bet · GP01SFU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Sjukersättningskall kunna utges till personer i åldern 30-64 år.Både sjukersättning och aktivitetsersättning skallkunna utges i form av en inkomstrelaterad ersättningoch ett grundskydd i form av garantiersättning förden som inte har haft några förvärvsinkomster.Förmånerna skall kunna utges som hel, trefjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån(prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr.2000/01:257).PropositionenI propositionen föreslås att till anslaget 19:2 Förtidspensioneranvisar ett ramanslag på 47 838,4 miljoner kronor.Enligt propositionen är situationen påförtidspensionsområdet otillfredsställande med enutveckling som pekar på en fortsatt successiv ökningunder av antalet förtidspensioneroch sjukbidrag. Den förväntade ökningen är främst enföljd av de demografiska förhållandena ochutvecklingen med alltfler långa sjukfall. Myckettalar för att antalet personer som uppbärförtidspension eller sjukbidrag kommer att ökasuccessivt från nuvarande ca 445 000 till drygt480 000 . Möjligheterna att motverkadenna negativa utveckling bedöms på kort sikt varabegränsade. För att kunna påverka situationenfr.o.m. 2003 krävs enligt regeringen åtgärder påolika områden inom ohälsoområdet. Utgångspunkten fördetta är det pågående arbetet med att utformaförslag till en handlingsplan för ökad hälsa iarbetslivet. En sådan plan bör innehålla bl.a.åtgärder för att få till stånd en väl fungeranderehabilitering och effektiva försäkringssystem. Detär också angeläget att olika åtgärder vidtas som kanpåverka utvecklingen på kortare sikt. Regeringen hari ekonomiska vårproposition (prop.2000/01:100) angett att alla förtidspensionärerskall kunna utnyttja sin återstående arbetsförmågafullt ut och att en aktiv uppföljning av beviljadeförtidspensioner bör göras. Sådanauppföljningsinsatser skall enligt regeringen inteenbart ses som ett sätt att kontrollera rätten tillförmånen. De skall även ses som ett led irehabiliteringsarbetet.En uppföljning av reglerna om vilandeförtidspension visar att avsevärt färreförtidspensionärer än förväntat har utnyttjatmöjligheten att pröva att förvärvsarbeta utan attförlora rätten till sin pension. Mycket talar enligtregeringen för att informationen om denna möjlighetinte har varit tillräcklig. RFV har därför fått iuppdrag att inledainformationsinsatser om vilande förtidspension på iförsta hand lokal nivå.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2002ModeraternaMargit m.fl. (m) begär i motion Sf382yrkande 13 att beslutar att för budgetåret2002 till anslaget 19:2 anvisa 2 300 miljoner kronormindre än vad regeringen förslagit. Motionärernaanser att de av dem föreslagna åtgärderna för attförbättra rehabiliteringen kommer att leda till enminskning av antalet förtidspensionärer.KristdemokraternaDésirée m.fl. (kd) begär i motionSf354 yrkande 9 i denna del att beslutaratt för till anslaget 19:2 anvisa737 mindre än vad regeringenföreslagit. Besparingen är enligt motionärerna enföljd av den nya rehabiliteringsförsäkring som deföreslår skall införas fr.o.m. den 1 juli 2002.Partiets företrädare i utskottet har upplyst attavsikten varit att anslaget 19:2 skall minskas med725 jämfört med regeringens förslagoch att resterande belopp - -avser en minskning av anslaget 19:8 Allmännaförsäkringskassor.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf322yrkande 1 i denna del att beslutar att till anslaget 19:2 anvisa mindre än vad regeringen förslagit.Motionärerna anser att deras satsningar pårehabilitering ger en lägre ökning av antaletförtidspensioner.FolkpartietLars m.fl. (fp) begär i motion Sf380yrkande 5 i denna del att beslutar att till anslaget 19:2 anvisa 440miljoner kronor mindre än vad regeringen förslagit.Motionärerna anser att ett aktivt användande avfinansiell samordning ger lägre sjukfrånvaro ochdärmed minskade kostnader för förtidspensioner. Ettlikalydande yrkande finns i motion Fi294 yrkande 14i denna del.Övriga motioner om förtidspensionMargareta () begär i motion Sf272 etttillkännagivande om att regeringen skall arbeta föratt i de nya reglerna om förtidspension hänsyn tastill att unga förtidspensionärer och deras familjerskall kunna leva så normala liv som möjligt utan attbli hänvisade till socialvården.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf395yrkande 14 ett tillkännagivande om åtgärder för attfå förtidspensionerade att återgå till arbetslivet.Motionärerna anser att det bör utredas på vilkavillkor en redan beviljad förtidspension skall kunnaomprövas.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening måste det finnas ettrimligt ekonomiskt skydd vid långvarigt nedsattarbetsoförmåga av medicinsk art. Människor som tillföljd av varaktiga sjukdomar eller funktionshinderinte kan arbeta bör ha rätt till en långsiktigtrygghet i fråga om sin försörjning. De nyaförmånerna sjuk- och aktivitetsersättning fr.o.m.2003 skall kunna utges i form av en inkomstrelateradersättning och ett grundskydd. Utskottet anser attde reformerade reglerna väl fyller kravet på att geen långsiktig ekonomisk trygghet.Att det finns ett rimligt ekonomiskt skydd vidlångvarigt nedsatt arbetsoförmåga är såledesviktigt. Emellertid är det enligt utskottetotillfredsställande med en utveckling mot enfortsatt successiv ökning av antaletförtidspensioner och sjukbidrag. Möjligheterna attpå kort sikt motverka denna utveckling synes dockmycket begränsade. Regeringens åtgärdsprogram i elvapunkter som bl.a. innefattar en förnyelse avrehabiliteringen bör enligt utskottets mening påsikt kunna få positiva effekter också påförtidspensionsområdet. Det av regeringen aviseradearbetet med att aktivt följa upp beviljadeförtidspensioner bör också kunna få betydelse vadgäller antalet förtidspensionärer. Utskottet anseratt resultatet av regeringens arbete med bl.a.åtgärdsprogrammet bör avvaktas. Utskottet villtillägga att revisorer har granskat omförsäkringskassornas efterkontroller i sin nuvarandeform är en effektiv åtgärd för att fåförtidspensionerade tillbaka i arbete och för attuppdaga eventuellt fusk inom förmånen. Ett förslagtill beräknas lämnas under december 2001.Utskottet avstyrker med det anförda motionernaSf272 och Sf395 yrkande 14.Vad gäller regeringens förslag tillmedelsanvisning till anslaget 19:2 har utskottetinte något att erinra. Utskottet avstyrker därmedmotionerna Sf382 yrkande 13, Sf354 yrkande 9 i dennadel, Sf322 yrkande 1 i denna del, Sf380 yrkande 5 idenna del och Fi294 yrkande 14 i denna del.19:3 HandikappersättningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 19:3Handikappersättningar. Därmed bör riksdagenavslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning till anslaget.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkandenom- en lägre ersättningsnivå förhandikappersättning,- en schabloniserad bedömning vid vanligtförekommande mer- kostnader och ettförenklat omprövningsförfarande vidoförändrat funktionshinder samt- slopande av 65-årsgränsen.Jämför reservation nr 21 (m).PropositionenEnligt lagen (1998:703) om handikappersättning ochvårdbidrag, som trätt i kraft i ,utges handikappersättning till försäkrad som fyllt16 år och som för avsevärd tidfått sin funktionsförmåga nedsatt i sådan omfattningatt han eller hon i sin dagliga livsföring behövermera tidskrävande hjälp av annan eller behöver hjälpav annan för att förvärvsarbeta eller har betydandemerutgifter på grund av sitt handikapp.Handikappersättning utbetalas med belopp som perår motsvarar , eller avprisbasbeloppet, alltefter hjälpbehovets omfattningeller merutgifternas storlek.I propositionen föreslås att till anslaget 19:3Handikappersättningar anvisar ett ramanslag på 1098,4 miljoner kronor.Motioner som ej har anslagseffekt budgetåret2002Marietta de () begär i motion Sf220ett tillkännagivande om behovet av en översyn avreglerna för handikappersättning ålder.Enligt motionären bör det vara en självklarhet atthandikappersättning utbetalas oavsett när i livetfunktionsnedsättningen inträffar.Catherine () begär i motion Sf302 etttillkännagivande om handikappersättning. Mångakroniskt sjuka har enligt motionären kostnader somligger strax under den nedre gränsen, och andraersättningsnivåer bör därför övervägas.I motion Sf312 av () begärs etttillkännagivande om nödvändigheten av en förbättringav handikappersättningen. Motionären anser att detbör övervägas att införa en ny lägreersättningsnivå, en schabloniserad bedömning vidvanligt förekommande merkostnader, ett förenklatomprövningsförfarande vid oförändrat funktionshinderoch att slopa 65-årsgränsen.I motion Sf316 av () begärs etttillkännagivande om att en lägre ersättningsnivå börinföras för att ge dem med merkostnader strax undernuvarande lägsta gräns rätt tillhandikappersättning.Utskottets ställningstagandeAvsikten med denna form av handikappersättning äratt ge kompensation för hjälpbehov som uppkommittill följd av sjukdom eller skada, medan hjälpbehovsom hänför sig till åldrandet inte bör ersättasgenom handikappersättning. Av det skälet finns enbestämmelse som innebär att den nedsattafunktionsförmågan skall ha uppkommit . Om 65-årsgränsen slopades skulle svårighetersannolikt uppstå att skilja ut sjukdomar som hörtill det normala åldrandet från andra sjukdomar. Medhänsyn härtill kan utskottet inte ställa sig bakomförslaget om att slopa 65-årsgränsen.Eftersom förhållandena i till synes enkla ellerlikartade ärenden kan variera är utskottet inteheller berett att ställa sig bakom förslagen om enschabloniserad bedömning vid vanligt förekommandemerkostnader eller ett förenklatomprövningsförfarande vid oförändradefunktionshinder.Såvitt gäller förslaget om att införa en ny lägrenivå i handikappersättningen anser utskottet att detinte är aktuellt att införa någon ny nivå.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning till anslaget 19:3 och avstyrkermotionerna Sf220, Sf302, Sf312 och Sf316.19:4 ArbetsskadeersättningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 19:4Arbetsskadeersättningar. Därmed bör riksdagenavslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning till anslaget 19:4 och om attanvända viss del av medlen förarbetsskadesjukpenning för finansiellsamordning.Gällande bestämmelserDen som förvärvsarbetar här i riket är enligtsocialförsäkringslagen (1999:799) försäkrad förarbetsskada. Försäkringen omfattar även den somgenomgår utbildning i den mån utbildningen ärförenad med särskild risk för arbetsskada. Lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring (LAF) omfattarskador till följd av olycksfall eller annan skadliginverkan i arbetet. Även olycksfall vid färd tilloch från arbetet räknas som olycksfall i arbetet, omfärden föranleddes av och stod i nära samband medarbetet.Reglerna för ersättning enligt LAF genomgickomfattande förändringar . Från och med den1 har kravet på skadlighet hos enarbetsmiljöfaktor höjts från sannolikhet till höggrad av sannolikhet. Även den s.k. bevisregeln harskärpts så att orsakssamband numera skall ansesföreligga mellan en skada och ett olycksfall ellerannan skadlig inverkan i arbetet om övervägande skältalar för ett sådant samband. Vidare gäller fr.o.m.den 1 juli 1993 att rätten tillarbetsskadesjukpenning har slopats för den som ärförsäkrad enlig AFL. Från samma tidpunkt gäller attersättning för kostnader frånarbetsskadeförsäkringen bara utges för sjukvård utomriket, tandvård och särskilda hjälpmedel, och attfrågan om en försäkrad har ådragit sig enarbetsskada endast prövas i den mån det behövs föratt bestämma ersättning enligt LAF. För den somådragit sig en arbetsskada utges således numera iregel endast ersättning i form avarbetsskadelivränta. Livränta utges vid beståendenedsättning av arbetsförmågan, och ersättningenskall i princip utgöra skillnaden mellan den inkomstsom den försäkrade kan antas ha haft som oskadad ochden inkomst som han eller hon trots skadan kanberäknas få. Livräntan ersätter en årliginkomstförlust upp till 7,5 prisbasbelopp.Arbetsskadeförsäkringen finansieras medarbetsgivaravgifter.PropositionenI propositionen föreslås att till anslag 19:4 Ar-betsskadeersättningar anvisar ett ramanslag på 7607,4 miljoner kronor.Antalet anmälda arbetsskador fortsätter att öka.En tydlig förändring av anmälningsfrekvensen kundenoteras , och ökningen fortsätter. Högreförvärvsfrekvens, arbetsmiljön ochdemografiförändringar har i olika grad betydelse förarbetsskadeområdet. minskar dockbeståndet livräntor, eftersom antalet som tillkommerfortfarande beräknas vara lägre än antalet somupphör.Det är något fler kvinnor än män som får avslag påsitt yrkande om livränta. Skillnaden kan till stordel förklaras med att män i större omfattning änkvinnor råkar ut för svårare olycksfall i arbetet.Kvinnor anmäler i första hand sjukdomar i rygg,leder och muskler. Vid tillämpningen av nuvarandebevisregel i arbetsskadeförsäkringen är dessasjukdomar svårare att hänföra till skadliga faktoreri arbetet.Enligt propositionen har arbetsskadeförsäkringende varit föremål för kritik.Försäkringen anses inte i tillräcklig omfattningersätta inkomstförlust vid arbetsskada. Kritiken harsärskilt inriktat sig på bedömningen avbelastningsskador och psykiska besvär samtkvinnornas situation när det gäller dessasvårbedömda skador. Vidare har försäkringsläkarnasroll i arbetsskadeärenden ifrågasatts. Regeringenhar med anledning av detta arbetat med en översyn avarbetsskadeförsäkringen, där även en översyn av hurlivräntan skall värdesäkras och systemet medkarensdagar skall ingå.Som grund för ett förändringsarbete gav regeringenhösten RFV i uppdrag bl.a. att analyseraarbetsskadeförsäkringen och förbereda vissastödfunktioner. Verket lämnade endelrapport om behovet av ändringar i regelsystemetoch en förändrad organisation avarbetsskadehandläggningen. Vidare har en arbetsgruppinom granskat tillämpningen avbevisreglerna i arbetsskadeförsäkringen och lämnatförslag till förändring av reglerna. En propositionom ändring av arbetsskadeförsäkringen är planeradtill december 2001.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2002ModeraternaMargit m.fl. (m) begär i motion Sf382yrkande 14 att beslutar att för budgetåret2002 till anslaget 19:4 anvisa 800 miljoner kronormindre än vad regeringen förslagit. I samma motion,yrkande 9, avvisas regeringens förslag om ändradebevisregler i arbetsskadeförsäkringen.Även i motion Sf309 av m.fl. (m)begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om attregeringen inte bör ändra bevisreglerna iarbetsskadeförsäkringen.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf322yrkande 1 i denna del att beslutar att till anslaget 19:4 anvisa 500miljoner kronor mindre än vad regeringen förslagit.Motionärerna anser att regeringens förslag omändrade regler i arbetsskadeförsäkringen böravvisas.I motion Fi293 yrkande 14 i denna del av AgneHansson m.fl. (c) begärs beslut attförsäkringskassorna får disponera upp till10 % av anvisade medel för bl.a.arbetsskadesjukpenning på det sätt som gällde iFinsam- och Socsamförsöken.FolkpartietLars m.fl. (fp) begär i motion Sf380yrkande 5 i denna del att beslutar att till anslaget 19:4 anvisa 100miljoner kronor mindre än vad regeringen föreslagit.Ett likalydande yrkande finns i motion Fi294 yrkande14 i denna del. Motionärerna anser att besparingenkan uppnås genom en reformeradarbetsolycksfallsförsäkring.I motion Sf395 av m.fl. (fp)begärs i yrkande 8 i denna del ett tillkännagivandeom att Finsamregler skall få tillämpas i hela riket.Motionärerna anser att fr.o.m.2002 skall få disponera av anvisademedel för bl.a. arbetsskadesjukpenning på det sättsom gällde i Finsam- och Socsamförsöken.FlerpartimotionBo Könberg m.fl. (fp, c och mp) begär i motion Sf386i denna del beslut om att försäkringskassornafr.o.m. 2002 får disponera av anvisademedel för bl.a. arbetsskadesjukpenning förfinansiell samordning på det sätt som gällde iFinsam- och Socsamförsöken. Motionärerna hänvisartill den uppgörelse som träffades i november 2000mellan regeringen, c, fp och mp.Utskottets ställningstagandeSom framgår av redovisningen ovan pågår ettberednings- och utredningsarbete i syfte att påolika sätt företa ändringar iarbetsskadeförsäkringen. Regeringen har förklaratsin avsikt att förelägga en proposition idecember 2001 med förslag bl.a. om ändradebevisregler i arbetsskadeförsäkringen. Utskottetdelar mycket av den kritik som har riktats motarbetsskadeförsäkringen i dess nuvarande utformningoch ser därför positivt på att regeringen avser attförelägga en proposition med förslag omändringar i arbetsskadeförsäkringen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning till anslaget 19:4 och avstyrkermotionerna Sf382 yrkandena 9 och 14, Sf309 yrkande5, Sf322 yrkande 1 i denna del, Sf380 yrkande 5 idenna del och F294 yrkande 14 i denna del.Motionerna Sf386 i denna del, Fi293 yrkande 14 idenna del och Sf395 yrkande 8 i denna del avstyrksmed hänvisning till vad utskottet ovan anfört omsamverkan och finansiell samordning under avsnittet19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m.19:5 Kostnader för sysselsättning av vissaförtidspensionärerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 19:5 Kostnaderför vissa förtidspensionärer.PropositionenFörsäkringsstödet infördes i syfte attfinansiera ersättning som i vissa fall enligt ensärskild lag utges till arbetsgivare som anställerpersoner som står till arbetsmarknadens förfogandemed avseende på resterande arbetsförmåga på 25 %.Det skall i första hand vara fråga om ersättning föranställning på den ordinarie arbetsmarknaden,eventuellt med hjälp av lönebidrag. Om inte dettakan ske skall berörda personerkunna beredas anställning vid Samhall AB.Regeringen föreslår att för budgetåret2002 till anslaget 19:5 anvisar ett ramanslag på 5miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottettillstyrker förslaget.19:6 Ersättning för kroppsskadorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 19:6 Ersättningför kroppsskador.PropositionenFrån anslaget bekostas ersättningar enligt lagen(1977:265) om statligt personskadeskydd i de fall enskada inträffar under militär verksamhet.I propositionen föreslås att till anslaget 19:6 anvisar ettramanslag på 58,9 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottettillstyrker förslaget.Utskottet vill tillägga att regeringen iproposition 2001/02:11 Bättre villkor förtotalförsvarspliktiga har lämnat förslag omförbättringar av de totalförsvarspliktigaspersonskadeskydd. Bland annat föreslås attlivränteunderlaget för den som skadas undergrundutbildning eller repetitionsutbildning skallutgöra minst fem prisbasbelopp. Förslaget om höjtlivränteunderlag medför ökade kostnader inomutgiftsområde 10. Med anledning härav avserregeringen att på tilläggsbudget i samband medvårpropositionen föra medel från utgiftsområde 6Totalförsvar till utgiftsområde 10.19:7 och 19:8 AllmännaförsäkringskassorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 19:7Riksförsäkringsverket.Riksdagen bör vidare bifalla förslaget ommedelsanvisning till anslaget 19:8 Allmännaförsäkringskassor med den ändringen attanslaget ökas med 100 miljoner kronor.Riksdagen bör därmed avslå motionsyrkanden omannan medelsanvisning till anslagen 19:7 och19:8.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkandenbl.a. om- försäkringsläkare,- avlämnande av delårsrapport,- utbetalningsdagar för statligaersättningar,- utredningscentrum och- dröjsmålsränta.Jämför reservationerna nr 22 (m), 23 (kd), 24(m, fp), 25 (m), 26 (kd), 27 (c) och 28 (fp).PropositionenSocialförsäkringens administration utgörs av RFV ochde allmänna försäkringskassorna. RFV skall bl.a.utöva tillsyn över de allmänna försäkringskassorna,vara ansvarig systemägare för de gemensamma IT-systemen, utarbeta normer för regeltillämpning samtsvara för ekonomistyrningen inom verksamheten.Försäkringskassorna har ansvar för handläggningoch utbetalning av socialförsäkringsersättningar ochbidrag samt har att förebygga och minska ohälsa.I propositionen föreslås att tillanslaget 19:7 anvisar ettramanslag på 754,4 miljoner kronor.I propositionen anges att RFV sedan budgetåret1999 har fått ekonomiskt utrymme för att stödja ochmedverka till att forskning bedrivs inom området försocialförsäkring. Med anledning härav föreslås attregeringen bemyndigas att , i fråga omramanslaget 19:7 , ingåekonomiska förpliktelser som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter om högst 9 miljonerkronor efter 2002.Vidare föreslås att till anslaget 19:8Allmänna försäkringskassor anvisar ett ramanslag på5 189,1 miljoner kronor.Enligt propositionen har antaletsjukpenningärenden stigit kraftigt de senaste åren.Regeringen förstärkte därför anslaget med100 temporärt i samband med2001 års ekonomiska vårproposition. Regeringenföreslår nu att anslaget höjs permanent med25 fr.o.m. 2002.Motioner med anslagseffekt 2002ModeraternaMargit m.fl. (m) begär i motion Sf382yrkande 15 att beslutar att för budgetåret2002 till anslaget 19:8 anvisa 1 000 miljoner kronormer än regeringen föreslagit.I samma motion yrkandena 10 och 11 begärs dels attförsäkringskassorna tillförs resurser för att kunnatillsätta ca 500 heltidstjänster, dels attförsäkringskassorna får det finansiella ansvaret förrehabilitering tillbaka till arbetslivet. Enligtmotionärerna skall försäkringskassorna kunnaupphandla rehabiliteringstjänster även utanför detegna , av privata företag eller vid behovutomlands.I motion Sf367 av m.fl. (m) begärsi yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringenlägger fram förslag till sådan ändring attförsäkringskassan får det finansiella ansvaret förrehabiliteringsutredningar och rehabilitering. Isamma motion yrkande 3 begärs ett tillkännagivandeom att regeringen lägger fram förslag i syfte attförbättra rehabiliteringen och kortasjukskrivningstiderna. I yrkande 4 begärs etttillkännagivande om att samarbetet mellanförsäkringskassor och övriga berörda parter irehabiliteringsprocessen skall uppmuntras.I motion So620 av m.fl. (m) begärs iyrkande 2 beslut att låta försäkringskassorna köpavård. Motionärerna vill förstärka den nationellavårdgarantin genom att under de kommande tre årenge försäkringskassorna möjlighet och medel attupphandla vård i de fall inte kanerbjuda vård från det att behovetfastställts. bör få rätt attupphandla vården där den erbjuds ,privat, offentligt, inom eller utom landet.KristdemokraternaDésirée m.fl. (kd) begär i motionSf354 yrkande 9 i denna del att beslutaratt för till anslaget 19:7 anvisa10 mer än regeringen föreslagit.Motionärernas förslag att lägga nedIntegrationsverket från påverkarRFV, som därigenom får uppgiften att administreraden utvecklingspeng som skall följa individen ochutbetalas av . I anslagsberäkningeningår även ett sparkrav på RFV med 2,5 %.I samma motion yrkande 8 begärs etttillkännagivande om att regeringens ökade anslagtill bör specialdestineras tillatt anställa rehabiliteringssamordnare som kanavveckla sjukskrivningsköerna.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf322yrkande 1 i denna del att beslutar att till anslaget 19:7 anvisa 70miljoner kronor mindre än regeringen föreslagit.Anslaget minskas till följd av en besparing.FolkpartietLars m.fl. (fp) begär i motion Sf380yrkande 5 i denna del att beslutar att till anslaget 19:8 anvisa 550miljoner kronor mer än regeringen föreslagit för atthandla upp rehabiliteringsinsatser och för attpåskynda försäkringskassornas utredningar.