bet · GO01FöU6 · 2001-04-03 00:00:00 — Detta ställer krav påsjukvårdsmaterielen, på behov av transportkapacitetför sjuk och skadad svensk personal samt krisstöd.Hög s.k. interoperabilitet inom sjukvårdsområdet bördärför eftersträvas (förslag 15).Motionärerna konstaterar vidare attFörsvarsmaktens sjukvårdscentrum på utanförKarlstad är för sjukvårdstjänsteninom Försvarsmakten. Försvarsmaktenssjukvårdscentrum bör därför tilldelas resurser somsäkerställer såväl förebyggande åtgärder påveterinär- och hälsoskyddssidan som åtgärder för atti god tid kunna rekrytera och utbildasjukvårdspersonal inför internationella insatser(förslag 16).I motion Fö204 av () påpekar motionärenatt det svenska totalförsvarets reformering,omstrukturering och effektivisering också gäller defrivilliga försvarsorganisationerna. Vidtotalförsvarsmyndigheterna pågår sålunda ettutvecklingsarbete för att på ett bättre ochmodernare sätt kunna utnyttja kompetens ochengagemang hos de frivilligaförsvarsorganisationernas medlemmar. Regeringen harockså tillsatt en utredare för att utrönafrivilligorganisationernas framtida roll itotalförsvarets uppgifter, inklusive i deinternationella insatserna. , sägermotionären, ökar efterfrågan på olika slagskompetenser för internationella uppgifter.Motionären anser det angeläget att ta till varaoch föra samman dessa två intressesfärer. Detta sägskräva ett tydligt politiskt ställningstagande om attstatsmakterna önskar att de frivilligaförsvarsorganisationerna skall delta iinternationell verksamhet. I motionen föreslåsdärför att tillkännager för regeringen attberörda myndigheter, främst Försvarsmakten,och , får i uppdrag att ta fram uppgifterför den internationella verksamhet som kan besättasmed personal ur organisationerna samt vilkenutbildning som krävs för detta.Motion Fö904 av () behandlar dens.k. byggnads- och reparationsberedskapen - BRB.Motionären nämner att denna organisation tillkomunder i syfte att "i krig ellereljest när Kungl. Maj:t så förordnar" kunna ställaden svenska byggbranschen till totalförsvaretsförfogande. Motionären nämner att BRB harvidareutvecklats och att den består avhuvuddelen av de svenska byggföretagen somfrivilligt har tecknat avtal med Försvarsmakten omatt stå till totalförsvarets förfogande då BRB-förordningen eller andra avtalade förhållanden ärför handen.Samarbetet med Försvarsmakten vid internationellainsatser sägs vara etablerat sedan några årtillbaka. Något motsvarande samarbete finns inte medövriga delar av totalförsvaret. Motionären anser attBRB borde kunna utnyttjas då återuppbyggnad,reparations- och röjningsarbeten skall utförasinternationellt med svensk medverkan efter det atthumanitära räddningsinsatser avslutats. Förordningenför byggnads- och reparationsberedskapen bör därförsnarast ändras så att totalförsvaret kan anlita demest kompetenta i infrastrukturell uppbyggnad underdet säkerhetsfrämjande arbete som deltar i.Motionären föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omändring i förordningen för byggnads- ochreparationsberedskapen.Utskottets ställningstagandeTvå motioner - Fö203 (m) och Fö402 (c, s) -förespråkar, med något olika infallsvinklar,förbättrade villkor för krishantering och i detsammanhanget prioritering av resurser för civilkrishantering. Motionärerna pekar bl.a. på behovetav fler poliser för internationella insatser. Imotion Fö 203 (m) uttalar sig motionären också fören förbättring av ersättning och villkor förutlandstjänstgöring för att göra denna merattraktiv.Utskottet erinrar om att resursfördelningen mellanolika verksamheter och ändamål inom utgiftsområdet 6Totalförsvar bestäms främst vid de flerårigaförsvarsbesluten. Den s.k. Sårbarhets- ochsäkerhetsutredningen (dir. 1999:63) har till uppgiftatt analysera och lämna förslag till principer föratt åstadkomma en förbättrad helhetssyn när detgäller planeringen för civilt försvar ochberedskapen mot svåra påfrestningar på samhället ifred. Utredaren skall beakta hur samhället skall fåbästa möjliga beredskapsförmåga. I uppdraget ingåratt ta ställning till om nuvarandefunktionsindelning, myndighetsuppgifter,samordningssystem och finansieringssystem behöverändras. Uppdraget skall slutredovisas ochavses ingå i regeringens underlag förförsvarsbeslutet hösten 2001.Utskottet noterar att regeringen ibudgetpropositionen (Utgiftsområde 4Rättsväsendet, s. 58) pekar på nödvändigheten av attöka antalet poliser samt anger en ökadutbildningsfrekvens för åren 2001-2003.Utskottet noterar vidare att Regeringskanslietgenomför s.k. departementala sektorsgenomgångar. Deskall vara klara . Dessagenomgångar har till syfte att klargöra om detnuvarande författningsstödet för olika tänkbarakrisartade händelser är tillräckligt.Utskottet har härutöver erfarit att Försvarsmakteni beslutat att höja lönerna tillpersonalen i utlandsstyrkan fr.o.m. den 1januari 2001.Utskottet anser att frågan om vilka resurser sombehövs för militär och civil krishantering, liksomhur resurserna för civil krishantering börprioriteras i förhållande till andra behov, börprövas i det kommande försvarsbeslutet. Mot bakgrundav det anförda bedömer utskottet att det införförsvarsbeslutet kommer att finnaserforderligt underlag för sådana överväganden.Utskottet avstyrker därför motionerna Fö203 (m) ochFö402 (c, s).I motion Fö208 (kd) avges tre förslag som rör hälso- ochsjukvårdsresurser i samband med internationellauppdrag.Utskottet har erfarit att det i de partnerskapsmålsom regeringen beslutade ingår vilkasjukvårdsresurser som skall finnas i förbanden. Avpartnerskapsmålen framgår också vilka samverkanskrav(interoperabilitetskrav) som ställs påsjukvårdsresurserna.Av Försvarsmaktens yttrande över den aktuellamotionen framgår att Försvarsmaktenssjukvårdscentrum (FSC) tilldelas resurser som skallsäkerställa såväl förebyggande åtgärder påveterinär- och hälsoskyddssidan som åtgärder för attkunna rekrytera och utbilda personal införinternationella insatser. Försvarsmakten pekarvidare på att arbete pågår i olika internationellaarbetsgrupper för att göra sjukvårdsmaterielinteroperabel. är representerat i dessagrupper. Sammanfattningsvis säger sig Försvarsmaktenredan ha vidtagit de åtgärder som motionenframhåller behov av.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda attmotionens förslag är eller kommer att blitillgodosedda. Motion Fö208 (kd) förslagen 14-16avstyrks därför.I motion Fö204 (s) uttalar sig motionären tillförmån för att undersöka möjligheterna att bättre tatill vara frivilligorganisationernas resurser förinsatser i internationell verksamhet.Utskottet instämmer i motionärens synpunkter påbehovet av att på ett bättre sätt kunna utnyttja defrivilliga försvarsorganisationernas kompetens,engagemang och resurser för internationellauppgifter. Utskottet noterar att den s.k.Frivilligutredningen (dir. 1999:95, dir. 2000:25)skall lämna förslag om den frivilligaförsvarsverksamhetens framtida inriktning ochuppgifter. I uppdraget ingår att utreda defrivilliga försvarsorganisationernas möjligheter attmedverka i internationell verksamhet samt attutvärdera och vid behov föreslå ett nytt system förden statliga finansieringen avfrivilligorganisationerna med hänsyn till nyinriktning. Utredningen har lämnat sittbetänkande. Utskottet förutsätter att regeringeninför höstens försvarsbeslut till lämnarerforderliga förslag i frågan. Utskottet bedömerdärmed att motionens synpunkter och förslag kommeratt tillgodoses varför motionen avstyrks.I motion Fö904 (m) föreslås ett uppdrag tillregeringen med innebörd att ändra förordningen förbyggnads- och reparationsberedskapen (BRB) så attdessa resurser kan uttnyttjas i internationelltsäkerhetsfrämjande arbete.Utskottet delar motionärens synpunkter och erinrarom att det tidigare (bet. 1998/99:FöU5 s. 67) isamband med behandlingen av fortsatt inriktning fördet civila försvaret uttalat sig för att regeringenbör överväga en översyn av förordningen (1989:205)om byggnads- och reparationsberedskapen så att dennaorganisation även kan utnyttjas för detinternationella säkerhetsfrämjande arbete somSverige deltar i.Utskottet har erfarit att Överstyrelsen för civilberedskap i samverkan med Försvarsmakten fåttregeringens uppdrag att genomföra en översyn avgällande byggnads- och reparationsberedskap (BRB).Uppdraget redovisades . Islutredovisningen finns ett förslag om att ansvaretför BRB bör överföras till en civilfunktionsansvarig myndighet. Regeringen överlämnadei ärendet i denna del till Sårbarhets-och säkerhetsutredningen (dir. 1999:63). Utskottetutgår från att regeringen i närtid kommer att prövafrågan om att ändra den aktuella förordningen.Motionen bör därmed komma att bli tillgodosedd.Utskottet avstyrker därför motion Fö904 (m).Samordning mellan civila ochmilitära internationella insatserUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motion Fö202 (v).MotionerVänsterpartiet anför i kommittémotion Fö202 av BeritJóhannesson m.fl. (v) att det finns ettstort behov av att samordna civila och militärainternationella insatser. Motionärerna pekar på attden s.k. föreslagit att ettgemensamt fredscentrum inrättas där bl.a.myndigheters rekryteringsverksamhet kan samordnas.Detta, säger motionärerna, kommer förmodligen attleda till att insatserna i fält utomlands i högreutsträckning än kan samordnas.Samverkan av det här slaget bör dock inte bygga påpersonliga kontakter, fortsätter motionärerna,eftersom personalomsättningen är relativt hög. Istället bör samordningen institutionaliseras mellande svenska internationella verksamheterna. Imotionen föreslås därför att regeringen, som ett ledi utvecklingen av samordningen mellan de civila ochmilitära internationella insatserna, inom rådandebudgetram inrättar en samordningstjänst ikrisområdet. Tjänsten kan anknytas till den svenskaambassaden i det aktuella landet.Utskottets ställningstagandeUtskottet erinrar om att det föregående år vidbehandlingen av civil och militär samverkan (bet.1999/2000:FöU2 s. 211) framhöll att erfarenheternafrån försöksverksamhet i sådan samverkan på Gotlandborde kunna gagna det internationella fredsfrämjandearbete som deltar i - inte minst på Balkan.Utskottet anförde i sammanhanget att det erfarit attStyrelsen för internationellt utvecklingssamarbete,Sida, beslutat att bevilja den svenska bataljonen iKosovo för humanitära insatser.Utskottet ansåg att erfarenheterna från det arbetetborde tas med i de fortsatta ansträngningarna attbelysa möjligheterna till ytterligare samverkanmellan Försvarsmakten och civila myndigheter.Utskottet har erfarit att regeringen i mars 1999mottog betänkandet Internationell konflikthantering- att förbereda sig tillsammans (SOU 1999:29) sombehandlar frågan om tvärsektoriellkompetensutveckling genom samordning av civil ochmilitär utbildning inför internationella insatser.Betänkandet remitterades under perioden maj-augusti1999. bemyndigades chefen förUtrikesdepartementet att tillkalla en särskildutredare med uppdrag att föreslå åtgärder för attförbättra rekryteringen av svensk personal tillinternationella insatser inom ramen förkonfliktförebyggande och konflikthanterandeverksamhet. Utredningen överlämnade betänkandet (SOU2000:74) Att verka för fred - ett gemensamtfredscentrum . Betänkandet har tillsnyligen remissbehandlats.Enligt uppgift från kompletterardessa betänkanden varandra. De behandlar olikaaspekter inom samma verksamhetsområde -internationell konflikthantering. Utskottet harerfarit att de båda utredningarna ochremissyttrandena kommer att analyseras i ettsammanhang.Försvarsmakten anför i det tidigare nämndayttrandet att det ostridigt finns ett behov av attutveckla samordningen mellan den svenska civila ochmilitära verksamheten i krisområdet vidinternationella insatser.Utskottet utgår från att regeringen prövar ochverkställer åtgärder för att effektivisera militäroch civil samverkan. Härav följer att utskottetavstyrker motion Fö202 (v).Ekonomiska förmåner m.m. vidinternationella insatserUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionerna Fö208 (kd)förslag 17, Fö323 (m) förslag 4, Fö901(kd)förslag 1 och 2 samt Ju906 (m) förslag 2.MotionerInternationell övnings- och utbildningsverksamhetoch deltagande i fredsfrämjande insatser kräver godomsorg om den personal som tjänstgör utomlands,säger i sin kommittémotion Fö208)av m.fl. (kd). Motionärerna konstateraratt 1999 i lagen om utlandsstyrkanbeslutat om viktiga åtgärder för att förbättra detsocialrättsliga skyddet. Behovet av att kunnarekrytera och bemanna till olika utlandsstyrkorsamtidigt som krigsförbandens antal minskar sägs ökakraven på löner och olika förmåner, meritvärdering,försäkringsskydd och ett fullgott skyddsnät föranhöriga. Motionärerna föreslår därför att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om ett heltäckande trygghets- ochförmånssystem för Försvarsmaktens personal (förslag17).Moderata samlingspartiet anser att det är nödvändigtatt rekrytera personal utgående från kravet attdenna skall kunna tjänstgöra i förband vidinternationella insatser. I kommittémotion Fö323 avHenrik m.fl. (m) sägs att detta i sin turkräver att det utvecklas annorlunda former förersättning samt ett väl utvecklat socialt stöd åthemmavarande . För deanställda ser motionärerna också behov av någon formav avtalsrätt för det internationella området.Dagens frivillighet sägs i detta avseende vara etthinder. Motionärerna föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om rätt för de anställda attförhandla om förmåner och villkor för tjänstgöring iinternationella insatser (förslag 4).I motion Fö901 av () anförs attvarje officer statistiskt sett måste göra åtskilligautlandstjänstgöringar under sin aktiva karriär.Familjesituationen sägs innebära att många integärna utan särskilda garantier vill ta de risker somen utlandsmission innebär. Det är svårt att fåkompetenta och motiverade sökande. Motionären anseratt både ersättningen och försäkringsskyddet måstehöjas för all kontrakterad personal.Motionären konstaterar att många olikaförsäkringsavtal kan vara tillämpliga förutlandstjänstgörande personal;Arbetsskadeförsäkringen som handläggs avförsäkringskassan, som handläggsav , Statens grupplivförsäkring somhandläggs av och Statensriksgaranti som handläggs av Försvarsmakten. Vidtrafikolyckor regleras eventuell ersättning avKammarkollegiet. Härutöver kan man hos Kungafondensöka bidrag för t.ex. rehabilitering och omskolning.Motionären anser att den lön och de ersättningarsom betalas ut är för låga. Hon föreslår attriksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av dels ett bättreförsäkringsskydd vid utlandstjänstgöring ifredsbevarande syfte (förslag 1), dels en översyn avlönenivåerna vid internationell tjänst (förslag 2).I motion Ju906 av och ()anförs att det till vid någratillfällen har inkommit ansökningar ombrottskadeersättning för kränkning som har skett isamband med utrikestjänst åt svenska staten.Motionärerna anser att det i allra högsta grad ärkränkande att bli hållen som gisslan eller blimisshandlad och skadad vid utlandstjänst. De menardock att det inte kan ha varit lagstiftarens meningatt kränkningar och skador i samband med tjänst somexempelvis militärobservatör eller som annatsändebud för den i utlandet skallersättas enligt brottsskadelagen (1978:314). Detrimliga sägs i stället vara att svenska staten seröver sitt försäkringsskydd för svenskar på statligtuppdrag i utlandet så att det omfattar alla formerav skador - även kränkningar. Motionärerna föreslåratt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om försäkringsskyddetför dem som innehar riskfyllda statliga uppdrag iutlandet (förslag 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas synpunkter på förmåns-och försäkringssystemens stora betydelse i sambandmed internationell tjänstgöring och rekrytering tillsådana uppdrag. Det är lätt att solidarisera sig medkrav på förbättringar och heltäckande system.Enligt utskottets mening är detta dock inte någonenkel fråga att lösa. Förmåner och försäkringsskyddhar visserligen en koppling till varandra men kaninte behandlas som ett enda sammanhållet system.Vidare kan inte perspektivet begränsas till endastinternationell tjänstgöring, eftersom det finnskopplingar till löne- och försäkringsfrågor förpersonal som tjänstgör i . En annan aspekt äratt försäkringssystemet inte kan anses specielltdåligt, särskilt inte för den personal som tjänstgörutomlands. Hemmavarande anhörigas försäkringsskyddkan dock inte anses tillfredsställande.Försäkringssystemet är emellertid utomordentligtkrångligt och svårt att överblicka. Motion Fö901(kd) pekar tydligt på detta förhållande. Dettaframstod också väldigt klart i samband med denutfrågning om säkerheten vid plikttjänstgöring somutskottet genomförde den 21 november 2000.När det gäller frågan om löner och rätten attförhandla om löner för den utlandstjänstgörandepersonalen har utskottet, som framgått av detföregående, erfarit att Försvarsmakten nyligenbeslutat om löneförbättringar på i genomsnitt 20 %fr.o.m. Utskottet har vidareerfarit att tillsammans med decentrala arbetstagarorganisationerna arbetar på attskapa ett nytt centralt avtal för utlandspersonal.När ett sådant avtal föreligger kommer sannoliktFörsvarsmakten att bemyndigas ingå ett lokalt avtal,vilket också kommer att beröra utlandsstyrkan.Lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inomFörsvarsmakten och tillhörande förordning trädde ikraft (prop.1998/99:68, bet.1998/99:FöU8, rskr. 1998/99:225). Författningarnagav ett förbättrat försäkringsskydd för den personalsom tjänstgör i utlandsstyrkan. Vidriksdagsbehandlingen gav regeringen tillkänna att en utvärdering av lagen borde göras senastinom . Ännu har förflutitsedan nämnda förordning trätt i kraft. Utskottet haremellertid erfarit att övervägeratt ge Försvarsmakten ett sådantutvärderingsuppdrag.För dem som är statligt anställda, och också fördem som är anställda i utlandsstyrkan, finns ocksåpersonskadeskydd och andra trygghetssystem regleradegenom avtal mellan arbetsmarknadens parter.Försvarsmakten anför i det tidigare nämnda yttrandetatt vid personskada lämnas ersättning för ett fulltskadestånd beräknat enligt skadeståndsrättsligaregler. Utöver detta lämnas bl.a. ersättning enligtden s.k. riskgarantin. Regeringen har vidare (prop.2001:64) föreslagit ändrade regler för ersättningvid ideell skada.Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera attdet har skett förändringar i positiv riktning närdet gäller löne- och trygghetssystemen samt attarbete pågår som kan leda till ytterligareförbättringar. Utskottet avser att följa frågansutveckling men ser inte behov avnågra åtgärder från . Motionerna Fö208 (kd)förslag 17, Fö323 (m) förslag 4, Fö901 (kd) förslag1 och 2 samt Ju906 (m) förslag 2 avstyrks därför.PersonalfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motion Fö323 (m) förslag3.MotionerModerata samlingspartiet betonar i sinkommittémotion Fö323 av m.fl. (m)att beslut om medverkan i internationella insatserär en väsentlig del av säkerhetspolitik.Omvärldsförändringarna har medfört att den personalsom anställts för att lösa uppgifter inomFörsvarsmakten också måste kunna delta ihuvuduppgiften att bidra till fred och säkerhet iomvärlden. Enligt motionärerna kan inte enhuvuduppgift för Försvarsmakten grundas påfrivillighet för den personal som anställts församtliga huvuduppgifter. Således är det nödvändigt,säger motionärerna, att rekrytera personal utgåendefrån krav på tjänstgöring i förband vidinternationella insatser. De föreslår att riksdagenbegär att regeringen lägger fram förslag tilländring av formerna för uttagning till ochanställning i Försvarsmakten så att tjänstgöring isvenska förband vid internationella insatser på siktblir en naturlig och självklar del avyrkesofficerarnas tjänstgöringsskyldighet i enlighetmed vad som anförs i motionen (förslag 3).Utskottets ställningstagandeDen s.k. (dir.1999:84) skall redovisa en samlad syn påFörsvarsmaktens personalförsörjning. Av direktivenframgår bl.a. att utredningen skall överväga hur deökade kraven på Försvarsmaktens deltagande iinternationell verksamhet skall kunna tillgodoses,t.ex. genom tjänstgöringsskyldighet för officerare.Utredningen har lämnat sitt betänkande (SOU2001:23) Personal för ett nytt försvar. Ibetänkandet föreslås bl.a. att en skyldighet införsför yrkesofficerare att tjänstgöra utomlands ifredsbevarande och fredsframtvingande verksamhet.Utskottet har erfarit att frågan nu bereds iRegeringskansliet. Utskottet utgår från attregeringen i höstens försvarsbeslutspropositionpresenterar sin syn på den framtidapersonalförsörjningen och lämnar förslag tillåtgärder. Utskottet förutsätter att frågan omofficerares tjänstgöringsskyldighet kommer attbehandlas i det sammanhanget. Motionens förslag bördärmed komma att bli beaktat varför utskottetavstyrker motionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Förmågan till internationella insatserUtskottet avslår motionerna 2000/01:Fö207förslagen 4 och 5, 2000/01: Fö208 förslag 1 samt2000/01:Fö323 förslagen 1 och 2 samt 6-8.Reservation 1 (m)2. Beslutsfattande och finansiering vidinternationella insatserUtskottet avslår motionerna 2000/01:Fö208förslagen 2-4 och 2000/01: Fö323 förslag 5.Reservation 2 (m)3. Resurser för krishanteringUtskottet avslår motionerna 2000/01:Fö203,2000/01:Fö204, 2000/01: Fö208 förslagen 14-16,2000/01:Fö402 förslagen 1 och 2 samt 2000/01:Fö904.Reservation 3 (m)4. Samordning av civila och militärainternationella insatserUtskottet avslår motion 2000/01:Fö202.5. Ekonomiska förmåner vid internationellainsatserUtskottet avslår motionerna 2000/01:Fö208förslag 17, 2000/01:Fö323 förslag 4,2000/01:Fö901 förslagen 1 och 2 samt2000/01:Ju906 förslag 2.6. PersonalfrågorUtskottet avslår motionerna 2000/01:Fö323 förslag3.Stockholm den 3 april 2001På försvarsutskottet vägnarHenrik LanderholmFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: HenrikLanderholm (m), (s), (), (), (), OlleLindström (m), (), (),(), (), MargaretaViklund (kd), (), (), () och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut somreservationen avser.1. Förmågan till internationella insatser(punkt 1) (m)av , , RolfGunnarsson och AnnaLilliehöök (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 1 borde ha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1. Riksdagenbifaller därmed motionerna 2000/01:Fö207 förslag 4och 2000/01:Fö323 förslagen 6-8 samt avslårmotionerna 2000/01:Fö207 förslag 5, 2000/01:Fö208förslag 1 och 2000/01:Fö323 förslagen 1 och 2.StällningstagandeUtvecklingen mot ökad förmåga att samverka medförband såväl inom landet som internationellt ärinte bara en grundläggande förutsättning förinternationella insatser utan också en förutsättningför försvarets förmåga att försvara landet. Det ärdå inte rimligt att den svenska beredskapen förinternationella insatser begränsas genom att endastenstaka förband, såväl till typ som antal, kandisponeras. Grundutbildningen måste på betydligtstörre bredd än utbilda förbanden för såvälnationella som internationella insatser.Målsättningen bör vara att vi inte har förbandisolerat för vare sig nationellt försvar ellerinternationella insatser. Inom en begränsadekonomisk ram måste våra förband vara utformade för"både-och". De förband som är anmälda till EUHFC (Headline Force Catalogue) bör såledeskompletteras med ett stridsvagnskompani och enamfibiestridsgrupp. Dessa förband bör självfalletäven anmälas till PARP (Natos Planning and ReviewProcess) och ingå i de styrkor vi kan ställa tillförfogande inom ramen för SHIRBRIG och NORDCAPS.Detta leder till en önskad förbandsstruktur därinternationella insatser är en lika naturlig uppgiftsom nationella för de flesta av våra förband.