bet · GO01KrU8 · 2001-05-17 00:00:00 — Ettexempel är Internet som har blivit en allt viktigarekommunikationsform. Programföretagens verksamhet iandra medier än radio- och TV-sändningar bör haanknytning till kärnverksamheten och vara begränsadi förhållande till denna. De principer i form avopartiskhet, saklighet, omsorg om demokratiskavärden och frihet från kommersiell finansiering somgäller för radio- och TV-sändningarna bör tillämpasäven på kompletterande verksamhet.Förutom kärnverksamhet och kompletterandeverksamhet kan programföretagen liksom bedrivasidoverksamheter. Det kan t.ex. gälla försäljning avprogram eller uthyrning av lokaler, personal ochutrustning. Regeringen anser att sådanasidoverksamheter skall bära sina kostnader utan attTV-avgiftsmedel riskeras och i övrigt bedrivas påett konkurrensneutralt sätt i förhållande till andraföretag som tillhandahåller motsvarande tjänster.Programföretagen bör inte bedriva sidoverksamhetersom kan skada kärnverksamheten eller som kanuppfattas strida mot de principer somkärnverksamheten skall uppfylla. Av detta skäl börprogramföretagen inte bedriva publicistiskverksamhet annat än inom ramen för kärnverksamheteneller som kompletterande verksamhet. Det ärangeläget att sidoverksamheterna inte får en sådanomfattning att behovet av intäkter tillsidoverksamheter medför att kärnverksamheten kommeri andra hand.Frågan om sponsring av program i public service-företagens sändningar är enligt propositionen inteoproblematisk. Sponsorsintäkterna gerprogramföretagen ytterligare möjligheter attförvärva sändningsrätten till vissa evenemang.Programföretagen får dock inte göra sig så beroendeav sponsring att den programmässiga integriteten kanpåverkas. Sponsring lämpar sig inte för program därkraven på redaktionellt oberoende och trovärdighetär extra höga. Risken för otillbörlig påverkan haransetts mindre i sportsändningar vars innehållknappast kan påverkas.Regeringen anser att det inte finns anledning attbegränsa programföretagens möjlighet att sändasponsrade program i förhållande till vad som gälleri dag. Nuvarande regler för sponsring skall därförvara oförändrade. Detta innebär att sponsring skallfå förekomma dels i SVT:s sändningar i samband medsportevenemang, dels av program i SR och SVT sominnebär utsändning av en allmän sammankomst elleroffentlig tillställning där programföretaget ärarrangör. Förutsättningen i det senare fallet ärdock att det är ett evenemang inom ramen för ettåtagande gentemot Europeiska Radiounionen (EBU)eller ett arrangemang av liknande betydelse samt attprogrammet direktsänds till flera länder (jfr prop.1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297).En särskild utredare som på regeringens uppdrag seröver reglerna i radio- och TV-lagen (dir. 2000:43)skall också behandla frågor om sponsring, t.ex. vadsom skall gälla i fråga om sponsringsmeddelanden isamband med längre pauser i program.BakgrundTidigare riksdagsbeslut om sponsringKulturutskottet tog ställning till proposition1995/96:161 En radio och TV i allmänhetens tjänst1997-2001, vari bl.a. föreslogs att sponsring endastskulle få förekomma i SVT:s sändningar i samband medsportevenemang. Vidare skulle sponsring enligtförslaget inte längre få förekomma i samband medSR:s sändningar. , ,behandlade proposition1995/96:160 Radio- och TV-lag, som bl.a. innehöllförslag till definition av begreppet sponsring. Ettsponsrat program är enligt definitionen ett sådantprogram som inte är en annons och som helt ellerdelvis har bekostats av någon annan än den sombedriver sändningsverksamhet eller framställeraudiovisuella verk (7 kap. 8 §).Kulturutskottet konstaterade i sitt betänkande1995/96:KrU12 att begreppet "sponsrade program" i dåännu gällande avtal mellan staten och publicservice-företagen avsåg sådana program, som helteller delvis bekostats av någon som inte varengagerad inom radio eller TV eller med attframställa audiovisuella verk under förutsättningatt sponsorbidraget tillfallit SVT (alt. SR ellerUR) eller direkt medfört att SVT:s (alt. SR:s ellerUR:s) kostnader för programmet påtagligt minskat.Utskottet anförde vidare följande (s. 28).I det förslag till radio- och TV-lag som förnärvarande behandlas av konstitutionsutskottetfinns i definitionen av vad som skall avses varasponsring ingen motsvarighet till satsen "underförutsättning att sponsorbidraget har tillfallitSVT (alt. SR eller UR) eller direkt medfört attSVT:s (alt. SR:s eller UR:s) kostnader förprogrammet påtagligt har minskat".I skrivelse från SVT har företaget angivitvilka konsekvenserna kan bli av ettriksdagsbeslut i enlighet med regeringensförslag. SVT anför att det nyasponsringsbegreppet kommer att få förödandekonsekvenser för företaget genom att detutestängs från möjligheten att sändasamproducerade program eller inköpta program -ofta större gestaltande produktioner ellerproduktioner av fria filmare - där part som inteär engagerad inom radio eller TV eller med attframställa audiovisuella verk medverkat tillfinansieringen.Kulturutskottet konstaterade i sitt betänkande1995/96:KrU12 att sponsringsbegreppet - omförslaget till radio- och TV-lag antogs - skullekomma att vidgas och att därmed ett stort antalprogram som vid den aktuella tidpunkten inteansågs vara sponsrade i fortsättningen skullekomma att falla in under den nya definitionen.Utskottet anförde bl.a. följande (s. 29).Utskottet accepterar utgångspunkten i regeringensförslag, nämligen att sponsring skall fåförekomma i SVT:s sändningar i samband med sport-evenemang. Ett skäl att bibehålla sponsringen isådana sammanhang är att kostnaderna försporträttigheter ständigt ökar. Genom kravet påmångsidighet i programutbudet i public service-televisionen är det angeläget att även SVT harmöjlighet att sända dyrbara sportevenemang.Utskottet gör bedömningen att det vidgadesponsringsbegreppet leder till att - utöver vadsom föreslås i propositionen - vissa kategorierav sponsrade program bör vara tillåtna. Det börsåledes vara möjligt för SVT, SR och UR att sändasamproduktioner som framställts i samarbete medt.ex. programföretag i andra länder, friståendeproduktionsbolag och fria filmare, därmedproducenten fått bidrag från utomstående försin andel av produktionen. Det bör också varamöjligt för SVT, SR och UR att tillmarknadsmässigt pris köpa visningsrätt tillprogram som erhållit bidrag från utomstående iett tidigare led, t.ex. svensk eller utländsklångfilm. Likaledes bör program som framställs avett programföretag inom ramen för ett samarbeteinom EBU kunna få återutsändas av SVT och SR,trots att bidrag kan ha lämnats från utomstående.Utskottet vill understryka att de angivnamöjligheterna inte innebär någon ändring iförhållande till nu gällande regler.Vidare bör det - liksom - varatillåtet för SVT och SR att träffa uppgörelse omsponsring när företaget i fråga är arrangör -under förutsättning att programmet direktsändstill flera länder antingen arrangemanget skerinom ramen för ett åtagande gentemot EBU ellerarrangemanget är av liknande betydelse.Riktlinjer för sponsring i sändningstillståndenför programföretagenAv det nuvarande sändningstillståndet för SVT framgår bl.a.följande.23 §SVT får inte sända sådana sponsrade program därsponsorbidraget har tillfallit SVT direkt ellermedfört att SVT:s kostnader för programmetpåtagligt har minskat.Utan hinder av första stycket får sponsringförekomma i SVT:s sändningar i samband medsportevenemang,av program som innebär utsändning av en allmänsammankomst eller offentlig tillställning där SVTär arrangör, under förutsättning att det är ettarrangemang inom ramen för ett åtagande gentemotEuropeiska Radiounionen (EBU) eller ettarrangemang av liknande betydelse samt attprogrammet direktsänds till flera länder.SVT får inte sända sponsrade program somhuvudsakligen vänder sig till barn under 12 år.24 §- - -Om, utan att det är fråga om sponsring enligt 23§ första stycket, bidrag till finansieringen avprogrammet lämnats av någon som inte är engageradinom radio eller TV eller med att framställaaudiovisuella verk, skall upplysning om dettalämnas i enlighet med bestämmelsen i 7 kap. 8 §[radio- och TV-lagen 1996:844]. Sådan upplysningbehöver dock inte lämnas om uppgiften inte kanerhållas utan svårighet eller det är uppenbartatt den skulle sakna betydelse för tittarna.Av det nuvarande sändningstillståndet för SRframgår bl.a. följande.25 §SR får inte sända sådana sponsrade program därsponsorbidraget har tillfallit SR direkt ellermedfört att SR:s kostnader för programmetpåtagligt har minskat.Utan hinder av första stycket får sponsringförekomma av program som innebär utsändning av enallmän sammankomst eller offentlig tillställningdär SR är arrangör, under förutsättning att detär ett arrangemang inom ramen för ett åtagandegentemot Europeiska Radiounionen (EBU) eller ettarrangemang av liknande betydelse samt attprogrammet direktsänds till flera länder.SR får inte sända sponsrade program somhuvudsakligen vänder sig till barn under 12 år.26 §- - -Om, utan att det är fråga om sponsring enligt 24§ första stycket [skall rätteligen vara 25 §sändningstillståndet], bidrag till finansieringenav programmet lämnats av någon som inte ärengagerad inom radio eller TV eller med attframställa audiovisuella verk, skall upplysningom detta lämnas i enlighet med bestämmelsen i 7kap. 8 § [radio- och TV-lagen 1996:844]. Sådanupplysning behöver dock inte lämnas om uppgifteninte kan erhållas utan svårighet eller det äruppenbart att den skulle sakna betydelse förlyssnarna.Av det nuvarande sändningstillståndet för URframgår bl.a. följande.17 §UR får inte sända sådana sponsrade program därsponsorbidraget har tillfallit UR direkt ellermedfört att UR:s kostnader för programmetpåtagligt har minskat.Om, utan att det är fråga om sponsring enligtförsta stycket, bidrag till finansieringen avprogrammet lämnats av någon som inte är engageradinom radio eller TV eller med att framställaaudiovisuella verk, skall upplysning om dettalämnas i enlighet med bestämmelsen i 7 kap. 8 §radio- och TV-lagen. Sådan upplysning behöverdock inte lämnas om uppgiften inte kan erhållasutan svårighet eller det är uppenbart att denskulle sakna betydelse för tittarna ellerlyssnarna.Granskningsnämndens granskning av s.k. och TV har enligt sin instruktion(1994:728) till uppgift att utöva tillsyn överefterlevnaden av regler för sändningarnas innehåll ifråga om ljudradio- och TV-sändningar tillallmänheten. Nämnden prövar om den som ansvarar försändningen har iakttagit sina skyldigheter enligtbestämmelserna i radio- och TV-lagen (1996:844) ochlokalradiolagen (1993:120).Nämnden har vid ett flertal tillfällen prövat omsponsring i tidigare led av visade program lett tillatt kostnaderna för visningsrätten av programmenpåtagligt har minskat. Programföretagen (SVT och UR)har - med hänvisning till att offentliggörande avavtal om sändningsrätter skulle kunna störaföretagens affärsrelationer - inte ansett sig kunnalämna ut köpekontrakt. Nämnden har därmed saknatmöjlighet att avgöra om bidragen indirekt tillfallitprogramföretagen på det sätt som anges isändningstillstånden.Pågående utredningEn särskild utredare (2000:01) har fått regeringens uppdragatt analysera och överväga behovet av ändringar iframför allt radio- och TV-lagen (1996:844) ochlagen (1989:41) om TV-avgift.Utredaren skall bl.a. lägga fram förslag som och TV möjlighet att fåfram nödvändiga uppgifter från programföretagen,t.ex. genom att använda föreläggande som kan förenasmed vite.Av direktiven framgår bl.a. följande (dir. 2000:43).Enligt 3 kap. 2 § första stycket 16 radio- ochTV-lagen kan regeringen i tillståndsvillkorföreskriva skyldighet att till Granskningsnämndenför radio och TV lämna uppgifter som ärnödvändiga för nämndens bedömning om sändaprogram stämmer överens med de villkor som harmeddelats enligt lagen. Detta kan t.ex. habetydelse för att nämnden skall kunna bedöma omprogramföretaget har överträtt villkor omsponsrade program.- - -Om ett programföretag underlåter att lämnabegärda uppgifter enligt 3 kap. 2 § förstastycket 16 är emellertid den enda sanktionen attGranskningsnämnden kan förelägga företaget att pålämpligt sätt offentliggöra nämndens beslut omatt underlåtelsen innebär ett brott mottillståndsvillkoren.I ett granskningsärende som bl.a. gälldeifrågasatt otillåten sponsring harGranskningsnämnden konstaterat att det aktuellaprogramföretaget genom att inte lämna nämndennödvändiga upplysningar har undandragit sig dengranskning som ankommer på nämnden (beslut nr SB413/97). Nämnden har i en skrivelse underrättatregeringen om att det inte finns någon annansanktion mot ett sådant förfarande i radio- ochTV-lagen eller sändningstillståndet än skyldighetatt offentliggöra nämndens beslut.Villkor om vilka programtyper som får och intefår sponsras har till syfte att motverka attprogramverksamhetens integritet hotas genom attmöjligheten att erhålla sponsorsbidrag blirstyrande för vilka program som produceras ochsänds. En överträdelse av villkor om sponsringkan leda till att programföretaget åläggs attbetala en särskild avgift. När Granskningsnämndenskall bedöma om ett program är sponsrat i stridmed tillståndsvillkoren behöver nämnden hatillgång till handlingar som belyser deekonomiska relationerna mellan programföretagetoch utomstående aktörer. Det är intetillfredsställande om nämnden saknarpåtryckningsmedel för att från programföretagenfå fram de uppgifter som nämnden behöver för attkunna pröva om en överträdelse har skett.Vidare skall utredaren bl.a. se över reglerna föravgiftsskyldighet i syfte att anpassa dem till denutveckling som har skett när det gäller TV-distribution och mottagare, dock utan att grundernaför TV- avgiftssystemet rubbas.Av direktiven till utredaren framgår bl.a. följande.Enligt lagen om TV-avgift skall den som inneharen TV-mottagare betala TV-avgift för mottagaren.I lagens förarbeten (prop. 1988/89:18 s. 43 ff)anges vad som avses med begreppet TV-mottagare.Den kritiska delen i en TV-mottagare är enligtpropositionen kanalväljaren, dvs. den del som gördet möjligt att avgöra vilken av de tillgängligaprogramkanalerna som mottagningen skall avse. Ipropositionen konstateras att även andraapparater än de som i dagligt tal benämns TV-mottagare kan vara avgiftspliktiga mottagare. Detgäller t.ex. vissa videobandspelare och vissamottagare för satellitsändningar.- - -Det är vidare möjligt att på olika sätt användapersondatorer för att ta emot TV-sändningar. Medett s.k. kan datorn redan nu användas föratt ta emot vanliga TV-sändningar. I en skrivelsetill har Radiotjänst i KirunaAB (RIKAB) hemställt om en översyn av reglerna omundantag från avgiftsskyldighet. Behovet av enöversyn beror enligt bolaget dels på att SverigesTelevision sänder ,och digitalt över satellit, dels påatt möjligheten att ta emot rörliga bilder övertelenäten genom s.k. bredbandstjänster gör att endator uppkopplad till Internet kan betraktas somen TV-mottagare.Utredaren skall redovisa dessa delar av sitt uppdragföre utgången av maj 2002.MotionernaFinansieringsformen för public service-företagenbehandlas i fem motioner.Förslaget i motion Kr282 (kd) syftar till attpublic service-verksamheten även i fortsättningenskall finansieras med TV-avgiftsmedel (yrkande 3).I motion K400 (m) anförs att systemet med TV-licens passar allt sämre. Den nya tekniken gör detmöjligt att se på TV i en vanlig dator om man harett . Licensen har - från att ha varit enTV-skatt - blivit en skatt på innehav av dator ochbredband (yrkande 7).Liknande tankar presenteras i motion Kr213 (fp).Motionären bakom motionen anser att den snabbatekniska utvecklingen avslöjar det absurda i dagenssystem med TV-licens. Motionären föreslår attriksdagen skall tillkännage för regeringen att dennafinansieringsform bör avskaffas. Motionären pekar påen alternativ finansiering över statsbudgeten.Motionärerna bakom motion Kr337 (m) anser att detär fel att införa TV-licens för bredbandsdatorer.Regeringen bör i stället lägga fram förslag sominnebär att alla datorer som har möjlighet att taemot TV skall befrias från den extraskatt som TV-licensen innebär.I motion Kr12 (m) yrkas att reglerna för sponsringskall göras tydligare. Motionärerna anför att varkenSVT eller UR får sända sponsrade program därbidraget direkt har tillfallit programföretageteller medfört att dess kostnader för programmetpåtagligt har minskat, en formulering som erbjudervissa tolkningsmöjligheter. I praktiken kanbestämmelsen om att bidraget inte direkt fårtillfalla SVT/UR kringgås genom attprogramproduktionen uppdras åt ett friståendeföretag som då också blir bidragsmottagare. Ett sättatt komma till rätta med dessa oklarheter kunde varaatt stryka ordet "påtaglig" i det nyasändningstillståndet, anser motionärerna. Vidareanser motionärerna att det finns en gråzon igränslandet mellan sponsring och försäljning avvisningsrätter. Om ett i förväg träffat avtal omförsäljning av visningsrätten blir en avgörandefaktor för att programmet över huvud taget skallproduceras, kan det medföra tveksamhet om detredaktionella oberoendet och trovärdigheten kanupprätthållas (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeDet är enligt utskottets uppfattning av centralbetydelse att finansieringen av public service-företagen kan garantera programföretagens oberoendeoch självständighet och att företagen ges godmöjlighet att behålla allmänhetens förtroende genomen programverksamhet som präglas av opartiskhet,saklighet och hög kvalitet. Nuvarande system attgenom avgifter finansiera rundradiorörelsen ärenligt utskottets bedömning det bästaalternativet för att uppnå de krav som riksdag ochregering ställer på programföretagens verksamhet.Avgiftsfinansiering bör därför tillämpas även undernästa tillståndsperiod. Även de möjligheter tillfinansiering genom intäkter från sponsring, somnuvarande sändningstillstånd medger för SVT och SR,bör finnas kvar i oförändrad form.Sponsringsintäkterna har haft begränsadomfattning. Risken för styrning av programmensutformning från sponsorernas håll får bedömas varaförsumbar eller obefintlig.Den tekniska utvecklingen innebär attmedielandskapet genomgår en snabb förändring som iframtiden kan medföra krav på andrafinansieringsformer än de som utskottet härförordar. Utskottet utgår från att frågor som rörolika tänkbara finansieringsformer för publicservice-företagen kommer att ingå i detparlamentariska utredningsarbete som aviseras ipropositionen och som skall avslutas föreutgången av nästa tillståndsperiod. Kommittén skall,enligt vad som sägs i propositionen, utifrån en bredoch djupgående omvärldsanalys göra en samlad översynav public service-uppdraget och public service-företagens förutsättningar, bl.a. ekonomiska ochorganisatoriska, att uppfylla detta uppdrag i en nyoch föränderlig mediesituation. Utskottetförutsätter att kommittén också kommer att övervägaom det finns behov av att ändra nuvarandebestämmelser för företagen då sponsring fårförekomma. Likaledes förutsätter utskottet attkommittén gör en översyn av reglerna rörande vilkasponsrade program som inte får sändas, dvs. sådanaprogram där sponsorsbidraget har tillfallitprogramföretagen direkt eller medfört att deraskostnader för programmet påtagligt har minskat.Frågor som rör den parlamentariska kommitténsarbete behandlas även i ett senare avsnitt i dettabetänkande.Då det gäller nu aktuella motionsförslag om vilkatyper av TV-mottagare som skall vara avgiftspliktigahänvisar utskottet till att denna fråga förnärvarande utreds av en särskild utredare. Sammeutredare har även i uppdrag att lägga fram förslagsom ger och att få fram nödvändiga uppgifter frånprogramföretagen i samband med s.k. indirektsponsring. Resultatet av utredarens arbete bör inteföregripas.Sammantaget innebär utskottets ställningstagandeatt utskottet tillstyrker att skallgodkänna regeringens förslag till finansiering avprogramföretagens verksamhet och avstyrkermotionerna Kr12 (m) yrkande 1, Kr213 (fp), Kr282(kd) yrkande 3, Kr337 (m) och K400 (m) yrkande 7.Systemet för medelstilldelning(avsnitt 13.2)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör med avslag på motionsyrkandengodkänna regeringens förslag om system förmedelstilldelning. Jämför reservationerna 21(m) och 22 (kd).PropositionenI propositionen föreslås att de medel som anvisastill programföretagen från rundradiokontot liksom nuskall anvisas samlat till varje programföretag.Medelstilldelningen till SR:sutlandsprogramverksamhet och SVT:s programverksamhetför döva skall fr.o.m. ingå iSR:s respektive SVT:s medelstilldelning.Medelstilldelningen till programföretagen frånrundradiokontot skall räknas upp med två procentårligen. Prisuppräkningen skall reduceras i den månTV-avgiftsskolket inte minskar, dock med högst 25miljoner kronor per år.Ett särskilt distributionskonto inrättas för atthantera kostnader för TV-distribution i samband medövergången till digital sändningsteknik. Till kontotförs medel från rundradiokontot. Under ettuppbyggnadsskede uppkommer ett underskott på kontot.Detta finansieras genom lån i . Närde analoga sändningarna har upphört skallunderskottet återbetalas genom betalningar frånrundradiokontot.Skälen för regeringens förslag återfinns ipropositionen s. 71 f. Här återges i korthet endastnågra punkter.Programföretagens medelstilldelning sker förnärvarande alltid i ett tidigare års prisläge. Denfaktiska medelsnivån blir därför inte känd förrän iefterhand. Regeringen anser att dagens system förmedelstilldelning till public service-företagen harbrister. Riksdag och regering har genom nuvarandesystem inte information om den faktiskamedelstilldelningen vid tiden för förslag respektivebeslut. Det har under nuvarande tillståndsperiodvisat sig svårt att göra prognoser för utvecklingenav det särskilda SR-indexet, vilket riskerar attleda till obalans på rundradiokontot. Utfallet avindex blir dessutom inte känt förrän långt iefterhand. Regeringen anser att denna ordning börförenklas.Regeringen föreslår därför att medelstilldelningenunder den kommande tillståndsperioden skall räknasupp med en fast prisuppräkning om två procentårligen. En förutsättning för att prisuppräkningenskall betalas fullt ut är - som nämnts - att TV-avgiftsskolket minskas med minst 25 miljoner kronorper år. Om skolket minskar med ett lägre beloppskall prisuppräkningen reduceras med skillnadenmellan och detta belopp (prop. s.71).Regeringen anger som skäl till att ett särskiltdistributionskonto skall inrättas för att finansierakostnaderna för TV-distribution följande (prop. s.72).Under den kommande tillståndsperioden kommermedelsbehovet för televisionen att vara stort pågrund av att de analoga marksändningarna måste pågåi full omfattning som den digitalasändningsverksamheten byggs upp med högre kostnadersom följd. På , när de analogamarksändningarna har upphört, kommer medelsbehovetemellertid att minska eftersom den digitaladistributionen är mindre kostsam än den analoga.För att kostnaderna skall utjämnas bör ett särskilt distributionskontoinrättas. Från rundradiokontot tilldistributionskontot förs medel som successivt ökaroch som motsvarar kostnaderna för SVT:soch UR:s analoga TV-distribution. Fråndistributionskontot tillförs medel tillprogramföretagen som motsvarar kostnaderna för TV-distribution både via analoga och digitalamarksändningar för SVT och UR. Det underskott pådistributionskontot som uppkommer underuppbyggnadsskedet täcks genom lån iRiksgäldskontoret. När TV-sändningarna i det analogamarknätet har upphört skall betalningarna frånrundradiokontot till distributionskontot fortsättatills underskottet är återbetalt.Vidare föreslår regeringen att en nyfördelningsnyckel för fördelning av resurserna tillde tre programföretagen skall tillämpas. Som skälhärför anges bl.a. att medel till Radio ochprogramverksamheten för döva inom SVT skall ingå imedelstilldelningen. Vidare skall medel för TV-distribution tillföras SVT och UR fråndistributionskontot. Av dessa skäl måste denfördelningsnyckel som tillämpas avprogramföretagen ändras. Fördelningsnyckeln för år2002 skall enligt regeringen vara för SVT,37,för och för UR.