bet · GO01KrU4 · 2001-03-06 00:00:00 — I avvaktan på dennautredning bör, enligt motionärerna i samma motion,förbudet som gäller träning för proffsboxare i formav s.k. upphävas (yrkande 2).Motionärerna bakom motion 2000/01:Kr510 (v, c, fp,mp) anser att regeringen bör ges i uppdrag att seöver lagen om förbud mot professionell boxning ochåterkomma med förslag till ändring i lagen så attden kommer att innefatta samtliga kampsporter medinslag av slag mot huvudet och knockout.Utskottets ställningstagandeFörbudet mot svensk proffsboxning trädde i kraft den1 . Lagen innehåller ett förbud att häri riket delta i tävlings-, uppvisnings- ellerträningsmatch i professionell boxning.Frågor om professionell boxning har varit uppetill behandling i ett flertal gånger underde . Utskottet och en klarriksdagsmajoritet har då ställt sig bakom ettfortsatt förbud. Utskottet anser inte heller nu attlagen bör upphävas. Inte heller bör enligtutskottets mening lagen ändras på det sätt sommotionärerna bakom motion 1999/2000:Kr518 (v, s, m)önskar. Utskottet avstyrker därmed motionerna2000/01:Kr504 (m) och 1999/2000:Kr518 (v, s, m)yrkande 2.Bland annat mot bakgrund av den kartläggning av s.k.nya kampsporter som utförts av RF har fråganaktualiserats om några av de praktiseradekampsporterna innehåller oönskade moment ellerbeteenden som kan föranleda att sporterna i likhetmed professionell boxning borde förbjudas. Utskottetser det som viktigt att få denna fråga belyst ochanser att en expertutredning bör tillsättas.Utredningen bör enligt utskottet arbetaförutsättningslöst och omfatta såväl professionellboxning som samtliga övriga kampsporter. Frågornabör belysas allsidigt där givetvis de medicinskaaspekterna träder i förgrunden men där ävensporternas sociala funktion och möjligheter attbidra till integration och anpassning i samhällethör till några av de viktiga frågor som utredningenbör överväga. Vad utskottet anfört om tillsättandeav en expertutredning bör som sin meningge regeringen till känna.Med hänsyn till utskottets förslag om ett riksdagensinitiativ till en förutsättningslös expertutredningavstyrker utskottet motionerna 1999/2000:Kr518 (v,s, m) yrkande 1 och 2000/01:Kr510 (v, c, fp, mp) sombåda har yrkande om utredning med annan inriktningoch innebörd.Tolerans, etik, sexuella trakasserier, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- tolerans, etik och åtgärder mot sexuellatrakasserier m.m. inom idrotten,- idrott och alkohol.MotionernaI motion 2000/01:Kr536 (s) framhåller motionärernaatt idrottsrörelsen bör främja tolerans och jämlikademokratiska värderingar, bl.a. när det gällerrasism, handikappades, homosexuellas och bisexuellassituation.Motionärerna bakom motion 2000/01:So450 (mp) anseratt etiska riktlinjer inom idrotten bör tas fram(yrkande 16) och att dessa skall inkludera frågor omsexuella trakasserier och övergrepp (yrkande 15).Riktlinjerna bör enligt motionärerna ingå i allledarutbildning inom idrotten.I motion 2000/01:Kr539 (fp) föreslår motionärernaatt regeringen bör ta initiativ till att motverkasexuella trakasserier inom idrotten (yrkande 6).Motionären bakom motion 2000/01:Kr523 (v) anser attregeringen bör få i uppdrag att överlägga med RF omåtgärder för att förhindra att idrottsföreningar ochdärmed idrotten förknippas med alkoholdrycker.Utskottets ställningstagandeNär det gäller frågor som tas upp i motionerna omtolerans, etik och sexuella trakasserier m.m. inomidrotten finns det inte några uppdragna riktlinjeroch inte heller någon fastlagd policy. RF och SISUhar dock genomfört en specielletiksatsning, Starta Vågen, som utvärderades under1999. Därefter har RF:s och SISU:s arbete inriktatspå att finna former för hur frågorna skallintegreras i den ordinarie verksamheten bl.a. ute iföreningarna. Etiksatsningen vände sig till aktiva,främst barn och ungdomar och deras föräldrar, samttill ledare, förtroendevalda, anställda ochfunktionärer.Utskottet delar motionärernas uppfattning attfrågor om tolerans, rasism, mobbning, rent spel,etik inkluderande sexuella trakasserier är oerhörtviktiga inom idrotten och att idrottsrörelsen har enangelägen fostrande roll när det gäller dessafrågor.I idrottspropositionen uttalade regeringen attstaten och idrottsrörelsen skulle ägna frågor ombl.a. rent spel, etik och moral ökad uppmärksamhetframöver. Utskottet avser att uppmärksamt följadetta arbete.Av intresse är att i juniår 2000 antog riktlinjer för att motverka sexuellatrakasserier inom idrotten. I riktlinjerna togs uppbl.a. frågor om vad sexuella trakasserier är, varsexuella trakasserier förekommer, vilket ansvarutövarna har och vad som skall göras när sexuellatrakasserier förekommer.Utskottet har inhämtat att frågor rörande sexuellatrakasserier inom idrottsrörelsen i förnärvarande bereds inom RF.Med hänsyn till det arbete som pågår inom RF ochSISU avstyrker utskottet motionerna 2000/01:Kr536(s), 2000/01:Kr539 (fp) yrkande 6 och 2000/01:So450(mp) yrkandena 15 och 16.Beträffande motionen om åtgärder för att förhindraatt idrotten förknippas med alkoholdrycker kanutskottet hänvisa till de av RS, på RF-stämman 1999,antagna alkohol- och tobakspolitiska riktlinjerna.Riktlinjerna innebär bl.a. att inga alkoholdryckerskall förekomma bland vare sig ledare eller aktiva isamband med idrottsverksamhet för barn och ungdomar,t.ex. under träningsläger och tävlingar eller resortill och från dessa. Det bör vidare noteras attidrottsrörelsen och gått ihop iett projekt för att arbeta för en alkoholfriuppväxt. Allmänna arvsfonden har beviljat 5 miljonerkronor till projektet som är treårigt.Med hänsyn till de antagna alkohol- ochtobakspolitiska riktlinjerna och till det projektsom pågår avstyrker utskottet motion 2000/01:Kr523(v).Stöd till idrottslokalerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- stöd till idrottslokaler.MotionenMotionären bakom motion 2000/01:Kr512 (c) föreslåratt en utredning tillsätts med uppgift att se övermöjligheterna att införa ett bidrag tillföreningsägda idrottslokaler, liknande det bidragsom finns till allmänna samlingslokaler.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att RF 2001 begärt att inom ramen för bidraget tilllokal ungdomsverksamhet (LOK-stödet) få möjlighetatt disponera en mindre summa för bidrag tillföreningsägda anläggningar.Regeringen har därefter i regleringsbrevet för år2001 tillgodosett RF:s önskemål och angett att RFfår disponera högst till lokalaanläggningar för barn- och ungdomsverksamhet av detöverskott som genereras från det värdeautomatspelsom AB har koncession på att bedrivaoch som tillfaller lokal ungdomsverksamhet.Med hänvisning till det bidrag till föreningsägdaanläggningar som kan ges avstyrker utskottetmotion /01:Kr512 (c).BolagiseringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- bolagisering.MotionenI motion 2000/01:Kr534 (s) framhåller motionärenvikten av att idrotten bedrivs på en ideell basis istället för i bolagsform. Motionären anser att enöversyn bör göras för att stoppa bolagiseringen ochdärmed också kommersialismen inom idrotten.Utskottets ställningstagandePå RF-stämman 1999 beslutades att tillåtaidrottsaktiebolag inom den idrottsliga verksamheten.Härigenom kan idrottsföreningar välja i vilken formde vill bedriva sin idrottsverksamhet. Utskottet haringen invändning mot denna ordning och anser att detär idrottsrörelsens sak att bedöma omidrottsaktiebolag skall tillåtas.I sammanhanget bör erinras om att utskottettidigare har angett att utskottet anser att denelitidrott som kan betecknas som kommersiellunderhållningsidrott och som markant skiljer sigfrån den folkrörelseburna idrottens tävlingskultur,bör fungera på marknadsmässiga villkor och intesubventioneras med offentliga bidrag och andrasubventioner (bet. 1999/2000:KrU3). Utskottet stårfast vid detta ställningstagande.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 2000/01:Kr534 (s).Skatter m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- skatter och bilavdrag m.m.MotionenI motion 1999/2000:Kr317 (m) anser motionärerna attsamhället bör uppmuntra alla ideella krafter somlägger ner arbete på våra barn och ungdomar.Motionärerna anser att det är viktigt att regler ombl.a. skatter och bilavdrag utformas så att de inteutgör hinder för dem som är beredda att ställa uppideellt (yrkande 14).Utskottets ställningstagandeRiksskatteverket (RSV) ger utrekommendationer om beskattning av ersättningar isamband med idrottslig verksamhet. De senasterekommendationerna betecknas RSV S 1999:37.Utskottet hade att ta ställning till en liknandemotion (bet. 1999/2000:KrU3).Skatteutskottet uttalade då i sitt yttrande tillkulturutskottet att det redan finnsskattebestämmelser som är särskilt förmånliga föridrottsutövare, bl.a. i vissa fall en rätt tillschablonavdrag på för kostnaderna förden idrottsliga verksamheten (RSV S 1997:22).Skatteutskottet nämnde också att det finnssocialavgiftsbestämmelser som innebär en positivsärbehandling av de idrottsutövare och funktionärer,bl.a. bestämmelserna i 2 kap. 4 § första stycketpunkt 14 lagen (1981:691) om socialavgifter, sominnebär att arbetsgivaravgifter inte skall utgå påersättningar från en allmännyttig ideellidrottsförening till en och samma idrottsutövare upptill ett halvt prisbasbelopp under året.Skatteutskottet uttalade vidare att utskottet varmedvetet om att de resor som fotbollsdomare ochliknande funktionärer måste göra till och från olikaarenor kan ge upphov till problem vid beskattningenmen hänvisade till en pågående utredning om bl.a.dessa frågor. Denna utredning är nu avslutad och detföreligger ett slutbetänkande som bl.a. tar uppfrågor om kortvariga arbeten och uppdrag (SOU1999:94 Förmåner och ökade levnadskostnader, avsnitt11). I betänkandet föreslås när det gällerinställelseresor att reglerna ändras så att dessaresor inte omfattas av någon beloppsmässigavdragsbegränsning, vilket skulle kunna få betydelseför bl.a. fotbollsdomare. Betänkandet bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.Med hänvisning till vad som ovan angetts om deförmånliga skattebestämmelser som finnsoch till den beredning som pågår avstyrker utskottetmotion /2000:Kr317 (m) yrkande 14.WADAUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- en ledande roll inom ,- lokaliseringen av till Stockholm.MotionernaMotionärerna bakom motion 2000/01:Kr345 (kd) anseratt staten tillsammans med idrottsrörelsen aktivtbör arbeta för att få en ledande roll (World ) (yrkande 47).Med hänsyn till den starka internationella positionsom besitter när det gäller kampen motdopningsfusket anser motionärerna bakom motion2000/01:Kr537 (m) att bör verka för att WADAlokaliseras till och företrädesvis tillStockholm (yrkande 9).Utskottets ställningstagandeI ingår representanter för såväl världsidrottensom världens regeringar. När det gäller frågan omatt få en ledande roll inom , som tas upp imotion 2000/01:Kr345 (kd), kan nämnas att såväl RF:sordförande som idrottsminister förnärvarande ingår i . Utskottet kansåledes konstatera att representanter från bådeidrottsrörelsen och staten har ledanderoller inom . Utskottet avstyrker därmed motion2000/01:Kr345 (kd) yrkande 47.Beträffande motionsyrkandet att bör verkaför att lokaliseras till kanutskottet upplysa om att ansökt om attWADA:s huvudkontor skall lokaliseras till Stockholmoch att en regeringsrepresentant finns med i denprojektgrupp som bildats för detta ändamål. Av detio städer som ansökt är sex städer kvar till en"final". Beslut om var skallplaceras fattas . Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motion 2000/01:Kr537 (m)yrkande 9.Idrottsutbyte med östeuropeiska länderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- program för utökat idrottsutbyte med främstösteuropeiska länder.MotionenI motion 1999/2000:Kr506 (fp) föreslår motionärenatt det utarbetas ett program för utökatidrottsutbyte med främst östeuropeiska länder.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan när det gäller motionsyrkandet om ettutökat idrottsutbyte med främst östeuropeiska ländernämna att RF lett ett femårigt Sidastöttidrottsutvecklingsprojekt i /Baltikum.Projektet avslutades men har övergåtttill ett mer permanent samarbete främst på SF-nivåoch regional nivå. Utskottet kan också upplysa omatt utvecklingsstöd till projektsamarbete mellanidrottsorganisationer i och kanerhållas via Forum Syd, över anslaget till Sida.Fyra av RF:s medlemsorganisationer, , ,och , har erhållit sådant stöd. Utskottetdelar inte motionärernas uppfattning att ett sådanprogram som motionären efterlyser behövs utarbetasför ett ökat idrottsutbyte. Utskottet avstyrkerdärför motion 1999/2000:Kr506 (fp).EUUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- konsekvenserna av den s.k. m.m.BakgrundRegeringen uttalade i idrottspropositionen hösten1999 att det arbete på idrottsområdet som påbörjatsinom bör fullföljas och att dettabör ske i nära samverkan med idrottsrörelsen.Utgångspunkten var enligt regeringens bedömning attidrottspolitik i stort även i fortsättningen börvara främst en nationell angelägenhet och utgå frånden miljö där verksamheten bedrivs. Regeringenuttalade dock vidare att det finns anledning attpeka på att insatser därutöver kan komma att blinödvändiga för att stärka och bevara denorganiserade idrottens sociala, kulturella ochdemokratiutvecklande betydelse för medborgarna,såväl inom som inom övriga delar av EU.Regeringen avsåg att tillsätta en arbetsgrupp meduppgift att föreslå en svensk EU-strategi som skullekunna stärka idrottens sociala, kulturella ochdemokratiutvecklande betydelse inom tillsattes och skallavsluta sitt arbete med en slutrapport senast den 1oktober . En av arbetsuppgifterna förarbetsgruppen är att klargöra betydelsen av domarfrån EG-domstolen.När det gäller internationella spelarövergångarinom fotbollen har kommissionen träffat enöverenskommelse med () och () om ett nytt övergångssystemför spelare. Överenskommelsen träffades bl.a. medanledning av utgången av den s.k. Bosmandomen.MotionernaI motion 2000/01:Kr538 (v) framhåller motionärenvikten av att idrottens självständighet upprätthållsäven på EU-nivå. Det är enligt motionären avyttersta vikt att regeringen motverkar EU:s försökatt inlemma och politisera idrottsrörelsen medhänvisningar till den inre marknadens krav e.d.Motionären lyfter fram den s.k. somexempel (yrkande 7).Motionärerna bakom motion 2000/01:Kr508 (s) anseratt regeringen bör agera med anledning avkonsekvenserna av den s.k. . Domeninnebär enligt motionärerna bl.a. att klubbarna inomen snar framtid kommer att få allt svårare att klarasin basverksamhet.Utskottets ställningstagandeDen arbetsgrupp som regeringen tillsatt för attstärka idrottens sociala, kulturella ochdemokratiutvecklande betydelse inom EU-samarbetethar som ovan angetts till uppgift att verka för ensjälvständig idrottsrörelse. Arbetsgruppen skallockså följa det arbete som pågår rörandeinternationella spelarövergångar inom fotbollen.Genom den överenskommelse som träffats mellankommissionen och fotbollens huvudorganisationer har,åtminstone till en viss del, organisationernas kravtillgodosetts. Utskottet förutsätter attarbetsgruppen följer upp vilka konsekvenseröverenskommelsen får.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /01:Kr508 (s) och 2000/01:Kr538 (v)yrkande 7.FrämjandeorganisationerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- främjandeorganisationer.MotionenMotionärerna bakom motion 2000/01:Kr345 (kd) anseratt det måste finnas en öppenhet vid bidragsgivningför att även nya och andra organisationer än de somredan i dag erhåller bidrag och som bedriverfriluftsverksamhet, t.ex. scoutrörelser, skall kunnafå del av det statliga stödet tillfrämjandeorganisationer (yrkande 49).Utskottets ställningstagandeUnder har en arbetsgrupp inomRegeringskansliet genomfört en översyn av statensstöd till friluftsorganisationer. Arbetsgruppensförslag har redovisats i betänkandet Statens stödtill friluftsliv och främjandeorganisationer (Ds1999:78). Arbetsgruppen anser att staten i framtidenbör vara öppen både för att pröva eventuella bidragtill nya frilufts- och främjandeorganisationer ochför att ompröva bidragen till de organisationer somi dag uppbär stöd. Arbetsgruppens betänkande beredsför närvarande inom Regeringskansliet.Med hänsyn till den beredning som pågår inomRegeringskansliet avstyrker utskottet motion2000/01:Kr345 (kd) yrkande 49.Allmänna samlingslokalerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- översyn av stödet till samlingslokaler frånhandikappsynpunkt,- samlingslokalernas betydelse istorstäderna,- återinförande av kösystemet,- skyldighet för kommunerna att ansvara förtillgången till allmänna samlingslokaler.BakgrundEnligt förordningen (1996:1593) om bidrag tillallmänna samlingslokaler får bidrag lämnas till köpeller nybyggnad eller till ombyggnad ochstandardhöjande reparationer som inte är av ringaomfattning. I sådant bidrag kan ingåhandikappanpassningsåtgärder. Bidrag får lämnas med50 % av bidragsunderlaget. Bidrag kan också lämnasenbart till handikappanpassning utan samband medköp, ombyggnad eller reparationer. Till en sådanhandikappanpassning får bidrag lämnas till helakostnaden, dock högst . Bidrag lämnastill sådana aktiebolag, stiftelser eller föreningarsom arbetar utan vinstsyfte och är fristående frånen kommun eller kommunala företag. Ansökan om bidraglämnas in till vars samlingslokaldelegationbeslutar om fördelningen av medlen.Utskottet har inhämtat att det inomRegeringskansliet planeras en översyn avSamlingslokaldelegationens ansvarsområde ochuppgifter.MotionernaMotionärerna bakom motion 2000/01:So354 (c) föreslåratt regeringen gör en översyn av stödet tillsamlingslokalerna ur handikappsynpunkt (yrkande 5).I motion 2000/01:Bo223 (c) framhåller motionärensamlingslokalernas betydelse i storstäderna (yrkande5).Motionärerna bakom motionerna 1999/2000:Kr513 (s)och 1999/2000:Kr519 (c) anser att kösystemet, föratt få anslagsmedel till samlingslokaler, böråterinföras. Motionärerna motiverar sin ståndpunktmed att medlemmarna i organisationen då vet att dekommer att få bidrag, även om det dröjer ,och då kan börja förbereda den kommandeupprustningen.Motionären bakom motion 2000/01:Kr518 (v) begär attregeringen lägger fram förslag till lagstiftning omkommunernas skyldighet att ansvara för tillgångentill allmänna samlingslokaler.Utskottets ställningstagandeBeträffande motionsyrkandet om en översyn av stödetur handikappssynpunkt vill utskottet erinra om attutskottet behandlade en liknande motion (yttr. 1999/2000:KrU4y). Utskottet avstyrkte dåmotionen och ansåg att det inte behövde göras ensådan särskild översyn av handikappstödet inombidraget till allmänna samlingslokaler som begärdesi motionen. Utskottet ansåg att det ingår iBoverkets ordinarie uppföljningsarbete att redovisaresultaten av hittillsvarande bidragsgivning och attvid bidragsgivningen väga behoven av medel tillhandikappanpassning mot andra medelsbehov inom ramenför anvisade medel. Utskottet är inte av någon annanuppfattning , varför motion 2000/01:So354 (c)yrkande 5 avstyrks.I motion 2000/01:Bo223 (c) framhållssamlingslokalernas betydelse i storstäderna.Utskottet har i olika sammanhang uttalat attbidraget behövs för att kultur- och föreningslivetskall kunna ges goda möjligheter att leva vidare ihela landet, dvs. såväl i storstäderna som pålandsbygden. Utskottet anser dock att det fårankomma på att pröva och mot varandra vägaansökningar om bidrag till de olika ändamål somenligt förordningen kan finansieras inom anslaget.Utskottet avstyrker därmed motion 2000/01:Bo223 (c)yrkande 5.När det gäller motionsyrkandena om att återinförakösystemet för att få anslagsmedel tillsamlingslokaler kan utskottet upplysa om att de nyabidragsreglerna avseende stödet till allmännasamlingslokaler trädde i kraft budgetåret 1997.Regeringens bedömning då var att de nyabidragsreglerna bättre svarade mot kraven på eneffektiv bidragsgivning. Enligt de nya reglernaskulle de inkomna ansökningarna prövas under detbudgetår som de inkommit. Regeringen ansåg att detpå så sätt skulle bli en tydligare koppling mellanbeslut och faktisk utgift och att problemen med delånga kötiderna, som enligt regeringen fanns i detgamla systemet, skulle lösas med de nyabidragsreglerna. Utskottet finner inte skäl att nuändra på bidragssystemet, varför motionerna1999/2000:Kr513 (s) och 1999/2000:Kr519 (c)avstyrks.I motion 2000/01:Kr518 (v) begär motionären attkommunernas skyldighet att ansvara för tillgångentill allmänna samlingslokaler bör regleras i lag.Utskottet delar motionärens uppfattning att det ärmycket viktigt att det finns platser för människoratt mötas på och att samlingslokalerna här fyller enviktig funktion. Frågan om tillgången till allmännasamlingslokaler är dock en fråga, ochutskottet anser inte att kommunerna genom lag skallåläggas en skyldighet att tillhandahålla allmännasamlingslokaler. Utskottet avstyrker motion2000/01:Kr518 (v). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Fördjupning och konkretisering avidrottens tre grundstenarRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr538 yrkande1.2. Idrottens självständiga ställningRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Kr509yrkande 1, 2000/01:Kr537 yrkande 1 och 2000/01:Kr539 yrkande 1.Reservation 1 (m, kd, fp)3. De statliga medlen till SverigesOlympiska Kommitté (SOK)avslår motion 2000/01:Kr539 yrkande2.Reservation 2 (fp)4. Bredd- och motionsidrott samtfolkhälsaRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Kr509yrkande 6, 2000/01:Kr345 yrkande 45, 2000/01:Kr524 yrkande 1,2000/01:Kr537 yrkande 6 och 2000/01:So358 yrkande7.5. JämställdhetRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr345yrkande 46, 2000/01:Kr524 yrkande 2,2000/01:Kr538 yrkandena 5 och 6 båda i denna del,2000/01:Kr539 yrkande 5 och 2000/01:A811 yrkande14.Reservation 3 (kd)Reservation 4 (c)Reservation 5 (fp)6. FunktionshinderRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr539 yrkande7.Reservation 6 (kd, c, fp)7. Integration och mångfaldRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr538yrkandena 5 och 6 båda i denna del och2000/01:Kr539 yrkande 9.8. Ansökningar om och ParalympiskaspelRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Kr509yrkande 8, 1999/2000:Kr511 samt 2000/01:Kr506.Reservation 7 (m)9. Dövas världsspelRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr501,2000/01:Kr537 yrkande 8 och 2000/01:Kr539 yrkande8.Reservation 8 (m, c, fp)10. Folkomröstning om OSRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr515.Reservation 9 (mp)11. i fredens teckenRiksdagen avslår motion 1999/2000:Kr517.12. Upphörande eller ändring i lagen omprofessionell boxningRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Kr518yrkande 2 och 2000/01:Kr504.13. Utredning om kampsporterRiksdagendels tillkännager för regeringen som sin meningvad utskottet framför om tillsättande av enexpertutredning omfattande samtliga kampsportervilken skall arbeta förutsättningslöst,dels avslår motionerna 1999/2000:Kr518 yrkande 1och 2000/01:Kr510.Reservation 10 (m)Reservation 11 (fp, mp)14. Tolerans, etik och åtgärder motsexuella trakasserier m.m. inom idrottenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr536,2000/01:Kr539 yrkande 6 och 2000/01:So450yrkandena 15 och 16.Reservation 12 (kd, fp)Reservation 13 (mp)15. Idrott och alkoholRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr523.16. Stöd till idrottslokalerRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr512.Reservation 14 (c)17. BolagiseringRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr534.18. Skatter och bilavdrag m.m.Riksdagen avslår motion 1999/2000:Kr317 yrkande14.19. En ledande roll inom WADARiksdagen avslår motion 2000/01:Kr345 yrkande47.20. Lokaliseringen av till StockholmRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr537 yrkande9.Reservation 15 (m)21. Program för utökat idrottsutbyte medfrämst östeuropeiska länderRiksdagen avslår motion 1999/2000:Kr506.22. Konsekvenserna av den s.k. Bosmandomenm.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr508 och2000/01:Kr538 yrkande 7.23.