bet · GO01AU9 · 2001-03-23 00:00:00 — Förutom den kränkning somdetta innebär för den enskilda individen innebär detpåtagliga hinder för att uppnå ökad jämställdhetmellan kvinnor och män.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet attdet finns starka skäl att överväga om det finnsbehov av att förstärka skyddet för de arbetstagaresom väljer att utnyttja sin rätt till ledighet isamband med föräldraskap. I första hand börförändringar i föräldraledighetslagen och LASövervägas. Det anförda bör ges regeringen tillkänna.Detta innebär att bör bifalla motionernaA224 (mp) och A706 (s).Ledighet för att pröva annat arbeteNär det gäller förslag i motion A222om rätt till ledighet för att pröva annat arbeteinstämmer utskottet till fullo i partiets positivasyn på behovet av ökad rörlighet på arbetsmarknaden.Rörlighet på arbetsmarknaden är också enförutsättning för huvuduppgifterna för denarbetsmarknadspolitiska verksamheten så som de slåsfast i förordningen (2000:628) om denna verksamhet(3 §). För detta ändamål finns också särskildaarbetsmarknadspolitiska insatser, bl.a.flyttningsbidrag.Utskottet har i en rad sammanhang betonat åtgärderför att främja rörlighet på arbetsmarknaden, bl.a. ibetänkandena /2000:AU7 Förnyadarbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxtsamt 2000/01:AU5 Ändringar iarbetslöshetsförsäkringen m.m.Utskottet har tidigare i detta betänkanderedovisat lagar och regler kring ledighet. Därframgår att möjligheterna för en anställd att varaledig från arbetet för olika ändamål är ganskaomfattande. I samband med behandlingen av förslagettill lag om rätt till ledighet för att bedrivanäringsverksamhet (bet. 1997/98:AU4) påpekadearbetsmarknadsutskottet att reglerna iblandkritiserats för att vara alltför generösa och attkritiken gått ut på att både ledigheten i sig ochden administration som reglerna förutsätter skaparproblem för arbetsgivarna, särskilt på mindrearbetsplatser. En del av kritiken har också,noterade utskottet, gått ut på att ledighetsreglernakan medföra problem för andra anställda. Den ledigemåste ersättas med vikarie och kedjor av vikariatkan uppstå. Den som kommer i den ledigas ställe kanuppleva otrygghet i anställningen. Utskottetuttryckte bl.a. mot denna bakgrund i betänkande AU4sin principiella uppfattning att det bör finnasvägande skäl att införa ytterligare lagregler omledighet.Utskottet vill här dock framhålla attarbetstagaren och arbetsgivaren i det praktiskalivet ofta lyckas träffa överenskommelse om önskadledighet. Utskottet vill också påminna om att denparlamentariska utredning som regeringen nyligenfattade beslut om, och som har berörts ovan iavsnitt 1, bl.a. har till uppgift att prövamöjligheten att i förenklingssyfte slå samman ellersamordna utformningen av arbetstidslagen,semesterlagen och övriga ledighetslagar. I den månkommittén finner sammanslagning eller samordninglämplig skall den lägga fram förslag om hurlagstiftningen bör utformas.Med hänvisning till det anförda bör motion A222(v) avstyrkas.Det finns anledning att här påminna om den lag(1998:209) om rätt till ledighet av trängandefamiljeskäl som infördes för att svensk rättskulle överensstämma med ett tvingande EG-direktivom en sådan rätt till ledighet.Ledighet för att bedriva näringsverksamhetLagen (1997:1293) om rätt till ledighet för attbedriva näringsverksamhet trädde i kraft den 1januari 1998. Lagen ger en arbetstagare rätt tillledighet för att bedrivanäringsverksamhet. En förutsättning för ledighetenär att verksamheten inte konkurrerar medarbetsgivarens verksamhet. Syftet med lagen är attstimulera till försök till eget företagande. I denproposition som föregick den nya lagen (prop.1997/98:27) meddelade regeringen att den avsåg attfölja effekterna av den nya lagstiftningen.Utskottet, som kan konstatera att lagen nu varit ikraft , förutsätter att regeringenåterkommer till om erfarenheterna avlagstiftningen påkallar det. Motion A708 (kd, m, c,fp) avstyrks därför.Ledighet för frivilligt försvarsarbeteFrågan om rätt till ledighet för frivilligtförsvarsarbete tas upp i motion A705 (s). behandlade en motsvarande fråga var ibetänkande 1997/98:AU4. Där uttryckte utskottet sittstöd för motionärernas uppfattning om värdet avfrivilliginsatser inom totalförsvaret men ansågsamtidigt att detta inte ensamt motiverade nyaledighetsregler. Utskottet hänvisade till attgällande lagstiftning ger vissa rättigheter och gavexempel på sådana regler. Utskottet gjordebedömningen att arbetsgivare normalt har envälvillig inställning till framställningar omledighet för frivillig försvarsverksamhet.Motionsförslaget avslogs av efter förslagfrån arbetsmarknadsutskottet (rskr. 1997/98:129).Med hänvisning till sina tidigare ställningstagandeni betänkande 1997/98:AU4 vidhåller utskottet sinuppfattning att avsaknaden av regler inte heller kananses vara till påtaglig nackdel för de frivilligaförsvarsorganisationernas verksamhet och avstyrkerdärmed motion A705 (s). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Flexibel arbetstid, arbetstidsförkortning, övertid, semester m.m.Riksdagen avslår motionerna 1999/2000:A217,1999/2000:A251 yrkandena 1 och 2, 1999/2000:A254yrkandena 2-4, 1999/2000:A272 yrkande 2,1999/2000:A702, 1999/2000:A722 yrkande 2,1999/2000:A723 yrkandena 10-12, 1999/2000:A804yrkande 8, 1999/2000:A819 yrkande 13,1999/2000:Sf302 yrkande 10, 2000/01:A202yrkandena 2 och 3, 2000/01:A225 yrkande 1(delvis), 2000/01:A245, 2000/01:A249,2000/01:A256 yrkandena 3 och 6-9, 2000/01:A277yrkande 4, 2000/01:A808 yrkandena 13 och 23,2000/01:A811 yrkande 8, 2000/01:Sf229 yrkande 2,2000/01:Sf273 yrkande 9, 2000/01:Sf309 yrkande 1,2000/01:So11 yrkande 3 samt 2000/01:So545 yrkande3.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd)Reservation 3 (fp)Reservation 4 (mp)2. Avskaffande av gällandearbetstidsregleringRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:A231yrkande 19, 1999/2000:A721 yrkandena 1 och 3-6,1999/2000:Sk692 yrkande 25, 2000/01:A207,2000/01:A210 yrkandena 1-4, 2000/01:A214,2000/01:A243 yrkandena 1-4 samt 2000/01:A263yrkande 26.Reservation 5 (m)Reservation 6 (fp)3. Arbetsgivarens ansvar för semesterlönRiksdagen avslår motion 2000/01:A709.Reservation 7 (m, kd, c, fp)4. Begränsning av EU:s detaljstyrningRiksdagen avslår motion 1999/2000:A721 yrkande2.Reservation 8 (m)5. Deltid - heltidRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:A221,1999/2000:A225, 2000/01:A225 yrkande 1 (delvis), 2000/01:A264,2000/01:A265, 2000/01:A280, 2000/01:A283,2000/01:A308, 2000/01:A712 och 2000/01:So359yrkande 3.Reservation 9 (fp)6. Ledighetslagstiftning m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:A202yrkande 1, 2000/01:A261, 2000/01:A808 yrkande 24,2000/01:A809 yrkande 7, 2000/01:A811 yrkande 2,2000/01:Sf273 yrkande 8 och 2000/01:Sf274 yrkande3.Reservation 10 (kd)7. Förstärkt skydd för föräldraledigaRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om ett övervägande avbehovet av att förstärka skyddet för arbetstagaresom väljer att utnyttja sin rätt till ledighet isamband med föräldraskap och om att i första handförändringar i föräldraledighetslagen och lagenom anställningsskydd bör övervägas. Riksdagenbifaller därmed motionerna 2000/01:A224 och2000/01:A706.Reservation 11 (m)8. Ledighet för att pröva annat arbeteRiksdagen avslår motion 2000/01:A222.Reservation 12 (v)9. Ledighet för att bedrivanäringsverksamhetRiksdagen avslår motion 2000/01:A708.Reservation 13 (m)10. Ledighet för frivilligtförsvarsarbeteRiksdagen avslår motion 2000/01:A705.Stockholm den 6 mars 2001På arbetsmarknadsutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), MargaretaAndersson (c), (), (), (), (), KentOlsson (m), (), (), (), (),(), (), ElverJonsson (fp), () och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Flexibel arbetstid, arbetstidsförkortning,övertid, semester m.m. (punkt 1) (m)av , , och (alla m)Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagande ireservation 1. bifaller därmed motionerna1999/2000:A702 och 2000/01:A245 samt avslårmotionerna 1999/2000:A217, 1999/2000:A251 yrkandena1 och 2, 1999/2000:A254 yrkandena 2-4,1999/2000:A272 yrkande 2, 1999/2000:A722 yrkande 2,1999/2000:A723 yrkandena 10-12, 1999/2000:A804yrkande 8, 1999/2000:A819 yrkande 13,1999/2000:Sf302 yrkande 10, 2000/01:A202 yrkandena 2och 3, 2000/01:A225 yrkande 1 (delvis),2000/01:A249, 2000/01:A256 yrkandena 3 och 6-9,2000/01:A277 yrkande 4, 2000/01:A808 yrkandena 13och 23, 2000/01:A811 yrkande 8, 2000/01:Sf229yrkande 2, 2000/01:Sf273 yrkande 9, 2000/01:Sf309yrkande 1, 2000/01:So11 yrkande 3 samt 2000/01:So545yrkande 3.StällningstagandeFörändringstakten i arbetslivet har under senare årvarit hög. Utvecklingen har gått mot en produktionsom består av mer och mer avancerade varor och enminskning av de enklare produkterna. Det har ocksåskett en påtaglig förskjutning mot produktion avtjänster och information. Man talar ibland om enövergång från industri- till informationssamhälle.Parallellt med denna utveckling har företagen medett minskat antal anställda bibehållit eller ökatsin produktivitet. Allt detta har påverkatförutsättningarna för arbetstagare och arbetsgivare.Framför allt inom den snabba framväxten av företagsom producerar information eller tjänster harutvecklingen av ny teknik medfört ökade möjligheteratt utföra arbetet på andra platser . Detär därför naturligt att denna utveckling påverkararbetstiden.Alla har olika önskemål om hur de vill använda sintid och när de vill göra olika saker. Arbetstagarnaär inget undantag och de har självfallet varierandeönskemål om arbetstiden. De olika önskemålen kanavse både arbetstidens förläggning och dess längd.Vi är övertygade om att en arbetsmarknad som gerutrymme och möjlighet för skapande av nyaarbetstillfällen och som ger företag möjlighet attvälja olika anställningsformer är det bästa sättetatt tillgodose människors önskemål i fråga omarbetstid. På en sådan arbetsmarknad kan individensöka anställningar som erbjuder det som önskas.Det finns självfallet flera aspekter påarbetstiden. En fråga är hur mycket vi skall arbeta,en annan är när det skall ske, entredje är hur arbetstiderna skall regleras: i lag, ikollektivavtal eller i enskilda anställningsavtal?Det har länge stått klart att den nuvarandeledighetslagstiftningen är otidsenlig och ettomfattande utredningsarbete har pågått sedan mittenav 80-talet.Arbetstidskommittén, som 1989 lade fram sittbetänkande Arbetstid och välfärd, ansåg att manborde pröva den samlade årsarbetstiden som en nynorm för heltidsarbete. Fördelar med en sådan normansågs bl.a. vara att den skulle ge möjlighet tillflexibla lösningar och ökad valfrihet förarbetstagarna. Förslagen har inte lett tilllagstiftning.Det finns ett EG-direktiv om arbetstidensförläggning i vissa avseenden (93/104/EEG). Detupptar regler om dygnsvila, raster, veckovila,veckoarbetstidens längd, semester m.m. Direktivetinförlivades med svensk lagstiftning i november1996.Den borgerliga regeringen tillkallade i september1994 en särskild utredare med uppgift dels att prövabehovet av flexibla arbetstidslösningar, dels attutreda konsekvenserna av EG:s direktiv för detsvenska regelsystemet på arbetstidsområdet. Eftermaktskiftet återkallade densocialdemokratiska regeringen utredningsuppdraget.Därefter tillsatte regeringen årsarbetstidskommitté som lade framsitt slutbetänkande (SOU 1996:145) Arbetstid längd,förläggning och inflytande. Kommittén hade i uppdragatt analysera de långsiktiga konsekvenserna avalternativa arbetstidsförkortningar, att undersökapå vilket sätt flexibla arbetstidsregler kan införasi svensk lagstiftning och att utreda konsekvensernaav EG:s arbetstidsdirektiv för det svenska regelsy-stemet på arbetstidsområdet. Bortsett från den delav uppdraget som avsåg genomförandet av EG-direktivet har kommitténs förslag ännu inteföranlett någon proposition från regeringen.I stället tillsatte regeringen den 10 november1998 en arbetsgrupp inom underledning av det socialdemokratiska kvinnoförbundetsordförande och med två ledamöter därutöver frånvardera Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet. Arbetsgruppens uppdrag var i mångastycken identiskt med det som 1995 årsarbetstidskommitté hade.Arbetsgruppen redovisade sina bedömningar våren2000 i rapporten (Ds 2000:22). Där konstateras bland annat attarbetstiden regleras genom lag eller avtal och atten förkortning därför också måste ske med stöd avnågot av dessa instrument. Där noterades också attolika individer naturligtvis har olika önskemål omarbetstidens längd och förläggning och vidare attolika företag har olika förutsättningar att kunnahantera arbetstidsförkortningar. En tydlig slutsatsi rapporten är att en förkortning är förenad medkostnader. Arbetsgruppen avvisar tvingandelagstiftning som ett sätt att förkorta arbetstiden.Den lyfter dock inte fram de stora fördelar somligger i en flexibel och till individen anpassadarbetstid.Regeringen har mot bakgrund av rapportensslutsatser inte vågat ta någon ställning iarbetstidsfrågan, utan har i stället valt atttillsätta ytterligare en utredning med uppdrag attbl.a. se över frågor om arbetstid, semester ochledighetslagstiftning. Detta anser vi är mycketolyckligt då det bara fördröjer de nödvändiga beslutom förändring som behövs för att ge individernamöjlighet att själva välja när och i vilkenomfattning de vill arbeta.Vi anser i stället att det redan nu är dags attinföra regler som verkligen skapar flexibelarbetstid. Utgångspunkterna för en reform bör varade följande.Hur mycket vi arbetar är främst en fråga förindividen. Olika personer har olika önskemål om hurmycket tid de vill lägga på arbete. Dessa önskemålskiftar dessutom över tiden för en och samma person.En annan sak är att det naturligtvis måste finnasvissa grundläggande regler till skydd förarbetstagarnas liv och hälsa. Dessa regler, somockså innefattar vad som krävs för att vi skalluppfylla EG-rättens tvingande bestämmelser, börinföras i arbetsmiljölagen som i motsats tillarbetstidslagen är indispositiv. Det normala börsålunda vara att arbetstidens längd och förläggningbestäms i anställningsavtalet, vilket medför att dennuvarande arbetstidslagen kan upphävas.Med hänsyn till det anförda anser vi att riksdagenmed anledning av motionerna 1999/2000:A702 och2000/01:A245 bör tillkännage för regeringen som sinmening vad vi har anfört om behovet av att skapaförutsättningar för mer flexibel arbetstid.Motionerna 1999/2000:A217, 1999/2000:A251 yrkandena1 och 2, 1999/2000:A254 yrkandena 2-4,1999/2000:A272 yrkande 2, 1999/2000:A722 yrkande 2,1999/2000:A723 yrkandena 10-12, 1999/2000:A804yrkande 8, 1999/2000:A819 yrkande 13,1999/2000:Sf302 yrkande 10, 2000/01:A202 yrkandena 2och 3, 2000/01:A225 yrkande 1 (delvis),2000/01:A249, 2000/01:A256 yrkandena 3 och 6-9,2000/01:A277 yrkande 4, 2000/01:A808 yrkandena 13och 23, 2000/01:A811 yrkande 8, 2000/01:Sf229yrkande 2, 2000/01:Sf273 yrkande 9, 2000/01:Sf309yrkande 1, 2000/01:So11 yrkande 3 samt 2000/01:So545yrkande 3 bör avslås.2. Flexibel arbetstid, arbetstidsförkortning,övertid, semester m.m. (punkt 1) (kd)av och (båda kd)Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagande ireservation 2. bifaller därmed motion2000/01:A202 yrkande 3 samt avslår motionerna1999/2000:A217, 1999/2000:A251 yrkandena 1 och 2,1999/2000:A254 yrkandena 2-4, 1999/2000:A272 yrkande2, 1999/2000:A702, 1999/2000:A722 yrkande 2,1999/2000:A723 yrkandena 10-12, 1999/2000:A804yrkande 8, 1999/2000:A819 yrkande 13,1999/2000:Sf302 yrkande 10, 2000/01:A202 yrkande 2,2000/01:A225 yrkande 1 (delvis), 2000/01:A245,2000/01:A249, 2000/01:A256 yrkandena 3 och 6-9,2000/01:A277 yrkande 4, 2000/01:A808 yrkandena 13och 23, 2000/01:A811 yrkande 8, 2000/01:Sf229yrkande 2, 2000/01:Sf273 yrkande 9, 2000/01:Sf309yrkande 1, 2000/01:So11 yrkande 3 samt 2000/01:So545yrkande 3.StällningstagandeArbetsmarknadens parter är bäst lämpade att skötaförhandlingar där löneutrymme kan bytas mot kortarearbetstid. Avtal bör, enligt vår mening, slutas pålokal nivå med hänsynstagande till verksamhetensbehov och individens önskemål. Önskemålen förindividen varierar under olika skeden i livet. Attarbetsmarknadens parter i samband medlöneförhandlingar m.m. diskuterar frågor omförlängning av semestern och andra former avledighet, anser vi är positivt. Vi avvisar tankarnapå att lagstiftningsvägen förlänga semestern medytterligare en semestervecka. Semesteravtalen serredan i dag olika ut därför att olika fackligaorganisationer prioriterat olika utifrån sinamedlemmars behov.Det är emellertid nödvändigt med en längresammanhängande ledighet för arbetstagare för att gedem möjlighet till återhämtning. Forskning visar attstress, som kan vara positiv ,ökar risken för utbrändhet om den pågår under längretid. finns en lagstadgad rätt till tjugofemsemesterdagar. Vi anser att , dvs. tjugodagar, av semestern skall tas ut som ochsammanhängande perioder. Semesterledighet därutöverskall kunna förläggas efter den enskildearbetstagarens önskemål och verksamhetens behov.Sådan ledighet skall bli möjlig att ta ut också somarbetstidsförkortning per dag, eller permånad, eller att spara till en riktigt långsemester. För att öka individens frihet vill vi idetta avseende förändra semesterlagen med etttillägg i 10 § andra stycket om att betald semesterutöver skall kunna tas ut somarbetstidsförkortning.Med hänsyn till det anförda anser vi att riksdagenmed anledning av motion 2000/01:A202 yrkande 3 börtillkännage för regeringen som sin mening vad vi haranfört om ändring i semesterlagen. Motionerna1999/2000:A217, 1999/2000:A251 yrkandena 1 och 2,1999/2000:A254 yrkandena 2-4, 1999/2000:A272 yrkande2, 1999/2000:A702, 1999/2000:A722 yrkande 2,1999/2000:A723 yrkandena 10-12, 1999/2000:A804yrkande 8, 1999/2000:A819 yrkande 13,1999/2000:Sf302 yrkande 10, 2000/01:A202 yrkande 2,2000/01:A225 yrkande 1 (delvis), 2000/01:A245,2000/01:A249, 2000/01:A256 yrkandena 3 och 6-9,2000/01:A277 yrkande 4, 2000/01:A808 yrkandena 13och 23, 2000/01:A811 yrkande 8, 2000/01:Sf229yrkande 2, 2000/01:Sf273 yrkande 9, 2000/01:Sf309yrkande 1, 2000/01:So11 yrkande 3 samt 2000/01:So545yrkande 3 avslås.3. Flexibel arbetstid, arbetstidsförkortning,övertid, semester m.m. (punkt 1) (fp)av ()Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagande ireservation 3. bifaller därmed motion2000/01:A225 yrkande 1 (delvis) samt avslårmotionerna 1999/2000:A217, 1999/2000:A251 yrkandena1 och 2, 1999/2000:A254 yrkandena 2-4,1999/2000:A272 yrkande 2, 1999/2000:A702,1999/2000:A722 yrkande 2, 1999/2000:A723 yrkandena10-12, 1999/2000:A804 yrkande 8, 1999/2000:A819yrkande 13, 1999/2000:Sf302 yrkande 10, 2000/01:A202yrkandena 2 och 3, 2000/01:A245, 2000/01:A249,2000/01:A256 yrkandena 3 och 6-9, 2000/01:A277yrkande 4, 2000/01:A808 yrkandena 13 och 23,2000/01:A811 yrkande 8, 2000/01:Sf229 yrkande 2,2000/01:Sf273 yrkande 9, 2000/01:Sf309 yrkande 1,2000/01:So11 yrkande 3 samt 2000/01:So545 yrkande 3.StällningstagandeStress och utbrändhet är ett av de snabbast växandeproblemen i dagens samhälle. För att minska och påsikt kunna få bort dessa problem krävs en politiskuppgörelse över blockgränsen. föreslårdärför ett handlingsprogram i fyra punkter som tarsin utgångspunkt i själva definitionen av stress.Stress växer ur upplevelsen av maktlöshet. Det ärkombinationen av hårt arbete och känslan av att inteha kontroll över sin livssituation som bränner utmänniskor. Handlingsprogrammet handlar om att geindividen större makt över sitt eget liv. Enligt defyra punkterna skall individen ges 1. makt över sinegen arbetstid, 2. makt över sin egenkompetensutveckling, 3. makt över familjens totalatid och 4. makt över den egna arbetsmiljön.I fråga om individens makt över sin egen arbetstidanser att den anställdes inflytande övervar, när och hur det egna arbetet utförs måste öka.Detta är centralt för att kunna hantera över- ochunderbelastning utan att drabbas av negativ stress.Att med lagstiftning tvinga alla anställda ochförhandlande parter till en generell förkortning avarbetstiden är ingen framkomlig väg. Däremot börlagen ändras så att förhandlingar om förkortad ochmer flexibel arbetstid underlättas.Det är även viktigt att framhålla betydelsen förde anställda av en tydlig lagstiftning som ger demen stabil grund för att kunna påverka sin egenarbetstid.Med hänsyn till det anförda anser jag att riksdagenmed anledning av motion A225 yrkande 1 (delvis) börtillkännage för regeringen som sin mening vad jaghar anfört om flexibel arbetstid.4. Flexibel arbetstid, arbetstidsförkortning,övertid, semester m.m. (punkt 1) (mp)av ()Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagande ireservation 4. bifaller därmed motionerna2000/01:A256 yrkande 8 och 2000/01:A808 yrkande 13samt avslår motionerna 1999/2000:A217,1999/2000:A251 yrkandena 1 och 2, 1999/2000:A254yrkandena 2-4, 1999/2000:A272 yrkande 2,1999/2000:A702, 1999/2000:A722 yrkande 2,1999/2000:A723 yrkandena 10-12, 1999/2000:A804yrkande 8, 1999/2000:A819 yrkande 13,1999/2000:Sf302 yrkande 10, 2000/01:A202 yrkandena 2och 3, 2000/01:A225 yrkande 1 (delvis),2000/01:A245, 2000/01:A249, 2000/01:A256 yrkandena3, 6, 7 och 9, 2000/01:A277 yrkande 4, 2000/01:A808yrkande 23, 2000/01:A811 yrkande 8, 2000/01:Sf229yrkande 2, 2000/01:Sf273 yrkande 9, 2000/01:Sf309yrkande 1, 2000/01:So11 yrkande 3 samt 2000/01:So545yrkande 3.StällningstagandeEn ny rapport från analyserareffekterna av inlåsning i arbetslivet; dvs. att enperson befinner sig i ett för henne icke önskvärtyrke eller på en oönskad arbetsplats. Resultatenvisade att av dem som hade fast arbete villbyta yrke eller arbetsplats. Undersökningen visadeockså att de som hamnat på fel ställe i arbetslivetofta har svårt att ta sig därifrån.Både inom den nämnda gruppen arbetstagare ochbland de arbetstagare som trivs med sitt arbete ärdet många som drabbas av stress och utbrändhet,detta bl.a. som en följd av att allt färre personertvingas utföra samma mängd eller i många fall merarbete än tidigare.Tänk vad det skulle innebära för arbetstagare sominte trivs på sina arbetsplatser eller som kännersig stressade eller utbrända om de skulle kunna taledigt för att studera, vara hemma med barnen ellergöra någonting annat som de inte orkar med pågrund av sitt arbete. skulle de ge enarbetslös tillfälle till arbete. Detta ärhuvuddragen i förslag om ett friår.Förslaget innebär i korthet att den som tar ledigtfår av a-kassan som ersättning. För att få utersättningen måste arbetsgivaren erbjuda plats åtnågon arbetssökande. För statskassan ger detta medpartiets beräkningar minskade utgifter eftersomersättningsnivån för friåret är lägre än förden tidigare arbetslöse som erbjuds jobb.Ledigheten skall kunna tas ut för att studera ellervara hemma med barnen. För dem som vill utbilda sigeller vara hemma med barnen föreslår Miljöpartietett års ledighet. För dem som vill ta ut ledighet avannan anledning kan en lägre ersättningsnivådiskuteras.Ett friår kan lämpligen införas på försök . Jag är övertygad om att försöket kommer attförlängas eftersom alla tjänar på förslaget. Denanställde som väljer friår kan berika sitt liv, denarbetslöse får en chans att komma in påarbetsmarknaden och staten betalar ut lägreersättning än av a-kassenivån för densom tar friår mot för den som är normaltarbetslös.Ett friår skulle också kunna vara ett sätt attunderlätta för kvinnor att starta företag.