bet · GO01SoU10 · 2001-03-15 00:00:00 — Därigenom kan de offentligaresurserna utnyttjas bättre, eftersom avvägningarmellan rehabilitering, vård, sjukskrivning ochförtidspensionering görs i ett helhetsperspektiv ochi ett sammanhang.Med överblick över hela vårdkedjan öppnasmöjligheter att sträva mot en bättre hälsa och enbättre ekonomi genom förebyggande vård och bättreutvärdering av vårdinsatserna. Resurser frigörs tillvård när kostnaderna för bl.a. sjukskrivningarminskas genom att köerna försvinner. Ett antalsamordningsfördelar skulle därmed kunna uppnås, inteminst vid introduktion av nya läkemedel som juinitialt ofta har en högre kostnad men som genombättre effekter bidrar till en effektivarevårdinsats totalt sett. Ett nytt system, därläkemedelsförmånen ingår i en obligatoriskhälsoförsäkring, är nödvändigt om patienterna skallkunna få de läkemedel de behöver.Vad här anförts med bifall till motionerna2000/01:So279 (m) yrkandena 2 och 5, 2000/01:So303(m) yrkande 3 (delvis) och 2000/01:So343 (m)yrkandena 1-3 samt med anledning av motion2000/01:So343 (m) yrkandena 4-6 bör ges regeringentill känna.Vi anser att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande hälso- och sjukvårdensorganisation och finansiering, m.m.att med bifall till motionerna2000/01:So279 yrkandena 2 och 5,2000/01:So303 yrkande 3 (delvis) och2000/01:So343 yrkandena 1-3 och medanledning av motion 2000/01:So343 yrkandena4-6 samt med avslag på motionerna2000/01:So296, 2000/01:So321 yrkande 2,2000/01:So358 yrkandena 12 och 13,2000/01:So383 yrkandena 1, 2, 7 och 13,2000/01:So400 och 2000/01:So464 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,2. ochfinansiering, m.m. (mom. 2)och (båda v) anför:Vi vill betona att helhetssynen är i allra högstagrad väsentlig för en effektiv sjukvård. Likasåmåste en utgångspunkt vara att det är bättre attförebygga sjukdomstillsånd än att behöva bota dem.Det är också bra om patienten så långt som möjligtkan få stöd och hjälp i sin hemmiljö. Men när akutatillstånd och svåra sjukdomar föreligger måste detfinnas en kvalificerad och tillgänglig akutsjukvård.Den ökade tekniska utvecklingen ställer krav på attavancerad utrustning finns tillgänglig. Denkvalificerade akutsjukvården bör därför koncentrerastill relativt få sjukhus, vilket ställer krav påkompletterande närsjukhus och välutrustadambulanssjukvård.Med den ökade specialiseringen finns det risk attpatienten inte ses i sitt sociala sammanhang. Ensådan utveckling måste motarbetas.Äldre som vårdas inom akutsjukvården får alltkortare vårdtider trots behovet av motsatsen. Deäldre bedöms allt snabbare vara s.k. medicinsktfärdigbehandlade, varefter kommunen och primärvårdenskall överta ansvaret. Det har lett till att behovetav korttidsboende ökat. Många äldre hamnar också iden situationen att de måste tas om hand avakutvården igen efter utskrivningen pågrund av för snabb utskrivning och bristandesamordning. Det är nödvändigt att kontinuerligtfölja tillämpningen av begreppet medicinsktfärdigbehandlade patienter. Vad här anförts medanledning av motion 2000/01:So321 (v) yrkande 2 börges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande hälso- och sjukvårdensorganisation och finansiering, m.m.att med anledning av motion 2000/01:So321 yrkande 2och med avslag på motionerna 2000/01:So279yrkandena 2 och 5, 2000/01:So296, 2000/01:So303yrkande 3 (delvis), 2000/01:So343 yrkandena 1-6,2000/01:So358 yrkandena 12 och 13, 2000/01:So383yrkandena 1, 2, 7 och 13, 2000/01:So400 och2000/01:So464 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,3. ochfinansiering, m.m. (mom. 2)och (båda kd)anför:Hälsa i vid bemärkelse handlar om ett fysiskt,psykiskt, socialt och andligt välbefinnande. Det ärviktigt att allt folkhälsoarbete och alla preventivainsatser utgår från denna helhetssyn på människanoch på hälsobegreppet. Även om hälsoläget i Sverigeallmänt sett är bra så är god hälsa ändå ojämliktfördelad bland befolkningen. Forskning visar attresurssvaga gruppers hälsoutveckling ochmedellivslängd är sämre än för dem som ärvälutbildade och resursstarka. Detta kan inteaccepteras. Det krävs krafttag mot de resurssvagagruppernas höga ohälsotal och lägre medellivslängd.Antalet vårdplatser på sjukhusen har reducerats såmycket att det blir störningar i patientflödet ochflera kliniker påverkas. Minskningen av antaletvårdplatser har inte heller blivit kompenserad genomen motsvarande utbyggnad av ellersärskilda boenden. Därför bör inriktningen vara, attunder skapa ca 20 000 nyavårdplatser. Dessa vårdplatser bör främst gälla devårdformer där behoven av sjukvård och omvårdnad ärstörst, dvs. vård av svårt och långvarigt sjuka ochäldre.Vi anser att vård och omsorg måste ges ensärställning i samhället och därmed tillförsäkrastillräckliga resurser. De resurser som läggs pålandsting och kommuner måste främst användas tillatt säkerställa en god vård och omsorg för svårt ochlångvarigt sjuka.Vi vill betona att det finns all anledning attarbeta med fördjupade kvalitetskrav inom sjukvården.Det är dessa kvalitetskrav vi vill lyfta fram genomatt skapa en värdighetsgaranti för trygghet i vårdenoch stärka patientens ställning. Detta får inteenbart begränsas till att handla om väntetider,tillgänglighet och ökade valmöjligheter. Patientensdelaktighet i sin egen vård, personlig integritetoch respekt för den enskilde är viktiga frågor. Tidför omvårdnad och tid för möten mellan människormåste bli centrala delar i en värdighetsgaranti inomhälso- och sjukvården. I värdighetsgarantin börskrivas in att ingen skall vårdas i korridorer ellerbehandlingsrum. I lägen med extremt hög belastninginom vården finns ingen möjlighet att låtavårdgarantin resultera i sanktioner gentemot någon,däremot kan man alltid ge kompensation tillpatienten.I debatten hävdas ibland att varje landsting harett sjukhus för mycket. Vi anser att det är enförenklad bild och att det är angeläget att varjeregion/landsting ges förtroende att avgöra dessastrukturfrågor, eftersom vårt land är geografisktstort men relativt glest befolkat. Det är en mycketangelägen uppgift att finna vårdstrukturer somhåller för högt ställda medicinska kvalitetskrav ochsom är kostnadseffektiva och praktiska.När sjukvården organiseras är det viktigt att alltidutgå från patienternas behov. finns detgränser mellan primärvård, sjukhusvård, ochsocialtjänst som saknar förankring i patientensverklighet och som därför skapar bekymmer för denenskilde. Därför är det viktigt att ett nära,naturligt samarbete med patienten i centrum byggsupp mellan vårdens olika nivåer och ansvarigahuvudmän.Vi anser att det skall vara lätt att komma ikontakt med vården när man behöver det. Den skallfinnas lätt tillgänglig var man än bor. Vi vill slåvakt om och utveckla de små länsdelssjukhusen.Tillsammans med vårdcentraler, jourmottagningar ochambulanssjukvård utgör de viktiga delar i endecentraliserad närsjukvård. I ett patientperspektivhandlar detta om kvalitet, tillgänglighet ochtrygghet.Avslutningsvis vill vi anföra att vi anser attvälfärden skall byggas utifrån människors mestangelägna behov.Vad här anförts med anledning av motionerna2000/01:So383 (kd) yrkandena 1, 2, 7 och 13 och2000/01:So400 (kd) bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande hälso- och sjukvårdensorganisation och finansiering, m.m.att med anledning av motionerna 2000/01:So383yrkandena 1, 2, 7 och 13 och 2000/01:So400 samtmed avslag på motionerna 2000/01:So279 yrkandena2 och 5, 2000/01:So296, 2000/01:So303 yrkande 3(delvis), 2000/01:So321 yrkande 2, 2000/01:So343yrkandena 1-6, 2000/01:So358 yrkandena 12 och 13och 2000/01:So464 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,4. ochfinansiering, m.m. (mom. 2)() anförEnligt min uppfattning innebär ett decentraliseratsamhälle, som grundas på människors aktivadeltagande, de bästa förutsättningarna för attminska ohälsan. Maktlöshet försämrar däremot hälsan.Ensamhet, osäkerhet och utanförskap skapar miljöersom har en negativ inverkan på människors fysiskaoch psykiska välbefinnande. Trygghet, tillit,rättvisa, respekt, medbestämmande och belöning sommotsvarar den ansträngning man gör, innebär attmänniskor känner ökad trivsel och livskvalitet.I ett samhälle som är starkt centraliserat och meden utbredd maktlöshet bland många människorförstärks hälsoskillnaderna. Ett decentraliseratsamhälle ökar däremot förutsättningarna förmänniskors inflytande och ger en överblickbarnärmiljö som har stor betydelse för en positivhälsoutveckling. Olika funktioner i det lokalasamhället kan fungera som drivkrafter ifolkhälsoarbetet, och därför måste enkla metoder föratt skapa trivsel i närmiljön utvecklas.Politiska beslut måste grundas på principen om enhållbar hälsoutveckling och att människor gesmöjlighet att leva ett hälsosamt liv. Ekonomisktillväxt innebär inte med automatik förbättradsocial utveckling om flertalet av befolkningen intefår del av de växande resurserna.Nationalräkenskaperna bör därför inkludera positivarespektive negativa effekter på folkhälsan, dvs. etthälsojusterat BNP-mått.Alla medborgare, oavsett var man bor i landet,skall ha rätt till närhet till vård och omsorg ochskall oavsett kön, ålder och ekonomiska resursererbjudas vård och omsorg av hög kvalitet pålikvärdiga villkor. Hälso- och sjukvården skall ävenfortsättningsvis vara solidariskt skattefinansieradeftersom det är det mest effektiva sättet att görasjukvården och omsorgen tillgänglig för alla.Hela sjukhusvården behöver utvecklas med förkortadevårdtider och förbättrade medicinska och tekniskaförutsättningar. En stor del av den specialiseradesjukvården kan med fördel ske utanför sjukhusen, vidvårdcentraler eller i hemmen. Denna utvecklinginnebär att framtidens sjukhus mer kommer att varakunskapsföretag och mindre institutioner. Dettaförutsätter i sin tur att hierarkin inom vården bytsmot mera samarbete i arbetsteam. Det kommer ocksåatt ställa krav på ett ökat informationsflöde mellanpatienter och vårdgivare.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So358 (c) yrkandena 12 och 13 bör gesregeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande hälso- och sjukvårdensorganisation och finansiering, m.m.att med anledning av motion 2000/01:So358 yrkandena12 och 13 samt med avslag på motionerna2000/01:So279 yrkandena 2 och 5, 2000/01:So296,2000/01:So303 yrkande 3 (delvis), 2000/01: So321yrkande 2, 2000/01:So343 yrkandena 1-6,2000/01:So383 yrkandena 1, 2, 7 och 13,2000/01:So400 och 2000/01:So464 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,5. Mångfald bland vårdgivare (mom. 3), , CristinaHusmark och (alla m) anför:Vi anser att en ökad mångfald och konkurrens gerstora välfärdsvinster, inte bara genom ökadtillgänglighet och kvalitet utan också därför attresurser frigörs som kan användas på andra håll föratt avhjälpa brister i välfärden. Andra effekter ärstörre lyhördhet för medborgarnas önskemål omverksamheten samt förbättrad arbetsmiljö och bättrevillkor för personalen.Ett vanligt argument mot att förändravälfärdsstaten är att alla inte kommer att vare sigkunna eller vilja använda sig av en möjlighet attvälja. Men det kan enligt vår uppfattning inte varaen anledning att förvägra möjligheten åt andra. Denya möjligheter som äldrepeng, skolpeng osv.innebär, skapar en press även på den offentligaverksamheten att förbättra både kvalitet ochindividanpassning.Vi anser alltså att det finns ett egenvärde i attomfattningen av alternativa driftsformer ökar. Vivet att sådana verksamheter erbjuder nya och bättremöjligheter åt både medborgare och personal. Vi ärdärför övertygade om att ökad valfrihet också kommeratt medföra ett större och växande antal alternativ.Det är då naturligt att kommuner och landstingsuccessivt träder tillbaka som producenter av bl.a.barnomsorg, äldreomsorg, skola och sjukvård. Det gerdet offentliga möjlighet att koncentrera sitt arbetepå områden där just den offentliga verksamheten harett oavvisligt ansvar.En strategi för en frigörelse av vården, omsorgenoch skolan måste innehålla flera och skiftandeelement eftersom verksamheterna sinsemellan ärolika. Följande tre utgångspunkter bör emellertidvara gemensamma:1. Gemensam finansiering av tjänster som innebär enomfördelning av risker mellan individer eller somsyftar till lika förutsättningar.2. Rätt att välja mellan olika alternativ för demsom utnyttjar tjänsterna.3. Mångfald i utbudet av tjänsterna.Strävan skall vara att inom ramen för en gemensamfinansiering öka människors valmöjligheter och öppnagamla monopol för alternativa driftsformer.En viktig del i ett sådant arbete måste vara engenomgång av onödiga regler som hindrar att nyaverksamheter inom vård, skola och omsorg etableras.Det handlar om regler för den som vill startaverksamhet men även om regler som hindrar ellerförsvårar för kommuner och landsting att användaalternativa driftsformer.I debatten framförs ofta att det finns en risk förprivata monopol vid konkurrensutsättning av vård,skola och omsorg. Med tanke på att det inom de allraflesta verksamheterna fortfarande finns minst 90 %offentligt anställda tycks risken något överdriven.Inom de verksamheter där de privata inslagen äromfattande, t.ex. tandvård och primärvård, är denprivata verksamheten vanligen småskalig och bestårtill stor del av fristående praktiker.I många verksamheter finns också ett stort behov aven förstärkt offentlig tillsyn. Den uppgift som ofta faller på kommuner och landsting - attövervaka sin egen verksamhet såväl somentreprenörernas - fungerar inte tillfredsställande.Den som själv är med och driver verksamheten skallnaturligtvis inte svara för kontrollen av densamma.I praktiken är resultatet att den offentligaverksamheten sällan kontrolleras särskilt noggrant.Samma krav måste enligt vår uppfattning ställasoavsett om en verksamhet drivs i offentlig ellerprivat regi. Statliga myndigheter skall därföransvara för godkännande och kvalitetskontroll inomvård, skola och omsorg. Men en offentlig tillsyneller kontroll kan aldrig utgöra en tillräckliggaranti. Det krävs därutöver att den enskilde harmöjlighet att välja bort de alternativ som han ellerhon uppfattar som mindre bra, för att i ställetvälja till något som bättre svarar upp mot de egnabehoven och önskemålen.För det långsiktigt strategiska arbete som viskisserat ovan bör det tillsättas en särskildkommission, liknande den s.k. somi gjorde en samlad genomgång avsvensk ekonomi. Uppdraget bör inledningsvis vara attlägga förslag till lagändringar och andraregeländringar samt till eventuella förändringar iden statliga myndighetsstrukturen som underlättarutvecklingen mot mångfaldens välfärd. Dessa börutgöra underlag för genomgående reformer på varjeområde.Arbetet mot ökad mångfald måste i stor utsträckningske lokalt och med hänsyn till olika unikaförutsättningar. Det är viktigt att hålla isär vadsom är statens, kommunens respektive den enskildaindividens roll och ansvar. Kommissionens uppdragbör innefatta att ta bort hinder och regler som ståri vägen för den utveckling som redan sker i kommuneroch landsting. Staten får inte i praktiken agera somutvecklingens drivankare, utan måste redan på etttidigt stadium bana väg för de nya lösningar som isnabb takt är på väg att växa fram.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So303 (m) yrkande 1 bör ges regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande mångfald bland vårdgivareatt med anledning av motion 2000/01:So303 yrkande 1och med avslag på motionerna 2000/01:So9yrkandena 6 och 7 och 2000/01:So548 yrkandena 8och 9 som som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,6. Mångfald bland vårdgivare (mom. 3)() anför:Enligt min uppfattning innebär en ökad mångfaldbland vårdgivare samt ökad konkurrens storavälfärdsvinster. Jag anser att valfrihet bör rådabåde inom mödravården och inom barnhälsovården. Enmödravårdspeng respektive barnhälsovårdspeng bördärför införas.Vad här anförts med anledning av motionerna2000/01:So9 (fp) yrkandena 6 och 7 och 2000/01:So548(fp) yrkandena 8 och 9 bör ges regeringen tillkänna.Jag anser att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande mångfald bland vårdgivareatt med anledning av motionerna 2000/01:So9yrkandena 6 och 7 och 2000/01:So548 yrkandena 8och 9 samt med avslag på motion 2000/01:So303yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,7. (mom. 4)och (båda v) anför:Det är angeläget att arbetet med att stärkapatientens rätt i vården fortsätter. Enligt våruppfattning är inrättandet av en patientombudsmanett viktigt led i detta arbete. En statligpatientombudsman skulle kunna fungera som en frånsjukvården fristående instans dit patienter kanvända sig med klagomål och få aktiv hjälp med att fåsitt ärende prövat i rätt instans. Vad här anförtsmed anledning av motion 2000/01:So321 (v) yrkande 10bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande patientombudsmanatt med anledning av motion 2000/01:So321 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,8. Vårdgaranti (mom. 7)(), (), (), (),(), (), () och ()anför:Vårdköerna har stadigt ökat sedan den tidigarevårdgarantin togs bort. På många håll i landet kanman få vänta på nödvändig operationeller behandling.Enligt vår uppfattning bör en ny ochvidareutvecklad vårdgaranti införas.Förhandlingar mellan staten och Landstingsförbundetbör därför inledas. I ett första steg börden ursprungliga vårdgarantin med vissakompletteringar införas. bör vårdgarantinomfatta alla medicinskt motiverade diagnoser ochutfästa behandling . De allmäntomfattade slutsatserna från Prioriteringsutredningenskall vara utgångspunkt. Klarar inte det egnalandstinget av det skall man kunna få vården utfördhos ett annat landsting eller hos en privatvårdgivare på hemlandstingets bekostnad.Vårdgarantin kan vidare bidra till att ta bortgränser mellan landstingen och mellan olika sjukhuspå ett sätt som förbättrar resursutnyttjandet. Medvårdgaranti synliggörs en del av de kostnader somköerna i vården för med sig. Genom att inte ta emotpatienter går sjukhusen miste om intäkter ochuppmuntras därmed till att förändra verksamheten såatt köer inte uppstår.Vad här anförts med anledning av motionerna2000/01:So3 (c) yrkande 6, 2000/01:So7 (kd) yrkande5, 2000/01:So203 (m) yrkandena 1 och 2,2000/01:So279 (m) yrkande 1, 2000/01:So303 (m)yrkande 3 (delvis) och 2000/01:So548 (fp) yrkande 1bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande vårdgarantiatt med anledning av motionerna 2000/01:So3 yrkande6, 2000/01:So7 yrkande 5, 2000/01:So203yrkandena 1 och 2, 2000/01:So279 yrkande 1,2000/01:So303 yrkande 3 (delvis) och2000/01:So548 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,9. Förnyad medicinsk bedömning (mom. 8)(), (), (), (),(), ()och () anför:Enligt vår uppfattning skall alla patienter ha rätttill förnyad medicinsk bedömning. Enligt nuvarandelagstiftning gäller denna rätt endast patienter meden livshotande eller särskilt allvarlig sjukdomeller skada. inhämtar röststarkapatienter kompletterande bedömningar genom attsjälva kontakta en annan läkare medan andrapatienter tvingas lita på den bedömning som denmedicinska personalen gjort i första instans och påde behandlingar som därefter erbjuds.Vad här anförts med anledning av motionerna2000/01:So3 (c) yrkande 14 och 2000/01:So7 (kd)yrkande 4 bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande förnyad medicinsk bedömningatt med anledning av motionerna 2000/01:So3 yrkande14 och 2000/01:So7 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,10. Inrättande av en statligmedicinalstyrelse (mom. 9), , CristinaHusmark och (alla m) anför:Vi anser att det är angeläget att bryta utSocialstyrelsens tillsynsdel och göra den till ensjälvständig och oberoende verksamhet. Styrelsen harredan kompetens inom området hälso- och sjukvård,samt en regional organisation som lämpar sig förkvalitetsuppföljning.En statlig medicinalstyrelse skall godkännavårdgivare och legitimera sjukvårdspersonal, svaraför kvalitetssäkring och regelbunden medicinskrevision, utgöra en instans dit allmänheten kanvända sig med klagomål samt svara för denövergripande tillsynen. Kraven skall vara lika föralla som bedriver sjukvård, vilket innebär att ävenoffentlig vård måste kontrolleras. Den producenteller försäkringsgivare som inte lever upp tillkraven och inte snabbt bättrar sig skall kunnaavföras från systemet.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So279 (m) yrkande 9 bör ges regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande inrättande av en statligmedicinalstyrelseatt med anledning av motion 2000/01:So279 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,11. Riskanalyser (mom. 10)och (båda v) anför:Enligt vår uppfattning skulle vården kunna bli ännubättre och ännu säkrare om ett synsätt medrisktänkande och riskanalys infördes. Andrariskverksamheter är främst inriktade på attförebygga skador, medan vården ligger steget efter,dvs. vidtar åtgärder utifrån redan inträffademisstag och incidenter. Detta är enligt våruppfattning inte tillräckligt. En obligatoriskriskanalys borde t.ex. vara självklar vidorganisatoriska förändringar, vid införandet av nyarutiner och ny teknik osv. Vad här anförts medanledning av motion 2000/01:So378 (v) bör gesregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande riskanalyseratt med anledning av motion 2000/01:So378 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,12. Vård utomlands (mom. 11), , CristinaHusmark och (alla m) anför:Vi anser att patienter i - som på sedvanligtsätt har fått behovet av en operation ellerbehandling fastställt här hemma - skall kunna sökanödvändig vård utomlands om inte klararav att erbjuda sådan vård inom tre månader.En gränslös sjukvård stimulerar ett bättreresursutnyttjande, t.ex. genom att ledig kapacitethela tiden rapporteras till databaser. Patienten kanpå så sätt få aktuell information om kötider m.m., iSverige och utomlands. Likaså kan patienten då självvälja om han vill vänta på behandling på ettnärbeläget sjukhus eller få den tidigare genom attresa.För verkligt högspecialiserad vård är Sverigefortfarande ett litet land. Det kan därför vara bådebättre och billigare att använda utländsk kompetensi vissa fall. Det är inte längre någotegenvärde att skall vara heltsjälvförsörjande på sjukvårdstjänster. Svenskapatienter måste kunna dra nytta av utländska läkareskompetens, på samma sätt som utländska patientermåste få ökade möjligheter att komma till Sverigeför att få vård av skickliga svenska läkare.Vad här anförts med anledning av motionerna2000/01:So279 (m) yrkande 8, 2000/01:U513 (m)yrkande 10 och 2000/01:Ub807 (m) yrkande 9 bör gesregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande vård utomlandsatt med anledning av motionerna 2000/01:So279yrkande 8, 2000/01:U513 yrkande 10 och2000/01:Ub807 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,13. Vårdpersonalens fortbildning,kompetenskrav m.m. (mom. 12)(), (), (), (),() och () anför:För alla yrkesgrupper inom vården bör möjlighetertill specialisering öka i syfte att göra vårdyrkenamera attraktiva. Kompetenskraven bör ses över ochnya karriärvägar erbjudas för att göra ett avvårdens viktigaste yrken mera statusfyllt.Yrkesinnehåll, kompetenskrav och karriärvägarbehöver förnyas och utvecklas. Vidare är stimulanseri form av fortbildningsmöjligheter och en meragenerös lönesättning viktiga delar av en nypersonalpolitik inom vård- och omsorgsområdet.