bet · GP01JUU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Utskottetlämnar även en redovisning avbrottsofferfondens resultat under år2000. I avsnittet behandlar utskottetockså ett motionsyrkande rörandeutmätning i en intagensarbetsersättning avseende skuld tillbrottsofferfonden. Utskottet hänvisari denna del till sina tidigareuttalanden att utskottet inte ärberett att mer allmänt öppna förutmätning i intagnas arbetsersättning.Mot den bakgrunden avstyrker utskottetmotionsyrkandet. Jämför reservation43.InledningBrottsoffermyndighetens övergripandemål och uppgifter är att tillförsäkraden enskilde rättstrygghet ochrättssäkerhet, att främja brottsoffersrättig-heter, att bevaka deras behovoch intressen samt att verka för attden som är berättigad tillbrottsskadeersättning får sådan.Myndigheten skall pröva ärenden ombrottsskadeersättning enligtbrottsskadelagen (1978:413) och ärendenom bidrag från brottsofferfonden. finns en särskild nämnd förprövning av vissa ärenden ombrottsskadeersättning samt ett råd förprövning av frågor om bidrag urbrottsofferfonden.ResultatuppföljningFör Brottsoffermyndigheten gällde förår 2000 följande verksamhetsmål. Minst70 % av brottsskadeärendena skulle medbibehållen kvalitet handläggas inom tremånader. Vidare skulle ärendebalansenminska. Brottsofferfonden skulleutnyttjas så effektivt som möjligt. Deorganisationer och projekt som bedömdeskunna tillföra brottsoffer störst nyttaskulle beviljas bidrag urbrottsofferfonden. Projekt inriktademot brott med våld mot kvinnor, brottmot barn, brott med rasistiska,främlingsfientliga eller homofobiskainslag skulle därvid prioriteras. Dettillskott som Brottsofferfonden fickgenom höjningen av avgiften till fondenfrån och med skulleanvändas till att utveckla stödet tillde ideella organisationerna för attdessa i ökad grad skulle varatillgängliga för brottsoffer somkontaktar dem. Brottsoffermyndighetenskulle vidare prioriterainformationsinsatser som bidrar tillatt sprida kunskap 2000 inkom 6 522brottsskadeärenden, vilket är en ökningjämfört med året innan (setabell). Enligt myndighetensbedömningar kommer antalet inkomnaärenden att öka ytterligare under år2001.Målet att handlägga av ärendenainom har inte uppnåtts.Resultatet har emellertid förbättratsfrån och under år 2000avgjordes av ärendena inom denangivna tiden. Som förklaring harBrottsoffermyndigheten framför allthänvisat till den ökade ambitionen vadgäller s.k. fördjupad utredning (senedan).Myndigheten har inte uppnått måletatt ärendebalansen skall minska.Antalet balanserade ärenden uppgick vidutgången av till 1 755, enökning med jämfört medföregående år. Totalt avgjordes 6 491ärenden , vilket jämförtmed året innan är en ökning med nästan5 % (se tabell). harantalet anställda hosBrottsoffermyndigheten varit i stortsett oförändrad.Inkomn Avgjorda Ärendebala brottssk ans vidbrotts- adeärend åretsskadeä en utgångrenden1997 5 002 5 265 1 4761998 5 386 5 083 1 7801999 6 133 6 193 1 7092000 6 522 6 491 1 755De medel som influtit genomregressverksamheten har under år 2000ökat eller nästan 580 000 kr.Totalt inbetalades drygt 3,4 miljonerkronor. har myndighetengenomfört en satsning på den s.k.fördjupade utredningsverksamheten avden skadelidandesförsäkringsförhållanden och denskadeståndsskyldiges betalningsförmåga.Denna satsning har medfört attbetydligt fler ansökningar avslagitsmed hänvisning till föreliggandeförsäkring eller skadevållarensbetalningsförmåga. Detta har i sin turlett till att summan av utbetaldbrottsskadeersättning ökat endastmarignellt trots att antalet avgjordaärenden ökat med . Myndighetengör bedömningen att det fördjupadeutredningsarbetet, konsekventgenomfört, medför en betydandebesparing vad avser utbetaldbrottsskadeersättning.Under år 2000 beviljades sammanlagt194 brottsofferprojekt bidrag frånbrottsofferfonden. Av dessa var 77projekt inriktade på våld mot kvinnoroch 27 på frågor kring övergreppriktade mot barn. Avseende offer förhomofobiska brott beviljades sexprojekt bidrag. När det gäller offerför brott med rasistiska ellerfrämlingsfientliga förtecken har intenågot projekt beviljats finansiering.Under år 2000 genomförde myndighetenriktade informationsinsatser till olikaideella organisationer, främstinvandrarföreningar. Dessainformationsinsatser resulterade i ettökat antal ansökningar fråninvandrarorganisationer, varav åttaprojekt rörande allmäntbrottsofferarbete med tonvikt påinformations- och utbildningsinsatserbeviljades bidrag. Ur brottsofferfondenbeviljades också verksamhetsstöd i 213fall . Sammanlagtfördelade fonden drygt 21,3miljoner kronor.Regeringen bedömer attBrottsoffermyndighetens arbete har deninriktning som statsmakterna bestämtoch att målen som uppställts förverksamheten i allt väsentligtuppfyllts. Myndigheten har inte hellerunder kunnat uppnåverksamhetsmålet att handlägga av brottsskadeärendena inom tremånader med bibehållen kvalitet.Regeringen har dock kunnat konstateraatt detta mål står i konflikt medmyndighetens ambition att bedriva ettfördjupat utredningsarbete. Denfördjupade utredningen måste rimligtvisinnebära att kvaliteten iärendehanteringen inte bara harbibehållits utan att den dessutomförbättrats. Regeringen, som anser attdet fördjupade utredningsarbetet intebör stå tillbaka för en ökning avavgörandetakten, har därför genom enändring i regleringsbrevet för år 2001förlängt den tid inom vilken avärendena skall vara avslutade från tretill . Sammanfattningsvisanser regeringen att myndigheten drivspå ett effektivt sätt mot de uppsattamålen och med god kvalitet.Utskottet ser med tillfredsställelsepå att antalet avgjordabrottsskadeärenden under år 2000fortsatt att öka. Det är emellertidinte bra att ärendebalansen under år2000 har ökat och att ett så stortantal ärenden alltjämt harhandläggningstider som överstiger tremånader. har encentral funktion när det gäller stödtill dem som drabbats av brott, och detär därför av stor vikt attbrottsskadeärenden handläggs effektivt,snabbt och med hög kvalitet. Somanförts ovan kan den ökadeärendebalansen och det stora antaletärenden som inte handläggs inom tremånader förklaras med den ökadetillströmningen av ärenden och denökade ambitionen inom myndigheten vadgäller den fördjupadeutredningsverksamheten. Utskottet delarregeringens bedömning att det inte ärönskvärt att myndigheten skulle avståfrån den fördjupadeutredningsverksamheten för att kunnaavgöra fler ärenden inom tre månader.Utskottet har därför inget att erinramot att regeringen förlängt den tidinom vilken av ärendena skall varaavgjorda från föratt skapa en bättre balans mellanhandläggningstider ochutredningsverksamhet. Som utskottetåterkommer till nedan föreslås enhöjning av anslaget för rekrytering avpersonal och vidareutveckling avregressverksamheten samt den fördjupadeutredningsverksamheten.När det gäller regressverksamhetenser utskottet liksom tidigare (bet.2000/01:JuU1 s. 103) positivt på deredovisade uppgifterna. Vad gäller denfördjupade utredningen ibrottsskadeärendena är det bra attdenna getts högre prioritet under år2000.Utskottet har inte funnit något sommotsäger regeringens bedömning attBrottsoffermyndigheten drivs på etteffektivt sätt med god kvalitet.Utskottet vill här också notera attresultatet av den fördjupadeutredningsverksamheten blir attantingen skadevållaren får betala elleratt den skadelidandes egetförsäkringsskydd tas i anspråk. Denskadelidande får alltså under allaomständigheter den ersättning han ellerhon är berättigad till.Prioriteringar inför budgetåret 2002I fråga om verksamhetens inriktningkommande budgetår anför regeringen ihuvudsak följande. För att tillgodosedet medborgerliga kravet på ett starktstöd till dem som drabbas av brott börmyndighetens ansträngningar för attförkorta handläggningstiderna förbrottsskadeärenden fortsätta. Det ärockså viktigt att myndigheten utvecklarytterligare rutiner för att mätakvaliteten i besluten. Myndighetensarbete med att utvecklaregressverksamheten, fördjupautredningen av den skadelidandesförsäkringsförhållanden och denskadeståndsskyldiges betalningsförmågahar visat mycket goda resultat. Det ärangeläget att detta arbete prioriterasoch vidareutvecklas.Utskottet har ingen erinran mot debedömningar regeringen gjort i dennadel.AnslagenBrottsoffermyndighetenI tabellen nedan återfinns enjämförelse av regeringens ochoppositionens förslag till anslag förBrottsoffermyndigheten (tusental kronor).Anslag Prop m kd c fp2001 .inkl. 2002TB20 024 20 719 + 3 + 3 + 500 + 20000 000 000För uppgårBrottsoffermyndighetens anslag,inklusive medel som tillförts påtilläggsbudget, till drygt 20 miljonerkronor. Vid ingången av året uppgickanslagssparandet till drygt 300 000 kr.Utgiftsprognosen för ärberäknad till knappt 19,7 miljonerkronor.Regeringen föreslår ett ramanslag förår 2002 på knappt 21 miljoner kronor.Det föreslagna anslaget innefattar enhöjning av ramen om 1,5 miljonerkronor. I anslagsberäkningen har hänsyntagits till beräknade utgiftsökningarför löner, lokaler och övrigaförvaltningskostnader samt justering avpremierna för statligaavtalsförsäkringar.Brottsoffermyndigheten har begärt attramanslaget skall höjas för att skapaförutsättningar att kunna uppnåfastställda verksamhetsmål, bl.a. genomatt anställa ytterligare personal.Regeringen konstaterar att det behövskompetent personal för att uppnå de målsom gäller för myndighetens verksamhet.I syfte att skapa förutsättningar föratt rekrytera och behålla sådanpersonal samt för att kunnavidareutveckla regressverksamheten ochden fördjupade utredningsverksamhetenanser regeringen attBrottsoffermyndigheten bör medges enramhöjning.Företrädare för (m) har underberedningen i utskottet yrkat attanslaget skall tillföras ytterligare 3miljoner kronor. I motion Ju368 (kd)begärs en höjning av anslaget medytterligare för attge en möjlighetatt leva upp till målen förverksamheten. Liknande yrkandenframförs i motion Ju394 (kd). I motionJu444 (c) begärs en höjning av anslagetmed ytterligare för att gemyndigheten möjlighet att höjakunskapen och medvetenheten ombrottsoffers situation. I motion Ju237(c) framförs också att staten måstehjälpa till med administration avfrivilligorganisationernas arbete. Imotionerna Fi294 och Ju450 (båda fp)begärs en höjning av anslaget medytterligare tillbrottsofferjourer.Anslagsyrkandena har behandlats ovani avsnittet Utgiftsramen och anslagen.Som framgår där föreslår utskottet attriksdagen antar regeringens förslag ochavslår motionsyrkandena.Ersättning för skador på grund av brottFrån anslaget betalas ersättning avstatsmedel enligt brottsskadelagen(1978:413) för skador på grund avbrott. Utgifterna på anslaget ärhuvudsakligen beroende av antaletbeviljade ansökningar ombrottsskadeersättning ochersättningarnas storlek. Anslagetdisponeras av Brottsoffermyndigheten.Under utbetaladesdrygt ibrottsskadeersättning. Ökningen iförhållandet till föregående år varobetydlig. Den låga ökningstakten berorenligt på dens.k. fördjupade utredningsverksamheten.Merparten av de utbetalade medlen avsågersättning för personskador; endast 1,1miljoner kronor utgick som ersättningför sak- och förmögenhetsskador.Brottsoffermyndigheten gör bedömningenatt konsekvent genomfört medför detfördjupade utredningsarbetet enbetydande besparing vad avser utbetaldbrottsskadeersättning. För år 2001uppskattar attbelastningen på anslaget kommer att ökamed i förhållande till år 2000till följd av ökad måltillströmning ochhöjda ersättningsnivåer. (Beloppen anges i tusental kronor)Anslag Prop m kd c fp2001 .inkl. 2002TB71 500 58 500 - - - -uppgår anslaget, inklusivemedel som tillförts på tilläggsbudget,till . Vid ingångenav året uppgick anslagssparandet tilldrygt 35,6 miljoner kronor.Utgiftsprognosen för ärberäknad till 74 miljoner kronor.Regeringen föreslår ett ramanslag förår 2002 på , dvs.en sänkning med 13 miljoner kronorjämfört med innevarande år. Sänkningenberor på det anslagssparande sommyndigheten hade vid ingången av år2001. Det bör därför nämnas attregeringen för budgetåren 2003 och 2004har beräknat anslaget till 74,5miljoner kronor.Anslagsyrkandet har behandlats ovan iavsnittet Utgiftsramen och anslagen.Som framgår där föreslår utskottet attriksdagen antar regeringens förslag.Utmätning i en intagensarbetsersättning avseende skuld tillbrottsofferfondenBrottsofferfonden finansieras genom attden som döms för brott som har fängelsei straffskalan skall åläggas att betalaen avgift till fonden, för närvarande500 kr. Vidare skall den somverkställer fängelsestraff genomintensivövervakning med elektroniskkontroll vanligen betala en avgift om500 kr per dag till fonden, dock högst3 000 kr.I motion Ju317 (m) begärs attförbudet mot utmätning i en intagensarbets- ersättning i 45 § lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt(KvaL) skall avskaffas såvitt avserskuld till brottsofferfonden.I 45 § andra stycket KvaL finns ettgenerellt förbud mot att utmäta arbets-ersättning som för intagens räkninginnestår hos kriminalvårdsmyndighet.Utskottet har behandlat liknandeyrkanden vid ett flertal tidigaretillfällen. Senast var i samband medbehandlingen av budgetpropositionen förår 2001 (bet. 2000/01:JuU1 s. 105 f).Där hänvisade utskottet till sinatidigare uttalanden och avstyrktemotionen framför allt med hänvisningtill att utskottet inte var berett allmänt öppna för utmätning i deintagnas ändå låga ersättning.Utskottet, som inte kan finna att detnu framkommit skäl som ger anledningatt frångå tidigare bedömning,avstyrker motion Ju317.RättsmedicinalverketUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt redogörs förRättsmedicinalverkets resultat . Utskottet delarregeringens bedömning attRättsmedicinalverket i allt väsentligtfullgjort de mål som ställts upp fördess verksamhet. I avsnittet tarutskottet vidare ställning till vilkaprioriteringar som bör ligga tillgrund för Rättsmedicinalverketsverksamhet . Utskottetbehandlar också ett motionsyrkanderörande rättsintyg som avstyrks medhänvisning till att frågan inom kortkommer att utredas.InledningRättsmedicinalverket är centralförvaltningsmyndighet förrättspsykiatrisk, rättsmedicinsk,rättskemisk och rättsgenetiskverksamhet i den utsträckning sådanafrågor inte handläggs av någon annanstatlig myndighet. I praktiken gårverksamheten ut på att sörja för attdomstolarna har teknisk (medicinsk)bevisning i brottmål och faderskapsmåloch ett fullgott underlag förpåföljdsbestämningen i brottmål i formav t.ex. rättspsykiatriskaundersökningar. Rättsmedicinalverketskall genom sin verksamhet medverkatill att skapa goda förutsättningar förrättssäkerhet och effektivitet inomrättsväsendet. Verket skall också bidratill att förbättra samhälletsbrottsförebyggande arbete genom attinformera om de erfarenheter somvunnits inom dess verksamhetsområde.Inom områdeförekommer såväl anslagsfinansierad somuppdragsfinansierad verksamhet.ResultatuppföljningFör gällde för år2000 följande verksamhetsmål.Verksamheten och dess resultat skullepräglas av hög kvalitet i relation tilluppdragsgivarnas behov. Verksamhetenskulle bedrivas med respekt för deundersöktas personliga integritet.Verket skulle bedriva utvecklingsarbeteoch ge stöd åt forskning av betydelseför verksamheten. Verket skulle också,där det är lämpligt och därverksamheten kan skapa särskildaförutsättningar, vinnlägga sig om attbidra till det brottsförebyggandearbetet. skulleockså verka för en långsiktigt godförsörjning av personal medändamålsenlig kompetens ochspecialistkunskap. Särskilt gällde attminska sårbarheten i utnyttjandet ochtillgången på rättsläkare genom enaktiv och förutseende rekrytering ochutbildning. Det bör också vara ensjälvklarhet att verket vinnlägger sigom att strukturer och förhållningssättbidrar till att skapa jämställdhetmellan män och kvinnor.Regeringen anser attRättsmedicinalverket i så gott somsamtliga ärenden, oavsettverksamhetsområde, har uppfyllt de kravsom ställts på undersöknings- ochhandläggningstider.Inom rättspsykiatrin har domstolarnasefterfrågan på rättspsykiatriskaundersökningar (RPU) stabiliseratsunder . Antalet undersökningarsom utfördes uppgick till619. Detta antal ligger något övernivån , men 6 %under nivån för , då det gjordes657 undersökningar (se tabell). Dettahar lett till att väntetiderna i häktehar minskat något. Antalet avRättsmedicinalverket utfärdadeläkarintyg enligt 7 § lagen (1991:2041)om särskild personutredning i brottmål,m.m. uppgick till 1 772,vilket är en minskning i förhållandetill nivån (setabell). Denna nivå bedöms kvarståunder de närmaste åren.År Utförda Utfärdade §rättspsykia 7-intygtriskaundersökningar1997600 1 8581998609 1 8471999657 1 8372000619 1 772Inom rättsmedicinen har antaletförrättningar minskat något jämfört medtidigare år. Även handläggningstidernahar minskat något, trots att detalltjämt råder brist på rättsläkare.Rättsmedicinalverket bedriveremellertid ett aktivt arbete i dennafråga och har , liksomföregående år, fått ett tillskott tillanslaget för att förstärkarekryteringsinsatserna. Arbetet börjarge resultat, och dessutom har enförsöksverksamhet med en nypersonalkategori, rättsmedicinskautredare, som bl.a. skall avlastarättsläkarna, inletts.Den rättskemiska verksamheten har ihög grad påverkats av dendrograttfyllerilagstiftning som träddei kraft . Efterfrågan påundersökningar låg på 3800 analyser, vilket är en femdubblingi förhållandet till år 1998.Inom rättsgenetiken har antaletutförda faderskapsundersökningar underår 2000 legat kvar på omkring 1 800.Handläggningstiderna har fortsatt attminska och medianhandläggningstiden varunder året kortare än någonsintidigare.Rättsmedicinalverket har under år2000, , satsat aktivtpå forskning och utveckling inom deolika verksamhetsgrenarna. Forsknings-och utvecklingsarbetet har dock i vissadelar fått prioriteras ned på grund avökande undersökningsvolymer inomframför allt den rättskemiskaavdelningen. Verket har också fortsattsitt arbete med kvalitetssäkring ochsystem för resultatanalys samt medmetod- och kvalitetsutveckling.Regeringen gör bedömningen attRättsmedicinalverket i allt väsentligtuppfyllt de mål som statsmakterna haruppställt för myndighetens verksamhet.Utskottet konstaterar att det inteframkommit något som talar motregeringens bedömning.Prioriteringar inför budgetåret 2002Regeringen anför i budgetpropositionenatt det är mycket angeläget attRättsmedicinalverket även kommande årupprätthåller en fortsatt hög kvalitetoch effektivitet i denrättspsykiatriska verksamheten. Dåbristen på utbildade rättsläkare är ettstort problem inom den rättsmedicinskaundersökningsverksamheten är detangeläget att det pågående arbetet medrekrytering av rättsläkare fortsätteroch vidareutvecklas. Den rättskemiskaavdelningen har enligt regeringenhittills klarat av att möta den ökandeefterfrågan utan att väntetideruppstått. Det är angeläget attRättsmedicinalverket ävenfortsättningsvis prioriterar dessaundersökningar. Vidare skall forsknings-och utvecklingsverksamheten ha en sådaninriktning att den kommer helarättsväsendet till del. Slutligen anserregeringen att kunskapsbasen vad avserrisk- och farlighetsbedömningarfortsatt behöver vidgas och fördjupas.Utskottet har ingen erinran motregeringens bedömningar i denna del.AnslagetI tabellen nedan återfinns enjämförelse av regeringens ochoppositionens förslag till anslag förRättsmedicinalverket (tusentalskronor).Anslag Prop m kd c fp2001 .inkl. 2002TB189 204 - - - -656 202För uppgårRättsmedicinalverkets anslag, inklusivemedel som tillförts på tilläggsbudget,till . Vidingången av året uppgickanslagssparandet till drygt 3,3miljoner kronor. Utgiftsprognosen förår 2001 är beräknad till 195 miljonerkronor.Regeringen föreslår ett ramanslag förår 2002 på drygt 204,2 miljoner kronor.Det föreslagna anslaget innefattar enengångsvis höjning av ramanslaget om7,. Ianslagsberäkningen har hänsyn tagitstill beräknade utgiftsökningar förlöner, lokaler och övrigaförvaltningskostnader samt justering avpremierna för statligaavtalsförsäkringar.En jämförelse mellan budget ochutfall för visar attRättsmedicinalverkets utgifter inom denanslagsfinansierade verksamheten haröverstigit anslaget med 3,4 miljonerkronor, som har tagits från dettidigare anslagssparandet. Prognosenför anslagsbelastningen underinnevarande budgetår visar attRättsmedicinalverkets utgifter kommeratt överstiga anslaget med 5,3 miljonerkronor. Det ackumuleradeanslagssparandet uppgick vid utgångenav till 3,4 miljoner kronor.Detta belopp kommer att förbrukas underinnevarande år för att myndighetenskall kunna möta den del av utgifternasom inte täcks av anslaget. Troligenkommer även en del av myndighetensanslagskredit att behöva utnyttjas.Regeringen konstaterar attRättsmedicinalverket, för att kunnamöta den ökande efterfrågan främst närdet gäller rättspsykiatriskaundersökningar ochdrograttfylleriundersökningar samt föratt ges möjligheter att rekryterarättsläkare, måste tillförasytterligare medel. Myndigheten bördärför enligt regeringen medges enhöjning av ramanslaget.Anslagsyrkandet har behandlats ovan iavsnittet Utgiftsramen och anslagen.Som framgår där föreslår utskottet attriksdagen antar regeringens förslag.RättsintygI motion Ju310 (m) begärs attRättsmedicinalverket skall geshuvudansvaret för utfärdandet avrättsintyg vid grövre vålds- ochsexualbrott och uppdraget attkontraktera läkare runt om i landet somhar till uppgift att utfärda dessaintyg.Utskottet tog senast ställning tillliknande motionsyrkanden i maj 2001.Utskottet redogjorde i samband därmedför vilka bestämmelser som gäller förutfärdande av rättsintyg samt för en avRättsmedicinalverket leddförsöksverksamhet med kontrakteradeläkare i och län.Utskottet redovisade också attRättsmedicinalverket i en skrivelsetill regeringen har -efter samråd med Riksåklagaren,, ochSocialstyrelsen - föreslagit enorganisation för vissarättsintygsskrivande läkare. Förslagetinnebär att, vid grövre vålds- ochsexualbrott, rättsintyg i huvudsak börutfärdas av särskilt utbildade ochkontrakterade läkare eller av läkareanställda vid de rättsmedicinskaenheterna. Vidare innebär förslaget attRättsmedicinalverket ges etthuvudmannaskap för denna del avrättsintygsverksamheten med ansvar förorganisation, innehåll, uppföljning ochkvalitetssäkring samt ges bemyndigandeatt utfärda nödvändiga föreskrifter ochallmänna råd på detta område. Dekontrakterade läkarna skall enligtRättsmedicinalverkets årsredovisningför erhålla handledning ochfortbildning från den rättsmedicinskaavdelningen inom upptagningsområdet.Utskottet noterade vidare attRättsmedicinalverkets förslag var underberedning i ochuttalade att det återigen villeunderstryka vikten av att rättsintygenhåller en hög kvalitet. Utskottetkonstaterade med tillfredsställelse attRättsmedicinalverket hade lämnatförslag till konkreta åtgärder för attåstadkomma en förbättring och ansåg motbakgrund därav att det inte krävdesnågot uttalande från sida.Motionerna som i aktuella delar ansågstillgodosedda avstyrktes. Utskottetframhöll emellertid det angelägna i attregeringen ser till attutvecklingsarbetet bedrivs skyndsamt,så att en kvalitetsförhöjning snarastkommer till stånd (bet. 2000/01:JuU32s. 18 f).Utskottet har erfarit attRegeringskansliet står i begrepp attutreda frågan. Utredningsarbetet kanberäknas påbörjas och varaklart kring nästa halvårsskifte.Utskottet välkomnar att regeringenlåter utreda hur standarden pårättsintygen kan förbättras. Utskottetsom inte vill föregripa detta arbeteavstyrker motion Ju310. Utskottet villemellertid ånyo understryka vikten avatt rättsintygen håller hög kvalitetoch att det av den orsaken är angelägetatt utredningsarbetet bedrivs skyndsamtså att en kvalitetsförhöjning kan kommatill stånd möjligt.Rättshjälpskostnader m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt redogörs för anslagetRättshjälpskostnader m.m. Utskottetbehandlar här också motioner omrättshjälp vid arbetsskador ochpisksnärtsskador liksom en motion ommöjligheten att sätta ned avgiften förrådgivning. Utskottet hänvisar i dessadelar i huvudsak till genomfördareformer och pågåendeberedningsarbete.