bet · GO01UU13 · 2001-04-26 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande dels regeringensskrivelse /01:90 Nordiskt samarbete, medhuvudsaklig inriktning på verksamheten inom ramenför , dels redogörelse tillriksdagen 2000/01:NR1 svenskadelegations berättelse angående verksamheten under2000. Utskottet behandlar även de motioner somväckts med anledning av dessa samt vissa motionerfrån allmänna motionstiden /2000 respektive2000/01.Samtliga motioner avstyrks eller besvaras avutskottet. Utskottet föreslår att skrivelsen ochredogörelsen läggs till handlingarna. I ärendetfinns fyra reservationer.SkrivelsenRegeringen yrkar i skrivelse 2000/01:90 attriksdagen tar del av skrivelsen.RedogörelsenNordiska rådets svenska delegation överlämnarredogörelse /01:NR1 angående verksamheten under1998 för kännedom. Motioner med anledning av skrivelse2000/01:902000/01:U9 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om samernas rätt attdelta i den nordiska gemenskapen på samma villkorsom andra folk i Norden.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att en samling avresurser bör ske kring atomavfallet på Kolahalvön.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att verka för attMuseum blir nordiskt centrum förkvinnokonst.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av ökadesatsningar på gemensam nordisk produktion avbarnfilm.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av fortsattkontinuerlig finansiering av Nordicom.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av attinrätta en nordisk filmproduktionsfond för ländernasursprungsbefolkningar.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av ökatmarknadsföringsstöd för nordisk kultur i ochinternationellt.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet averfarenhetsutbyte vad avser de nordiska ländernasoch närområdets länders olika rovdjurspolitik.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att kampen mothandel med flickors och kvinnors kroppar både övergränser och inom länderna behöver lyftas upp tillregeringschefsnivå.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ett initiativskall tas för att lösa frågan om grannlands-TV iNorden.2000/01:U10 av och (fp) vari föreslås att fattarföljande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om det nordiskasamarbetet och Västnorden.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ökade satsningarinom det nordiska samarbetet rörande förbättradekommunikationer inom och med Västnorden.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om frågor rörande IToch telemedicin, distansundervisning och forskning idet nordiska samarbetet med Västnorden.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om förutsättningarnaför att säkerställa grannlands-TV i det digitalamarknätet.2000/01:U11 av de () variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av att i detnordiska samarbetet söka utveckla metoder för ettnordiskt erfarenhetsutbyte ochlagstiftningssamarbete om barnkonventionensimplementering.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av att i detnordiska samarbetet söka uppnå gemensamma synsätt omvikten av en biologisk mångfald i den nordiskafaunan.2000/01:U12 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en nordisk dag.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en informationspunkti Kaliningrad.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om samernasrepresentation i Nordiska rådet.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om högre prioriteringav miljösamarbetet med nordvästra /01:U13 av Tom m.fl. (m) vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagenbegär att regeringen i tar uppförhandlingar om beskattningsvillkoren förfärjebesättningar på linjer mellan de nordiskaländerna.2000/01:U14 av och () vari föreslås att fattar följandebeslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om medlemskap för , och Litauen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om nominering avledamöter i till Nordiska rådet.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om riksdagsutskottensroll i det nordiska samarbetet.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen i övrigt anförs om behovet avfortsatt reformering av Nordiska rådet.Motion från allmänna motionstiden /20001999/2000:U902 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sprängningar i Idefjorden.Motioner från allmänna motionstiden /012000/01:U217 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:19. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en översyn över allasamarbetsformer i närområdet i , ochBaltikum.2000/01:U638 av och () vari föreslås att fattar följandebeslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs att inleda ett närmaresamarbete med i syfte att stärka regionenVärmland-Dalarna.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att medel anslås förett intensifierat arbete för utveckling av bättrekommunikationer i öst-västlig riktning frånGävle-Falun-Malung-ny sträckning genom kommuntill Kongsvinger-Oslo.2000/01:U661 av m.fl. (fp) vari föreslåsatt fattar följande beslut:20. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om arbetet i och Nordiska ministerrådet.2000/01:U701 av och ()vari föreslås att fattar följande beslut:Riksdagen begär att regeringen lägger fram förslagtill utökningen av medlemskap i ienlighet med vad som anförs i motionen.2000/01:K295 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att Nordiska rådetsårliga session liksom tidigare skall avhållas . Regeringens skrivelse 2000/01:90Under hade ordförandeskapeti det nordiska regeringssamarbetet. Som huvudtemaför det nordiska samarbetet hadeDanmark valt frågor rörande De nordiskavälfärdsstaterna. Andra frågor som lyftes fram varsamarbetet i närområdet, effektiviseringen av detnordiska kultursamarbetet och uppföljningen avstatsministerdeklarationen om Etthållbart Norden.Den s.k. Vismanspanelen som tillsattes av denordiska samarbetsministrarna 1999, med uppgift attstudera samhällsutvecklingen i inför det nyaårtusendet och bedöma vilka konsekvenser som den kanfå för det nordiska samarbetet, lämnade sin rapportNorden - öppet för världens vindar i oktober2000. I rapporten identifieras ett antalutvecklingstrender som påverkar framtid; detär globaliseringen, den teknologiska utvecklingen,Europaintegrationen m.m. Utifrån denna utvecklinghar Vismanspanelen försökt bedöma konsekvenserna fördet nordiska samarbetet och skisserat förslag tillåtgärder. En bedömning som framhävs i rapporten äratt det behövs en genomgripande förändring av dennordiska samarbetsstrukturen. Därmed avsesförändringar både i och organisation och i inriktningen avarbetet. Andra frågor som lyfts fram är attutvecklingen i EU ökar behovet för de nordiskaländerna att samordna sin politik och gör detnödvändigt att revidera samarbete inärområdet. Rapporten utgjorde ett underlag förfortsatt diskussion inom Nordiska rådet.Förslaget har behandlats och godkänts av denordiska miljöministrarna och de nordiskasamarbetsministrarna. Strategin trädde i kraft den1 januari 2001.Under det svenska ordförandeskapet i det nordiskasamarbetet var frågorna om avveckling avhinder för att underlätta boende, pendling, arbeteoch företagande över gränserna i centralateman. Arbetet på detta område har fortsatt under år2000.Ett nytt projekt som syftar till att se påutvecklingsförutsättningarna för Västsverigessamarbete med regioner i och haravrapporterats av en särskild utredare i rapportenDen skandinaviska arenan. En övergripande slutsatsi rapporten är att samarbetet i regionen bör ha godaförutsättningar att utvecklas under de kommandeåren. Det föreslås bl.a. att samordningen mellanolika aktörer på svensk sida stärks och det bedömsatt möjligheterna till samarbete är särskilt storamellan och sydöstra inom NordenÄven har inriktningen på frågor som harbetydelse för enskilda och företag i vardagen,särskilt arbete med att avlägsna gränshinder, ståtthögt på dagordningen. fattades beslut omatt projektet med servicetelefonen Hallå Nordenefter en försöksperiod skall permanentas och fåkontaktpunkter i vart och ett av de nordiskaländerna. Mot bakgrund av ett svenskt initiativ harNordiska ministerrådet upprättatinformationsverksamheter i , ochOslo. Som följd härav har Föreningen sin informationsverksamhet vid ArenaNorden.På uppdrag av de nordiska samarbetsministrarna harministerrådets generalsekreterare lämnat förslagtill reformering av ministerrådets budgetsystem irapporten 2000 - Den nordiska budgeten.Ett viktigt syfte med uppdraget var att se påmöjligheterna att förbättra styrningen avverksamheten genom budgeten samt att ökaflexibiliteten i budgeten och därmed utrymmet förnya politiska initiativ.Den svenska andelen av budgeten var , enminskning från föregående år.Fördelningsnyckeln beräknas på basis av respektivelands andel av den samlade nordiskabruttonationalinkomsten.Efter behandling i organfastställde ministerrådet - ienlighet med önskemål - budgeten för2001. Den uppgår efter prisomräkning till 774miljoner danska kronor. Ökade insatser görs påkultur-, utbildnings-, forsknings-, miljö-,informations- och närområdessamarbete. Den svenskaandelen av budgeten ökar något till34,. med beslut om budgeten för 2001har även beslutats om att upprätta enlikviditetsbudget.Samverkan med frivilligorganisationerna, därFöreningen intar en särskild ställning, ärett viktigt inslag i det nordiska samarbetet.Över den nordiska budgeten ges stöd till samiskverksamhet såsom , samt till samisk kulturverksamhet. Dessutomfördelas medel för urbefolkningsfrågor inom ramarnaför det arktiska programmet. Stöd kan även ges frånsektorernas dispositionsmedel.Nordiska ministerrådet har tagit på sig ensamordnande roll beträffande årliga ministermöten isamefrågor. Det första ministermötet ägde rum iapril 2000 och ett påföljande möte hölls i november.Vid dessa möten diskuterades bl.a. relationerna medSametingen samt frågan om en nordisksamekonvention. Ett nordiskt samiskt parlamentarisktråd har bildats, men man avvaktar fortfarande attdet svenska skall fatta positivt beslut ifrågan.Norden och EuropaEuropafrågorna är ett av huvudområdena för detnordiska samarbetet och de har spelat enframträdande roll också under verksamhetsåret 2000.Samrådet i EU- och EES-frågor har fortsatt ienlighet med tidigare rutiner. Det innebär bl.a. attdessa frågor är stående punkter på dagordningen vidmöten i . Ministerrådetsårliga rapport om detta samarbete berör bl.a.konsument-, livsmedels-, forsknings-, miljö- ocharbetsmarknadssektorerna.Det informella nordiska samarbetet på inremarknadsområdet har fortsatt och avrapporterades viddet nordiska utrikeshandelsministermötet i november2000. Ministrarna var eniga om vikten av att finnaytterligare områden där man kan underlätta förföretagare att bedriva verksamhet över gränserna iNorden.På grundval av resultaten från ett antalutvärderingar kunde ministerrådet i december 2000fatta det positiva beslutet att på vissa villkorgodkänna för inträde i Schengensamarbetetfr.o.m. kunde ocksåavtalet mellan och om polisiärtsamarbete i träda i kraft. Det ärföranlett av bl.a. den ökade integrationen iregionen, den ökade rörligheten för personer somföljer med ikraftträdande samtbehovet av allmän ordning och säkerhet.Norden och dess närområdenSamarbete med närområdet - de tre baltiska länderna,nordvästra , och - ärett prioriterat område inom det nordiska samarbetet.Huvudmålsättningen med ministerrådets insatser äratt bidra till en stabil och demokratisk utvecklingoch att främja utvecklingen av en fungerandemarknadsekonomi. Avsikten är att insatserna skallkoncentreras till områden där det nordiskasamarbetet ger ett mervärde och bidrar till enbättre samordning med andra insatser.I ministerrådets budget för uppgick detsärskilda närområdesprogrammet till . En stor del av resurserna satsas påprojekt med inriktning på demokrati, välfärd,bärkraftigt resursutnyttjande ochmarknadsutveckling. Olika former av stipendie- ochutbytesordningar är också viktiga inslag inärområdesprogrammet. Närområdesprogrammet omfattardessutom verksamheten vid de nordiskainformationskontoren i de baltiska huvudstäderna ochi . önskar även eta-blera en informationspunkt i . Under år2000 togs denna fråga upp med ryska myndigheter.De nordiska finansieringsinstitutionerna, Nordiskainvesteringsbanken (NIB), Nordiskamiljöfinansieringsbolaget (NEFCO) och Nordiskaprojekt-exportfonden (Nopef), har verksamhet medinriktning på närområdet.Ministerrådet blev upptaget somobservatör i Arktiska rådet.Mot bakgrund av den snabba utvecklingen inärområdet och behovet av en avstämning med andranationella och internationella insatser beslutadeministerrådet om en översyn av destrategiska målsättningarna förnärområdessamarbetet. En rapport, ,med förslag till reviderad nordisknärområdesstrategi lämnades . I rapportenföreslås ingen omedelbar förändring av definitionenav närområdet, men efterhand en ökad tonvikt påinsatser i det ryska närområdet.Nordiskt samarbete på sektorsnivåKultur och medierI det danska ordförandeprogrammet på kulturområdetframhölls utvecklingen inom arkitektur, design,bildkonst och konsthantverk. Satsningen på barn ochunga fortsatte med utgångspunkt i den särskildahandlingsplanen Ett kommande som avser detnordiska barn- och ungdomskultursamarbetet1996-2000. Huvudmålet för ministerrådetskultursamarbete inom barn- och ungdomsområdet är attstärka den nordiska identiteten. harockså medel beviljats för att stödjabarnkulturforskningen.Kultursektorn har ett särskilt ansvar att bekämpafrämlingsfientlighet och rasism. I den strategi somlades fram till session i Osloframhålls att de nordiska länderna genom respekt förkulturell mångfald skall motarbeta rasism och främjapositiva värden. Inom kultursektorn skall särskildaåtgärder vidtas för att tillmötesgå tidens krav. Manbör satsa på att stärka rekryteringen av minoriteterpå alla nivåer samt stödja verksamhet som äropinionsbildande och som ger uppmärksamhet.Avtalet om Nordiska Film- och TV-fondenomförhandlades . Fonden bygger på ettavtal mellan nio nordiska TV-bolag, fem nationellafilminstitut och ministerrådet. har fonden stött produktion av drygt 200 filmeroch är det viktigaste nordiskastödorganet för kulturaktiviteter på fältet. Underår 2000 har projekt för ett belopp på totalt 26,6miljoner danska kronor beviljats bidrag. Totaltbehandlade fonden 898 ansökningar.Det nordiska samarbetet på medieområdet är viktigti förhållande till EU:s arbete. villfortsatt föra en aktiv politik för att tillvaratanordiska intressen på medieområdet.De fyra konstkommittéerna, Nordiska litteratur- ochbibliotekskommittén (), (Domus), () och Teater och dans i , har genom sinanätverk, seminarier och olika stödformer verkat föratt sprida kunskap om nordisk konst. gickNordiska konst- och konstindustrikommittén (NKKK)och NIFCA samman. Den nybildade institutionen skallsynliggöra kvalitativ visuell kultur i ochinternationellt. Samtliga konstkommittéer har underår 2000 haft kontakt och i olika former bedrivitsamarbete med sina motsvarigheter i ellernordvästra och forskningMinisterrådet har fastställt en strategiplan förtiden för utbildnings- ochforskningssektorn i syfte att göra till enföregångsregion för utveckling av mänskligaresurser. fastställdes också nyahandlingsplaner för nordiskt skolsamarbete,folkbildning och vuxenundervisning där betoningläggs på insatser för livslångt lärande,kompetensutveckling, kvalitets- ochvärdegrundsfrågor samt synlighet.Språksamarbetet har alltid varit ett högprioriteratområde i det nordiska samarbetet. En nyhandlingsplan (2000-2004) för språksamarbetet(NORDMÅL) började tillämpas . Tyngdpunkteni språksamarbetet kommer att ligga påde små språkområdena i , barn och ungasspråkförståelse samt utvecklandet av ett nordisktspråknätverk. Årets var ägnad desamiska språken och samisk kultur.Ett informellt ministermöte om forskningssamarbeteägde rum i i anslutning till en konferens föruniversitets- och högskolerektorerna i de nordiskaländerna. IT-policygruppen är rådgivande tillutbildnings- och forskningsministrarna. Enligt sittnuvarande mandat (2000-2002) skall gruppen främstinrikta sig på att samla kunskap omkunskapssamhällets utveckling nationellt ochinternationellt och förmedla den tillledningsgrupper och andra policyorgan inom sektorn.IT-policygruppen har även tagit initiativ tillprojekt inom IT-området, t.ex. det nu pågående (IT och data i undervisningen).Ministerrådet anordnade ett seminariumom genomförandet av EU:s nya utbildningsprogram,och , med betoning påprogrammens betydelse för det livslånga lärandet.Ministrarna har informerat varandra omuppföljningen nationellt av den s.k.Bolognadeklarationen, till stöd för fortsattutveckling av det europeiska samarbetet inom högreutbildning.Under året har flera samarbetsprojekt påutbildningsområdet inletts med ochnordvästra nytt miljöhandlingsprogram för perioden2001-2004 och en strategi för hållbar utveckling iNorden togs fram . Det nordiskasamarbetets stora betydelse för närområdet, särskiltnordvästra och , understryks iskrivelsen.En utvärdering av NEFCO (Nordic Environment FinanceCorporation) har utförts och beslut fattats om ökademedel () till NEFCO:smiljöutvecklingsfond.Det miljöpolitiska nordiska externa engagemangethar främst avsett initiativ i EU t.ex. om offentligupphandling och EU:s nordliga dimension, kontaktermed den nya ryska miljöadministrationen samtsamnordiskt agerande i och i deglobala förhandlingarna om långlivade organiskaföreningar (POP:er).Nordiska rådets natur- och miljöpris för år 2000utdelades på session i inovember till den norska miljöorganisationen dess insatser i nordvästra och näringMålsättningen för det nordiska energipolitiskasamarbetet är att främja en effektiv,konkurrenskraftig, säker och bärkraftigenergiförsörjning i och dess närområde.Samarbetet baseras på den energipolitiskaredogörelsen till 1996 samt påuppföljning och utveckling av frågorna istatsministrarnas deklaration i Bergen om enbärkraftig energiförsörjning omkring Östersjön.Under senare år har rekommendationer från som berört energisektorn i hög grad gälltelmarknadsfrågor och klimatpolitiska frågor, med ensärskild inriktning på ekonomiska styrmedel.Bergengruppen har ansvar för att bygga upp detnordiska samarbetets relationer inom energiområdettill , de baltiska staterna, ochTyskland. har en överenskommelseträffats mellan och om samarbete rörande utveckling avenergimarknader, erfarenhetsutbyte och finansieringav de baltiska samarbetskontoren. Överläggningar harockså genomförts med ryska energimyndigheter, bl.a.om samarbetsmöjligheter mellan och nordvästra avseendeenergiforskning.Samarbetet på det näringspolitiska områdetkoncentrerades till aktuella frågor i de nordiskaländerna, främst på områden där ett samarbete kan genordisk nytta utöver vad enskilda nationellainsatser kan ge. Liksom föregående år fästes storvikt vid de små och medelstora företagen.Målet för det nordiska regionalpolitiskasamarbetet är att understödja de nordiska ländernasnationella regionalpolitik genom kunskaps- ocherfarenhetsutbyte.Arbetet inom jord- och skogsbrukssektornkoncentrerades på ett nytt handlingsprogram försektorn och nya strategier för verksamheten inominstitutioner och inom samarbetsorgan. I programmetbetonas att hållbarhet verkar sammanbindande mellande olika insatsområdena jordbruk, skogsbruk,genetiska resurser och biologisk mångfald,livsmedelssäkerhet och landsbygdsutveckling.Som ett led i uppföljningen av omlivsmedelssäkerhet 1996 arrangerades entvärsektoriell ministerkonferens om säker mat.Under året antogs en ny strategi förfiskerisamarbetet under perioden 2001-2004.Strategin tar sin utgångspunkt i deklarationen omett hållbart samt lyfter fram konsumentensroll och rätt till sund och säker mat.Liksom under tidigare år var miljömärkning av fisken prioriterad fråga. En arbetsgrupp har under åretutarbetat kriterier för ett hållbart fiske. EUdeltog i detta arbete som observatör.De bostadssociala frågorna hade fortsatt högprioritet inom det nordiska samarbetet. Den studieav mekanismer bakom bostadssegregationen somgenomförts samt de goda exempel som lyfts fram urdetta arbete kommer att följas upp med en nordiskkonferens som syftar till erfarenhetsutbyte för attförmedla slutsatser till ledande tjänstemän ochpolitiker. Boendekostnaderna uppmärksammas i detnordiska samarbetet liksom frågor om bl.a.bärkraftig utveckling av bygg- och bostadssektornoch frågor om goda och sunda bostäder som kanuppföras och underhållas på en ekologiskt hållbargrund.På transportområdet genomfördes etttrafiksäkerhetsseminarium i i september2000. Planering av Östersjötrafiksäkerhetsdagarunder har inletts i samarbete medrepresentanter från de nordiska och baltiskaländerna samt , och Polen.Det ekonomiska läget och den ekonomiska politiken iNorden har fortsatt varit ett centralt tema idialogen mellan de nordiska finans- ochekonomiministrarna . Den nya ekonomin,skattefrågor och EU-relaterade spörsmål har ocksåvarit viktiga dagordningspunkter vid dessa möten.Ett nordiskt samarbete gällande indrivningsfrågorhar påbörjats. De nordiska finans- ochekonomiministrarna har kommit överens om attetablera en informationsordning avseendealkoholbeskattningen samt beskattningen avrederipersonal.EU-frågor är en stående agendapunkt vid de nordiskafinans- och ekonomiministermötena. Införandet av engemensam europeisk valuta dryftades i olikasammanhang . Bland annat arrangerades ensärskild euro-konferens medrepresentanter från ett brett spektrum av samhället.Vidare har ett gemensamt nordiskt agerande i EU påskatteområdet diskuterats.Närområdet - framför allt de baltiska länderna -tenderar att bli en alltmer integrerad del av dennordiska ekonomiska sfären. Detta gäller inte minstNordiska investeringsbankens verksamhet.MedborgarpolitikÅr 2000 godkände ett nyttsamarbetsprogram för arbetsmarknadssektorn . Programmets huvudmål innefattarfrågor om full sysselsättning, avskaffande avgränshinder, trygghet i arbetsmiljön och arbetslivetsamt frågor som gäller den nordiskavälfärdsmodellen.En rapport om hinder för arbetskraftens rörlighetinom den nordiska arbetsmarknaden lämnades år 2000.I det fortsatta arbetet kommer insatser för attavskaffa sådana hinder att vara en prioriteraduppgift.Under året skedde fortsatta satsningar i närområdetvad gäller det nordiska smittskyddsprojektet,Nordiska hälsovårdshögskolans utbildningsarbete inärområdet och vad gäller genomförandet avhandlingsplanen för utsatta barn och unga inärområdet.Det nordiska samarbetet på det konsumentpolitiskaområdet har vägletts av ett handlingsprogram somgäller t.o.m. . Frågor som särskiltprioriteras är konsumentaspekter pålivsmedel, finansiella tjänster, konsumtion ochmiljö, nödvändighetstjänster, IT ochkonsumentforskning.Antalet produkter med miljömärkningen Svanenfortsätter att öka.