bet · GP01UBU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Eftersom det finns ettpåtagligt sökandeöverskott till vissa andrautbildningar inom högskolan, är det enligtutskottets mening helt riktigt att lärosätenaanvänder sina resurser, såväl ekonomiska sompersonella, för att utöka verksamheten inom dessa.Den utbyggnad som enligt regeringens förslag harskett och kommer att ske år 2002avser till betydande del storstadsområdena.Utbyggnad enligt regeringens förslag är enligtutskottets mening nödvändig för att skallfortsätta på väg mot det av fastställdamålet för utbildningspolitiken: att skallvara en ledande kunskapsnation som präglas avutbildning av hög kvalitet och livslångt lärande förtillväxt och rättvisa. Det framgår avutbyggnadsplanen (i prop. 1999/2000:1) attutbyggnaden är avsedd att omfatta även andrautbildningsområden än naturvetenskap och teknik.Omfattande insatser görs för att säkra kvaliteten iutbildningen, bl.a. ett heltäckande program förkvalitetsgranskning genom . Ipropositionen Den öppna högskolan (prop.2001/02:15), som utskottet behandlar i betänkande2001/02:UbU4, beskrivs ytterligare insatser för attfrämja den pedagogiska utvecklingen i högskolan.Fler fristående högskolorUtskottets förslag i korthetUtskottet anser inte att fler statligahögskolor bör omvandlas till stiftelser ochavstyrker yrkanden från om detta.Jämför reservation 1 (m).MotionerModerata samlingspartiet har i motion 2001/02:Ub541redovisat ett budgetförslag för treårsperioden2002-2004. Där ingår ett engångsbelopp förgrundkapital till två nya stiftelsehögskolor (yrk.26). Samma sak tas upp i motionerna 2001/02:N369 och2001/02:Ub546 (yrk. 2 respektive 11). Enligt densistnämnda motionen skall med dessa medel görasmöjligt för en större högskola/universitet och enmindre högskola att övergå i stiftelseform. Iframtiden kan man pröva även andra organisatoriskaformer som kan gynna den akademiska friheten ochexcellensen (yrk. 12).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena omfler fristående högskolor.Enligt utskottets mening bör inte fler statligalärosäten omvandlas till stiftelser. De ramvillkorsom nu gäller för universitet och högskolor gerdessa stort utrymme för självbestämmande.Principer för medelstilldelning till defristående teologiska högskolorna i ,och ÖrebroUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att det inte behövs någottillkännagivande om att de frikyrkligateologiska högskolorna skall ges likvärdigavillkor med statlig utbildning, eftersomregeringen planerar att tillgodose detta.Jämför reservation 7 (m, kd, c, fp).MotionerI motion 2001/02:Ub465 begär ledamöter från sexpartier (fp, m, v, kd, c, mp) att de teologiskahögskolorna i , och skallföras in i de allmänna villkoren förhögskoleutbildningen. Motionärerna anser att det ärorättvist att ersättningen för helårsstudenter viddessa fristående högskolor inte inkluderarlokalkostnader. Dessa högskolor bör också gesmöjlighet till en rimlig tillväxt. Vid dem finnsstuderande också från andra samfund än huvudmannensegna, vilket enligt motionärerna har uppfattatsmycket positivt och stärkt högskolornas renommé(yrk. Liknande synpunkter framförs i motion2001/02:Ub497 (kd) (yrk. 1-3).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena omtillkännagivande.Liksom när motsvarande yrkanden behandlades vidförra (bet. 2000/01:UbU1) vill utskottetpåpeka att statsbidragen till de tre berördafrikyrkliga högskolorna är reglerade i avtal mellanstaten och respektive huvudman. Dessa avtal löper utden . Från harutskottet inhämtat att det i regeringensbudgetplanering för ingår att ersättningenför helårsstudenter vid de berörda högskolorna skallvara densamma som för motsvarande utbildning vidstatliga lärosäten. För de utbildningsplatser(motsvarande 50 helårsstudenter) som tillkommit vidTeologiska högskolan i harersättning även givits enligt den ordinariestatliga prislappen. I propositionen anges somplaneringsförutsättning att de tre berördahögskolorna skall få medel förytterligare 60, 32 respektive 23 helårsstudenter.Med de av regeringen planerade förändringarna kommermotionärernas önskemål att bli i stort settuppfyllt.Anslag m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna attmusiklärarutbildningen i förstatligasoch blir en del av universitet.Utskottet föreslår att anvisaranslagen 25:20-25:76 enligt regeringensförslag och avslår oppositionspartiernasyrkanden om andra anslagsbelopp.Motionsyrkanden om olika anslagsvillkoravstyrks också.Jämför särskilda yttranden 1 (m), 4 (kd), 2(c) och 3 (fp).PropositionenRegeringens förslag till anslag för verksamheternavid de statliga universiteten och högskolorna samthos vissa enskilda utbildningsanordnare redovisas ibilaga 2 under anslagen 25:20-25:76.Anslagen har pris- och löneomräknats med 3,1 %.Ersättningsbeloppen för helårsstudenter ochhelårsprestationer i grundutbildningen inomutbildningsområdet humaniora, samhällsvetenskap,juridik och teologi har därutöver räknats upp med3,och grundutbildningsanslagen till berördalärosäten räknats upp även med hänsyn till detta.Enligt den utbyggnadsplan för grundutbildningensom godkände skulle högskolanbyggas ut med 10 555 platser . En stor del avutbyggnaden skulle avse naturvetenskaplig ochteknisk utbildning. Sedan det visat sig omöjligt förlärosätena att rekrytera studenter till sådanutbildning i den utsträckning som utbyggnadsplanenavsåg, har regeringen valt att i budgeten för 2002föra bort medel motsvarande sammanlagt 3 900 platseri naturvetenskaplig och teknisk utbildning frånvissa lärosäten. De medel som därmed frigjorts frånberörda lärosätens anslag har i stället förts tillanslaget 25:73 och avses bli använda till dels s.k.särskild lärarutbildning (), dels uppbyggnaden avett svenskt nätuniversitet och dels utbildning förinvandrade akademiker. Regeringens avsikt är attmedlen skall återföras till berörda lärosäten senast2005, om deras förutsättningar att nå takbeloppen dåhar förändrats.Medel för vårdhögskoleutbildning, som tidigareanvisats under anslaget Enskilda och kommunalahögskoleutbildningar m.m., har överförts till destatliga lärosäten som övertagit huvudmannaskapetför vårdhögskoleutbildningen respektive tillanslagsposten under anslaget25:72. Regeringen har beräknat en utökning avsjuksköterskeutbildningen.Huvudmannaskapet för musiklärarutbildningen iArvika föreslås i propositionen övergå frånVärmlands läns landsting till staten. Medel fördenna utbildning, som också tidigare anvisats underanslaget Enskilda och kommunala högskoleutbildningarm.m., har överförts till anslaget 25:38 Karlstadsuniversitet: Grundutbildning.Lärosätena har under sina grundutbildningsanslagtillförts sammanlagt förpedagogisk utbildning av lärarna inom högskolan.Därutöver har tillförts 3,9miljoner kronor för pilotprojekt om pedagogiskutbildning av lärare, universitettillförts för ett humanistisk-samhällsvetenskapligt förnyelseprojekt och Högskolani /tillförts 2 miljoner kronorför utveckling av arbetsintegrerat lärande. Örebrouniversitet, och hartillförts ca vardera förutveckling av s.k. collegeutbildning (jfr prop.2001/02:15). , och hartillförts ca vardera för attutveckla kortare yrkesutbildningar inom högskolan(jfr prop. 2001/02:15). Trafikflygarutbildningen vidLunds universitet har tillförts 5 miljoner kronor.Örebro universitet har som en engångssatsningtillförts för att utredaförutsättningarna att där skapa en teckenspråkigmiljö. De båda sistnämnda beloppen anvisas underanslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitetoch högskolor m.m.Under anslagen till forskning ochforskarutbildning har medel tillförts vissalärosäten för förstärkning av forskarskolorna ienlighet med den plan som redovisades i den senasteforskningspolitiska propositionen (prop. 2000/01:3).Göteborgs och har tillförtsmedel för att överta viss forskningsverksamhet somtidigare finansierats inom utgiftsområde 14Arbetsmarknad och arbetsliv. institutethar tillförts medel för toxikologisk ochlungmedicinsk forskning och för det svenskatvillingregistret. Medlen för Centrum föridrottsforskning har förts från anslag till anslaget 25:74 Forskning ochkonstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolorm.m., anslagsposten i anslaget 25:74 har också beräknats en ökningav anslagsposten till i förförstärkning av den utbildningsvetenskapligaforskningen.Under anslaget 25:73 Särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor m.m. har, utöver vad somnämnts ovan, beräknats medel för enrekryteringsdelegation (, varav 20miljoner avses få disponeras från uppkommetanslagssparande). Såsom redovisats i propositionenEn politik för tillväxt och livskraft i hela landet(prop. 2001/02:4) har beräknatsför stöd till lärosäten och kommuner i samverkan isyfte att öka rekryteringen till högskolan och skapahållbar tillväxt i regionen. Under en särskildanslagspost har avsatts förbildande av holdingbolag vid ,och , ienlighet med vad som redovisats i propositionen FoUoch samverkan i innovationssystemet (prop.2001/02:2).MotionerOppositionspartiernas förslag beträffande anslagentill universitet och högskolor redovisas i bilaga 2i en kolumn för varje parti.Moderata samlingspartiet föreslår i motion2000/01:Ub541 (yrk. 15, 16, 17, 23 och 24) attanslagen till grundutbildning respektive forskningoch forskarutbildning vid de olika lärosätena skallavskaffas. I stället föreslås ett nytt anslag tillgrundutbildning, som omfattar 146 miljoner kronormer än summan av de avskaffadegrundutbildningsanslagen. Anslaget skall fördelasmellan universitet och högskolor med utgångspunkt iatt man skall följa studenternas val samt främjakvalitet inom grundutbildningen. Även till forskningoch forskarutbildning föreslås ett nytt anslag (ibilaga 2 benämnt 25:89 Forskning ochforskarutbildning) som motsvarar summan av deavskaffade anslagen till lärosätena. Moderaternaföreslår därutöver underett annat nytt anslag (i bilaga 2 benämnt 26:10Ökade satsningar på forskning), avsett dels för enförstärkning av den fria forskningen, dels för enförstärkning av finansieringen av doktorander menäven för inrättande av ett ochmedicin. Under anslaget 25:72 Enskildautbildningsanordnare på högskoleområdet m.m.föreslår mer änregeringen, detta i syfte att trygga möjligheternaatt bedriva utbildning och forskning i alternativadriftformer. vill under anslaget 25:73Särskilda utgifter inom universitet och högskolorm.m. ta bort medlen till rekryteringsdelegationenoch minska anslagsposten till regeringensdisposition. I sin motion 2001/02:Ub546 anmälerModeraterna att de vill öka anslagen till forskningoch forskarutbildning vid universiteten ochhögskolorna, de s.k. fakultetsanslagen (yrk. 16).Kristdemokraterna anser liksom tidigare attregeringen vill bygga ut den grundläggandehögskoleutbildningen i alltför snabb takt. Enligtderas mening bör utbyggnaden ske med 7 500 platserper år. I sin motion 2001/02:Ub450 föreslår de enminskning av anslagen till grundutbildning med 590miljoner kronor (i bilaga 2 redovisat som anslag25:91 Minskad volym inom högskolansgrundutbildning). De säger nej tillrekryteringsdelegationen och minskar därför anslaget25:73 Särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. med 20 miljoner kronor.Centerpartiet föreslår i motion 2001/02:Ub524 enhalvering av antalet nya utbildningsplatser igrundutbildningen (i bilaga 2 redovisat som anslag25:91 Minskad volym inom högskolans grundutbildning,där vill minska med 75 miljonerkronor) och en ökning av resurserna till forskningvid de nya universiteten i , ochÖrebro samt , och . Även anslaget 25:74Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vidvissa högskolor m.m. föreslås bli ökat med 100miljoner kronor. vill tillföraHögskolan i underanslaget 25:72 Enskilda utbildningsanordnare påhögskoleområdet m.m. Inom anslaget 25:73 Särskildautgifter inom universitet och högskolor m.m.föreslås en utökning samt en omfördelning, så attanslagsposten till nätuniversitetet ökas med 40miljoner kronor, anslagsposten som fördelas efterbeslut av regeringen minskas med 50 miljoner kronoroch en ny anslagspost, Särskildförskollärarsatsning, tillförs med 15 miljonerkronor.Folkpartiet vill också se en lägre takt iutbyggnaden av grundutbildningen. I motionerna2001/02:Ub261 (yrk. 2 och 3), 2001/02:Ub540 (yrk. 2)och 2001/02:Fi294 (yrk. 17) föreslås därför enminskning med (i bilaga 2redovisad under anslaget 25:91 Minskad volym inomhögskolans grundutbildning). Dessa medel föreslås istället bli använda till en satsning påkvalitetsförstärkning (i bilaga 2 redovisad somanslag 25:85 Ytterligare kvalitetsförstärkningar).De högskolor som har högst sökandetryck ges iFolkpartiets förslag ett extra tillskott påsammanlagt , fördelade mellanangivna högskolor. Vidare föreslås att anslagen tillforskning och forskarutbildning vid samtliga tolvuniversitet förstärks med sammanlagt 240 miljonerkronor. Anslaget 25:73 Särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor m.m. minskas med 300miljoner kronor, bl.a. genom besparing pånätuniversitetet, holdingbolagen och s.k. NT-svux-utbildning.I motion 2001/02:Ub344 (m) föreslår motionärernaett tillkännagivande om höjt anslag för forskning ochforskarutbildning (yrk. Motion 2001/02:Ub389 (s)tar upp frågan om likvärdig behandling avstiftelsehögskolor och andra högskolor mot bakgrundav att staten tidigare ställt i utsikt att tillföraChalmers tekniska högskola utökade medel när dessmikroteknologicentrum stod färdigt, något somregeringen sedermera inte har levt upp till.Motionären bakom motion 2001/02:Ub519 (s) befararatt en stor brist på utbildade psykologer kommer attinträffa än beräknat. Honvill att regeringen därför skall angeexaminationsmål även för psykologexamen.Undervisningen i finska och meänkieli vid Umeåuniversitet, som är ett särskilt åtagande föruniversitetet, bör enligt motion 2001/02:Ub473 (s)finansieras utanför takbeloppet, på samma sätt somredan sker för undervisningen i samiska.Inom ramen för anslaget 25:73 bör enligt motion2001/02:Ub461 (fp) de universitet och högskolor samtberörda kommuner som har extra kostnader fördecentraliserad utbildning tilldelas medel fördessa.Den vårdvetenskapliga fakulteten vid Sahlgrenskaakademien bör enligt motion 2001/02:Ub506 (kd, m, v,fp) tillåtas att inom givna budgetramar tilldelasmedel till utrednings- och planeringsarbeteinklusive konsekvensutredning och enutvärderingsplan för att startaett accelererat utbildningsprogram tillsjuksköterskeexamen för studenter som redan har enhögskoleutbildning motsvarande 120 poäng.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att anvisar anslagen25:20-25:76 enligt regeringens förslag och avslårsamtliga här redovisade motionsyrkanden.Grundutbildningen bör enligt utskottets meningbyggas ut i enlighet med regeringens förslag. Ibetänkande 2001/02:UbU4 ställer sig utskottet bakomregeringens bedömning att den nuvarandemålstyrningen och det nuvaranderesurstilldelningssystemet för grundutbildningen ihuvudsak bör bibehållas. Det innebär bl.a. att varjelärosäte skall tilldelas ett anslagsbelopp tillgrundläggande utbildning, med angivande av etttakbelopp och eventuellt ett belopp för särskildaåtaganden utanför takbeloppet. Den höjning av dens.k. prislappen för humanistisk,samhällsvetenskaplig, juridisk och teologiskutbildning som ingår i regeringens förslag innebärett första steg i en kvalitetshöjning. Satsningen påpedagogisk utbildning av högskolans lärare har ocksåbetydelse för utbildningskvaliteten. Utskottet ärinte berett att avstå från rekryteringsdelegationeneller att minska verksamheten inom nätuniversitetet.Anslagsposten till s.k. NT-svux-utbildning ärnödvändig så länge den fleråriga satsningen inte äravslutad. Inga nya studenter antas till sådanutbildning och den upphör helt vid utgången av 2002.Frågan om medelstillskott till för mikroteknologicentrum behandlades avriksdagen (bet. 1999/2000: UbU1 s.61 f.). Utskottet anslöt sig då till regeringensbedömning att stiftelsens ekonomiska situation varså gynnsam att det tidigare aviserade statligamedelstillskottet inte behövdes. har inteanledning att ändra sitt ställningstagande.Regeringen har i regleringsbrev tillberörda lärosäten skrivit att antalet examinerade ipsykologutbildningen bör öka under perioden2005-2008. Det bör vara regeringens ansvar attbestämma om ett examinationsmål behöver anges förpsykologutbildningen.Helårsstudenter och helårsprestationer i såvälsamiska som finska och meänkieli vid Umeåuniversitet avräknas inom takbelopp.Samma system tillämpas för närdet gäller egyptologi, estetik, estniska, iranskaspråk, keltiska språk, swahili, turkiska språk,ungerska och seismologi - ämnen i vilka Uppsalauniversitet har ett särskilt åtagande att anordnautbildning. Utöver takbeloppet tilldelas Umeåuniversitet medel för ett lektorat i samiska.Som framgått i det föregående finns under anslaget25:73 Särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. bl.a. en anslagspost på 50 miljonerkronor för stöd till lärosäten och kommuner isamverkan. Utskottet anser att bör avslåmotion 2001/02:Ub461.Inga centrala bestämmelser hindrar Göteborgsuniversitet från att inom ramen för sittgrundutbildningsanslag finansiera utrednings- ochplaneringsarbete för ett förkortat studieprogramtill sjuksköterskeexamen. Utskottet är inte berettatt föreslå ökning av anslaget med anledning avdetta.Framtida medelstilldelning till forskning ochforskarutbildningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att inte görnågot uttalande om resurs-tillskott av enviss storlek . bör ocksåavslå motionsyrkanden om koncentration avforskningsresurser, om hur forskarskolorskall byggas upp, om balansen mellanvetenskapsområdena och om satsning påpopularisering av forskningsresultat.Jämför reservationerna 1 (m), 4 (kd) och 3(fp).Moderata samlingspartiet framhåller i motion2001/02:Ub546 att det för att skapaforskningsmiljöer i världsklass är nödvändigt attkoncentrera resurser till de regioner ochforskningsområden där svenska forskare ochforskarlag håller mycket hög klass (yrk.18). Motionärerna välkomnar inrättandet av s.k.forskarskolor, men de anser att forskarskolor börbyggas nedifrån och upp, inte uppifrån och ned såsomskett genom regeringens förslag (yrk.19).Kristdemokraterna begär i motion 2001/02:Ub438 attkonsekvenserna av obalansen i medelstilldelningmellan vetenskapsområden skall utredas (yrk. Deanser också att det är nödvändigt attforskarutbildningen tilldelas ökade resurser för attinte kvaliteten skall sänkas i och med den ökadeantagningen. måste ge tydliga besked tilllärosätena om vad som kommer att gälla inte baraunder det närmaste året utan framöver,framhåller motionärerna (yrk. Det är angelägetatt utveckla möjligheterna att populariseraforskningsresultaten. För detta behövs enligtmotionärerna en personell och materiell satsning(yrk. 11).Folkpartiet vill enligt motion 2001/02:Ub261 geett extra tillskott till forskning ochforskarutbildning på -(yrk. Devill också se en koncentration avforskningsresurserna till ett mindre antal lärosätenoch institutioner i landet, detta för att uppnåkritisk massa. Vilka lärosäten som skall tilldelasforskningsresurser skall avgöras utifrån envetenskaplig bedömning i efterhand av derasforskningsresultat, inte utifrån kvantitativakriterier som t.ex. hur lärosäten uppfyllerexamensmål (yrk. 21).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena omframtida medelstilldelning till forskning ochforskarutbildning.När motsvarande yrkanden behandlades vid förrariksmötet framhöll utskottet att forskningspolitikenmåste utformas med beaktande av flera samhälleligakrav. Utbyggnaden av högskolan i hela landet harvisat sig få positiva effekter för forskningen.Forskning vid mindre och medelstora högskolor harkunnat utvecklas framgångsrikt. Självfallet måsteett övergripande krav vid fördelningen avforskningsresurser alltid vara att de statligamedlen kommer att kunna användas med uppfyllande avhögt ställda krav på vetenskaplig kvalitet (bet.2000/01:UbU6 s.12). Regeringens prövning avansökningar från mindre och medelstora högskolor omvetenskapsområde syftar till att upprätthållakvaliteten och att ta ställning till om det finnsresurser för att satsa på forskarutbildning påytterligare lärosäten. En väsentlig del av deresurser som används till forskning vid universitetoch högskolor kommer från forskningsråd, somgenomför en kvalificerad granskning avansökningarna, innan beslut fattas om vilka projektsom skall få medel.Riksdagen bör enligt utskottets mening inte nugöra något uttalande om storleken på anslagen tillforskning och forskarutbildning efter år 2002.Övriga frågorVissa utbildningar, forskningsområden ochlärosätenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden om utbyggnad av farmaceutiskutbildning, om mer utbildningsresurser tillStockholmsregionen och och iHelsingborg och om ökade resurser till vissalärosäten för olika ändamål. börockså avslå yrkanden om finansieringen avLunds universitets hi-storiska museum och om lokaliseringen av ettresurscentrum föridrott och hälsa. bör inte uttalasig för inrättande av ett nyttvetenskapsområde Social ekonomi och inteheller för inrättande av professurer vidlärosätena.Jämför reservationerna 4 (kd), 2 (c) och 3(fp).MotionerI fem motioner föreslås att farmaceutisk utbildningskall anordnas vid fler högskolor än (då sådanutbildning endast ges vid och Göteborgsuniversitet samt ). Enligtmotionerna 2001/02: Ub299 (fp, kd, c), 2001/02:Ub397(c, m, kd, fp) och 2001/02:Ub471 (s) börfarmaceutisk utbildning anordnas även vid Umeåuniversitet. I motion 2001/02:Ub402 (s) föreslås attUmeå universitet och skall fåfarmaceutisk utbildning. Enligt motion 2001/02:Ub219(m) bör sådan utbildning anordnas i inomramen för Lunds universitet.Med tanke på arbetsmarknadsutvecklingen iKatrineholm förordas i motion 2001/02:Ub362 (s) attförutsättningarna för lokalisering dit av en nyutbildning på högskolenivå förmusikinstrumenttekniker skall utredas.Situationen för Lunds universitets historiska museumtas återigen upp i fem motioner. Enligt motion2001/02:Ub353 (fp, c) bör museet läggas underKulturdepartementets ansvar (yrk. 1), man bör utredafinansieringsförslag som tryggar museets framtid(yrk. 2) och regionala fornfynd bör ävenfortsättningsvis förvaras i (yrk. Liknandesynpunkter framförs i motion 2001/02:Ub488 (m).Möjligheterna att byta huvudman för museet frånLunds universitet till börenligt motion 2001/02:Ub539 (s) utredas. I motion2001/02:Ub352 (m) sägs att de berörda departemententillsammans borde ta initiativ till deöverläggningar som kan krävas för att komma framtill ett slutligt beslut om museets framtid. Etttillskott på skulle behövasutöver de som Lunds universitethar avsatt till historiska museet, och dessa medelborde kunna frigöras genom omfördelning inombefintliga resurser, hävdar motionären i motion2001/02:Ub496 (kd).Enligt motion 2001/02:Ub294 (kd) talar allt för attett science center i med flyglära sominnehållslig stomme skulle bli ett gott komplementtill flygplansmuseet i (yrk. 1).Ökade forskningsresurser till universitetförordas i motionerna 2001/02:Ub248 (m) och2001/02:Ub335 (kd). Den sistnämnda motionen tar uppklimatforskning, ett område där Linköpingsuniversitet enligt motionären skulle kunna samverkamed och klimatforskningsinstitutet i Abisko.Antalet studenter som behöver dövtolkning ökarstadigt vid , men de anslaguniversitetet har räcker inte för att driva verk-samheten. Anslagen måste anpassas efterbehoven, framhåller i motion2001/02:So619 (yrk. Enligt motion 2001/02: Ub314(kd) är det, med tanke på den utveckling motteckenspråkig miljö som strävarefter, nödvändigt att anslå särskilda medel direkttill för de beräknade tolkkostnaderna.En forskarskola i demokrati bör inrättas och Örebrouniversitet få uppdraget att vara värduniversitetför denna, heter det i motion 2001/02:Ub366 (s).Samma förslag förs fram i motion 2001/02:Ub385 (kd,m, v, c, fp).Kristdemokraterna anser att de s.k. bokstavsbarnensbehov måste mötas bättre i skolan. Bättre metoderför detta måste utvecklas, och enligt motion2001/02:Ub446 borde Institutet förhandikappvetenskap vid och Örebrouniversitet kunna göra det (yrk.