bet · GO01FiU20 · 2001-05-31 00:00:00 — Kommitténpåbörjade sitt arbete i slutet av förraåret, och enligt planen skall ettslutbetänkande presenteras i slutet av2001.Med anledning av vad som anförts ovanavstyrker utskottet motionerna Fi17 (m)yrkande 8, Fi18 (kd) yrkande 3 och Fi20(fp) yrkande 17.2 Budgetpolitikens inriktning ochutgiftstak för staten2.1 BudgetutvecklingenDe tidigare stora underskotten i deoffentliga finanserna övergick 1998 i enperiod med stabila överskott. Under 1998och 1999 låg detta överskott på i runttal . ökadedet till , och förinnevarande år väntas överskottet kommaatt uppgå till . Detmotsvarar för dessa båda senare år 4,1respektive av BNP, vilket ärväsentligt mer än de målsatta överskottenpå 2,0 respektive av BNP. Det ärockså väsentligt mer än vad man räknademed . Förbättringenjämfört med kalkylerna i förra åretsvårproposition förklaras framför allt avatt statens finanser - och då främststatens skatteinkomster - blivitväsentligt bättre än vad man tidigareantagit. Statens skatteinkomster under2000 beräknas nu bli 673 miljarderkronor, vilket är merän man räknade med sedan.Denna förbättring förklaras bl.a. av attinkomsterna från reavinstbeskattningenblev större än man tidigare antagit. För2001 väntas nu statens skatteinkomsterbli något större än i motsvarande kalkylför , trots att riksdagenunder mellantiden beslutat om en radskattesänkningar, däribland sänkt statliginkomstskatt, skattereduktion för allmänpensionsavgift och sänkt fastighets- ochförmögenhetsskatt. Det innebär att denunderliggande ökningen avskatteinkomsterna tämligen väl harkompenserat för dessa skattesänkningar.Som mål för budgetpolitiken gäller för2002 och 2003 att överskottet i deoffentliga finanserna skall motsvaraminst av BNP. I vårpropositionenföreslås att samma överskottsmål tillsvidare skall gälla även för 2004.Regeringen framhåller emellertid att denframtida konjunktursituationen kanmedföra att dessa mål behöver omprövas,vilket i så fall kommer att göras ibudgetpropositionen . Ibudgetpropositionen kommerregeringen också att redovisa hur nästaårs överskott skall disponeras.Med nu givna skatteregler sjunkerskattekvoten varderaåret med ungefär en procentenhet varefterden väntas stabilisera sig på en nivåstrax av BNP.På motsvarande sätt sjunker under dessabåda år utgiftskvoten med en halvprocentenhet och antas därefterplana ut till av BNP.Förbättringen av de offentligafinanserna har resulterat i att denoffentliga sektorns nettoskuldeliminerats. Värdet av de samladeoffentliga tillgångarna är alltså nu återstörre än de samlade offentligaskulderna. väntasnettoförmögenheten motsvara av BNPför att därefter successivt växa tilldrygt 2004.Även den offentliga sektornsbruttoskuld minskar nu snabbt. Förra åretundersteg bruttoskulden av BNP,vilket innebär att numerauppfyller skuldkriteriet enligt EU:sMaastrichtvillkor. Bruttoskuldenfortsätter att minska ner mot av BNPvid utgången av 2004.Statsbudgeten uppvisade ettöverskott på . Enbidragande orsak till den höga nivån varinkomsterna från försäljningen av aktieri och en större överföring frånAP-fonden. beräknas överskottetuppgå till , och påmotsvarande sätt är detta överskottföranlett av bl.a. en större överföringfrån AP-fonden och en planeradförsäljning av statliga bolag.Med de i vårpropositionen redovisadeförslagen förutses statsbudgeten under denärmaste tre åren ge ett överskott påmellan 9 och 19 miljarder kronor.Samtidigt räknar emellertid regeringenmed att överskottet i den offentligasektorn kommer attmotsvara 3,1, 3,1 respektive avBNP, dvs. mer än de preliminärtföreslagna överskottsmålen på 2 %.Regeringen har därför i sina kalkylerförutsatt att ett belopp motsvarandedessa överskjutande överskott skalltillföras hushållen och att detta påsedvanligt sätt skall ske genom enavräkning mot statsbudgeten. Om man ävenrensar bort effekten av olika störreengångsåtgärder får man fram bilden av enmer beständig, underliggandebudgetutveckling. Omfattningen av dessaengångsåtgärder är under perioden1999-2004 betydande, främst beroende påde stora överföringar som görs från AP-fonden till statsbudgeten som ettresultat av pensionsuppgörelsen. Underden aktuella sexårsperioden beräknasengångseffekterna uppgå till drygt 300miljarder kronor, varav drygt 160 avseröverföringar från AP-fonden och 135 ärinkomster från försäljning av statligabolag.Engångseffekternas betydelse för detredovisade budgetsaldot framgår avefterföljande sammanställning som byggerpå uppgifter ur vårpropositionen.Tabell 9. Statsbudgetens underliggandesaldo efter överföring till hushållensamt efter justering för störreengångseffekter 1999-2004Miljarder kronor19 20 20 20 20 2099 00 01 02 03 04Statsbudgetens saldo +8 +1 +6 +9 +1 3 9Beräkningsteknisk - - - - - -överföring till 26 26 40hushållenStatsbudgetens saldo +8 +1 +6 - - -(efter beräknings- 2 02 9 17 13 21teknisk överföringtill hushållen)Större +7 +8 +7 +2 +2 +1engångseffekter 2 8 9 4 9 9varav Försäljning av +1 +7 +1 +1 +1 +1statliga bolag m.m. 4 5 5 5 5Alectas - - +8 - - -utdelning avöverskottsmedelÖverföring +4 +4 +4 +9 +1 +4från AP-fonden 5 5 6 4Överföring - - +1 - - -från 0+2 - - - - -Premiepensionsmedel, 6 31nettoUnderliggande +1 +1 - - - -budgetsaldo 0 4 10 40 41 39Som framgår av tabellen beräknarregeringen att statsbudgeten skalluppvisa ett överskott på 69,1 miljarderkronor. förutses ett underskottpå efter denberäkningstekniska överföringen tillhushållen.Riksdagen har efter det attvårpropositionen presenterades fattatbeslut om inleveranser under2001 (2000/01:FiU23). godkändei det sammanhanget riksbanksfullmäktigesförslag om en extra inleverans på 20miljarder kronor utöver den reguljärainleveransen på . Ivårpropositionen har denna extrainleverans beaktats på så sätt att manantagit att hälften av överföringenkommer att bestå av likvida medel somlevereras in på inkomsttitel medan denandra hälften kommer att ha formen avstatspapper som skrivs av direkt motstatsskulden. har påfullmäktiges förslag beslutat att denextra inleveransen 2001 i huvudsak skallha formen av statspapper. Det innebär attdet av regeringen prognostiseradeöverskottet på 2001bör minskas till 59,1 miljarder kronor.Riksdagen har också beslutat attRiksbanken skall göra en extrainleverans på i storleksordningen 20miljarder kronor. Detta beslut är däremotinte beaktat i vårpropositionen ochkorrigerat för denna inleverans kommer2002 års budgetsaldo efterberäkningsteknisk överföring, att vändasi ett mindre överskott på 3,3 miljarderkronor.Riksgäldskontoret har den 21 maj 2001redovisat en prognos över statenslånebehov och finansiering 2001 och 2002.I den förutses en mer gynnsambudgetutveckling än regeringen antagit ivårpropositionen. I stället för ettkorrigerat budgetöverskott på 59,1miljarder kronor räknarRiksgäldskontoret med att överskottetdetta år skall uppgå till 86 miljarderkronor. Och väntasöverskottet uppgå till 48 miljarderkronor i stället för det korrigeradeöverskottet på 3,3 miljarder kronor.Regeringen kommer senare att redovisa påvilket sätt man avser att utnyttja demedel som satts avsom en beräkningsteknisk överföring tillhushållen. Redovisningsmetoden innebäremellertid i princip att ett lika stortresurstillskott kommer att tillförashushållssektorn antingen i form avskattesänkningar eller i form av nyastatliga utgiftsåtaganden. Fastlagdautgiftstak för staten utgör då enrestriktion för hur stor del av detöverskjutande överskottet som kanomvandlas till nya utgiftsåtaganden, ochi princip kan de nya utgifterna aldrigöverstiga budgeteringsmarginalen förrespektive år. Gör de det kommerutgiftstaket inte att kunnaupprätthållas. Resterande del av detöverskjutande överskottet kan i principendast tillföras hushållen somskattesänkningar. Förutsatt att regeringoch riksdag alltså inte omprövaröverskottsmålet för de närmaste tre årenblir fördelningen mellan möjliga nyautgiftsåtaganden och skattesänkningar dåsom följer.Tabell 10. Den beräkningstekniskaöverföringens fördelning på nya utgifteroch skattesänkningar 2002-2004Miljarder kronor20 20 2002 03 04Överskott som 25 25 39beräkningstekniskt tillförts ,9 ,6 ,9hushållenvarav Maximalt utrymme för nya 2, 4, 15utgifter 3 1 ,8(=budgeteringsmarginal)Teoretiskt utrymme för 23 21 24skattesänkningar ,6 ,5 ,12.2 Mål för budgetpolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte ompröva det tidigarefastlagda målet för sparandet i denoffentliga sektorn på i genomsnitt 2 %av BNP sett över en konjunkturcykel.Som delmål bör gälla att detfinansiella sparandet i den offentligasektorn i enlighet med regeringensförslag skall vara av BNP.De i sammanhanget väckta motionernaavstyrks.Jämför reservationerna 4 (m), 5 (kd)och 6 (fp).Riksdagen har lagt fast ett långsiktigtmål för finanspolitiken som innebär attde offentliga finanserna skall uppvisaett överskott på i genomsnitt av BNPsett över en konjunkturcykel. Som delmålgäller att överskottet skall motsvara2,2001 samt och2003.De som mål angivna överskotten skallanvändas för att öka den offentliganettoförmögenheten.Riksdagen lägger också fastett utgiftstak ,vilket sätter en gräns för hur storautgifter som staten kan dra på sig.Utgiftstaket omfattar dels de egentligautgifterna på statsbudgeten exklusivestatsskuldsräntor, dels utgifterna förålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten. Dessutom ingår iutgiftstaket en budgeteringsmarginal.Enligt tidigare riksdagsbeslut skallutgiftstaket för staten uppgå till 789miljarder kronor 2001 samt till 814respektive för dedärpå följande åren.VårpropositionenRegeringen anser att det är av centralbetydelse med ett överskott i denoffentliga sektorns finanser. Räntebördankan då begränsas och förutsättningarnaför att behålla de offentligavälfärdsystemen förbättras i ett läge dåsamhället under de närmaste decenniernakommer att bestå av alltfler äldre ochallt färre . Dessutomföreskrivs i Stabilitets- ochtillväxtpakten att underskottet i deoffentliga finanserna inte får varastörre än av BNP, och mot denna gränsbehövs en säkerhetsmarginal för att deoffentliga budgetarnas stabiliserandeeffekt skall kunna verka fullt ut i enlågkonjunktur.Vilket överskott som är lämpligt varjeenskilt år är framför allt beroende avkonjunkturläget, påpekar regeringen. I enhögkonjunktur, när BNP överstiger denlångsiktigt hållbara produktionsnivån,skall överskotten överstiga av BNP.Det motsatta bör gälla i enlågkonjunktur.I budgetpropositionen för 2001föreslogs att överskottsmålet för i årskulle motsvara av BNP, vilket ären halv procentenhet högre ängenomsnittsmålet. Den högre nivån ansågsmotiverad eftersom en alltför stornedgång av överskottet mellan 2000 och2001 skulle kunna ge en sådan stimulansatt ekonomin överhettades och prisernapressades upp. Osäkerheten kring utfalletav lönerörelsen föranleddeockså en viss försiktighet.Regeringen föreslår nu att de tidigarefastställda överskottsmålen och2003 skall kompletteras med ett mål för2004 som likaledes bör motsvara avBNP. Beroende på hur konjunkturenutvecklas kan dessa mål behöva omprövas,framhåller regeringen. Det kommer i såfall att göras i budgetpropositionen förrespektive år.Utgiftstaket bör enligtregeringens mening ha en sådan nivå attde takbegränsade utgifterna kan öka mätti fast penningvärde och att det finnsutrymme för de reformer för utvecklingoch rättvisa som presenteras ipropositionen. Dessutom bör det finnasutrymme för en budgeteringsmarginal somkan fånga upp osäkerheten i främst denmakroekonomiska utvecklingen.Regeringen föreslår mot denna bakgrundatt utgiftstaket fastställs till877 miljarder kronor. Den föreslagnanivån är en avvägning mellan behovet avskattesänkningar och utrymmet förutgiftsreformer detta år, skriverregeringen. Utrymme skapas för bådeutgiftsökningar och skattesänkningarsamtidigt som den offentliga sektornsnettoställning stärks.Regeringens förslag innebär attutgiftstaket ökar med 33 miljarder kronorjämfört med , vilket är något mer äntidigare år. I fast penningvärdemotsvarar det en ökning . Denföreslagna nivån innebär vidare attutgiftskvoten för den offentliga sektornoch utgiftstaket mätt som andel av BNP iprincip kommer att vara oförändrademellan 2003 och 2004.I propositionen föreslår regeringenockså att de tidigare nivåerna på utgiftstaken tills vidareskall behållas. Med tanke på attförutsättningarna ändras kan det dock bliaktuellt att senare göra tekniskajusteringar av utgiftstaken. När mantidigare har gjort sådana tekniskajusteringar har det varit motiverat avomständigheter som inte haft någon effektpå utgifterna för den offentliga sektorn,men väl för de takbegränsade utgifterna.Enligt regeringen bör utgiftstakenframöver inte sättas på en nivå sominnebär att utgiftskvoten för denoffentliga sektorn växer trendmässigt.Konsekvensberäkningar av den offentligasektorns utgifter visar nämligen att dendemografiska utvecklingen, med enåldrande befolkning, kan komma att ledatill en växande utgiftskvot efter 2010.Utrymmet för utgiftsreformer kommerdärför att vara begränsat under densenare delen av decenniet, om inteskatterna åter höjs eller omfattandebesparingar genomförs för att undvikaunderskott när det demografiskautgiftstrycket ökar. Detta bör avspeglasi den framtida nivån på de statligautgiftstaken, anser regeringen.MotionernaModerata samlingspartiet föreslår imotion Fi17 att de offentliga finansernaskall vara i balans över enkonjunkturcykel (yrkande 4). Dettabalansmål bör enligt motionärerna inteomfatta det enskilda sparande som skerinom PPM-delen av pensionssystemeteftersom det är ett privaträttsligtsparande. Om det finansiella sparandet iPremiepensionsmyndigheten räknas bortfrån regeringens överskottsmål motsvararregeringens förslag i realiteten knappt1 % , skrivermotionärerna.Oavsett om PPM räknas in i målet ellerej, anser motionärerna att detfinansiella överskottet bör vara högre änvad regeringen angett. Det är enligtderas mening motiverat såväl med hänsyntill konjunkturen som till att det ärangeläget att nu pressa nerräntekostnaderna. För motionärernas delinnebär det i praktiken ett överskott pådrygt av BNP exklusive PPM, vilketenligt deras mening svarar väl motpartiets mål om balans överkonjunkturcykeln.Moderata samlingspartiet anser dessutomatt utgiftstaket för staten börfastställas till nivåer som för de bådanärmaste åren överstiger regeringensförslag med 33 respektive 15 miljarderkronor. bör taket understigaregeringens förslag med 4 miljarderkronor. Partiets förslag till utgiftstakför den offentliga sektorn understigerunder de tre åren regeringens med 29, 116respektive 147 miljarder kronor.Kristdemokraterna framhåller i motionFi18 att regeringens långsiktiga mål fördet offentliga sparandet visserligenmotsvarar av BNP, men att mer än heladetta sparande ligger iålderspensionssystemet under årenframöver. Ett överskottsmål på geralltså inte en ökad buffert förstatsfinanserna och framöver,påpekar motionärerna som anser att manbör komplettera och senare eventuelltersätta nuvarande överskottsmål för deoffentliga finanserna med ett mål ombalans i statens finansiella sparande.Regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag om ett sådant kompletterandebudgetmål och i vilken takt det kan fasasin (yrkande 4).Kristdemokraternas förslag tillutgiftstak understigerregeringens med 12, 20 respektive 24miljarder kronor.Centerpartiet ställer sig i motion Fi19bakom regeringens förslag tillöverskottsmål för 2002-2004 med hänsyntill osäkerheten i regeringensbudgetprognoser.Partiets förslag till utgiftstak för2002 överstiger regeringens med 7miljarder kronor. För 2003 och 2004understiger det regeringens förslag med34 respektive 47 miljarder kronor.Folkpartiet liberalerna erinrar i motionFi20 om att partiet accepterat tanken påatt det skall finnas ett överskott i deoffentliga finanserna på i genomsnitt 2 %av BNP sett över en konjunkturcykel. Detmåste i så fall innebära att överskottenär större i en högkonjunktur för att manskall kunna godta försämringar i enlågkonjunktur, påpekar motionärerna somanser att regeringen inte har en klarpolitik i detta avseende. ansermotionärerna att det kan vara lämpligtmed ett överskott på , dvs.samma nivå som gäller för innevarande år.För 2003 och 2004 bör överskottenmotsvara 2,3 respektive av BNP.Osäkerheten om dessa mål är dock stor.Ett sämre utfall kan godtas omkonjunkturen blir tydligt svagare(yrkande 2).Folkpartiets förslag till utgiftstaköverstiger för de tre närmaste årenregeringens med 13, 9 respektive 9miljarder kronor.Finansutskottets ställningstagandeBudgetpolitiken har under senare årinriktats mot ett antal fleråriga mål,som har det gemensamt att de är tydligaoch lätta att i efterhand avläsa.Hittills uppnådda mål har överträffatsmed bred marginal. Överskottet i deoffentliga finanserna beräknas 2001motsvara av BNP, dvs. det kommeratt ligga klart över målet på , ochför kommande år visar prognoserna att deoffentliga finanserna kommer attutvecklas så gynnsamt att överskottsmåletpå kommer att överträffas med 40miljarder kronor 2004. Även och2003 väntas överskottsmålet bliöverträffat men då med 25 miljarderkronor respektive år.Folkpartiet kritiserar regeringen för attden för åren framöver nöjer sig med ettöverskott på fastän det då borde havarit högre för att genomsnittet över enkonjunkturcykel skall kunna nå dennanivå. För egen del föreslår Folkpartietför överskottsmålmotsvarande av BNP eller nivånstrax därunder.Utskottet vill med anledning häraverinra om att överskottsmål för enskildaår har lagts fast ellerföreslagits för ochunder vart och ett av hareller väntas dessa mål antingen bliuppnådda eller överträffade. Även 1997och 1998 var överskottet över saldomålenbetryggande. Det framgår av följandesammanställning.Tabell 11. Finansiellt sparande i denoffentliga sektorn 1997-2004Målsatta respektive beräknade finansiellaöverskott19 19 19 20 20 20 20 2097 98 99 00 01 02 03 04Beräknat finansiellt - 39 34 84 78 45 47 49sparande i mdkr¹ 29 ,4 ,0 ,7 ,5 ,2 ,2 ,3,5Beräknat finansiellt - 2, 1, 4, 3, 2, 2, 2,sparande i % av BNP¹ 1, 1 7 1 6 0 0 06Målsatt finansiellt - 0, 0, 2, 2, 2, 2, 2,sparande i % av BNP 3, 0 5 0 5 0 0 00Överskjutandefinansiellt sparandei % av BNP +1 +2 +1 +2 +1 ±0 ±0 ±0,4 ,1 ,2 ,1 ,1 ,0 ,0 ,0¹ Finansiellt sparande efterberäkningsteknisk överföring 2002-2004.För 2002-2004 beräknas det finansiellasparandet motsvara 3,1, 3,1 respektive3,av BNP, men det överskjutandeöverskottet under dessa år har iregeringens kalkyler tills vidare sattsav som en beräkningsteknisk överföringtill hushållen, vilket förklarar varfördet finansiella sparandet då exaktmotsvarar de målsatta nivåerna. Enligttidigare fastlagda principer ämnarregeringen ta i anspråk dennaberäkningstekniska överföring förskattesänkningar eller nyautgiftsåtaganden som tillfallerhushållen. Men även om så sker kommeröverskottet i de offentliga finansernaunder att ha varit såstort att det med råge överstiger denmålsatta genomsnittsnivån på , dvs. enperiod som kan sägas motsvara en normalkonjunkturcykel.Fram har fastlagdasaldomål överträffats med sammanlagt 132miljarder kronor.Enligt utskottets mening börfinanspolitiken utformas på ett sådantsätt att det uppställda genomsnittsmåletuppnås. Utvecklingen visarenligt utskottets mening att den avregeringen valda uppläggningen har varitväl avvägd. Regeringen har dessutom föravsikt att i kommande budgetpropositionergöra en förnyad prövning avöverskottsmålet pågrundval av det säkrare underlag förkonjunkturbedömningen som man då hartillgång till. Utskottet finner därförinte skäl att tillstyrka Folkpartietsförslag om högre överskottsmål för åren2002-2004.Kristdemokraterna anser att nuvarande målom ett genomsnittligt överskott på ide offentliga finanserna skallkompletteras och senare eventuelltersättas av ett mål med krav på balans istatens finansiella sparande sett över enkonjunkturcykel. Ett sådant balansmål förstaten blir enligt partiets meningliktydigt med ambitionen att statsskuldeninte skall öka över tiden ens i nominellatermer.Utskottet vill med anledning häraverinra om att nuvarande överskottsmålomfattar de tre offentliga delsektorerna,dvs. staten, ålderspensionssystemet(inkomstpension och premiepension) samtkommunsektorn (kommuner och landsting).Överskotten är i det sammanhangetdefinierade i enlighet med det regelverkför nationalräkenskaper som användsallmänt i internationella sammanhang ochsom som medlem i EU är skyldigtatt följa, Europeiskanationalräkenskapssystemet, ESA95. Det ärockså detta regelverk som ligger tillgrund för EU:s Stabilitets- ochtillväxtpakt genom vilken Sverigeförbundit sig att hålla de offentligafinanserna nära balans eller i överskottoch inte annat än i exceptionellasituationer tillåta större underskott än3 % av BNP. Skuldkriteriet enligtMaastrichtvillkoren utgår dessutom frånden offentliga sektorns bruttoskuld.Som motionärerna själva påpekar harålderspensionssystemet genompensionsreformen fått en mer friståendeställning, men definitionsmässigt är detfortfarande en del av den offentligasektorn, och det går inte att bortse frånvare sig den eller kommunsektorn närfinanspolitiken utformas.Med ålderspensionsreformen har detskett en medveten omfördelning i detoffentliga sparandet från staten tillålderspensionssystemet vilket motiverasav de kommande stora pensionsavgångarna.När pensionsreformen är fullt genomfördkommer statsfinanserna att försvagas medca . För attdelvis motverka denna försvagningöverfördes per årfrån AP-fonden till statsbudgeten under1999 och 2000. har ytterligareen överföring ägt rum bestående av stats-och bostadsobligationer till ettmarknadsvärde av 155 miljarder kronor.Fördelningen mellan de olika sektorernaframgår av efterföljande tabell.Tabell 12. Fördelningen av finansielltsparande i den offentliga sektorn2000-2004Löpande priser i % av BNP20 20 20 20 2000 01 02 03 04Staten före +1 +7 +0 +0 +0beräkningsteknisk ,3 ,9 ,3 ,1 ,6överföringStaten efter +1 +7 - - -beräkningsteknisk ,3 ,9 0, 1, 1,överföring 8 0 0Ålderspensionssystemet +2 - +2 +3 +3,7 4, ,7 ,0 ,06Kommunsektorn +0 +0 +0 +0 -,1 ,3 ,1 ,0 0,0Summa offentlig sektor +4 +3 +3 +3 +3före överföring ,1 ,6 ,1 ,1 ,6Under det kommande decenniet byggs detalltså upp en förmögenhet inomålderspensionssystemet, somstatsskulden fortsätter att minska somandel av BNP. På medellång sikt kommerstatsskulden, AP-fonden och det samladesparandet i premiepensionssystemet attutvecklas på följande sätt.Diagram 8. Utvecklingen av skulder ochtillgångar i offentlig sektor 1999-2007Källa: KonjunkturinstitutetI takt med att pensionsavgångarna ökarkommer sparandet i ålderspensionssystemetatt sjunka, och skall i det lägetöverskottsmålet kunna upprätthållas måstestatens finansiella sparande förstärkas,dvs. skatter måste höjas och/ellerutgifter måste sänkas. Statensfinansiella sparande kan alltså i ettsådant läge inte bedömas isolerat utanmåste bedömas i skenet av förändringarnai ålderspensionssystemet. Av dennaanledning är det inte lämpligt attersätta nuvarande överskottsmål med ettmål som avser endast statens finansiellasparande. Mot en sådan lösning talarockså de internationella åtagandenSverige har.Med ett balanskrav för kommunsektornoch de prognostiserade överskotten iålderspensionssystemet, skulle ettkompletterande överskotts- ellerbalansmål för staten innebära att måletför den offentliga sektorns samladeöverskott skulle behöva sättas till minst3 % av BNP . Detta voremycket ambitiöst jämfört med flertaletandra EU-länder. Ett kompletterandebalansmål för statens finansiellasparande skulle således leda till attfinanspolitiken fick en stramareinriktning , vilketi sin tur skulle påskynda den offentligasektorns förmögenhetsuppbyggnad och skapabättre möjligheter för det offentliga attklara framtida påfrestningar. Omväntskulle emellertid en stramarefinanspolitik också kunna utgöra enhämsko för den ekonomiska tillväxten,vilket i sin tur skulle försvagastatsfinanserna. Utskottet ser därföringen anledning att förorda en sådaninriktning på politiken.Moderata samlingspartiet föreslår attbudgetpolitiken skall inriktas på attuppnå balans i de offentliga finansernasett över en konjunkturcykel.