöstyrka. Det fastasjöfrontsartilleriet utgår helt.Kustförsvarsförbanden bör vara rörliga och inriktasmot tre amfibiebataljoner.Stridsflygförbanden bör tills vidare inriktas motåtta divisioner JAS 39 fr.o.m. år 2005.Parallellt med ombeväpningen till Gripensystemet börViggensystemet successivt avvecklas. De två extra JA37-divisioner som behövs för att bedriva enkontinuerlig flygförarutbildning underombeväpningsperioden skall avvecklas efterdet att ombeväpningen till Gripensystemet ärgenomförd.Två helikopterbataljoner borde enligt riksdagenkunna ligga till grund för planeringen.Anskaffningen av nya helikoptrar sker inom ramen förett nordiskt samarbete. bejakar enplanering som leder fram till att ett luftburetförband kan organiseras. Ekonomiska ochpraktiska förutsättningar får dock avgöra i vilkentakt detta kan åstadkommas.Riksdagen beslutade på förslag av regeringen attdet utöver operativt rörliga markstridsförband -vilka skall kunna genomföra väpnad strid i helalandet - måste organiseras även mer lokalt bundnamarkstridsförband.De nationella skyddsstyrkorna skall med varierandeberedskap ha förmåga att skydda befolkningen ochinfrastrukturen samt att stödja de operativt rörligaförbanden. Territorialförsvarsförband,hemvärnsförband och vissa andra delar av dagensmilitära försvar borde inordnas i dennaorganisation.Riksdagen konstaterade att det finns osäkerheterom hur skyddet av viktiga totalförsvarsanläggningarskulle ordnas. De s.k. nationella skyddsstyrkornasnärmare uppgifter, utformning, ledning och beredskapvar ännu oklar. förutsatte därför attregeringen återkommer med fördjupat underlag i dessafrågor senast i samband med nästa försvarsbeslut.