bet · GO01SkU18 · 2001-03-22 00:00:00 — Utredningens övervägandenomfattade även andra taxeringsenheter med flerabyggnader, bl.a. grupphusområden med hyresrätter.Utredningen prövade bl.a. en tanke om att användaägar- och upplåtelseformen som indelningsgrund.Enligt utredningens mening är det svårt att finna enmetod som för en rättvis taxering avgrupphusområden och som inte innebär onödigt storaingrepp i nuvarande systematik inomfastighetstaxeringen och inte heller skapar nyaproblem. Det hänger bl.a. samman med att få helagrupphusområden säljs och att det därför är svårtatt göra ortprisjämförelser. Utredningen stannadeför att man behåller den nuvarande indelningen avbyggnader och mark och att en förändring görs avvärdefaktorn fastighetsrättsliga förhållanden.Förslaget konstaterades dock innebära "att vissafastigheter får ett högre taxeringsvärde och attandra får ett lägre".Utskottet delar botadsutskottets bedömning attregeringens beredning av de aktuella förslagen nubör avvaktas och avstyrker därför motionsyrkandena.Attraktiva områdenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om sänktfastighetsskatt och särskilda taxeringsreglerför permanentboende i attraktiva områden.Riksdagen avslår även ett motionsförslag omatt den av regeringen aviseradebegränsningsregeln skall avvisas.Jämför reservationerna 5 (m, kd), 6 (c) och 7(fp).BakgrundFastighetsbeskattningskommittén har haft i uppdragatt behandla frågan om fastighetsskattens inverkan iattraktiva fritidsområden med förtur och har ibetänkandet Begränsad fastighetsskatt (SOU 1999:59)lagt fram förslag som syftar till en begränsning avfastighetsskatten för hushåll med låg inkomst.Kommittén redovisade dels ett förslag om en generellbegränsning, dels ett förslag där begränsningenendast skall gälla inom ett visst geografisktområde. I sitt slutbetänkande harFastighetsbeskattningskommittén lagt fram ettförslag om en landsomfattande begränsningsregel.Regeringen har i höstens budgetproposition anförtatt arbete pågår med en begränsningsregel och attdenna planeras tillämpas fr.o.m. (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1). I mars 2001har regeringen presenterat ett PM med förslag om enbegränsningsregel som innebär att fastighets-skatten, med vissa inskränkningar och under vissaförutsättningar, inte skall överstiga avhushållets sammanlagda inkomster. De som ingår ihushållet är samma personkrets som sambeskattas medfastighetsägaren enligt reglerna i lagen (1997:323)om statlig förmögenhetsskatt. Även sambor utan barnföreslås ingå. Reglerna föreslås gälla medretroaktiv verkan fr.o.m. den 1 januari 2001.MotionerI motion Sk661 av () anförs attfastighetsskatten leder till en utarmning av mångaskärgårdskommuner. Motionären begär ett tillkänna-givande om att avvecklingen av fastighetsskattenomedelbart måste påbörjas för att rädda landsbygdenoch rätten till åretruntboende i glesbygd.I flera motioner från begärsåtgärder för att minska fastighetsskatteuttaget hosdem som bor i skärgården och andra attraktivafritidsområden. I partimotionen Sk321 av LennartDaléus m.fl. (c) avvisas det av regeringen aviseradeförslaget om en begränsningsregel för permanent-bostäder eftersom det bygger på det enligtmotionärerna omoderna och ojämställdahushållsbegrepp som används vid sambeskattningen avförmögenhet (yrkande 14). Motionärerna begär istället ett beslut om att taxeringen av fastigheterför fastboende och fritidsboende skall delas upp vidnästa allmänna fastighetstaxering så att förvärv avfritidsfastigheter inte slår igenom på de fastboende(yrkande 13). Också i motion Bo508 av ÅsaTorstensson (c) begärs ett tillkännagivande om attpermanentboende bör skiljas från fritidsboende vidfastighetstaxeringen i attraktiva skärgårds-områden(yrkande 2) och att belägenhetsfaktorn bör tas bortför permanentboende (yrkande 3). Ett motsvarandeyrkande om skild taxering framställs i motion Sk791yrkande 7 av och (). I motion N261 yrkande 1 av ()begärs ett tillkännagivande om attfastighetsskatteuttaget bör återställas till enlägre nivå så att skärgårdsborna kan bo kvar.I motion Bo236 yrkande 1 av m.fl.(s) anförs att det är nödvändigt att komma tillrätta med fastighetskattens marginaleffekter och attett sätt skulle kunna vara att återinförafastighetstaxeringsnämnderna.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet hänvisar i sitt yttrande till deförslag om en begräns-ningsregel som övervägsinom . Utskottet anser attresultatet av regeringens beredning bör avvaktas.När det gäller frågan om särskildataxeringsnämnder anför bostadsutskottet attFastighetstaxeringsutredningen inte har funnittillräckliga skäl för att särskildafastighetstaxeringsnämnder skall inrättas men attutredningen betonar vikten av attskattenämndens arbete organiseras så att ärendenaavgörs av ledamöter med lokalkännedom. Med hänsyntill den beredning av utredningens överväganden sompågår inom avstyrks även dettamotionsyrkande.Utskottets ställningstagandeSom framgår av det anförda pågår det ett arbete inomRegeringskansliet som syftar till att skyndsamt tafram ett förslag om en begränsningsregel som kanöverlämnas till och gesretroaktiv verkan fr.o.m. . Syftetär att åstadkomma en lindring ifastighetsskatteuttaget för hushåll med lågainkomster och hög fastighetsskatt. Detta gällerframför allt fastigheter som ägts ochligger i attraktiva områden där marknadsvärdena ochdärmed fastighetsskatten stigit kraftigt. Det kanockså röra sig om nyetablerade hushåll i attraktivafritidsområden där nivån på taxeringsvärderna är högsamtidigt som hushållsmedlemmarna för sin utkomst ärberoende av relativt begränsade lokalainkomstmöjligheter. Enligt utskottets mening finnsdet goda skäl att avvakta det förslag som regeringenplanerar lägga fram inom kort.När det gäller frågan om en delad taxering, slopadbelägenhetsfaktor, m.m. har dessa frågor diskuteratsav de nu aktuella utredningarna. Även i denna delbör regeringens fortsatta beredning avvaktas.Utskottet avstyrker de aktuella motionsyrkandena.EnergisparåtgärderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om attenergisparåtgärder inte skall höjataxeringsvärdet.Jämför reservation 8 (kd, fp).MotionerI tre motioner tar motionärerna upp behovet avsärskilda regler för miljöinvesteringar i syfte attundvika den extra beskattning som annars uppkommernär investeringen leder till ett höjttaxeringsvärde.I motion Sk633 av och Per-SamuelNisser (m) anförs att den som investerar i åtgärdersom sparar energi straffbeskattas vidfastighetsbeskattningen och att sådana åtgärder intebör inräknas i underlaget i avvaktan på attställning tas till de förslag somFastighetsbeskattnings-kommittén lagt fram.I kommittémotionen N262 yrkande 12 av IngerStrömbom m.fl. (kd) anförs att om verkningsfullainvesteringar i energisparåtgärder skall komma tillstånd är det avgörande att de inte leder till enökning av boendekostnaden. Därför bör reglerna förden statliga fastighetsskatten ses över.I motion Sk791 yrkande 4 av ochMarianne () begärs ett tillkännagivandeom att förbättringsåtgärder som leder tillenergibesparingar i ett hus bör uppmuntras genom ettsärskilt avdrag.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet anför i sitt yttrande att utskottettidigare (yttr. 1999/2000:BoU4y) uttryckt uppfattningen att principerna bakomfastighetsbeskattningen i vissa fall kan leda tillatt åtgärder som är önskvärda ur samhälletssynvinkel delvis blir mindre förmånliga attgenomföra för den enskilde fastighetsägaren.Investeringar i energibesparande åtgärder eller bytetill mer miljövänliga uppvärmningsmetoder är exempelpå sådana åtgärder. Sett ur ettenergihushållningsperspektiv kan det således framståsom olyckligt att åtgärder som i vissa fall harfrämjats genom statligt stöd leder till enökad skattebelastning för fastighetsägaren. mening kan det mot denna bakgrundfinnas skäl att överväga möjligheterna tillregeländringar inom fastighetsskattesystemets ram.Samtidigt bör givetvis en strävan vara att reglernaför taxering och uttag av fastighetsskatt skall varaså enkla och enhetliga som möjligt.Fastighetsbeskattningskommittén har föreslagit atten ökning av en fastighets taxeringsvärde som berorpå vissa specifika miljöinvesteringar inte skall fåpåverka underlaget för fastighetsskatten under detio första åren efter det att investeringarnagjordes. Regeringen har i budgetpropositionen för år2001 redovisat sin avsikt att särskilt uppmärksammadenna fråga vid den fortsatta beredningen avkommitténs betänkande. Utskottet avstyrkermotionerna.Utskottets ställningstagandeFastighetsbeskattningskommittén föreslår att enökning av en fastighets taxeringsvärde som beror påvissa typer av miljöinvesteringar (jordvärmepump,isolerglas och treglas) inte skall påverkaunderlaget för schablonintäkten . Enligt utskottets mening bör regeringensfortsatta beredning av kommitténs förslag avvaktasoch utskottet avstyrker därför motionerna.VindkraftverkUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om sänktfastighetsskatt, m.m. för vindkraftverk.Gällande bestämmelserVindkraftverk fastighetstaxeras somelproduktionsenhet. Vid allmännafastighetstaxering rekommenderade RSV attvindkraftverk värderas till perinstallerade kW. Fastighetsskatten förelproduktionsenheter uppgår till 0,5 %.MotionerI motion N265 yrkandena 5-7 av () anförs att vindkraftverk inte bör belastas medfastighetsskatt eftersom de är maskiner och intebyggnader. Fastighetsskatten på vindkraftverk hartredubblats . Denna höjning börupphävas.I motion Sk792 av m.fl. (s)anförs att de nya reglerna för fastighetsskattmedför stora höjningar för vindkraft. Skatten stigerfrån per kWh till per kWh.Motionärerna begär en översyn av reglerna.Utskottets ställningstagandeFastighetstaxeringsutredningen har behandlat fråganom taxering av s.k. skräddarsydda byggnader (SOU2000:10 s. 385). Vid fastighetstaxeringen ansesvissa maskiner (t.ex. hissar) utgöra en del avbyggnaden under det att andra maskiner (t.ex.svarvar) i stället utgör industritillbehör. Eftersomindustritillbehör inte utgör en del av byggnadenpåverkar de inte heller taxeringsvärdet.Ett speciellt fall är när byggnaden skräddarsyttsför en viss maskinell utrustning. Genom attsambandet mellan maskinen och byggnaden på dettasätt stärks blir maskinen att betraktasom ett byggnadstillbehör och påverkar därmedtaxeringsvärdet. RSV har i rekommendationer för 2000års allmänna fastighetstaxering (RSV S 1999:24)redovisat sin syn på gränsdragningen och konstaterarhärvid att maskiner med en skräddarsydd byggnadutgör byggnadstillbehör. Till sådana byggnaderräknas sinterverk, koksverk, masugnar, såghus,torkar, vatten- och värmekraftverk, etc.Utredningen konstaterar att maskinell utrustning ivarierande grad ingår i en industrienhetstaxeringsvärde och att detta skapar orättvisor.Utredningen anför att ett särskilt delvärde förindustritillbehör skulle ge upphov tillvärderingstekniska problem och dessutom varakostsamt att införa. Utredningen anförsammanfattningsvis att det, när det gäller industri-enheterna, överhuvudtaget är svårt att utformaregler som innebär att taxeringsvärdena blir sålikformiga och rättvisa att de utgör ett lämpligtskatteunderlag.Enligt utskottets mening bör regeringensöverväganden avvaktas även i denna del. Utskottetavstyrker motionsyrkandena.Äkta och oäkta bostadsföretagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om ändraderegler för gränsdragningen mellan äkta ochoäkta bostadsföretag och om en möjlighet tilluppskov med beskattningen av kapitalvinst vidavyttring av andel i oäkta bostadsföretag.Jämför reservation 9 (m, fp).Gällande bestämmelserFör att bostadsföretag skall anses som äkta krävsatt verksamheten till klart övervägande del består iatt åt sina medlemmar eller delägare tillhandahållabostäder i byggnader som ägs av föreningen ellerbolaget (2 kap. 17 § IL).RSV rekommenderar att företagets fastighet skallinrymma minst tre lägenheter och att avtaxeringsvärdet skall belöpa på de till medlemmareller delägare med bostads- eller hyresrätt upplåtnabostads-lägenheterna (RSV S 1999:43).Bestämmelserna om uppskovsavdrag gäller endast förprivatbostads-fastighet eller privatbostadsrätt. Densom säljer en andel i ett oäkta bostadsföretag kaninte få uppskovsavdrag.Fastighetsbeskattningskommittén har föreslagit attfrågan om gränsdrag-ningen mellan vad som anses somett äkta respektive ett oäkta bostadsföretag skallutredas vidare.MotionenI kommittémotion Bo415 yrkande 7 avKnut m.fl. (m) anförs att dagens gränsmellan oäkta och äkta bostadsföretag gör attbostadsföretag kan kastas mellan olika system förbeskattningen enbart på grund av taxeringsvärdenasutveckling år . De hemställer att reglernaändras så att det i stället är ytan som används somgrund för gränsdragningen.I motion Sk763 av () anförs attden som bor i ett oäkta bostadsföretag i vart fallbör ha samma möjlighet som andra att få uppskov medkapitalvinsten.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet avstyrker motionerna med hänvisningtill den beredning avFastighetsbeskattningskommitténs förslag som nupågår. Det kan enligt vad bostadsutskottet anförantas att dessa överväganden även kommer att berörai vilka avseenden gränsdragningen skall habetydelse.Utskottets ställningstagandeFastighetsbeskattningskommittén anför att det finnsanledning att uppmärksamma att dagens regler kan geupphov till gränsdragningsproblem och besvärandetröskeleffekter och föreslår att frågan utredsvidare vid den fortsatta beredningen av frågan ombeskattning av bostadsrätter (SOU 2000:34 s. 396).Fastighetsbeskattningskommittén anför vidare att deförändringar som föreslås för äktaprivatbostadsföretag kräver en anpassning av deregler om gäller för oäkta föreningar och derasmedlemmar.Enligt utskottets mening bör resultatet avregeringens överväganden i denna del avvaktasregeringen. Utskottet avstyrker motionsyrkandena.Fastigheter i utlandetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om attfastighetsskatten på fastigheter i utlandetskall avskaffas.Jämför reservation 10 (m, kd).Gällande bestämmelserFastigheter, bostadsrätter och liknande objekt somär privatbostad i utlandet är skattepliktiga tillstatlig fastighetsskatt. Bostäder påjordbruksfastigheter i utlandet är däremot inteskattepliktiga. Fastighetsskatten för privatbostad iutlandet beräknas på av marknadsvärdetexklusive eventuellt markvärde. RSV anger att mansom schablonregel kan använda en indexupp-räknadanskaffningskostnad, exklusive eventuell kostnad förmark. I anskaff-ningskostnaden räknas även kostnaderin för mer omfattande ny-, till- eller ombyggnad.Kan man inte bestämma hur stor del avanskaffningskostnaden som avser enbart byggnaden får50 % av hela den indexuppräknadeanskaffningskostnaden tas upp.Nedsättning av fastighetsskatten medges inte förfastigheter i utlandet, varför fastighetsskatt påprivatbostad i utlandet alltid tas ut efter helskattesats.Statlig fastighetsskatt tas inte ut när inkomst aveller förmögenhet som består av privatbostad iutlandet undantas från beskattning i pågrund av bestämmelse i dubbelbeskattningsavtal.MotionerI tre motioner begärs tillkännagivanden om att densom äger en fastighet i utlandet inte skall behövabetala fastighetsskatt för den. Det är enligtmotionärerna fel att tar ut fastighetsskattpå fastigheter som redan är ålagda beskattning i detland där fastigheten är belägen. Motionärernaframhåller att RSV föreslagit att fastighetsskattenpå privatbostäder i utlandet slopas eftersom dettaskulle leda till en stark förenkling för bådeprivatpersoner och skattemyndigheter (Dnr 8539-99/100). Sådana yrkanden framställs i motionernaSk793 yrkande 2 av (), Sk629 avHenrik () och Sk679 av ().Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening innebär målet om enlikformig kapitalinkomst-beskattning attprivatbostäder i utlandet som ägs av personer som ärbosatta i bör omfattas av samma regler somsvenska privatbostäder. Ett problem medfastighetsskatten har härvid varit att den kräver ensärskild regel för att dubbelbeskattningsavtalensbestämmelser om inkomster skall få effekt även i defall då det är fastighetsskatten som leder tilldubbelbeskattning. Vid en övergång tillschablonintäktsbeskattning minskar detta problem.Med hänsyn till att frågan om den närmareutformningen av Fastighets-beskattningskommitténsförslag nu är föremål för överväganden inomRegeringskansliet bör enligt utskottets meningresultatet av regeringens överväganden avvaktas äveni denna del.Utskottet avstyrker med det anförda de aktuellamotionsyrkandena.TomträttUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslaget atttomträttsinnehavare inte skall behandlas somägare av fastigheten vidfastighetsbeskattningen.Jämför reservation 11 (m, kd).Gällande bestämmelserVid fastighetsbeskattningen likställstomträttsinnehav med vanligt ägande. En konsekvensär att det är tomträttsinnehavaren och inte ägarensom betalar fastighetsskatt för en fastighet sominnehas med tomträtt. Härvid medgestomträttsinnehavaren avdrag för sin tomträttsavgäldunder inkomst av kapital.MotionerI motion Sk681 av () anförs attde bristfälliga motiven för fastighetsskattenframstår i särskilt skarp dager när det gällerfastighets-skatten på tomträtter. Entomträttsinnehavare har endast en nyttjanderätt tillmarken, och det framstår därför som stötande attlåta tomträttsinnehavaren och inte ägaren betalafastighetsskatt för marken. Fastighetsskatt skallbetalas av fastighetsägaren och inte av den sominnehar en fastighet med tomträtt.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet anför i sitt yttrande att det somanförs i motionen inte ger anledning att förordanågon förändring i dessa regler. En omläggning avskattskyldigheten skulle enligt utskottets meningsannolikt föranleda krav från markägaren på enkompensation inom ramen för tomträttsavgälden.Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet har vid upprepade tillfällenavstyrkt yrkandena med denna inriktning och ser intenågon anledning att nu ändra inställning i dennafråga. I likhet med bostadsutskottet avstyrkerutskottet den aktuella motionen.VårdbyggnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslaget om enöversyn av reglerna om skattefrihet förvårdbyggnader.Gällande bestämmelserVårdbyggnader är i fastighetstaxeringslagenundantagna från skatteplikt. Som vårdbyggnad räknasbyggnad som används för sjukvård, nykterhetsvård,narkomanvård, barnavård, kriminalvård, arbetsvård,åldringsvård eller omsorg om psykisktutvecklingsstörda. Annan byggnad utgör vårdbyggnadom den används som hem åt personer som behöverinstitutionell vård eller tillsyn. Om t.ex.åldringar eller utvecklingsstörda vårdas av anhörigai sitt eller i de anhörigas hem torde detta inteföranleda att bostadsbyggnaderna skall klassificerassom vårdbyggnader. , gruppbostäder ochlik-nande, som till övervägande del upptas avbostadslägenheter med kök, indelas inte somvårdbyggnad, även om byggnaden också innehållergemensamma utrymmen och de boende kan få hjälp medsjukvård, matlagning och annan tillsyn (jfr RÅ 1986ref. 10 I och II samt Regeringsrättens dom den 29april 1993 i mål nr 2110-1992).MotionerI motion Sk762 av och () anförs att tolkningen avfastighetstaxeringslagens bestämmelser omskattefrihet för vårdbyggnader lett tillöverklaganden från kommunernas sida i samband medförändringar och förbättringar av vårdinrättningar.Motionärerna begär ett tillkännagivande om attreglerna bör göras klarare.Utskottets ställningstagandeBoende- och avgiftsutredningen (dir. 1997:111) haranalyserat begreppet "särskilda boendeformer" ochhar kommit fram till att begreppet enbart böranvändas för äldreboende, bostäder med särskildservice för funktionshindrade och korttidsboende.Med äldreboende avses här permanentboende för äldrevars behov av vård eller omsorg, service samttrygghet inte kan tillgodoses i ordinärt boende.Utredningen anser att fastighetstaxeringslagen börbehandla de särskilda boendeformerna på ettenhetligt sätt och har överlämnat sina synpunktertill (SOU 1999:33 s.76).Fastighetstaxeringsutredningen konstaterar attsärskilda boendeformer bör kunna utgöraskattebefriade specialenheter om Boende- ochavgiftsutred-ningens förslag genomförs (SOU 2000:10s. 224).De nu aktuella utredningsförslagen är föremål föröverväganden inom . mening bör resultatet av dessaöverväganden nu avvaktas. Utskottet avstyrker meddet anförda motions-yrkandet.Slopad förmögenhetsskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen slopadförmögenhetsskatt.Jämför reservation 12 (m, kd, c, fp).MotionerI två motioner framställs yrkanden om en slopadeller utfasad förmögen-hetsskatt. I enkommittémotion från Moderata samlingspartiet, Sk735yrkande 3 av m.fl. (m), anförs attkombinationen av fastighetsskatt ochförmögenhetsskatt gör att många småhusägare kantvingas lämna sina hem. De begär etttillkännagivande om att förmögenhetsskatten skallslopas.Också i motion Sk322 yrkande 4 av . (kd) hemställs att förmögenhetsskatten fasasut. Den bör enligt motionärerna sänkas till år2002, till och vara helt avvecklad år2004. Förmögenhetsskatt bör endast beräknas på entredjedel av markvärdet över 150 000 kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet har under höstens behandling av de olikabudgetalternativ som uppställts av bl.a. Moderatasamlingspartiet och avstyrktyrkanden med denna inriktning. Utskottet var inte dåoch är inte heller nu berett att tillstyrka attförmögenhetsskatten slopas eller avvecklas ochavstyrker därför de nu aktuella motionsyrkandena.Sambeskattning av förmögenhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om slopadsambeskattning av förmögenhet.Jämför reservation 13 (m, kd, c, fp) ochsärskilt yttrande (v).Gällande bestämmelserFysisk person, dödsbo och familjestiftelse betalarvid inkomst-taxering förmögenhetsskatt med1,av den del av förmögenheten som överstiger . För annan juridisk person utgårförmögenhetsskatt av den del avförmögenheten som överstiger . Arbetandekapital i företag är fritt från förmögenhetsskattoch befrielsen gäller i princip också arbetandekapital som innehas via aktier. Aktier på börsens A-lista betraktas dock i flertalet fall som enkapitalplacering och värderas då till avmarknadsvärdet.Makar och hemmavarande barn som intesjälva skall lämna självdeklaration sambeskattas.Förmögenhetsskatt betalas av den del avden gemensamma förmögenheten som överstiger 900 000kr. Med makar jämställs de som utan att vara giftabor tillsammans och har eller har haft barn ellertidigare har varit gifta med varandra.Fr.o.m inkomsttaxering har gränsen föruttag av förmögen-hetsskatt höjts till 1 000 000 krför ensamstående och till försambeskattade par (prop. 2000/01:1, bet.2000/01:FiU1 samt prop. 2000/01:31, bet.2000/01:SkU11 och SkU13).MotionerI flera motioner begärs tillkännagivanden m.m. omatt sambeskattningen av förmögenhet skall avskaffas.Motionärerna anför att gifta par och sambor med barnbör betala samma förmögenhetsskatt som sambor utanbarn och framhåller att sambeskattningen är densista kvarlevan i skattesystemet av en föråldradkvinnosyn. De anser att skyldigheter och rättighetermot samhället skall vara individuella. Yrkanden meddenna inriktning framställs i motionerna Sk631 avHenrik (), Sk660 av m.fl.(m, kd), Sk668 av och (),Sk675 av (), Sk715 yrkande 2 avCatharina (), Sk791 yrkande 6 avViviann och () och A812yrkande 12 av m.fl. (fp).I motion Sk646 av () anförmotionären att även med de nya fribeloppen kan ettsambopar äga utan förmögen-hetsskatt under det att gränsen för gifta går vid1,. Reglerna bör enligt dennemotionär ändras så att gifta par inte diskriminerasvid förmögenhetsbeskattningen.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet anför i sitt yttrande att det intefinns anledning att av bostadspolitiska skältillstyrka att sambeskattningen av förmögenhetslopas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid olika tillfällen haft anledningatt ta ställning till yrkanden om attsambeskattningen skall avskaffas. På samma sätt somnu har kritiken då grundats på att sambeskattningenär problematisk från jämställd-hetssynpunkt och attden inte ger ett likformigt resultat eftersom parsom sambeskattas får en högre förmögenhetsskatt änpar som inte sambeskattas.