bet · GP01MJU3 · 2001-11-01 00:00:00 — Utskottet anser därför att riksdagenbör godkänna den föreslagna strategin.Riksdagen har godkänt de delmål för miljökvalitetsmålet Giftfrimiljö som lämnades av regeringen i propositionenKemikaliestrategi för Giftfri miljö (prop. 2000/01:65, bet.2000/01:MJU15, rskr. 2000/01:269). De principer som motion MJ44 (fp)yrkande 3 i berörd del förespråkar omfattas av propositionensförslag och godkännande. Utskottet anser inte attriksdagen nu bör vidta några ytterligare åtgärder med anledning avmotionen.Ett med motion MJ46 (c) yrkande 38 enahanda förslag om ökatfunktionstänkande har utskottet tidigare utförligt behandlat ibetänkandet Hållbara (2000/01:MJU10 s. 9 f.). Utskottetuttalade därvid att förslaget innebär en genomgripande förändring avdet synsätt som präglat arbetet med mål och medel i miljöpolitikensamt att det krävs ganska ingående överväganden och preciseringarinnan kan göra något uttalande om den konkreta innebördenav ett s.k. funktionstänkande. Utskottets ställningstagandekvarstår, varför utskottet avstyrker motionen.En strategi för hushållning med mark, vattenoch bebyggd miljöUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker en strategi för hushållning avresurser i enlighet med vad regeringen föreslår ochavstyrker motionsyrkanden dels om förslag till strategi förrestaurering av vattendrag (c), dels om ökad användning avråvaran trä i byggandet (s).PropositionenRegeringen föreslår följande strategi som skall vara vägledande iarbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen:En strategi för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö -för ökad hänsyn till biologisk mångfald, kulturmiljö ochmänniskors hälsa, för god hushållning med mark och vatten,miljöanpassad fysisk planering och hållbar bebyggelsestruktur.Enligt regeringens bedömning bidrar strategin för hushållning medmark, vatten och bebyggd miljö främst till att uppnåmiljökvalitetsmålen Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av godkvalitet, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Myllrandevåtmarker, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Storslagenfjällmiljö och God bebyggd miljö.Hushållningsstrategin bygger i huvudsak på tre olikabeståndsdelar:1. Ett varsamt brukande av mark- och vattenområden för att värnanatur- och kulturvärden i miljön och godaproduktionsförhållanden.2.3. Skydd av särskilt värdefulla miljöer och resurser samt skapandeav en rik kultur- och naturmiljö där representativa delar av vårtkulturarv är bevarade liksom den biologiska mångfalden.4.5. Miljöanpassad fysisk planering och byggande för att skapa enhållbar bebyggelsestruktur och nya anläggningar av hög kvalitet,för ett balanserat uttag av naturresurser och för en godhushållning med mark, vatten och bebyggd miljö.6.MotionernaEnligt motion MJ46 (c) yrkande 28 bör utformandet av strategier förrestaurering av vattendrag ta hänsyn till energiförsörjning, klimatoch hälsa, EU:s energimål samt att vattenkraftsföretagens kostnaderför dessa åtgärder blir begränsade.För att den biologiska mångfalden skall kunna bevaras ochutvecklas måste enligt motion MJ40 (s) ekologi och ekonomi gå hand ihand. Byggnader uppförs för att finnas i hundratals år.Skogsbaserade träprodukter är en oändlig resurs. Enligt motionenfinns det behov av ett tydligare mål om ökad användning av densvenska råvaran trä i byggandet.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i regeringens överväganden om vikten av enhushållning med naturresurser på ett sätt som möjliggör ettlångsiktigt brukande av resurserna, men också förnyelse ochåteranvändning av dem. Regeringens förslag till strategi förhushållning med mark, vatten och bebyggd miljö bör därför godkännas.När det gäller förslagen i motion MJ46 (c) yrkande 28 om attutforma strategier för restaurering av vattendrag vill utskottetframhålla regeringens bedömning att den föreslagna strategin ipraktiken innebär att befintliga värden skall tas till vara och attlångsiktiga intressen skall väga tyngre än kortsiktiga. Den innebärockså varsam förvaltning och bruk av miljöns naturgivna ochmänniskoskapade resurser. Hushållningsstrategin är av betydelse vidsåväl nya som gamla verksamheter. Eftersom den innehåller element avbåde bevarande och utveckling krävs ett brett och väl utvecklatsamråd mellan olika intressen i syfte att nå det på lång sikt bästahållbara nyttjandet. Utskottet anser därför för sin del att syftetmed motionen är tillgodosett utan några särskilda åtgärder frånriksdagens sida.Den föreslagna hushållningsstrategien bygger bl.a. på enmiljöanpassad fysisk planering för att skapa en hållbarbebyggelsestruktur och nya anläggningar av hög kvalitet. Den skapardärigenom förutsättningar för ett balanserat uttag av naturresurseroch för en god hushållning med den bebyggda miljön. Näringsutskottetanförde (bet. 2000/01:NU7 s. 86) att regeringen på desätt som är möjliga bör främja en ökad användning av trä ibyggandet. Speciellt bör detta kunna ske i det offentliga byggandet,vilket kan utgöra en motor som driver på och utvecklar användningenav en av landets viktigaste naturresurser. Bostadsutskottetframhåller i sitt yttrande till miljö- och jordbruksutskottetdessutom träets betydelse ur ett kretsloppsperspektiv ochförutsätter att frågan kommer att behandlas i det uppföljnings- ochutvärderingsarbete som aviseras i propositionen. Regeringen har iden regionalpolitiska propositionen (prop. 2001/02:4) lyft fram ettnationellt program för att främja en hållbar tillväxt när det gällerträanvändning. Programmet bör enligt regeringen inriktas mot projektsom främjar samverkan mellan träindustriföretag i regionalaleverantörsgrupper, samt stimulerar till en optimal användning avskogsråvaran och en mer varierad lokal vidareförädling av denna.Miljö- och jordbruksutskottet finner det positivt att regeringenpresenterat detta program och bedömer mot bakgrund av detta att detinte finns skäl till något särskilt tillkännagivande av riksdagenmed anledning av motion MJ40 (s).Lagstiftning, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i regeringens överväganden ochavstyrker motionsyrkanden om att inarbeta bl.a.skogsvårdslagen i (fp), om att geMiljöbalkskommittén tilläggsdirektiv att se översanktionsavgiften i (m) och om att införaregler för bildandet av naturreservat (kd).PropositionenDet gemensamma, övergripande syftet för ochmiljökvalitetsmålen är att främja en ekologiskt hållbar utveckling.Frågan om målens knytning till lagstiftningen ryms så långt som detär ändamålsenligt inom ramen för det uppdrag som har getts denparlamentariskt sammansatta kommittén för uppföljning avmiljöbalken. Regeringen avser dock att ge ettuppdrag rörande miljökvalitetsnormer, eftersom en utveckling avnormerna på ett funktionellt sätt knyter samman miljökvalitetsmålenmed miljölagstiftningen. skall ses över i syfteatt ge lagen en utformning som bättre främjar en långsiktigt hållbarutveckling.MotionernaAlla lagar, inklusive skogsvårdslagen, som har direkt bäring påkonflikter mellan bevarande och exploatering av naturresurser börenligt motion MJ37 (fp) yrkande 1 inarbetas i miljöbalken.Bevarandemål och exploateringsmål skall jämställas. Vid en konfliktär det exploatörens skyldighet att visa att värdet av enexploatering överstiger värdet av de övriga samladenaturtillgångarna. Därmed införlivas också de sanktionsmöjlighetersom finns samlade i med jord- ochskogsbrukslagstiftningen.Miljöbalkskommittén bör enligt motion MJ48 (m) gestilläggsdirektiv att se över sanktionsavgiften i miljöbalken.Enligt motion MJ770 (kd) bör regler för naturvårdsförrättninginföras så att hanteringen av naturreservatsbildning kan skeenklare, snabbare och till lägre kostnad än vad nuvarande regler germöjlighet till.Utskottets ställningstagandeNär det gäller förhållandet mellan och bl.a.skogsvårdslagen som behandlas i motion MJ37 (fp) yrkande 1 framgårav propositionen angående följdlagstiftning till m.m.(1997/98:90) att båda lagarna skall gälla parallellt i denbemärkelsen att regler om vad som skall iakttas vid utövandet avverksamheten kan finnas i både och i skogsvårdslagen.Miljöbalkens målparagraf, allmänna hänsynsregler ochmiljökvalitetsnormer utfärdade med stöd av ärtillämpliga på skogsmark och skogsbruk, dvs. Därav följer enligt propositionen (s. 244) attföreskrifter som meddelas med stöd av skogsvårdslagen skall varaförenliga med de allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. ochatt de skall främja uppfyllandet av mål, sådant detkommer till uttryck i 1 kap. 1 § . Föreskrifterna fåremellertid inte heller motverka att miljökvalitetsnormer som harutfärdats enligt 5 kap. uppfylls. Förhållandet att enverksamhet kan omfattas av flera olika regelverk är inte ovanligt.En verksamhetsutövare är ofta skyldig att iaktta reglerna i olikalagstiftningar. När två bestämmelser som är tillämpliga på sammafråga leder till olika resultat och bestämmelserna alltså äroförenliga, måste en bedömning göras av vilken bestämmelse som skalltillämpas. Utskottet anförde vid behandlingen av propositionen (bet.1997/98:JoU25 s. 9 f.) att av allmänna lagvalsprinciper följer iförevarande fall att de detaljerade föreskrifterna om miljöhänsyn iskogsvårdsförfattningarna skall tillämpas. Utskottet delade därvidregeringens uppfattning såsom den kom till uttryck i propositionenatt någon uttrycklig reglering inte behövdes, eftersom den valdametodiken med tillräcklig tydlighet knyter an till allmänt erkändalagvalsprinciper. I propositionen (s. 245) anförde regeringen vidareatt i likhet med vad som avsågs gälla för 12 kap. 6 § miljöbalkenkommer att vara tillsynsmyndighet inom detområde som regleras i skogsvårdsförfattningarna, även om ingripandetstöder sig på de allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. miljöbalken.Utskottet har därför framfört uppfattningen att detta bör underlättamöjligheten att åstadkomma en enhetlighet i tillämpningen på detskogliga området (bet. 1997/98:JoU20 s. 45). Utskottet gör i dagingen annan bedömning och avstyrker därför motion MJ37 (fp) i berörddel.Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté -(dir. 1999:109) med uppgift att utvärderaeffektiviteten hos det nya sanktionssystemet och samspelet mellantillsynsreglerna, sanktionsavgifterna och de straffrättsligareglerna samt föreslå de ändringar av regelverket som kan behövas.Ett mera begränsat lagtekniskt betänkande avgavs (SOU2000:116). Kommittén skall därutöver i ett mera samlat betänkandesenast lämna förslag till de mer omfattandeändringar som uppdraget kan medföra samt senast den 31 december 2003redovisa en fullständigare bild av hur fått genomslag iden praktiska tillämpningen liksom andra frågor som röruppföljningen av de centrala instrumenten i balken. Därmed bör inteheller motion MJ48 (m) föranleda något riksdagsuttalande.Frågan om lagregler för naturreservatsbildning m.m. har varitföremål för och gemensammaarbete. Resultatet presenterades i rapporten genomförande av områdesskydd enligt (LMV-rapport2000:11, Rapport 5133) och grundar sig på enflerårig diskussion verken emellan kring bl.a. formerna förgenomförande av beslut om naturreservat. Rapporten innehållerförslag till ändringar i och anläggningslagen(1973:1149) samt till en ny lag om naturskyddsförrättning. Syftetmed förslagen är enligt författarna att åstadkomma ett effektivaregenomförande av vissa beslut om områdesskydd enligt 7 kap.miljöbalken, med bl.a. regler om ersättning och inlösen i anslutningtill naturreservat, kulturreservat, biotopskyddsområde ochvattenskyddsområde genom en lantmäteriförrättning. Rapporten harremissbehandlats och är föremål för beredning(). Utskottet anser att resultatet av det pågåendearbetet bör avvaktas. Motion MJ770 (kd) avstyrks.Uppföljning och utvärderingUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att anslaget 34:2 Miljöövervakningm.m. inom utgiftsområde 20 för skall kunna användasäven för uppföljning, utvärdering och redovisning avmiljökvalitetsmålen. Utskottet instämmer i regeringensöverväganden även i övrigt och avstyrker motionsyrkanden ominformation avseende miljömålen (fp), om Naturvårdsverketsansvar för miljömålsarbetet (m) och om konflikter kringmiljömålen (c).Ett system för nationell och regional uppföljningPropositionenEtt nationellt och ett regionalt uppföljnings- ochutvärderingssystem baserat på bl.a. indikatorer bör knytas tillmiljökvalitetsmålen. Regeringen beslutar vilka myndigheter som skallvara ansvariga för uppföljningen och utvecklingen av de olikamiljökvalitetsmålen och vilka myndigheter som skall ha motsvarandeansvar för övergripande miljöfrågor. Ett miljömålsråd knutet tillNaturvårdsverket bör ha ett samordnande ansvar för uppföljning ochrapportering.MotionenEnligt motion MJ44 (fp) om uppföljning och information gällandemiljömålen är det viktigt att informationen om de beslutade delmålenoch strategierna till kommuner och företag m.fl. blir tydlig(yrkande 5). Det är också angeläget att berörda aktörer blirunderrättade om miljömålen inte uppnås.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i motion MJ44(fp) yrkande 5 om att det är viktigt att informationen om debeslutade delmålen och strategierna blir tydlig. Utskottet anser ilikhet med regeringen att länsstyrelserna tillsammans med nationellamyndigheter, andra regionala organ och kommunerna i de fall det bliraktuellt bör utveckla ett förslag till regionalt uppföljningssystem.För miljökvalitetsmålet Levande skogar (avsnitt 17) harskogsvårdsstyrelserna ansvaret på regional nivå men skall i sittmålarbete samverka med länsstyrelserna. bör svara fören övergripande samordning av arbetet. Hänsyn bör tas till attbehovet av regionala indikatorer inte är lika stort för allamiljökvalitetsmål och till att regionala och lokala indikatorerskall fylla en uppgift i det nationella indikatorsystemet. Dettaarbete bör bedrivas med stöd från de övriga parter som ingår i detnya miljömålsrådet. Utskottet förutsätter att myndigheterna i dettaarbete kommer att tillgodose behovet av erforderlig information.Motionen bör utöver det anförda inte påkalla någon ytterligareåtgärd från sida.Ett miljömålsrådPropositionenEtt särskilt miljömålsråd knutet till bör inrättas,med ansvar för samlad uppföljning och rapportering till regeringen.MotionenEnligt motion MJ45 (m) bör ha ansvaret församordning, uppföljning och rapportering av miljömålsarbetet(yrkande 33). Motionärerna motsätter sig att miljömålsråd inrättas.En samlad uppföljning och rapportering på miljöområdet ingår på ettnaturligt sätt i uppgifter.Utskottets ställningstagandeMed tanke på de omfattande samordningsuppgifter som miljömålsarbetetinnebär anser utskottet i likhet med regeringen att ett särskiltmiljömålsråd bör inrättas knutet till . Syftet medinrättandet av rådet är inte att skapa en ny myndighet utan attinrätta en organisation för att samordna arbetet mellanmyndigheterna och se till att myndigheternas resurser kan utnyttjaseffektivt så att dubbelarbete undviks. Motion MJ45 (m) yrkande 33avstyrks.FinansieringUtskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag att anslaget 34:2Miljöövervakning m.m. inom utgiftsområde 20 för skall kunnaanvändas även för uppföljning, utvärdering och redovisning avmiljökvalitetsmålen.Redovisning till riksdagenPropositionenVarje år rapporterar regeringen översiktligt till hurarbetet med att nå miljökvalitetsmålen fortskrider. Vart fjärde årutförs en fördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålen i syfte attklarlägga om styrmedel eller mål behöver korrigeras.MotionenEnligt motion MJ46 (c) bör begära att regeringen, isamband med den första översiktliga rapporteringen till omhur arbetet med att nå miljökvalitetsmålen fortskrider, fogar enanalys av de konflikter som kommer att uppstå kring målen (yrkande41). I propositionen, som regeringen utarbetat med ochVänsterpartiet, förekommer målkonflikter, dvs. konflikter mellanintressen och konflikter mellan olika miljömål.Utskottets ställningstagandeEnligt motion MJ46 (c) yrkande 41 bör en analys av de konflikter somkommer att uppstå kring målen fogas till den första översiktligarapporteringen till . Som utskottet har redovisathar till uppgift att göra en samlad enhetliguppföljning och rapportering till regeringen av utvecklingen motmiljökvalitetsmålen och tillhörande delmål samt belysa eventuellamålkonflikter mellan miljökvalitetsmålen och andra samhällsmål somriksdagen har beslutat. Utskottet utgår från att det finns utrymmeatt redovisa den fråga som tas upp i motionen i den årligauppföljningen och rapporteringen. Motionen bör lämnas utan vidareåtgärd i den mån den inte tillgodosetts med vad utskottet haranfört.Länsstyrelser och kommunerUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i regeringens överväganden ochavstyrker ett motionsyrkande om länsstyrelsernas resurser(m).LänsstyrelsernaPropositionenLänsstyrelserna har enligt propositionen det övergripande ansvaretför regionalt mål- och uppföljningsarbete. Arbetet bör utföras i ensektorsövergripande process i dialog med kommuner, näringsliv ochandra aktörer. Det blivande miljömålsrådet skall i samråd medlänsstyrelserna samordna arbetet med regional anpassning av sådananationella delmål som behöver fördelas regionalt så att detnationella målet täcks in. Länsstyrelserna bör utifrån sinövergripande och samordnande roll som regionala miljömyndigheterutveckla samarbetet med övriga regionala myndigheter och andraregionala organ i målarbetet, bl.a. för att bättre tillvaratamöjligheterna att samordna tillväxt- och sysselsättningsskapandeåtgärder med åtgärder för att uppnå miljökvalitetsmålen. Detlänsövergripande samarbetet i miljö- och resurshushållningsfrågorbör utvecklas ytterligare. Inriktningen mot en hållbar utvecklingbör genomsyra länsstyrelsernas hela verksamhet och betonas i detfortsatta arbetet med infrastrukturplanering, regionalatillväxtavtal och strukturfondsprogram.Regeringen avser att ge i uppdrag att i samverkanmed länsstyrelserna och andra berörda myndigheter redovisa närmarebehov av och förutsättningar för att samordna och redovisakunskapsunderlag om miljömål och miljö- och resurshushållningsfrågorpå regional nivå samt att stödja länsstyrelsernas arbete.MotionenI motion MJ45 (m) anförs att länsstyrelserna bör få tillräckligaresurser för att klara de nya uppgifterna på ett rimligt sätt(yrkande 34). Arbetet med att följa upp de delmål som föreslås ipropositionen riskerar att leda till att länsstyrelserna fårsvårigheter att klara övriga arbetsuppgifter på ett rimligt sätt.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har i budgetpropositionen för (prop. 2000/01:1,utg.omr. 20 s. 30, bet. 2000/01:MJU1, rskr. 2000/01:85) anvisatökade medel för miljöövervakning, bl.a. för att täcka kostnader föruppföljning av miljökvalitetsmålen. Såsom regeringen anfört börökade kostnader för uppföljningen för miljömålsansvariga myndigheteroch myndigheter med ansvar för övergripande miljömålsfrågor därförtäckas från detta anslag.Som regeringen anfört skall flera av de åtgärder som föreslås ipropositionen utföras av eller kräver medverkan av länsstyrelserna.Finansieringen av länsstyrelsernas miljöarbete skall i huvudsak skevia länsstyrelsernas förvaltningsanslag (anslaget 32:1Länsstyrelserna m.m. inom utgiftsområde 18). För att finansieralänsstyrelsernas arbete inom ramen för deras övergripande ansvar förregionalt mål- och uppföljningsarbete beräknar regeringen attöverföra till länsstyrelsernasförvaltningsanslag från utgiftsområde 20. Anslaget har vid fleratillfällen tillförts ökade resurser för arbete inom miljöarbetet.Under de senaste åren har tillförts förtillsyn inom miljöområdet och föradministration av skogsinköp.Regeringen anför att enligt budgetpropositionen för får 65miljoner kronor från sakanslag inom utgiftsområde 20 användas förlänsstyrelsernas kostnader för administration m.m. av anslagsmedelför miljöövervakning, kalkningsverksamhet och sanering ochåterställning av förorenade områden. Resurserna fördelas nu avNaturvårdsverket. Regeringen avser att överföra dessa medel tilllänsstyrelsernas förvaltningsanslag för att underlättalänsstyrelsernas långsiktiga planering av miljöarbetet. I vissa fallkan föreslagna åtgärder medföra behov av särskilda insatser frånlänsstyrelsernas sida. För sådana insatser beräknar regeringen bl.a.att tillföra länsstyrelserna resurser för att upprätta regionalavattenhushållningsprogram och för att upprätta regionala miljö- ochhushållningsprogram för fjällområdet när dessa program bliraktuella.Utskottet delar regeringens bedömning att en uppföljning bör görasav de ekonomiska konsekvenserna för länsstyrelserna av regeringensförslag i propositionen som underlag för vidare överväganden. Somregeringen aviserat föreslås i budgetpropositionen för (prop. 2001/02:1 utg.omr. 20 s. 46, 49 och 51) att medel förs överfrån utgiftsområde 20 till länsstyrelsernas förvaltningsanslag.Utskottet föreslår att motion MJ45 (m) yrkande 34 om tillräckligaresurser för länsstyrelserna lämnas utan vidare åtgärd i den mån deninte tillgodosetts med vad som anförts.KommunernaUtskottets ställningstagandeSåsom regeringen anfört har kommunerna lokalt det samlade ansvaretför att åstadkomma en god livsmiljö. Kommunerna har ettövergripande ansvar för lokala anpassningar av de nationella målen.De har viktiga uppgifter i arbetet för att uppnåmiljökvalitetsmålen, dels genom sitt myndighetsarbete och åtgärder iden egna verksamheten, dels genom att lokala mål ochåtgärdsstrategier och samhällsplanering kan ge ramar ochunderlag för miljöarbetet på lokal nivå. Stödet till lokalainvesteringsprogram för hållbar utveckling bidrar till att det påkommunal nivå kan genomföras åtgärder som bidrar till att uppnåmiljökvalitetsmålen.Länsstyrelserna skall stödja kommunerna med underlag för attformulera lokala mål och åtgärdsprogram. bör i samverkanmed berörda myndigheter utveckla, stödja och följa upp kommunernasarbete med miljömål i samhällsplaneringen.Sammanfattning av ekonomiska konsekvenser ocheffekter i ett generationsperspektivUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i regeringens överväganden ochavstyrker ett motionsyrkande om beräkning av miljöskador(m).Effekter i ett generationsperspektivUtskottets ställningstagandeMålet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämnaöver ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Såsomregeringen anfört råder det emellertid osäkerhet inom en rad områdendär vi inte har tillräcklig kunskap för att bedöma om deförslag som regeringen lägger fram räcker för att vända den negativatrenden. Det gäller t.ex. övergödning, buller och gifter lagrade imarken.Målet att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle därde stora miljöproblemen är lösta är därför en stor utmaning och ettuttryck för en stark viljeriktning. Såsom regeringen anfört är deförslag på delmål som presenteras i propositionen och dettabetänkande möjligen i vissa fall inte tillräckliga för att med godmarginal uppnå de olika miljökvalitetsmålen inom en generation.Syftet är dock att med återkommande utvärderingar följa utvecklingenoch vid behov revidera mål och åtgärdsförslag. Det understrykerbehovet av aktiva insatser under hela tidsperioden.Ekonomiska konsekvenserMotionenI motion MJ45 (m) begärs att regeringen tar initiativ tillberäkningar av de miljöskador som har en direkt koppling tillmänniskors hälsa, den biologiska mångfalden, ekosystemenslångsiktiga produktionsförmåga samt hushållningen mednaturresurserna (yrkande 2). uppskattarkostnaderna för miljöförstöring till mer än perår. har gjort en liknande studie och kommitfram till att kostnaderna för miljöskador i uppgår till ca10 miljarder kronor per år.Utskottets ställningstagandeSom regeringen anfört kommer det att krävas insatser från stat,kommun, hushåll och näringsliv för att uppnå miljökvalitetsmålen.För hushållen handlar det om att anpassa såväl transporter ochboende som att välja produkter som är bättre från miljösynpunkt. Deåtgärder som föreslås i denna proposition uppskattas medförastatliga utgifter på totalt ca 45 miljarder för hela perioden2001-2010.