bet · GO01UU4 · 2001-03-27 00:00:00 — EU bjöd vidare inFörbundsrepubliken nye presidentVojislav till överläggningar.Vidare noterar utskottet att som förstaland, , överlämnade en begäranom att få uppgradera dåvarande chargé d'affairesSahlin till ambassadör, vilket sedermera skedde den20 oktober . har vidare bilateraltbeslutat om ett extraordinärt stöd om 25 miljonerkronor till akuta humanitära behov iFörbundsrepubliken , främst för attreparera det serbiska elnätet men också för attlindra akuta behov av mat och mediciner. Vidare togsett beslut om att ge ytterligare 5 miljoner kronortill . Dessutom harregeringen givit Sida i uppdrag att skyndsamtutarbeta en strategi för biståndet tillFörbundsrepubliken menar att sammantaget innebär de av EUbeslutade åtgärderna ett aktivt stöd fördemokratiseringsprocessen i FörbundsrepublikenJugoslavien.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2000/01:U643 (m) yrkande 1 och2000/01:U656 (fp) yrkande 3 kan besvaras.I motion 2000/01:U643 (m) yrkande 2 anförmotionärerna att EU bör understödja återskapandet avfri rörlighet inom det och västraBalkan, och i yrkande 3 i samma motion anförs attett demokratiskt , liksom övriga länder påBalkan, bör integreras i det europeiska samarbetet.I motion 2000/01:U656 (fp) yrkande 10 framhålls, motbakgrund av de senaste politiska händelserna påBalkan, att det är väsentligt att ta vara på denavgörande möjlighet som finns för att vändautvecklingen och att förutsättningarna för en snabbintegration i olika europeiska samarbetssträvandenutnyttjas.Utskottet vill med anledning av dessa yrkandenframhålla att genom allmänna rådets beslut den 9oktober att inbjuda FörbundsrepublikenJugoslavien att delta i stabilitets- ochassociationsprocessen, till försydöstra samt till för västraBalkan i skapades möjlighet förFörbundsrepubliken och andra länder påBalkan att förbättra sina regionala relationer ochrelationerna med EU.Utskottet betonar att har somuttalad ambition att verka för ökat regionaltsamarbete och en del i detta arbete är att återskapafri rörlighet. Bland annat genom deltagandet vidtoppmötet , och inomstabilitets- och associationsprocessen, kommerFörbundsrepubliken och andra länder påBalkan att få EU:s stöd för att återskapa godarelationer i regionen. EU:s uttalade mål ärstabilitet och välstånd på västra samt attalla länder successivt integreras i europeiskastrukturer.Utskottet konstaterar att ett land, ,redan förhandlar om inträde i EU och attförhandlingar om stabilitets- och associationsavtalavancerar med ett flertal länder.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2000/01:U643 (m) yrkandena 2 och 3 samt2000/01:U656 (fp) yrkande 10 kan besvaras.I motion 2000/01:U643 (m) yrkande 4 anförs att EUbör avveckla sina handelshinder gentemot länderna påvästra har inhämtat att regeringen aktivt harverkat för att EU skall införa handelslättnader förländerna på västra . antogunionen en ny förordning (ATM - Autonomous TradeMeasures). Förordningen innebär att en stor del avexporten från länderna från västra kommer attvara befriad från tullar och avgifter med början den1 november år 2000.Utskottet har även erfarit att regeringen stöderatt omfattas avhandelsåtgärderna efter de demokratiska förändringarsom har ägt rum. väntas även att frihandelupprättas genom de s.k. stabiliserings- ochassocieringsavtalen som EU väntas ingå med ländernai denna region.Utskottet vill understryka betydelsen av attansträngningarna fortsätter vad gäller avvecklandetav EU:s handelshinder gentemot länderna på västraBalkan.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U643 (m) yrkande 4 kan besvaras.I motion 2000/01:U656 (fp) yrkande 1 anförs att enomfattande och varaktig internationell insats behövsför att skapa förutsättningar för varaktig demokratioch fredlig samlevnad på Balkan.Utskottet kan inledningsvis konstatera att även omalla nittiotalets krigsledare i det fornaJugoslavien i formell mening är borta frånstatsbärande funktioner finnes arv av destruktionoch splittring fortfarande kvar som ett öppet sår.Utskottet menar dock att med de förändringar som harskett framträder en delvis ny och ljusare bild avBalkan. Med ett fullbordat maktskifte iFörbundsrepubliken blir det plötsligtmöjligt att meningsfullt tala om regionalahelhetsgrepp, återuppbyggnad, försoning och framtid.Utskottet vill betona att detta utgör storautmaningar som alla människor och politiskastrukturer i regionen, liksom det internationellasamfundet, nu ställs inför.Det är utskottets mening att regionens ökadeintegration med europeiska strukturer är en viktigprocess för att skapa ökad stabilitet, utveckling,framtidstro och säkerhet för länderna i regionen.För några av regionens länder har den europeiskavisionen avancerat längre genom stabiliserings- ochassocieringsprocessen.Utskottet vill även framhålla att Stabilitetspaktenkommer att ha en fortsatt viktig roll för ökadregional samverkan. Utskottet kan konstatera attSverige fäster stor vikt vid paktens arbete och vidatt arbetet blir framgångsrikt.Utskottet vill i sammanhanget återigen betonavikten av att alla personer som åtalats förkrigsförbrytelser ställs inför rätta. Det är enviktig förutsättning för att regionens sår i enframtid skall kunna läkas.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U656 (fp) yrkande 1 kan besvaras.I samma motion anförs i yrkande 4 att sanktionernamot bör avbrytassenast i samband med att tvingas avgå frånmakten i Belgrad.Utskottet konstaterar att vid allmänna rådets möteden hävdes oljeembargot ochflygförbudet mot . Det beslutades samtidigtatt de finansiella sanktionerna ochvisumförbudslistan skulle revideras så att de baraomfattade och en mindre grupppersoner associerade med honom. Vapenembargotlämnades dock kvar.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U656 (fp) yrkande 4 kan besvaras.I motionens yrkande 5 anförs att serber och romersom önskar leva och delta i ett fredligt ochdemokratiskt Kosovo måste tillförsäkrasgrundläggande förutsättningar för detta. Alla sombodde i Kosovo före kriget skall ges möjlighet attfortsätta leva i Kosovo i fred och säkerhet.Utskottet kan konstatera att motsättningarna mellanetniska grupper i Kosovo är stora. Serber, romer ochandra etniska minoriteter lever under svåraförhållanden och många har tvingats fly frånprovinsen.Samtidigt vill utskottet framhålla att ochEU vid upprepade tillfällen har fördömt våldet ochdiskrimineringen mot minoriteter och uppmanatansvariga ledare att fördöma och vidta konkretaåtgärder mot övergreppen. Utskottet menar att måletatt Kosovos hela befolkning, oavsett etnisktillhörighet, skall kunna leva i provinsen och attflyktingar och internflyktingar skall kunnaåtervända utan rädsla, måste förbli en centralmålsättning för det internationella samfundet, UNMIKoch KFOR.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U656 (fp) yrkande 5 kan besvaras.I motionens yrkande 6 (delvis) hävdas attförutsättningar för varaktig fredlig samlevnad iBosnien inte kan skapas om inte alla som tvingats påflykt får möjlighet att om de så önskar återvändahem.I yrkande 7 anförs att alla som tvingats fly underkrigen på , oavsett etnisk tillhörighet, skallha rätten att kunna återvända hem.Utskottet vill framhålla att vad beträffarflyktingåtervändande till minoritetsområden markerardet gångna året ett trendbrott. Den internationellamilitära styrkan SFOR har efterhand blivit alltmeraktiv i uppsökandet och gripandet av åtaladekrigsförbrytare, vilket utgör en viktig länk iförsoningsprocessen. Den politiska utvecklingen gårmot ökad pluralism, öppenhet och avspänning även omdet krigsskövlade Bosnien alltjämt är avlägset frånmultietnisk samlevnad.Daytonöverenskommelsens stadgande om rätten attåtervända till hemorten (annex VII) är enligtutskottets uppfattning central i överenskommelsen,vilket ständigt framfört och framför iinternationella sammanhang rörande . Sverigehar vidare understrukit vikten av att inte efterhandge avkall på kraven gentemot ansvariga stater. måste enligt utskottetsmening hålla fast vid infriandet av rätten tillåtervändande under säkra och trygga förhållanden ochutan risk för diskriminering.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U656 (fp) yrkandena 6 (delvis) och 7 kanbesvaras.I yrkande 8 anförs att bör ge fortsatt stödtill i dess strävan efter fortsattapolitiska och ekonomiska reformer och ett utökateuropeiskt samarbete.Inledningsvis kan utskottet i denna del konstateraatt EU bistått den demokratiskt valdaregeringen i med ca . EUhar även politiskt stött i dessdemokratiska och ekonomiska reformambitioner.Utskottet vill framhålla att relationermed delrepubliken är goda. I maj år 2000genomfördes svenska handelsdagar i Montenegro.Därutöver noterar utskottet att i och med dedemokratiska förändringarna i i oktober år2000 har situationen förbättrats för . Närnya regeringar har bildats på både federal ochserbisk nivå skapas förutsättningar för attdiskussionerna mellan och om nyakonstitutionella relationer inom den jugoslaviskafederationen kan ta sin början.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U656 (fp) yrkande 8 kan besvaras.I yrkande 9 anförs att regeringen särskilt böruppmärksamma behovet av stöd till och samarbete medMakedonien.Utskottet kan konstatera att efter det att genomfört enlämplighetsstudie för beslutade rådet attlandet uppfyllde samtliga kriterier för att kunnainleda förhandlingar om ett s.k. stabiliserings- ochassocieringsavtal med EU. Avtalet är det första isitt slag och blir första land att ingåett sådant avtal med EU. Utskottet har erfarit attregeringen har bistått i förhandlingarnapå ett konkret sätt genom att ha inbjudit tre avlandets förhandlare på kunskapsutbyte kring EU-förhandlingar i allmänhet på bl.a.Utrikesdepartementet.Utskottet vill även framhålla det bilateralasamarbetet som har med inombiståndsområdet. Det svenska biståndet tillMakedonien har ökat avsevärt under det senaste åretoch Sida tar, i samråd med , förnärvarande fram en mer långsiktig strategi förutvecklingssamarbetet mellan länderna. En av defrämsta uppgifterna är att främja den interetniskadialogen mellan den albanska minoriteten och denslaviska majoriteten.Utskottet konstaterar också att Sida sedan hösten1999 har ett kontor i vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U656 (fp) yrkande 9 kan besvaras.5.3 Svensk säkerhetspolitikSammanfattningSveriges militära alliansfrihet ochneutralitetspolitiken var under det ettviktigt medel för att förhindra att vi drogs i enkonflikt mellan stormaktsblocken. Det kalla krigetsslut har väsentligt sänkt spänningen iÖstersjöregionen. Nya former för säkerhetsfrämjandesamarbete har vuxit fram, och är en aktivdeltagare i dessa. Europeiska unionen är avfundamental betydelse för säkerheten i hela ,inte minst i vårt närområde. EU:s fortsattautvidgning handlar om att utsträcka och fullföljadet fredsprojekt som varit den europeiskaintegrationens grundtanke.Sveriges säkerhetspolitik syftar ytterst till attbevara vårt lands fred och självständighet. Vårtsäkerhetspolitiska mål är att i alla lägen och iformer som vi själva väljer trygga enhandlingsfrihet att, såsom enskild nation och isamverkan, kunna utveckla vårt samhälle.Riksdagen har vid tidigare tillfällen(ursprungligen 1992) ställt sig bakom Sverigesmilitära alliansfrihet, vilken syftar till att vårtland skall kunna vara neutralt i händelse av krig ivårt närområde. Den militära alliansfriheten stärkersäkerheten i vår del av och därmed vår egensäkerhet.Det är självt som definierar den närmareinnebörden av den militära alliansfriheten. Densätter, bortsett från avtal om ömsesidigt stöd tillförsvar mot väpnat angrepp, inga hinder för ettsvenskt allsidigt och aktivt deltagande iinternationellt säkerhetssamarbete. Vi har i dagmöjlighet att delta i alla former av internationelltsamarbete, med undantag endast för de som står imotsättning till den militära alliansfriheten.Sveriges säkerhetspolitik har såväl en nationellsom en internationell dimension. Nationellt skall vikunna möta militära hot som direkt berör . Pådet internationella planet stöder FN somupprätthållare av folkrätten och som det främstaorganet för fred och säkerhet i hela världen. Isyfte att bidra till stabilitet och säkerhet i vårtnärområde och i deltar vi aktivt i EU:sutrikes- och säkerhetspolitiska samarbete. Sverigebidrar till gemensam säkerhet som medlem iOrganisationen för säkerhet och samarbete i () och , som observatör iVästeuropeiska unionen (VEU) samt i samarbete inomramen för Partnerskap för fred (PFF) och (). Vi medverkarsolidariskt i insatser för konflikthantering ochkonfliktförebyggande i och övriga delar avvärlden. Vårt utvecklingssamarbete syftar också tillatt höja den gemensamma säkerheten, både i vårtnärområde och globalt.Sveriges militära alliansfrihet, som präglas avlång kontinuitet och har en stark folkligförankring, utgör en tillgång för vårt landsutrikes- och säkerhetspolitik. Den bidrar tillsäkerhet och stabilitet i vår del av världen samtger oss goda möjligheter att utvecklaförtroendefulla relationer och samarbete för ökadgemensam säkerhet. Vårt lands säkerhetspolitiskaläge har aldrig, i modern tid, varit bättre.Utskottet delar regeringens uppfattning att det nuföreligger ett behov att se över formuleringarnafrån 1992 i de delar som rör den militäraalliansfriheten och neutralitetsoptionen. Avsiktenär emellertid inte att överge den militäraalliansfriheten.Utskottet anser att det är av stor vikt att sålångt som möjligt engagera i europeisktsäkerhetsfrämjande samarbete. En viktig uppgift förSverige är att utveckla EU:s nordliga dimension.Inom ramen för EU:s säkerhets- och försvarspolitikbreddas och fördjupas den politiska dialogen medRyssland och det praktiska samarbetet utvecklas.Sverige vill se en utveckling i sitt närområde -liksom i i sin helhet - där varje land harrätt att självständigt välja sin säkerhetspolitiskalinje, där skiljelinjer och intressesfärer saknasoch där goda grannrelationer byggda på ömsesidigrespekt och förtroende utvecklas. En utgångspunktför politik i är solidariteten medvåra partnerländer, även om medlemskapet i sig intemedför några kollektiva militära förpliktelser iförsvarsavseende. EU-utvidgningen är central ochprioriteras därför. Den transatlantiska länken ärviktig för uppkomsten av en sådan alleuropeiskfreds- och säkerhetsordning som vi strävar efter.Med anledning av ett motionsyrkande om amerikanskaplaner på ett nationellt missilförsvar uttryckerutskottet oro inför spridningen av missiler,särskilt ballistiska missiler med kapacitet att bäramassförstörelsevapen, och anser att sådana hot börmötas framför allt genom internationellt samarbeteoch inom ramen för multilaterala instrument medinternationella kontrollmekanismer.Utskottet vill gärna se en öppen diskussion om densvenska säkerhetspolitiken även under senareårtionden och välkomnar därför att den redantillsatta utredningen om ubåtsfrågan genom ettvidgat uppdrag kompletterats med en allmänsäkerhetspolitisk granskning av svenskt politisktoch militärt agerande under perioden 1969-1989.Utskottet konstaterar att det råder bred enighet omatt som solidarisk aktör i detinternationella samarbetet - och även avsäkerhetspolitiskt egenintresse - måste ta sittansvar för att stärka den internationella förmågantill krishantering.Utskottet anser att samordningen mellan civila ochmilitära enheter i fredsfrämjande insatser är enfråga som måste ges hög prioritet. En utgångspunktär att EU måste ha både civila och militärainstrument till sitt förfogande för att kunna lösahela den bredd av krishanteringsuppgifter som kantänkas uppstå.Utskottet menar också att det finns ett behov avatt fortsatt stärka förmåga att delta ieuropeisk krishantering samt att beredskapen för attsnabbt kunna sätta i gång en insats bör höjas.Det är enligt utskottets uppfattning angeläget attstärka kapaciteten hos FN, EU och för planeringoch genomförande av fredsfrämjande insatser meddeltagande av civilpolis. Även stöd avseendeåklagarväsen och domstolar är prioriterade områden.Utskottet betonar vidare vikten av att ta tillvaraerfarenheter från båda könen i kompliceradekrishanteringsinsatser med såväl civilt som militärtdeltagande.5.3.1 Deltagande i det europeiskasäkerhetssamarbetetMotionernaMotionären bakom motion 1999/2000:U409 yrkande 4efterfrågar ett nytt svenskt förhållningssätt tillEuropas säkerhetsarkitektur. EU är unik somfredsorganisation eftersom den numera hanterar alladelar av det vida säkerhetsbegreppet, militäraförsvarsförpliktelser undantagna. EU-utvidgningen ärvår tids stora fredsprojekt, och måste vara denhögst prioriterade frågan för i EU-arbetet.Nato har efter det slut förändrat sinroll, som den militära säkerhetens hårdakärna med ömsesidiga försvarsförpliktelser kvarstår.Motionären menar att det ligger i intresseatt integreras i den alleuropeiskasäkerhetsordningens alla delar.I motionerna 1999/2000:U412 yrkande 1 och2000/01:U416 kräver motionärerna att en tillsätts, med uppgift attutreda säkerhetspolitiska agerande från1969 fram till 1989. Den , som undersökte tiden frånandra världskrigets slut ,gjorde ett viktigt arbete genom att beskriva hur densvenska regeringen under det värderadehotet mot landet och sökte samarbete för att säkralandets försvar i händelse av krig. Mot bakgrund arbete ter det sigangeläget att undersöka t.ex. i vad mån den svenskaregeringen räknade medUSA:s stöd samt huruvida regeringen fortsatte attdölja ett svenskt militärt samarbete med ochandra Nato-länder.I motion 1999/2000:U412 yrkande 2 krävermotionärerna att säkerhetspolitiska doktrinändras. Det är knappast möjligt att tänka sig ensituation med krig i vårt närområde där Sverigeskulle kunna ställa sig neutralt. Inte heller skulleSverige kunna ställa sig neutralt om ett annat EU-land angreps. Den militära alliansfriheten är ettmedel i svensk säkerhetspolitik, inte ett mål i sig.I varje situation måste välja den väg sombäst gynnar vår säkerhet och bidrar till stabiliteti vår del av världen. säkerhetspolitiskadefinition bör därför endast beskrivas som attlandet är militärt alliansfritt, menar motionärerna.Moderaterna betonar i partimotion 1999/2000:Fö20yrkande 3 att osäkerheten alltjämt är detdominerande draget i utvecklingen i vårt närområde.Sveriges säkerhet beror i hög grad på utvecklingen iRyssland. Strävan måste vara att involvera Rysslandi det allt tätare europeiska säkerhetssamarbetet,dock aldrig på bekostnad av grannar.Sverige kan påverka situationen genom att ta på sigen ledande roll - militärt och politiskt - iÖstersjöområdet. Den framväxande euro-atlantiskasäkerhetsordningen är av avgörande betydelse förfrihet, fred och stabilitet i hela Europa.Folkpartiet anför i partimotion 1999/2000:Fö28yrkande 3 samt likalydande i motion 2000/01:U413yrkande 2 att framtida säkerhet måstebyggas tillsammans med andra fria och demokratiskastater i , med grundläggande gemensamma värdensom bas. Detta förutsätter ett aktivt svensktdeltagande i alla forum som erbjuds såväl ibyggandet av den framtida europeiskasäkerhetsarkitekturen som i kris- ochkonflikthantering. måste aktivt bidra tillatt skapa en alleuropeisk fredsordning. I vårt egetnärområde skulle det vara av stor betydelse omSverige, de tre baltiska staterna och , omdet så önskar, blev medlemmar i i nästautvidgningsomgång. menar därför attSverige bör söka medlemskap i . En av de fyrahuvuduppgifter som det svenska försvaret har är attbidra till fred och säkerhet i omvärlden, framhållerVänsterpartiet i motion 2000/01:U402. Detta kräversamarbete med andra länder, och i denna utvecklingbör vi vara med och påverka. Men det är av störstavikt att det militära samarbetet alltid sker på ettsådant sätt att kan driva sin egen politiskalinje. Därför bör den slå vakt omoch aktivt arbeta för att skall vara enalliansfri och neutral stat (yrkande 5).Sverige är, enligt motion 2000/01:U403 (m), i dagde facto militärt alliansfritt, innebärande varkenmer eller mindre än att landet står utanför militäraallianser. Den officiella säkerhetspolitiskadefinitionen bör ändras i enlighet med detta, ansermotionärerna.Neutralitet har, som begrepp och koncept, intelängre samma aktualitet i den nya säkerhetspolitiskaomvärlden, sägs det i motion 2000/01:U404 (c)yrkande 16. Det finns "block" attförhålla sig neutral till på samma sätt som underdet . är sedan lång tid tillbakaen aktiv aktör i det internationellasäkerhetspolitiska sammanhanget. Det förefaller alltmindre sannolikt att vid en konflikt i vårtnärområde skulle vara neutralt. Den militäraalliansfriheten i fred är dock ett viktigt medel föratt kunna vara neutral i händelse av krig.Centerpartiet anser att ett svenskt medlemskap iNato dock inte skulle öka vårt lands säkerhet ellerförbättra vår handlingsfrihet att utveckla vårtsamhälle. Ett svenskt Natomedlemskap skulle inteheller förbättra stabiliteten i vår omgivning. Denpositiva säkerhetspolitiska utvecklingen talar påinget sätt för att bör söka medlemskap iNato för att på detta sätt komma i åtnjutande avmilitära alliansgarantier. Det är viktigt attSverige behåller sina beslutsmöjligheter att, medutgångspunkt från grundläggande principer, från tidtill annan anpassa samarbetsformerna till vad sombäst tjänar landets säkerhetspolitiska intressen(yrkande 17).Sverige har ett intresse av att ha såförtroendefulla relationer som möjligt med Rysslandoch bidra till att inlemmas i ett bredaremultilateralt säkerhetssamarbete. Genom att användavåra säkerhetspolitiska verktyg på ett aktivt ochallsidigt sätt ger vi ett regionalt bidrag till enökad global säkerhet. borde därför inleda endialog med om hur en civil och militär ochfredlig samverkan i vårt gemensamma närområde skullekunna utvecklas. Detta är angeläget inte minst inommiljö- och kärnsäkerhetsområdet (yrkande 20).Sveriges frihet och säkerhet är beroende avsäkerhetspolitisk samverkan med andra länder,framhålls det i motion 2000/01:U412 (m). utgörett öppet och nära samarbete med Nato en självklardel av svensk politik. Gamla föreställningar omneutralitet och alliansfrihet har förlorat sinrelevans. Även om EU saknar ömsesidigaförsvarsförpliktelser är det självklart att ettmedlemsland inte kan stå likgiltigt om något annatmedlemsland och därmed unionen utsätts för hot ellerangrepp (yrkande 1).Det är viktigt att inte hamnari en situation där vårt land utgör det enda av denordisk-baltiska länderna som valt att stå utanförNato, sägs det i motion 2000/01:U412 (m) yrkande 3.En sådan situation skulle leda till en isoleradposition för . Den svenska linjen måste varaatt vidta nödvändiga förberedelser för att hasäkerhetspolitisk handlingsfrihet och inte ståoförberedd i en situation när säkerhetsläget iÖstersjöregionen förändras.Fortfarande är det en realitet att en större krispå den europeiska kontinenten kommer att kräva attNato agerar militärt. EU-ledda militära insatserkommer endast att bli aktuella i situationer därNato som helhet valt att inte agera. Vid EU-leddamilitära insatser är tanken att Nato skall kunnabistå med militär planering och resurser. Yttersthandlar detta arbete om att formalisera relationernamellan EU och Nato. Det faktum att stårutanför Nato påverkar våra möjligheter tillinflytande över formaliserandet av relationernamellan EU och Nato, enligt motion 2000/01:U412 (m)yrkande 4.För närvarande pågår amerikanska förberedelser attupprätta ett nationellt missilförsvar.Missilförsvaret kan komma att utsträckastill de europeiska Natoländerna. Det är, enligtModeraterna (motion 2000/01:U412 yrkande 5), viktigtatt regeringen noggrant utvärderar desäkerhetspolitiska konsekvenserna för av ensådan utveckling.De europeiska demokratiernas säkerhet har underårtionden garanterats av Nato, sägs det i motion2000/01:U413 (fp). Detta samarbete mellan ochEuropa är viktigt också .