bet · GO01FiU27 · 2001-05-31 00:00:00 — en följd av attPremiepensionsmyndighetens (PPM) behov avrörelsekapital tidigare finansierats medlån avseende anläggningstillgångar. PPMskall bli heltavgiftsfinansierad. Underuppbyggnadsskedet finansieras dockmyndigheten genom krediter och lån iRiksgäldskontoret.Den totala låneramen för investeringar ianläggningstillgångar föreslås sänkas med600 , det vill säga till20 . Förslaget om minskadlåneram är föranlett av att PPM:srörelsekapital i stället skalltillgodoses från ramen förräntekontokrediter. Att den föreslagnaminskningen av låneramen förinvesteringar inte blir större är enföljd av att en renodling av vissa andramyndigheters krediter också börgenomföras i sammanhanget.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker propositionen(punkterna 13 och 14).Utgiftsområde 1 Rikets styrelse27:2 PresstödUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagenbifaller regeringens förslag attreglerna för presstöd ändras så attstödbeloppen för driftsstödet höjs med12 % och örestalen fördistributionsstödet fr.o.m. den1 . Därmed tillstyrks punkt15 i propositionen. Motstående motioneravstyrks.Jämför reservationerna 1 (m, fp) och 2(kd).PropositionenEfter en översyn avseende dagspressensekonomiska situation gör regeringenbedömningen att det behövs ökade statligainsatser för att bibehålla mångfalden pådagstidningsmarknaden. Utan ökat statligtstöd föreligger en risk för att mångatidningar tvingas lägga ned eller minskautgivningen under de närmaste åren.Därför föreslås en generell höjning avdriftsstödet fr.o.m. den 1januari 2001. Tillsammans med den höjningav driftsstödet somriksdagen redan beslutat om (prop.2000/01:1, bet. 2000/01:KU1, rskr.2000/01:65) kan en ytterligare höjningbidra till att lösa många andratidningarsakuta ekonomiska problem. En höjning avstödet bör dessutom kunna bidra till attskapa förutsättningar för en förbättradekonomisk situation för dessa tidningaräven på . Höjningen sker genomatt stödbeloppen höjs med 12 %.Samdistributionen bidrar till eneffektiv distribution och en bredspridning av dagstidningar. Nivån pådistributionsstödet har trots ökadekostnader för distributionen varitoförändrad då örestalen förstödet skrevs upp med 6 %.Distributionsstödets andel av de totaladistributionskostnaderna har minskatunder en följd av år. Omdistributionsstödets andel av de totaladistributionskostnaderna minskarytterligare uppstår en risk för att storatidningsföretag väljer att avstå fråndistributionsstödet. De kan då överge dens.k. likaprisprincipen och ta ut etthögre pris av de mindre tidningarna fördistributionen. Mot denna bakgrundföreslås en höjning avdistributionsstödet fr.o.m. den 1januari 2001. Höjningen sker genom attörestalen för stödet skrivs upp med 5 %.Med utgångspunkt i ett oförändrat antalstödberättigade tidningar beräknasutgifterna för presstödet öka med ca 48miljoner kronor , varavhöjningen av driftsstödet motsvarar ca 44miljoner kronor och höjningen avdistributionsstödet motsvarar ca 4miljoner kronor. De ökade utgifterna rymsinom det av anvisadeanslaget.MotionerI motion Fi20 yrkande 27 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) föreslås attregeringens förslag om ändradepresstödsregler skall avslås.Motionärerna anför att presstödet sedanett trettiotal år har haft i stort sammainriktning, trots att medielandskapetförändrats dramatiskt. Det nuvarandepresstödet konserverar en vissmediestruktur och snedvriderkonkurrensen. Motionärerna anser attpresstödet bör kunna skäras ned kraftigt.Även i motion Fi28 av Per m.fl.(m) föreslås att regeringens förslag omändrade presstödsregler skall avslås.Motionärerna menar att presstödet intehar bidragit till att tidningar iekonomiska svårigheter har kunnat räddassom förväntat. Stödet har bidragit tillatt strukturella reformer har försenatsoch att konkurrensvillkoren snedvridits.Att höja presstödet för att medelfrigjorts till följd av tidningenArbetets nedläggning är enligtmotionärerna inte motiverat. Vidare menarmotionärerna att den föreslagna höjningenär onödig eftersom de anser attpresstödet skall avskaffas.I motion Fi29 yrkande 1 av . (kd) begärs att avslårregeringens förslag att ändrastödbeloppen för driftsstöd med 12 %.Motionärerna framhåller att det ärrelativt kraftiga ökningar avdriftsstödet som föreslås. De accepteraruppjusteringen av samdistributionsstödetmed . Regelförändringen vad avserdriftsstödet anser de däremot bör avslås.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet tillstyrker i sittyttrande KU15y propositionen ochavstyrker motionerna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medkonstitutionsutskottet, propositionen(punkt 15). Motionerna Fi20 (fp) yrkande27, Fi28 (m) och Fi29 (kd) yrkande 1avstyrks.45:1 SametingetPropositionenSametinget har under perioden 1996-1999varit ansvarigt för genomförandet av desamiska utvecklingsprogrammen inom MÅL 6,Interreg. Den nya programperioden 2001-2006har inletts, och behovet av ytterligareanslagsmedel är större än tidigare dåbl.a. andelen tekniskt stöd i vissa fallblir lägre och kostnaderna också blirhögre på grund av start och organisering.För att programmen skall kunna genomförasbör anslaget 45:1 ökas med1 . Finansiering sker genom attanslaget 44:4 Stöd till jordbruketsrationalisering m.m. inom utgiftsområde23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar minskas.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet tillstyrker i sittyttrande KU15y propositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medkonstitutionsutskottet, propositionensförslag (punkt 37 delvis).46:1 Allmänna valPropositionenFrån och med överförsansvaret för drift och förvaltning av detIT-stöd som avses användas vid valen frånoch med 2002 från tillden nyinrättade Valmyndigheten.Kostnaderna för driften och förvaltningenav detta IT-stöd har belastatanslaget 3:2 Skattemyndigheterna underutgiftsområde 3 ochuppbörd. Den särskilde utredare som fåtti uppdrag att förbereda och genomförabildandet av den nya myndigheten (dir.2001:4) har föreslagit att kostnadernaför driften och förvaltningen av IT-stödet som används vid valen ifortsättningen i stället skall belastaanslaget 46:1 Allmänna val. Regeringenföreslår att anslaget 46:1 Allmänna valökas med . Finansieringensker genom att anslaget 3:2Skattemyndigheterna under utgiftsområde 3Skatteförvaltning och uppbörd minskas medmotsvarande belopp.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet tillstyrker i sittyttrande KU15y propositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medkonstitutionsutskottet, propositionensförslag (punkt 37 delvis).46:5 ValmyndighetenPropositionenEn särskild utredare har utrett frågan omatt flytta funktionen som centralvalmyndighet från annan myndighet. Utredaren har i dennafråga föreslagit att en ny myndighetinrättas. Regeringen avser att inrätta enny valmyndighet den 1 juli 2001.Valmyndigheten skall ha formen av ennämndmyndighet och vara centralvalmyndighet enligt vallagen (1997:157).Regeringen har tillsatt en särskildutredare för att förbereda och genomförabildandet av den nya myndigheten.För verksamhet bör ettnytt ramanslag 46:5 Valmyndighetenuppföras under utgiftsområde 1 Riketsstyrelse. Medlen avser myndighetensförvaltningskostnader. Regeringenföreslår därför att ett nytt anslaguppförs på statsbudgeten för dettaändamål och att anvisas för2001. Finansiering sker genom att detunder utgiftsområde 3 Skatteförvaltningoch uppbörd uppförda anslaget 3:1Riksskatteverket minskas med motsvarandebelopp.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet tillstyrker i sittyttrande KU15y propositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medkonstitutionsutskottet, propositionensförslag (punkt 37 delvis).90:5 m.m.PropositionenUtökade bemanningskrav förFörsvarsdepartementet utomlands har letttill större utgifter än vad regeringentidigare beräknat. Regeringen anserdärför att behövertillföras anslaget 90:5 Regeringskanslietm.m.Finansiering sker genom att anslag inomutgiftsområde 5 ochinternationell samverkan ochutgiftsområde 6 Totalförsvar minskas medsammantaget motsvarande belopp.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet tillstyrker i sittyttrande KU15y propositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medkonstitutionsutskottet, propositionensförslag (punkt 37 delvis).Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltning1:6 Statistiska centralbyrånPropositionenStatistiska centralbyrån (SCB) ansvararför äktenskapsregistret. Kostnaderna förverksamheten finansieras genom att desökande betalar avgifter hostingsrätterna som dessa redovisar mot eninkomsttitel. hardärefter från inkomsttitel överfört medeltill SCB motsvarande kostnaderna förverksamheten. harpåpekat att detta förfarande kan saknaförfattningsstöd. Regeringen föreslår attSCB:s anslag i stället tillförs medelmotsvarande ett genomsnitt av de senasteårens kostnader för driften aväktenskapsregistret. Anslaget 1:6Statistiska centralbyrån bör av dettaskäl ökas med 3 700 000 kr.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrkerpropositionens förslag (punkt 37 delvis).2:2 FinansinspektionenPropositionenRegeringen föreslår att anslaget 2:2Finansinspektionen ökas med 6 300 000 kr.Finansiering sker genom att anslaget 2:4Riksgäldskontoret: Förvaltningskostnaderminskas med och genom attanslaget 2:7 Avgift förstadshypotekskassans grundfond minskasmed 4 000 000 kr.International Organization ofSecurities Commissions (IOSCO) arrangerarsitt årsmötet i . IIOSCO ingår ett stort antaltillsynsmyndigheter, flera börser ochmarknadsplatser som anslutna medlemmar.Värdepappersföretag ochbranschorganisationer ingår somobservatörer. Årsmötet förväntas samla ca800 deltagare från närmare 100 länder.Finansinspektionen skall stå som värd förårsmötet i samarbete med OMStockholmsbörsen. kommernu liksom tidigare att finansieras viadeltagaravgifter, statsbidrag och någrautvalda sponsorer. Konferensen iStockholm beräknas totalt kosta ca 15-17miljoner kronor och genomförs ochredovisas helt avskild från inspektionensövriga löpande verksamhet.Finansinspektionen har på regeringensuppdrag utrett förutsättningarna för attinföra ett internt graderingssystem förstabiliteten i de finansiella institutenefter ett antal kriterier. Systemetsyftar till att vidareutveckla detnuvarande systemet avseende tillsyn förde väsentliga instituten och resultera ien årlig samlad riskbedömning. Detinterna graderingssystemet utgör ocksåett steg till att anpassa tillsynen tillde ökade insatserna som de nya planeradereglerna för kapitaltäckning förutsätter.Finansutskottet har i betänkande2000/01:FiU2 Utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltningockså berört frågan om det internagraderingssystemet.Finansieringsåtgärderna har ingeninverkan på den verksamhet som bedrivsinom ramen för anslaget 2:4Riksgäldskontoret: Förvaltningskostnaderoch anslaget 2:7 Avgift förstadshypotekskassans grundfond.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrkerpropositionens förslag (punkt 37 delvis).2:9 Bidrag till kapitalet i förslag i korthetUtskottet tillstyrker att anslaget 2:9Bidrag till kapitalet i får användas även förårlig medlemsavgift till Europarådetsutvecklingsbank. Därmed tillstyrkspunkt 16 i propositionen.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 2:9Bidrag till kapitalet i får användas även förårlig medlemsavgift till Europarådetsutvecklingsbank.Uppgiften för att finansieramedlemsavgiften till Europarådetsutvecklingsbank har förts från det underutgiftsområde 5 ochinternationell samverkan uppfördaanslaget 5:4 Bidrag till vissainternationella organisationer tillutgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltning. Den årligamedlemsavgiften till Europarådetsutvecklingsbank på är förliten för att motivera ett eget anslag.Närmaste anslagsändamål är 2:9 Bidragtill kapitalet i , där ett ekonomisktutrymme finns som medger betalning avdenna medlemsavgift.Finansieringsåtgärden påverkar intemöjligheten att medverka tillkapitalhöjningen i ställningstagandeFinansutskottet tillstyrkerpropositionens förslag (punkt 16).Utskottet vill dock påpeka att det inteär tillfredsställande att ett anslagsbenämning inte täcker ändamålet. Omregeringen avser att föreslå riksdagenatt det nu aktuella anslaget skallanvisas för det nya ändamålet även under2002 förutsätter utskottet att regeringenöverväger en mer adekvat benämning påanslaget.Ägande av Vasallen ABUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagenbemyndigar regeringen att övertaaktierna i genom utdelningeller annat förfarande. Därmedtillstyrks punkt 17 i propositionen.PropositionenRiksdagen godkände regeringens förslag(prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1,rskr. 1996/97:109) att vissaorganisationsenheter inom Försvarsmaktenskulle läggas ned före den 1 januari 1999och att alla avvecklingsåtgärder skallvara genomförda före den 1 januari 2000.Enligt regeringens förslag skullegenomförandet av avvecklingen påbörjasdirekt efter beslut ochslutföras så snabbt som möjligt.Regeringen avsåg att lämna närmareanvisningar om genomförandet tillFörsvarsmakten. Ett antalorganisationsenheter skulle läggas nedenligt riksdagsbeslutet.I 1997 års ekonomiska vårpropositionen(prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20,rskr. 1996/97:284) redogjorde regeringenför att ett aktiebolag skulle bildas föratt utveckla försvarsfastigheter somskulle avvecklas genom 1996 årförsvarsbeslut. För att utveckla ochförädla före detta försvarsfastigheterför ny användning och för att slutligensälja fastigheterna på kommersiellavillkor bildades fastighetsbolagetVasallen AB . Detnybildade bolaget blev då ett dotterbolagtill , tidigareVasakronan . Från startenförvärvade ett antalfastigheter i olika kommuner frånFortifikationsverket.För att säkerställa den finansiellauthålligheten i bolaget ansåg regeringenatt det då var en fördel att inordnabolaget i en större fastighetskoncern somdessutom har kompetens och erfarenhet avliknande utvecklingsprojekt.Vasallen AB har efter det senasteförsvarsbeslutet förvärvatytterligare fastigheter från staten genomFortifikationsverket. Regeringen avser nuatt skilja ut dotterbolaget . Bolaget föreslåstills vidare ägas direkt av staten. Denfinansiella säkerheten och kompetensenfinns numera i . Ettdirektägande av aktierna i vidare att bolaget följs på närahåll och att täta dialoger kan genomförasmellan ägare och bolag. Avskiljandet avVasallen AB skall också ses somytterligare ett led i en renodling avCivitaskoncernens fastighetsbestånd.Mot denna bakgrund föreslås attregeringen, genom utdelning eller påannat sätt, får överta aktierna iVasallen ställningstagandeFinansutskottet tillstyrkerpropositionens förslag (punkt 17).Avveckling av Brisingen Holding ABUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att riksdagenbemyndigar regeringen att avvecklaBrisingen . Därmed tillstyrkspunkt 18 i propositionen.PropositionenGenom köpte statenden ett vilande bolag,19 AB från . Bolaget namnändrades tillBrisingen . Köpeskilling var50 , och utgiften belastadeanslaget B 6 Värdering av aktier iVärdepapperscentralen AB (prop.1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr.1996/97:284). Bolaget förvärvades i syfteatt kunna utnyttjas vid vissainfrastrukturella åtgärder.Det har visat sig att detfortfarande vilande bolaget inte behövs för någrainfrastrukturella åtgärder och att stateni övrigt inte heller har behov av att ägabolaget. Bolaget har heller inte efterförvärvet haft någon verksamhet ellernågra anställda.Regeringen föreslås därför bemyndigasatt avveckla bolaget. Inkomster frånavvecklingen skall redovisas motinkomsttitel Övriga inkomster avförsåld egendom.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrkerpropositionens förslag (punkt 18).Utgiftsområde 3 ochuppbörd3:2 SkattemyndigheternaPropositionenRegeringen föreslår attskattemyndigheterna skall kompenseras föradmini-strationskostnaderna för uttag avavgifter till registrerade trossamfund(prop. 1998/99:124 avsnitten 4.5.1 och7.1). Förberedelsekostnaderna harberäknats till per samfund.Kostnaderna i övrigt kan beräknas till 21kr per person. Regeringen har beslutat omuppbördshjälp för sju trossamfund. Enligtuppgift från kommerskattemyndigheterna att 2001 svara föruppbörden avseende 77 363 personer.Kostnaderna härför beräknas till2 . Regeringen föreslår därföratt anslaget 3:2 Skattemyndigheterna ökasmed . Finansiering sker genomatt det under utgiftsområde 17 Kultur,medier, trossamfund och fritid uppfördaanslaget 28:38 Stöd till trossamfundminskas med motsvarande belopp. Vidareskall anslaget 3:2 Skattemyndigheternaminskas med för attfinansiera ökningen av det underutgiftsområde 1 uppfördaanslaget 46:1 Allmänna val.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet tillstyrker i sittyttrande SkU6y propositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medskatteutskottet, propositionens förslag(punkt 37 delvis).Utgiftsområde 4 Rättsväsendet4:1 PolisorganisationenPropositionenPolisens ekonomiska situation är fortsattbekymmersam. Vid ingången av 2001 hadepolisen utnyttjat en anslagskredit på 304miljoner kronor. beräknasförbrukningen överstiga anslaget med 406miljoner kronor. Det leder till ettunderskott på drygt 700 miljoner kronorvid årets slut. Polisen måste fortsättaatt arbeta aktivt för att effektiviseraresursanvändningen. För att inte äventyraverksamheten är dock ett resurstillskottför innevarande år nödvändigt. Regeringenföreslår därför att anslaget tillförs770 000 000 kr.MotionenI motion Fi24 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om behovet avytterligare utbildningsplatser inompolisutbildningen (yrkande 1).Motionärerna föreslår också etttillkännagivande om behovet avförstärkning av anslaget 4:1Polisorganisationen med 250 miljonerkronor utöver regeringens förslag(yrkande 2). Vidare begärs etttillkännagivande om behovet avcivilanställd personal hos polisen(yrkande 3).Justitieutskottets yttrandeJustitieutskottet tillstyrker i sittyttrande JuU4y propositionens förslag ochavstyrker motionen.Justitieutskottet konstaterar först attutgiftsprognosen för rättsväsendet pekarpå att utgifterna innevarande budgetårkommer att uppgå till 24 592 miljonerkronor eller mer änvad som budgeterats.Som framgår av propositionen är detfrämst polisen som kommer att överskridasin budget. Följaktligen föreslårregeringen att merparten avnytillskottet, , skalltillföras polisen. Prognosen pekar förpolisens del på ett ackumuleratunderskott på drygt 700miljoner kronor inklusive effekterna avde nedan nämnda minskadehyreskostnaderna. Vid bedömningen avpolisens medelsbehov måste nämligenhänsyn också tas till att regeringenaviserat sin avsikt att göra enindragning på frånpolisens anslag. Bakgrunden är attpolisens kompensation för hyreskostnaderhar varit felaktigt beräknade.Nettotillskottet till polisens budgetblir alltså vilket,enligt justitieutskottets mening, innebären betydande förbättring av polisensekonomiska situation. Polisen måste dockfortsätta att arbeta aktivt på atteffektivisera resursanvändningen, någotsom i sig knappast kan betecknas somnegativt.När det gäller motionen utgårjustitieutskottet från att avsikten äratt tillföra polisen ytterligare resurseri syfte att förstärka polisutbildningenoch öka antalet civilanställda.Justitieutskottet delar i och för sigmotionärernas uppfattning om att det ärnödvändigt att utöka polisutbildningenoch att åtminstone en del av polisenspersonalproblem kan lösas genom flercivilanställda, särskilt inom denbrottsutredande verksamheten där behovetav experter i många fall är stort. Dettaär frågor som justitieutskottet behandlatvid ett stort antal tillfällen undersenare år (/01:JuU1 s. 39 f.).Justitieutskottet kan också konstateraatt utförligtbehandlat hithörande frågor i sittbudgetunderlag för 2002-2004 och attarbete pågår i mednästa års budget. mening bör dessafrågor, som har strategisk betydelse förutvecklingen av polisverksamheten,beredas i budgetsammanhang så som ocksåsker. kan dock inteundvika att anmärka att den utbyggnadredan i år av polisutbildningen somförespråkas i motionen knappast är möjligmed bibehållna kvalitetskrav, ochjustitieutskottet är inte berett att göraavkall på de kvalitetskrav somovillkorligen måste ställas påutbildningen. När det slutligen gällerden utökning av polispersonalen underåret som förespråkas i motionen kanjustitieutskottet konstatera att depolisaspiranter som lämnar Polishögskolani vår redan har fått anställning vidlandets polismyndigheter. EnligtRikspolisstyrelsen finns det inte hellernågra färdigutbildade, arbetssökandepoliser. Det framstår alltså somosannolikt att det skulle gå att på någramånaders sikt rekrytera ett stort antalpolismän som kan träda i tjänstomedelbart.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medjustitieutskottet, propositionens förslag(punkt 37 delvis). Motion Fi24 (m)avstyrks.4:6 KriminalvårdenPropositionenKostnader för författningsregleradepersonskador inom kriminalvården harhittills finansierats genom att det underutgiftsområde 14 Arbetsliv upptagnaanslaget 1:2 Statliga tjänstepensionerm.m. Från och med i årtillämpas en premiebaseradförsäkringsteknisk lösning iKammarkollegiets regi. I och med dettaföreslås att anslaget 1:2 Statligatjänstepensioner m.m. minskas ochanslaget 4:6 Kriminalvården ökas.Överföringsbeloppet motsvarar ettgenomsnitt av kostnaderna för intagnam.fl. enligt lagen (1977:266) om statligersättning vid ideell skada m.m. under detre . Anslaget 4:6Kriminalvården bör av detta skäl ökas med3 000 000 kr.Justitieutskottets yttrandeJustitieutskottet tillstyrker i sittyttrande JuU4y propositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medjustitieutskottet, propositionens förslag(punkt 37 delvis).4:10 BrottsoffermyndighetenPropositionenI regeringens proposition Stöd tillbrottsoffer (prop. 2000/01:79) föreslåsett flertal åtgärder som syftar till attförbättra omhändertagandet av och stödettill brottsoffer. Förutomförfattningsändringar föreslås ett antalmyndighetsgemensamma uppdrag.Brottsoffermyndigheten har en centralroll i flera av dessa uppdrag, särskiltvad gäller uppdragen rörande utbildningom brottsofferfrågor ochvittnesstödsverksamhet vid landetstingsrätter. Anslaget bör därförtillföras . Finansiering skergenom att anslaget 4:11 Ersättning förskador på grund av brott minskas medmotsvarande belopp.Justitieutskottets yttrandeJustitieutskottet tillstyrker i sittyttrande JuU4y propositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medjustitieutskottet, propositionens förslag(punkt 37 delvis).Utgiftsområde 5 ochinternationell samverkan5.1 UtrikesförvaltningenPropositionenDen nya och processinriktadeorganisationen för hantering avutlänningsärenden, som infördes under1999, innebär att en större del avtillstånds- och ärendehanteringkoncentrerats till svenskautlandsmyndigheter. Avsikten är att deskall arbeta direkt mot Migrationsverketi . För detta ändamål har ettomfattande IT-stöd utvecklats. På grundav tekniska svårigheter underutvecklingsarbetet samt ökade tekniskakrav när det gäller säkerhet och snabbheti dataförbindelserna för att undvikalångdragna tillståndsprocesser, harprojektkostnaderna ökat för såvälutrikesförvaltningen som Migrationsverketjämfört med vad som tidigare planerats.Regeringen anser därför att ytterligare14 behöver tillförasutrikesförvaltningen.Finansieringen av det ökade anslagettill utrikesförvaltningen sker genom attavgifter, som kommer att tas ut föransökningar om uppehålls- ocharbetstillstånd vid utlandsmyndigheterna,och som beräknas uppgå till 14 000 000kr, tillförs en inkomsttitel.Anslaget skall minskas med2 till följd av ändratkostnadsansvar för försvarsattachéerskanslilokaler.Utrikesutskottets yttrandeUtrikesutskottet påpekar i sitt yttrandeUU4y att regeringen föreslår en ökningmed .