bet · GO01BoU9 · 2001-04-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 17.Tillkännagivandet görs med anledning av motionerna2000/01:Bo511 yrkandena 4-6, 2000/01:Bo229,2000/01:Bo230 yrkande 11, 2000/01:Bo233 yrkande 9,2000/01:Bo235 yrkande 8, 2000/01:Ju913 yrkande 26,2000/01:Ju933 yrkande 2 och 2000/01:So363 yrkande17.StällningstagandeI en undersökning gjord av Statistiska centralbyrånpå uppdrag av regeringens boutredare visade det sig att de viktigastefaktorerna i det egna boendet är trygghet ochsäkerhet. För konsumenterna är ett tryggtbostadsområde viktigare än lägesfaktorn och närhettill service. uppdraggjorde en undersökning som visade att det finnsen stor otrygghet i våra bostadsområden. Framförallt är det unga kvinnor som känner stor oro. Såmycket som var tredje kvinna i åldersgruppen 15-30år uppger att hon är rädd där hon bor. Oron gällerframför allt brott som är grovt kränkande som t.ex.överfall, våldtäkt och inbrott. Undersökningen visarockså att det totalt sett är de unga som kännerstörst rädsla. I har känt sig otrygga och rädda i sitt bostadsområde.För gruppen och uppåt var motsvarande siffra10 %. Det är framför allt är i områden medflerfamiljshus som otryggheten är utbredd. Blandboende i lägenhet uppger att de känt oro ellerrädsla i boendet. Motsvarande siffra iegnahemsboendet är 12 %.Boendet är den kanske viktigaste grunden förmänniskors liv och möjligheter att förverkliga sinalivsprojekt. Om rädslan och otryggheten får breda utsig i bostadsområdena förhindrar det innevånarna attutveckla ett demokratiskt och harmoniskt samhälledär alla har en möjlighet att delta och bidra. Vivill betona att man under inga omständigheter fårkapitulera för otryggheten utan tvärtom med kraftmåste bekämpa den. Detta förutsätter bl.a. att statoch kommun tillsammans med övriga aktörer påbostadsmarknaden tar ett gemensamt ansvar för attförändra situationen.Det finns exempel på hur man arbetar för attförebygga brott i enskilda bostadsområden. iNorrköping har , på initiativ av denlokala hyresgästföreningen, arbetat medgrannsamverkan och arrangerat seminarium kringbrottsförebyggande arbete. Enligt vår mening börregeringen ge i uppdrag att utvärdera dettaoch liknande projekt.Det finns mycket som talar för att situationen ibostadsområdena snarare försämras än förbättrasavseende otrygghet och rädsla, men det gårsjälvklart att vända utvecklingen. Detta förutsätterdock att en rad åtgärder sätts in av bådeförebyggande karaktär och med bättre hjälp åt demsom redan drabbats. En obligatorisk kommunalboendeplanering minst en gång per mandatperiodskulle bidra till det brottsförebyggande arbetet. Iett boendeplaneringsprogram skall ettbrottsförebyggande arbete vara en självklar del. Föratt värna kvinnors rätt till trygghet och säkerhetbör kommunerna åläggas att ta fram ett program förkvinnofrid. I den del som handlar om boendet skallkvinnofridsprogrammet vara en del avboendeplaneringen.Ett lokalt brottsförebyggande arbete är grundenför att öka tryggheten och minska rädslan. Det ärviktigt att låta människorna i bostadsområdenasjälva vara delaktiga i att ta fram ettbrottsförebyggande program. Endast de som bor iområdena har kunskap om vilka platser, t.ex.gångstigar, mörka platser och insynsskyddadeområden, som finns i närområdet. Vi anser attregeringen bör ge i uppdrag att initieraoch stimulera försök med lokalt brottsförebyggandearbete i våra bostadsområden.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motionerna2000/01:Bo511 (v) yrkandena 4-6, 2000/01:Bo229 (s),2000/01:Bo230 (c) yrkande 11, 2000/01:Bo233 (kd)yrkande 9, 2000/01:Bo235 (fp) yrkande 8,2000/01:Ju913 (kd) yrkande 26, 2000/01:Ju933 (fp)yrkande 2 och 2000/01:So363 (kd) yrkande 17.18. Brottsförebyggande planering (punkt 11)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:11. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 18.Tillkännagivandet görs med anledning av motionerna2000/01:Bo235 yrkande 8, 2000/01:Ju933 yrkande 2,2000/01:Bo229, 2000/01:Bo230 yrkande 11,2000/01:Bo233 yrkande 9, 2000/01:Bo511 yrkandena4-6, 2000/01:Ju913 yrkande 26 och 2000/01:So363yrkande 17.StällningstagandeBrott, fysisk otrygghet och förfall hotar grundernaför ett öppet och demokratiskt samhälle. Varje årutsätts nästan två miljoner svenskar själva ellerinom familjen för brott. Trots världens högstaskatter lyckas vi i inte skapa trygghet motbrott och övergrepp. Andelen uppklarade brottminskar stadigt. De som drabbas hårdast avbrottslighet och ett hårdnande samhällsklimat är deresurssvagaste. Det är därför en angelägendemokratisk uppgift att bekämpa brottsligheten. Enviktig social aspekt av boendet är rätten att kännasig trygg i boendemiljön. Först och främst gälleratt förhindra att brott begås. De bestämmelser somreglerar den fysiska planeringen och bebyggelsen ärett viktigt instrument.De som drabbas värst av brottslighet och etthårdare klimat är de som har minst pengar och påannat sätt har minst resurser. De som har rådbehöver inte åka buss och tunnelbana, utan kan tabilen till jobbet och parkera i parkeringsgarage. Desom har råd kan se till att barnen alltid tar taxihem . De kan välja en bättre skola förbarnen. De som har råd kan flytta till lugna områdenoch installera larm. Men tryggheten borde vara tillför alla i en demokrati.Enligt en trygghetsundersökning utförd iStockholms län (vid ) leder högbrottslighet, framför allt i det egnabostadsområdet, till otrygghet och isolering förmånga. I undersökningen konstateras bl.a. att mänutsätts för brott oftare än kvinnor, men att kvinnoroftare väljer att avstå från olika slagsverksamheter på grund av otrygghet. För kvinnor sombor i utsatta områden, men ej själva utsatts förbrott, avstår från olika aktiviteterutanför det egna hemmet. I områden med lågbrottsfrekvens avstår ändå så mycket som enfjärdedel av de ej utsatta kvinnorna frånaktiviteter på grund av otrygghet. Vittnesmålen omatt kvinnor inte vågar jogga efter mörkrets inbrottär vanliga. Jag finner naturligtvis dessaförhållanden vara helt oacceptabla.En Sifoundersökning som tidningen låtit göra visar att var femte person sombor i lägenhet känt sig rädd eller otryggi sitt bostadsområde. Men skillnaden mellan kvinnoroch män är stor. Det är framför allt kvinnorna somär rädda och allra räddast är de unga kvinnorna(). Det som dessa kvinnor är mest oroligaför är att utsättas för våldtäkt. Nästan entredjedel är rädda för att bli våldtagna när de rörsig i sitt bostadsområde. Otryggast känner de sig pågångvägar och gator. Bland männen är långt färreoroliga; av männen i undersökningen kände sigtrygga där de bor. Nästan dubbelt så mångalägenhetsboende som villaboende är rädda.Trygghet för en trafikplanerare innebär attminimera risken att bli påkörd. Alltså läggsgångbanan bakom det höga bullerplanket, på behörigtavstånd från bilarna. Trygghet för en ensam kvinnaär att vara sedd av samma bilister. Likadant ärresonemanget bakom till exempel gångtunnlar, oftatrånga och dåligt ljussatta.Sedan början av 1970-talet finns det två tydligateorier om brottsförebyggande stadsplanering. Denena förespråkar slutenhet, den andra öppenhet.Antingen försöker man skapa en trygg stad och minskabrottsligheten genom att installera larm och lås,sätta upp övervakningskameror och bygga murar. Detär en linje som i förlängningen riskerar leda tills.k. gated communities, utifrån principen att slutasig samman i ett tydligt "vi" för att skydda sig mot"dem" som begår brott.Alternativet är att söka trygghet i motsatsen, attsöka skapa en levande stad genom att öppna, bjuda inoch acceptera olikheter. ligger helabostadsområden öde under arbetstid, liksomindustriområden . I en levande ochomväxlande stadsmiljö är däremot ständigt människori rörelse, något som i sig innebär trygghet. Detskapar en social kontroll, människor syns och ärsedda. Bra belysning, parkbänkar och andramötesplatser förstärker den idén.Givetvis krävs det en helhetssyn och åtgärder inommånga politikområden för att åstadkomma trygghet ibostadsområden och i offentliga miljöer. Jag menaratt det både finns anledning och möjlighet att verkabrottsförebyggande genom en förutseende fysiskplanering. Målet måste vara att så långt det ärmöjligt undvika den slutenhet som jag tidigareberört.Detta tänkande låter sig förstås inte lösas i enhandvändning utan är något som måste växa fram påalla plan och nivåer. Jag anser att en grund måsteläggas i plan- och bygglagstiftningen. Kravet på entrygg och säker närmiljö bör därför på lämpligt sättföras in i 2 kap. som ettallmänt intresse som skall beaktas vid planläggningoch vid lokalisering av bebyggelse m.m.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad jag framför. Mittförslag lämnas med anledning av motionerna2000/01:Bo235 (fp) yrkande 8, 2000/01:Ju933 (fp)yrkande 2, 2000/01:Bo229 (s), 2000/01:Bo230 (c)yrkande 11, 2000/01:Bo233 (kd) yrkande 9,2000/01:Bo511 (v) yrkandena 4-6, 2000/01:Ju913 (kd)yrkande 26 och 2000/01:So363 (kd) yrkande 17.19. Den statliga kontrollen av kommunala planer(punkt 13)av (), (), IngaBerggren (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:13. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 19.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:Bo514 yrkande 7.StällningstagandeDet har förekommit några fall därBoverket och länsstyrelser har sagt nej tilletablering av stormarknader och därmed underkäntdetaljplaner antagna av kommunfullmäktige. Detta ärinte acceptabelt och ligger inte i konsumenternasintresse. Enligt vår uppfattning är det en kommunalangelägenhet att bestämma hur marken skalldisponeras i den egna kommunen. Det är då ocksåhögst rimligt att besluten fattas av kommunen, somär bäst skickad att bedöma och avgöra sådana frågor.Stöd för detta finns i plan- och bygglagen.Länsstyrelsen och regeringen borde endast kunnaupphäva planer när dessa strider mot uttaladeriksintressen.Vi anser att det behövs en lagändring i enlighetmed detta.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2000/01:Bo514(m) yrkande 7.20. Kvalitetsansvar och tillsynsansvar(punkt 14)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:14. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 20.Tillkännagivandet görs med anledning av motionerna2000/01:Bo233 yrkande 21 och 2000/01:Bo539 yrkande3. Därmed avslås motion 2000/01:Bo513 yrkandena 3, 6och 9,StällningstagandePlan- och bygglagen ställer krav på att byggherrenskall utse en kvalitetsansvarig. Detta krav är isig dock inte tillräckligt så länge som denkvalitetsansvariges roll inte är klarare definierad.En förutsättning för att den kvalitetsansvarigeskall kunna ta det ansvar för kontroll- ochkvalitetsfrågor som benämningen antyder ärnaturligtvis att hans eller hennes uppgifterdefinieras på ett entydigt sätt i lagstiftningen. Ienlighet med förslaget i partmotion 2000/01:Bo233(kd) bör därför arbetas om isyfte att förtydliga rollen hos denkvalitetsansvarige. Vidare bör den utredning omhelhetsansvarig vid byggnation som förespråkas imotion 2000/01:Bo539 (mp) yrkande 3 genomföras.Det vi nu med anledning av motionerna2000/01:Bo233 (kd) yrkande 21 och 2000/01:Bo539 (mp)yrkande 3 anfört bör som sin meningtillkännage för regeringen.21. Kvalitetsansvar och tillsynsansvar(punkt 14)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:14. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 21.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:Bo513 yrkandena 3, 6 och 9. Därmed avslåsmotionerna 2000/01:Bo233 yrkande 21 och2000/01:Bo539 yrkande 3.StällningstagandeDet regelverk som finns för att säkrakvaliteten i byggandet är enligt vår mening intetillräckligt. För att våra bostäder liksom andrabyggnader skall svara mot de krav som ställs på demmåste lagstiftningen därför ses över.Enligt gällande bestämmelser är det byggherren somskall utse en kvalitetsansvarig. Denne skallgarantera att den kontrollplan som upprättats förbyggobjektet följs. Det innebär inte med säkerhetatt de kvalitetskrav som samhället ställer enligtPBL blir tillgodosedda. En kontrollplan är alltsåingen kvalitetssäkring och den kvalitetsansvarigeingen garanti för att samhällets krav påbyggobjektet tillgodoses. Den kvalitetsansvarige bördärför åläggas att se till att byggherrenskontrollplan tillgodoser samhällskraven och att deefterlevs på ett tillfredsställande sätt. Dettaförutsätter att en kontrollplan enligt PBL alltidupprättas efter ett byggsamråd. Krav på detta måstedärför införas i PBL.Det vi nu med anledning av motion 2000/01:Bo513(v) yrkandena 3, 6 och 9 anfört om kvalitets- ochtillsynsansvaret bör tillkännage förregeringen som sin mening. I den mån övriga motionerhärigenom inte kan anses tillgodosedda avstyrks de.22. Kvalitetsansvar och tillsynsansvar(punkt 14)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 14borde ha följande lydelse:14. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 22.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:Bo539 yrkande 3. Därmed avslås motionerna2000/01:Bo233 yrkande 21 och 2000/01:Bo513 yrkandena3, 6 och 9.StällningstagandeMed den tidigare byggnadslagstiftningen hadekommunerna och deras byggnadsnämnder ett uttalatkontrollansvar. Genom har dettaansvar förts över till byggherren. En följd av dettahar blivit att byggherren i sin tur försöker föraöver ansvaret på de entreprenörer denne anlitar. Viden totalentreprenad är detta ofta ett mindreproblem. Vid generalentreprenader uppstår däremotofta situationer där ansvarsfrågan mellan byggherreoch entreprenörer är oklar. När något går fel ellernär problem av något slag uppstår finns det därförofta inte någon enskild part som har ett klartuttalat ansvar för det material som används i enbyggnad. Det är en enligt min mening mycket olyckligsituation, som riskerar att leda till att bostäderoch andra byggnader produceras med material som ärskadliga antingen var för sig eller i kombinationmed varandra. måste därför sesöver i syfte att klargöra ansvarsfrågan när detgäller såväl det material som används vidproduktionen som för den slutliga byggnaden.Den översyn av som jag nuuttalat mig för skall syfta till att ge en part etthelhetsansvar för den färdiga byggnaden med avseendepå såväl ingående material som den färdigabyggnaden. En fråga som därvid särskilt bör beaktasär frågan om ett strikt producentansvar förbyggbranschen utformat med förebilder från andrabranscher där det finns ett sådantansvar.Jag föreslår att tillkännager förregeringen vad jag nu anfört om ett helhetsansvarvid byggande. Mitt förslag lämnas med anledning avmotion 2000/01:Bo539 (mp) yrkande 3. I den månövriga motionsyrkanden härigenom inte kan ansestillgodosedda avstyrks de.23. Bygganmälan och slutanmälan (punkt 15)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:15. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 23.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:Bo513 yrkandena 4 och 7.StällningstagandeI dag räcker det med att byggherren förebyggstart anmäler att ett byggprojekt skall sätta igång. kan räcka för små och enklaåtgärder, men större objekt bör anmälas myckettidigare. För större och medelstora objekt bör det istället vara obligatoriskt med minst tvåbyggsamrådsmöten i samband med en bygganmälan. Vidstörre objekt kan det vara lämpligt med ettslutsamråd före byggstart. Detta förutsätternaturligtvis att bygganmälan sker betydligttidigare.Byggnadsnämnden har svårigheter att leda sinaärenden till slutintyg. Detta gäller t.ex. när denkvalitetsansvarige inte får fram de intyg somkontrollplanen kräver eller en begärdfärdigställandeanmälan inte lämnats in. Byggherrenupplåter ofta byggnaden för användning utanbyggnadsnämndens kännedom. har dåsvårigheter att utföra tillsyn och få rättelserutförda. Det är väsentligt att fårkännedom om när en byggnad tas i bruk, för att hamöjlighet att pröva beslut om användningsförbudeller för kontroll av ventilationssystem ellerbrandtekniska installationer som då skall vara idriftklart skick. Enligt vår mening kräver detta attdet blir obligatoriskt att göra slutanmälan tillbyggnadsnämnden om att bygget är färdigt att tas ibruk. Det bör vara byggherren och inte denkvalitetsansvarige som skall göra denna slutanmälan,eftersom det är byggherren som är ytterst ansvarigför att byggobjektet följer samhällskraven. Dennaslutanmälan bör innehålla ett slutintyg sombekräftar om utförandet av byggprocessen har skett iöverensstämmelse med bygglovsbeslutet. Anledningentill detta är den oroande utvecklingen av åtgärdersom inte stämmer överens med det tidigarebygglovsbeslutet. Byggherrens anmälningsskyldighetoch intygande enligt ovan bör föreskrivas i lag. Ominte byggherren gör en sådan slutanmälan skallbyggnadsnämnden kunna utkräva en särskild avgift.För att poängtera vikten av anmälningsskyldighetenbör den särskilda avgift som kan tas utvid försummelser höjas.Det vi nu med anledning av motion 2000/01:Bo513(v) yrkandena 4 och 7 anfört om bygganmälan ochslutanmälan bör tillkännage för regeringensom sin mening.24. Automatiskt bygglov (punkt 18)av (), (), IngaBerggren (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:18. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 24.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:Bo504.StällningstagandeDet finns enligt vår mening skäl som talar för attde fall där krav på bygglov ställs kan minskas.Samtidigt kommer det naturligtvis att finnas kvarett berättigat krav på bygglovsprövning i mångasituationer. Det är då viktigt att denna prövningsker i så enkla former som möjligt och med minstamöjliga tidsutdräkt.Redan i dag har flera kommuner ambitionen attbygglov skall kunna erhållas mer eller mindre direktvid ett besök på kommunen. För den övervägande delenav alla kommuner gäller dock atthandläggningstiderna för bygglov är alltför långa.Även enkla lovärenden kan ta orimligt . Inteminst för den enskilde kan detta leda till onödigakostnader och andra svårigheter. I de fall det ärfråga om näringsfastigheter av olika slag kan enlångsam handläggning medföra att enföretagsexpansion inte kommer till stånd eller attden inte får den omfattning som den annars skulle hafått. Förutom att detta påverkar företaget somsådant kan det få till följd att arbetstillfällenoch inkomster går förlorade för kommunen ochsamhället.För att garantera att den som söker bygglov skallfå sin ansökan prövad inom rimlig tid bör plan- ochbygglagen ändras så att bygglov erhålls medautomatik efter det att ansökan harlämnats in. En förutsättning för bygglov skallnaturligtvis öven i dessa fall vara att dentilltänkta byggnationen är i enlighet med gällandeplaner eller att den inte på annat sätt står i stridmed gällande bestämmelser.Det vi nu med anledning av motion 2000/01:Bo504(m) anfört om automatiskt bygglov börriksdagen tillkännage för regeringen som sinmening.25. Bygglovsplikt för komplementbyggnader(punkt 19)av (), (), IngaBerggren (m), () och RigmorStenmark (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:19. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 25.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:Bo535.StällningstagandeBygglovsbefrielsen för s.k. friggebodar är ettviktigt inslag i dagens byggnadslagstiftning. Detinnebär att du som fastighetsägare utan onödigtkrångel vid behov kan bygga en bod för förvaringeller kanske för tillfällig övernattning. Med dagensregler är komplementbyggnadens storlek begränsadtill . Det finns även enligt vår mening skälatt begränsa storleken på de byggnader som fåruppföras utan bygglov. Blir byggnaden alltför storkan den komma att inkräkta på grannars ochkringboendes rätt på ett sätt som inte är önskvärt.Samtidigt finns det enligt vår mening inte anledningatt sätta gränsen för byggnaders storlek alltförsnäv. Mot den bakgrunden bör det övervägas att ökastorleken på de komplementbyggnader som ärbygglovsbefriade till . En sådan något mergenerös ytgräns skulle avsevärt förbättramöjligheterna att använda byggnaden utan att riskenför inverkan på grannar och andra kringboende ökar inågon nämnvärd grad.Det vi nu med anledning av motion 2000/01:Bo535(s) anfört om bygglovsplikten förkomplementbyggnader bör tillkännage förregeringen som sin mening.26. Prövning av tillgänglighet (punkt 21)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:21. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 26.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:So540 yrkande10.StällningstagandeVikten av tillgänglighet i vår miljö kan enligt vårmening inte poängteras för ofta. Det räcker dockinte bara med vackra ord, utan orden måste ocksååtföljas av handling. På samma sätt förhåller detsig med de krav på tillgänglighet som ställs genombyggnadslagstiftningen. Det räcker inte bara medskrivna regler om inte garantier ges för attreglerna verkligen följs.Enligt vår mening utgör inte dagens regelsystem enfullgod garanti för att nybyggnationen verkligenskall bli tillgänglig för alla. Frågan huruvidatillgänglighetskraven är uppfyllda prövas intelängre vid bygglovgivningen. Ansvaret för detta hari stället lagts på byggherren. Det innebär att slarveller okunskap från byggherrens sida lätt kan ledatill att tillgängligheten blir sämre än vad denskulle blivit vid en bättre kontroll. Även omkontrollplaner upprättas och en kvalitetsansvarigutses finns det risk för att tillgängligheten inteblir fullgod. Det beror bl.a. på att denkvalitetsansvariges kunskaper när det gällertillgänglighetsfrågor inte är specificerade och atthjälpmedel i form av checklistor m.m. ofta saknas.Mot den nu skisserade bakgrunden finns det enligtvår mening anledning att på ett tydligare sätt prövaom en byggnad svarar mot kraven på tillgänglighet.En redovisning av hur kraven på tillgänglighet avsesatt tillgodoses bör därför lämnas redan ibygglovsansökan så att redan pådetta stadium kan ta ställning till om kraven äruppfyllda.Det vi nu med anledning av motion 2000/01:So540(kd) yrkande 10 anfört om prövning avtillgängligheten bör tillkännage förregeringen som sin mening.27. Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse(punkt 23)av (), (),(), () ochHelena ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:23. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 27.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:Bo513 yrkande 8. Därmed avslås 2000/01:Bo230yrkande 16.StällningstagandeEnligt vår mening ger dagens regler inte det skyddav byggnaders inre som bör krävas. Med stöd av dentidigare lagstiftningen kunde , genomatt inte ge bygglov, förhindra sådana inre ändringarsom ansågs förvanska byggnaden. I den nyalagstiftningen är inre förändringar i princip intebygglovspliktiga och därmed svårare att förhindra.Byggnadsnämnden kan visserligen i kontrollplanenställa vissa krav. Enligt vår mening är dettaemellertid inte tillräckligt, och särskiltvärdefulla byggnader har därför ett betydligtsämre skydd.En kommun kan med stöd av plan- och bygglagenutöka bygglovsplikten för särskilt värdefullabyggnader när det gäller vissa underhållsåtgärder.Häri inbegrips enligt vad som sagts i proposition1985/86:1 även vissa inre arbeten.