bet · GO01TU13 · 2001-05-15 00:00:00 — mening var det angeläget att detallmännas och näringslivets ansvar förtrafiksäkerheten utreddes och preciserades. Medhänvisning till att det finns särskilda inspektionerför järnvägstrafiken, sjöfarten och luftfarten ansågutskottet bl.a. att regeringen borde utredaförutsättningarna för en fristående inspektion meduppgift att nå och sprida ökad kunskap omtrafikolyckornas orsaker.Med anledning av ställningstagandebeslutade regeringen att tillkallaen utredare med uppgift att göra en bred översyn avsamhällets och näringslivets ansvar för en säkervägtrafik (dir. 1999:64). Utredningen fick också iuppdrag att utreda inrättandet av en friståendevägtrafikinspektion. Utredningen antog namnetTrafikansvarsutredningen.Trafikansvarsutredningen överlämnade betänkandetEtt gemensamt ansvar för trafiksäkerheten (SOU2000:43) till regeringen . Utredningenhar med utgångspunkt i nollvisionen analyseratnuvarande lagstiftning och lämnar bl.a. förslag ny lag om ansvar för säkerheten i vägtransportsy-stemet. I lagförslaget lämnas en definition avbegreppet systemutformare. Med systemutformare avsesden som yrkesmässigt påverkar vägtransportsy-stemeteller säkerheten för de personer som vistas isystemet. En systemutformare är enligt lagförslagetansvarig för säkerheten i vägtransportsystemet ochskall bedriva ett systematiskt kvalitetsarbete påtrafiksäkerhetsområdet.Trafikansvarsutredningen föreslår också att en nymyndighet, Vägtrafikinspektionen, skall utövatillsyn över efterlevnaden av den föreslagna lagenom ansvar för säkerheten i vägtransportsystemet.Vägtrafikinspektionen föreslås också ges uppgiftenatt bedriva generell och specifikutvärderingsverksamhet.Trafikansvarsutredningens betänkande har skickatsför synpunkter till omkring 60 remissinstanser.Regeringen förväntas ta ställning till utredningensförslag under detta år.MotionernaI motionen T474 (yrkande 1) av . (m) konstateras att det i höstensbudgetproposition saknas förslag och anslag till denav beslutade Vägtrafikinspektionen.Lena Ek (c) framhåller i motion T468 att detbehövs en myndighet som kontrollerar säkerheten itrafiken. Vid Väg- och transportforskningsinstitutetbedrivs forskning som rör trafik- ochinfrastrukturfrågor. En kombination med en nymyndighet med ansvar för vägtrafikfrågor vorekostnadseffektivt och skulle ge hög kvalitet iarbetet. En ny trafiksäkerhetsmyndighet börlokaliseras till Linköping.Utskottets ställningstagandeUtskottet betonade i betänkandet om nollvisionen ochdet trafiksäkra samhället (bet. 1997/98:TU4, rskr.1997/98:11) och även i trafiksäkerhetsbetänkandetåret efter (bet. 1998/99:TU9, rskr. 1998/99:197)bl.a. vikten av ökad kunskap om trafikolyckornasorsaker. Utskottet hänvisade till att det fannssärskilda inspektioner för järnvägstrafiken,sjöfarten och luftfarten. Utskottet underströkockså, i betänkandet om nollvisionen, vikten av attansvaret för trafiksäkerheten borde vara delatmellan trafikanterna och de s.k. systemutformarna.Enligt utskottets mening var det angeläget att detallmännas och näringslivets ansvar förtrafiksäkerheten utreddes och preciserades.Utskottet kan nu konstatera att frågorna om ansvarsamt om inrättande av en friståendevägtrafikinspektion har utretts avTrafikansvarsutredningen. Utredningen överlämnadebetänkandet Ett gemensamt ansvar förtrafiksäkerheten (SOU 2000:43) till regeringen iapril 2000. Därefter har utredningens förslagremitterats till ett 60-tal remissinstanser. Enligtvad utskottet har erfarit bereds frågan förnärvarande inom . Utskottet finnerdärför inget skäl att föregripa regeringensställningstagande utan förutsätter att regeringenåterkommer till med förslag i dessa frågorunder . Motionerna föranleder därför inuläget ingen ytterligare åtgärd av riksdagen.Utskottet föreslår att avslår motionernaT468 (c) och T474 (m) yrkande 1.Behov av förbättrad olycksstatistikUtskottets förslag i korthetUtskottet konstaterar att dagensolycksfallsstatistik fortfarande har storabrister. Med hänvisning till Vägverketspågående uppdrag att förbättra dagensinformationssystem för trafikolyckor anserutskottet att motionsförslaget inte börföranleda någon åtgärd från sida.BakgrundVägverket har det övergripandeansvaret för trafiksäkerheten i . Att ta framoch analysera trafiksäkerhetsstatistik ingår som endel i detta ansvar. samarbetar bl.a. medpolisen och kommunerna i dessa frågor.Med vägtrafikolycka avses i statistiska sammanhangen polisrapporterad händelse som inträffat på vägmed fordon i rörelse och som medfört person- elleregendomsskada. Genom att inte alla olyckor kommertill polisens kännedom uppstår ett bortfall, ettmörkertal. bedömer att detta bortfall ärnästan obefintligt i fråga om olyckor som medförtdödsfall. För olyckor med personskador kanmörkertalet däremot var betydande.Vägverket har ett uppdrag av regeringen att införaett nytt informationssystem om skador och olyckor(STRADA). I uppdraget ingår att klarlägga hurpolisens och sjukvårdens informationsunderlag kanutvecklas och samordnas samt hur alla skadadetrafikanter, också gående, kan omfattas avstatistiken. Det nya informationssystemet beräknasvara i full drift den 1 januari 2003.MotionenPer-Richard Molén m.fl. (m) framhåller i motion T474(yrkande 3) att det i regeringens budgetpropositionsaknas förslag om hur regeringen tänker följa uppriksdagens beslut om en förnyad och förbättradolycksfallsstatistik.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att dagensolycksfallsstatistik är behäftad medstora brister som bl.a. innebär att en stor andelvägtrafikolyckor inte redovisas i statistiken. Förraåret, i det av godkändabetänkandet /2000:TU5 (rskr. 1999/2000:166),förutsatte utskottet att i sittutvecklingsarbete också beaktade behovet avkönsuppdelad statistik. Utskottet vidhåller dettaoch betonar allmänt vikten av att alla skadadetrafikanter, inte minst gående, bör omfattas avolycksstatistiken. Även möjligheter att särredovisaolyckor i samband med skolskjutsverksamhet är idetta sammanhang angeläget (se även avsnittet Ökadsäkerhet för barnen i trafiken). Med hänsyn till attVägverket har regeringens uppdrag att utarbeta ettnytt informationssystem, som bl.a. syftar till attåtgärda bristerna i dagens system, anser utskottetatt motionsyrkandet inte bör föranleda någon åtgärdfrån sida. Utskottet föreslår därför attriksdagen avslår motion T474 (m) yrkande 3.Inrättande av trafikofferjourerUtskottets förslag i korthetUtskottet har tidigare uttalat att frågan omtrafikofferjourer bör utredas. Utskottet harinte ändrat uppfattning i denna fråga utanförutsätter att regeringen återkommer tillriksdagen med en redovisning av frågan. Iavvaktan på en sådan redovisning bör riksdagenavslå ett motionsförslag (m).BakgrundDet finns ingen statlig trafikofferjour i Sverige.Däremot startade polioskadade (RTP) en trafikofferjour. Tilltrafikofferjouren kan den ringa som har varitinblandad i en trafikolycka och behöver någon atttala med. Samtalen besvaras av medlemmar med egenerfarenhet av en trafikolycka, antingen genom att desjälva eller någon nära anhörig har drabbats. Tilltrafikoffer räknas inte bara den som själv skadatsutan även medpassagerare, anhöriga, vittnen och desom orsakat en olycka.RTP:s trafikofferjour finansierades fram med hjälp av medel från AllmännaArvsfonden. När detta anslag upphörde hotades RTP:strafikofferjour av nedläggning. Med hänsyn till denstora betydelse en stöd- och rådgivningsverksamhethar för trafikskadades rehabiliteringsmöjligheteroch den osäkerhet som fanns rörande RTP:sfinansiella möjligheter att fortsättasin jourverksamhet, gav regeringentill känna att frågan om en trafikofferjour bordeutredas (bet. 1999/2000:TU5, rskr. 1999/2000:166).Någon sådan utredning har inte genomförts.MotionenI motion T474 (yrkande 4) av m.fl.(m) framhålls att har ställt sig bakom enutredning om trafikofferjourer. Denna frågaredovisas inte i regeringens budgetproposition.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att den trafikofferjour somdrivs av () fram finansierades medhjälp av medel från Allmänna arvsfonden. När dettaanslag upphörde hotades RTP:s trafikofferjour avnedläggning.Med hänsyn till den stora betydelse en stöd- ochrådgivningsverksamhet har för trafikskadadesrehabiliteringsmöjligheter och den osäkerhet somfanns rörande RTP:s finansiella möjligheter att iframtiden fortsätta sin jourverksamhet, ansågutskottet (bet. 1999/2000:TU5) att frågan omen tra-fikofferjour borde utredas. Riksdagengodkände utskottets bedömning och gav därförregeringen detta till känna. Enligt vad utskottethar erfarit har någon sådan utredning ännu intepåbörjats.Enligt vad som har kommit till utskottets kännedomär RTP:s trafikofferjour inte lika akut hotadsom tidigare på grund av att Cancer- ochtrafikskadades riksförbund ärsamarbetspartner till RTP i driften avtrafikofferjouren. Detta förändrar dock inteutskottets ställningstagande i frågan, utanutskottet vidhåller att frågan om en trafikofferjourborde utredas. Utskottet förutsätter att regeringenåterkommer till med en redovisning i dennafråga. I avvaktan på en sådan redovisning bör intemotion T474 (m) yrkande 4 föranleda någon åtgärdfrån sida. Utskottet föreslår därför attriksdagen avslår detta yrkande.Alkohol och drogerÅtgärder för att förhindra alkohol-och drogpåverkade förareUtskottets förslag i korthetUtskottet konstaterar med stor oro att såmycket som mellan och av alladödsolyckor i vägtrafiken i ärförknippade med alkohol eller droger. En radåtgärder behövs för att minska rattfyllerieti trafiken. Utskottet förutsätter attregeringen återkommer till med enredovisning av de åtgärder som bör vidtas föratt minska alkohol- och drogrelateradeolyckor. Utskottet utgår också från attförsöksverksamheten med alkolås för personersom har dömts för rattfylleri utökas till attgälla hela landet samt också till flerkörkortsbehörigheter och fordonsslag. Medhänvisning till det anförda börmotionsförslagen (s, m, v, kd, c, fp och mp)nu inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida.BakgrundAlkohol orsak till många trafikolyckorEnligt var antalet anmäldarattfylleribrott 16 523 , varav 3 805var s.k. drograttfylleribrott. Antaletalkoholrattfylleribrott var i stort sett oförändratjämfört med året innan. Däremot har antalet drog-rattfylleribrott ökat jämfört med år 1999.Statistik över antalet rattfylleribrott inom denyrkesmässiga trafiken finns ännu inte tillgänglig,men enligt vad utskottet har erfarit har Vägverketför avsikt att ta fram ett system där dettasynliggörs.Cirka 30 % av de som har dömts för rattfylleriåterfaller enligt i rattfylleri inom någraår.Totalt sett bedömer att mellan och av alla dödsolyckor i vägtrafiken är förknippademed alkohol eller droger.Sverige anser att förare som har en högreblodalkoholkoncentration än /ml utgör entrafikfara. Inom EU fattade kommissionen den 17januari 2001 beslut om en rekommendation om högstatillåtna blodalkoholkoncentration för förare avmotorfordon. Rekommendationen innebär att högstatillåtna blodalkoholkoncentration inom EU bör vara0,/ml eller lägre. stöder en sådanrekommendation så länge det inte påverkar Sverigesmöjlighet att även i fortsättningen ha en lägregräns för högsta tillåtna blodalkoholkoncentration.AlkolåsI återkallas ca 10 000 körkort pågrund av trafiknykterhetsbrott. Om återkallelsetiden ärlängre än måste föraren genomgå ettnytt körkortsprov och en ny lämplighetsprövning föratt återfå körkortet. Många som är beroende av bil,t.ex. i sitt arbete, uppfattar återkallelsen som etthårt straff. Ett förlorat körkort kan göra attmissbruket kan förvärras om följderna blir attpersonen isoleras eller mister sitt arbete.Alkolåset och rehabilitering kan därför bidra tillatt föraren kan leva ett normalt liv utan fara förtrafiksäkerheten.Alkolåset är en teknisk lösning som garanterar attföraren inte kör med alkohol i kroppen. Alkolåset ärkopplat till bilens tändningssystem och kontrollerarom det finns alkohol i förarens utandningsluft.Finns det alkohol i utandningsluften går bilen inteatt starta. Under färden måste föraren medslumpmässiga intervaller lämna utandningsprover.Föraren har på sig att lämna prov. Skerinte det och föraren fortsätter att köra bilen,tänds varningsblinkers och signalhornet ljuder.Bilen måste därefter till för kontrollinom . I annat fall kan bilen inte startasefter dessa . Om föraren försökermanipulera systemet meddelar alkolåset att bilenmåste kontrolleras, annars kan den inte startas.Alla startförsök och alla försök att manipuleraalkolåset registreras i låsets dataminne. Minnettöms på uppgifter vid de återkommande kontrollernahos och uppgifterna skicks tilllänsstyrelsen.Att låta någon medresenär blåsa i alkolåset ärdels svårt att genomföra, dels innebär det både ettlagbrott och kontraktsbrott. En följd blir attföraren förlorar körkortet och alkolåset. Den somblåser åt en onykter förare kan också bli skyldigtill medhjälp till rattfylleri.Tekniken med alkolås har använts i och iKanada under ett tiotal år. Uppskattningsvistiotusentals fordon har i dessa länder utrustats medalkolås och erfarenheterna är mycket goda.Diskussionen i om alkolås handlar delvisom olika saker. Det finns skilda möjligheter attställa krav och införa alkolås. Det handlar främstom följande tre områden:- alkolås som ett tekniskt krav på utrustning i allafordon,- alkolås som en möjlighet för personer som hardömts för rattfylleribrott attfå villkorlig körkortsåterkallelse,- alkolås som ett krav i arbetet med attkvalitetssäkra transporter, t.ex. såsomkrav vid upphandling av busstransporter,skolskjutsverksamhet, lastbils-transporter, taxi m.m.Det första området innebär att alkolås införs somett utrustningskrav i fordon. Sådana utrustningskravregleras via gemensam lagstiftning inom EU och detbehövs således förändringar i EU:s gemensammalagstiftning för att kunna ställa krav på alkolås ialla fordon. Det innebär alltså att ipraktiken inte kan ställa krav på att fordon på densvenska marknaden skall vara utrustade med alkolås.Sverige driver därför frågan om alkolås inom ramenför vårt medlemskap i andra området - möjlighet för personer somhar dömts för rattfylleribrott att få villkorligkörkortsåterkallelse - går bra att införa pånationell nivå. Erfarenheter visar att människor somhar kört alkoholpåverkade ofta återfaller irattfylleri. Möjligheten att få behålla körkortet,om än villkorligt, kan bidra till ett nyktertlevnadssätt. har personer folkbokfördai , och länsom har gjort sig skyldiga tilltrafiknykterhetsbrott möjlighet att genomlänsstyrelsens beslut få sina körkort villkorligtåterkallade. Det innebär att de får ett särskiltkörkort som bara medger körning inom med enviss personbil som är utrustad med ett alkolås underen villkorstid . Personen förbinder sigockså att regelbundet genomgå läkarundersökning samtatt kontrollera bilen hos var åttondevecka. Juridiskt sett är körkortsingripandet enadministrativ trafiksäkerhetsåtgärd och inte ettstraff.Straffen - böter eller fängelse - utdöms även omman deltar i försöksverksamheten och påverkar alltsåinte valet av påföljd vid den straffrättsligabedömningen.Kostnaderna för hyra och kontroll av alkolåset (ca1 /månad), medicinska kontroller, avgiftertill myndigheter m.m. skall täckas avförsöksdeltagaren. Totalt uppgår kostnaderna för denenskilde deltagaren till mellan och40 för den tvååriga försöksperioden.Utvärderingen av den första gruppen kommer att skemed början . Ett av syftena medförsöksverksamheten är att få erfarenhet av alkolåsi utan att behöva göra alltför storainvesteringar om det visar sig att alkolåset integer önskvärt resultat. I försöksverksamheten deltarför närvarande ca 170 personer. De första personernahar eller är på väg att ha klarat av sina två år.Totalt pågår hela projektet plus entvåårsperiod för att de deltagare som sist kommitmed i försöket skall hinna fullgöra sintvåårsperiod. Enligt näringsminister (interpellationsdebatt i den 9mars) är resultatet redan så tydligt vadavser säkerheten i det tekniska systemet och denmedicinska uppföljningen att näringsministern ärberedd att undersöka förutsättningarna för enutvidgning av projektet. Näringsministern vill dåundersöka förutsättningarna för att inte bara göraen utvidgning till hela riket utan också till flerakörkortsbehörigheter och att möjligen frångåtidsbegränsningen deltagande till att istället omfatta en sammanhängande period deltagaren skall kunnaförete såväl godkända medicinska protokoll somalkoholfria blåsningar i alkolåset. Detta skulleinnebära att deltagaren kan nödgas fortsätta köramed alkolåsvillkoret som överstiger tvåår. Näringsministern underströk dock attförutsättningarna för detta behöver noggrantstuderas innan regeringen kan utlova vilkaförändringar som kan komma att läggas fram somförslag till riksdagen.Det tredje området - krav på alkolås i arbetet medatt kvalitetssäkra transporter, t.ex. krav påalkolås vid upphandling av transporter - går ocksåatt driva nationellt, och en försöksverksamhet inomramen för arbetet med att kvalitetssäkra transporterhar inletts. Arbetet bedrivs med stöd frånVägverket. I försöksverksamheten ingår etttaxiföretag (), ett bussbolag (DalaBuss) och en åkericentral (Maser frakt). Dessa treföretag har åtagit sig att frivilligt montera inalkolås i 100 fordon vardera, dvs. Försöket skall pågå i två år.Elektroniska körkortMed elektroniskt körkort avses vanligen ett körkorti kreditkortsformat till vilket fogats ett mikrochipmed olika tänkbara funktioner. Sådana funktionerförutsätter en koppling mellan det elektroniskakörkortet och elektroniska säkerhetssystem. Ettanvändningsområde för elektroniska körkort är attomöjliggöra olovlig körning när någon dömts förrattfylleri och fått sitt körkort återkallat.Enligt EG:s direktiv om körkort är det intetillåtet att förse medlemsstaternas körkort medelektroniska anordningar. Ett svenskt obligatorisktsystem med elektroniska körkort överensstämmer intemed de harmoniserade EU-reglerna eftersom det skulleräknas som obligatorisk fordonsutrustning. Ettsvenskt krav torde därmed stå i strid med förbudetmot tekniska handelshinder.En arbetsgrupp inom EU med representanter förbl.a. överlämnade en rapporttill med förslag om att EU:s förbudatt förse körkorten med elektroniska anordningarskulle upphävas. Om förslaget blir positivt mottagetkan det sannolikt förverkligas tidigast år 2006.Därefter tar det ytterligare innan allasvenska körkort kan vara försedda med ett mikrochip.MotionernaI motion T212 (kd) yrkandena 11 och 12 av JohnnyGylling m.fl. behandlas frågan om alkolås. Iregeringens 11-punktsprogram saknades enviktig punkt, nämligen nykterheten. Uppskattningsvis8 000 personer kör rattfulla i Sverige.Årligen dödas ca 100 personer och ca 2 500 skadastill följd av alkohol- och drogpåverkade förare. Detkostar det svenska samhället minst 5 miljarderkronor. En kampanj för nykterhet i trafikenefterlyses. För gruppen alkoholiserade förare behövsspeciella behandlingsprogram och tvingande åtgärderför att hindra att de kör onyktra. Frågan om alkolåshar diskuterats och utretts . är tiden mogenatt döma trafikonyktra förare att installera alkolåsi sin bil om de önskar fortsätta köra. Ettobligatoriskt krav på alkolås bör alltså införas fördem som har dömts för rattonykterhet. Dessutom börelektroniska körkort införas som omöjliggör obehöriganvändning av bil.I motion T421 (fp) av framhållsatt alkolås bör användas även för andra färdmedel änbil. Krav på alkolås för tågförare - både ipendeltågtrafik och långväga trafik - bör snarastinföras.I motion T436 av m.fl. (fp, s, v,kd, c, mp) anförs dels (yrkande 1) att det i alltrafikinformation och undervisning tydligt börframhållas att det är trafikfarligt att användaalkohol och andra droger, dels (yrkande 2) att nyametoder bör prövas, såsom alkolås, i avsikt attuppnå en nykter och säkrare trafik. Den starkakänslan för en alkoholfri trafik håller på attluckras upp. Det hänger samman med en mer tillåtandeattityd till alkohol i samhället generellt.Oroväckande många trafikanter kör bil med alkohol ikroppen. Antalet alkoholrelaterade dödsolyckor iSverige beräknas uppgå till minst 150 personer varjeår. Målet måste vara att ingen skall vara onykter itrafiken. En restriktiv hållning gentemot alkoholenger färre tillfällen att ta risken att köraalkoholpåverkad än om samhället har en slapp ochtillåtande attityd till alkoholen. En framgångsrikkamp för nollvisionen måste inkludera aktivainsatser för en helt alkohol- och narkotikafritrafik.Erfarenheterna av alkolås är goda, och även omsamhället inte ännu är berett att införa systemet ifull skala bör alkolås införas för några synnerligenviktiga områden, t.ex. för lokförare, bussförare somkör skolskjutsar och lastbilschaufförer somtransporterar farligt gods.Karin m.fl. (v) framhåller i motionT438 yrkande 1 att alkohol är en viktig faktor föratt förklara uppkomsten av många allvarligatrafikolyckor. De senaste årens olyckor på väg ochpå räls talar för att all yrkestrafik borde varaförsedd med s.k. alkolås. Utöver önskan att skyddaskolbarn som åker buss till skolan och andratrafikantgrupper, är även de ökade transporterna avfarligt gods ett starkt motiv för att införaalkolås. Regeringen bör därför återkomma med ettförslag till lagändring som innebär att alkolåsskall vara obligatoriskt i yrkestrafik.Jan-Evert Rådhström och (båda m)framhåller i motion T447 att en utvärdering avalkolåsprojektet bör göras omgående och att om skälföreligger bör systemet införas i hela landet. Försnart trädde lagen om försöksverksamhetmed villkorlig körkortsåterkallelse i kraft.Försöket skall pågå och genomförs iVästerbotten, och . Försöketinnebär bl.a. att en person som är dömd förrattfylleri kan få ingå i projektet. Bilen skall dåutrustas med alkolås och med jämna mellanrumkontrolleras av . Erfarenheternahittills är goda, men ett problem är att det ärsvårt att få tillräckligt många som vill delta iförsöket. Den tekniska utrustningen har funnits ochanvänds i bl.a. och Kanada.Det är därför egendomligt att vi i måste haså som försök innan vi kan taställning till om det går att permanentaförsöksverksamheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar med stor oro att så mycket sommellan och av alla dödsolyckor ivägtrafiken är förknippade med alkohol eller droger.Utskottet konstaterar också att omkring en tredjedelav alla som döms för rattfylleri återfaller inomnågra år. Enligt utskottet är detta en mycketbekymmersam situation som inte kan accepteras.Vid ett möte inhämtade utskottetstatistik och övrig information från Vägverketsexperter om alkoholens inverkan på trafiksäkerheteni Sverige.Utskottet delar motionärernas allmänna uppfattningatt rattfylleriet på alla sätt måste motverkas. Detbehövs snabba och effektiva åtgärder för att minskarattfylleriet i trafiken.Utskottet ser mycket positivt på såvälförsöksverksamheten med alkolås för personer som hardömts för rattfylleri som projektet med attinstallera alkolås inom ramen för arbetet med attkvalitetssäkra transporter. Utskottet förutsätteratt försöksverksamheten med alkolås för personer somhar dömts för rattfylleri utökas till att gälla helalandet samt också för fler körkortsbehörigheter ochfler fordonsslag. Dessutom vill utskottetunderstryka vikten av att krav på alkolås ställs vidupphandling av transporter. Även utökadtrafikövervakning är i detta sammanhang en angelägenåtgärd. Dessutom bedömer utskottet att system medelektroniska körkort kan ge väsentliga bidrag tilltrafiksäkerheten genom att hindra olovlig körningt.ex. av personer som fått sitt körkort återkallatpå grund av rattfylleri. Det arbete som bedrivs medelektroniska körkort är därför viktigt och börfortgå.Mot bakgrund av det anförda förutsätter utskottetatt regeringen och berörda myndigheter, bl.a.Rikspolisstyrelsen och , noga övervägervilka åtgärder som behöver vidtas för att uppnå ennykter och därmed säkrare vägtrafik. Detta är enligtutskottet en förutsättning för att riksdagensetappmål för skall kunna uppnås.