bet · GO01SoU13 · 2001-03-27 00:00:00 — kommerdetta att leda till ökad ohälsa och ökadevårdkostnader. Enligt utskottet är det därför mycketviktigt att motverka denna utveckling genom ettfolkhälsoarbete som kraftfullt lyfter frambetydelsen av fysisk aktivitet samt genom forskningpå området. leder och genomförunder 2001 på regeringens uppdrag tillsammans medett stort antal myndigheter och organisationer ettfysiskt aktivitetsår. Utskottet utgår från att dennasatsning på området blir långsiktig och attregeringen nära samverkar med myndigheter, kommuner,organisationer, näringsliv m.fl. för att bl.a. ökainsikten om den fysiska aktivitetens betydelse förfolkhälsan och för att hitta lösningar som ger denenskilde reella möjligheter att vara fysiskt aktiv.Utskottet vill i sammanhanget också peka på attNationella folkhälsokommittén i sitt slutbetänkandesom ett av folkhälsomålen (mål 9) angett just ökadfysisk aktivitet. Det får därför förutsättas attdenna fråga behandlas i regeringens kommande förslagpå folkhälsoområdet med anledning av kommitténsslutbetänkande. Motionerna får genom det sagda ansesi huvudsak tillgodosedda.När det gäller kost vill utskottet understryka attmaten och våra matvanor har stor betydelse förhälsan. Det är med oro som utskottet noterar attövervikt och fetma samt åldersdiabetes är snabbtökande hälsoproblem. Olika former av ätstörningar ärockså ett problem bland yngre, särskilt hos flickor.Enligt utskottet är det av stor vikt att deförebyggande insatserna på området intensifieras påalla nivåer. Utskottet ser positivt på det arbetesom bedrivs av bl.a. ochLivsmedelsverket på kostområdet. I sammanhanget kanockså noteras att somett av sina folkhälsomål angett just goda matvanor(mål 10), varför utskottet utgår från att dessafrågor kommer att behandlas i kommande förslag frånregeringen med anledning av kommitténsslutbetänkande. Utskottet vill särskilt understrykavikten av information inte minst till barn ochungdomar om matvanornas betydelse för att förebyggasjukdom och ätstörningar. Motionerna 2000/01: So297(c) yrkandena 1 och 2 samt 2000/01:So529 (m) yrkande2 får genom det anförda anses i allt väsentligttillgodosedda. bör inte ta något initiativmed anledning av motion 2000/01:So297 (c) yrkande 3,varför denna avstyrks.När det gäller motionsyrkanden om insatser mot olikasjukdomar, som migrän, elöverkänslighet, osteoporosoch TBC har utskottet samma inställning somtidigare. Mot bakgrund av de riktlinjer förprioriteringar inom hälso- och sjukvården somriksdagen ställt sig bakom vidhåller utskottet attriksdagen inte kan tillmötesgå motionskrav påinsatser mot olika sjukdomar eller att vården avdessa bör organiseras på visst sätt. Motionerna2000/01:So265 (m), 2000/01:So471(kd) yrkandena 3 och7 samt 2000/01:So391 (s) avstyrks.Mot bakgrund av att regeringen tillsatt enparlamentarisk kommitté bl.a. för att se överarbetstidslagstiftningen (dir. 2000:97) får motion2000/01:So322 (v) yrkande 4 anses vara åtminstonedelvis tillgodosedd.Utskottet utgår liksom tidigare från att regeringenoch berörda myndigheter följer frågan om förbud mottomgångskörning. Enligt utskottets mening behövsinget initiativ från sida med anledningav motion 2000/01:So387 (fp), varför denna avstyrks.Genom bl.a. Miljöhälsorapport får motion2000/01:So408 (mp) rörande en studie om demiljörelaterade sjukdomarna anses åtminstone delvisvara tillgodosedd.Homo-, bi- och transfrågor m.m.MotionernaI motion 2000/01:Ju724 av m.fl. (v,s, c, fp, mp) ) begärs tillkännagivande om attkunskaperna om HBT-frågor måste ökas (yrkande 13).Motionärerna anför att ()1997 konstaterade att information ochkunskapsspridning om homosexualitet är bristfälligbåde i skolan och i högre utbildningar. som bör enligtmotionärerna lägga upp en plan för hurundervisningen skall kunna förbättras på dennapunkt. Kunskapen och insikten om homo- ochbisexuellas och transpersoners livsvillkor (HBT-kompetens) måste också stärkas hos en radnyckelgrupper inom den offentliga sektorn.I motion 2000/01:L441 av m.fl. (v,s, c, fp, mp) yrkas vidare tillkännagivande ombidrag till transpersoners organisationer (yrkande5). Motionärerna anför att harorganisationerna för transpersoner inte erhållitnågon form av offentligt stöd för sin verksamhet,trots att denna är av mycket stor betydelse för detranssexuella som genom föreningen kan få stöd,information och kontakt med andra i samma situation.Det bör därför undersökas på vilket sätt staten kange ekonomiskt stöd åt transsexuellas organisationer.I motion 2000/01:L459 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivande om en utredning omsituationen för transpersoner (yrkande 20). Enligtmotionärerna behövs det en utredning som ur etthelhetsperspektiv belyser transpersoners situation idet svenska samhället.I motion 2000/01:So522 av m.fl. (s)begärs tillkännagivande om behovet av en omfattandeoch generaliserbar undersökning om homosexuellaslivsvillkor och livskvalitet.Bakgrund m.m.Socialutskottet har senast vårvintern 2000 ibetänkande 1999/2000:SoU7 Folkhälsofrågor m.m.berört frågan om ändring i lagen om könstillhörigheti vissa fall (s. 25). Utskottet ansåg inte attriksdagen då borde initiera någon ändring avgällande lagstiftning. De aktuella motionernaavstyrktes. Även motionsyrkanden med begäran omtillkännagivande om bidrag till transexuellasorganisationer och om att en utredning rörandetransexuellas situation skall tillsättas avstyrktes.Riksdagen följde utskottet (prot.nr 1999/2000:84).Utskottet har senast i sitt budgetbetänkande2000/01:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård ochsocial omsorg berört frågor som rör det sexuellalivet. I motioner begärdes bl.a. tillkännagivande omFolkhälsoinstitutets homosexuppdrag, om behovet avutredning av transpersoners situation samt uppdragåt att kontinuerligt följautvecklingen för transpersoner. följande (s. 82).Sexualiteten har stor betydelse för individensvälbefinnande. bedriver med stödav sin nuvarande instruktion ett brett sex- ochsamlevnadsarbete som inkluderar frågor kring bl.a.sexualitet och relationer. Som utskottet anförtpågår en översyn av inriktningen påFolkhälsoinstitutets arbete liksom folkhälsoarbeteti landet. En av institutets huvuduppgifter föreslåsav vara att ansvara för attfölja upp och utvärdera de nationella folkhälsomålsom föreslagit. Ett avdessa mål rör en trygg och säker sexualitet (mål11). bör också här avvakta regeringenskommande förslag rörande medanledning av . Utskottet delar inte motionärernasbedömning att det behövs en utredning, men utskottetanser att det är viktigt att situationen för detrans-sexuella noga följs.Aktuella motioner avstyrktes. följdeutskottet (rskr. 2000/01:96 och rskr. 2000/01:97).Socialutskottet har i sitt betänkande2000/01:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor behandlatHälsofrågor rörande homo-, bi- och transsexuella. Isin bedömning anförde utskottet bl.a. följande (s.78 f.).Utskottet vill åter framhålla att det är viktigt atthälso- och sjukvårdspersonalen har goda kunskaper omhomo-, bi- och transsexuellas behov av vård.Nationella folkhälsokommittén, liksomFolkhälsoinstitutet, har uppmärksammat problemet medatt homo- och bisexuella personer i många fall haren sämre hälsosituation och en mer utsatt ställningsom patienter inom hälso- och sjukvården.Utskottet vidhöll att inte bör ta någotinitiativ på området och avstyrkte därför aktuellamotioner. I denna del reserverade sig (v), (c), (fp)och (mp). Kammarbehandling av betänkandet planerasden 26 april 2001.Statsrådet har i svar på fråga (2000/01:473) omhomosexuellas situation anförtbl.a. följande.Det är för mig uppenbart att många homosexuella iSverige upplever otrygghet i sin vardag. Dettaberoende på homofobi och okunskap i det omgivandesamhället.Regeringen har också vidtagit åtgärder mot homofobi,diskriminering och bristande kunskap om homosexuellai samhället. Inrättandet av Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuell läggning (HomO)och lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering iarbetslivet på grund av sexuell läggning är tvåkraftfulla insatser riktade mot diskriminering avhomosexuella.Regeringen har också inom tillsatten interdepartemental arbetsgrupp med syfte attupprätta en nationell handlingsplan mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering.Denna handlingsplan kommer att presenteras i enregeringsskrivelse under 2001.- - -tillsattes det också i maj2000 en annan arbetsgrupp. Denna med syfte attutarbeta ett förslag till en nationell handlingsplanför de mänskliga rättigheterna. Denna arbetsgruppska presentera ettförslag till handlingsprogram i form av konkretaåtgärder, uppföljningsmekanismer samt föreslååtgärder för hur FN:s årtionde för utbildning ommänskliga rättigheter kan uppmärksammas i Sverige.Gruppen ska också genomföra en kartläggning avseendehur svenska myndigheter arbetar för attförbättra skyddet för mänskliga rättigheter.Staten, kommuner och landsting har naturligtvis ettgemensamt ansvar för att invånarna kan leva sina livi trygghet och att de inte ska behöva oroa sig föratt diskrimineras på grund av t.ex. sexuellläggning. Det bör dock påpekas att staten inte heltohejdat kan ingripa i kommunernas verksamheteftersom detta skulle strida mot den grundpelare iden svenska demokratin som det kommunala självstyretutgör. Detta självstyre innebär dock också att detåligger kommunerna att måna om och att säkerställatrygghet för samtliga invånare. Självstyretförhindrar inte heller statliga myndigheter, såsomHomO, att aktivt arbeta för att förhindradiskriminering och då allrahelst i samarbete medkommunerna.Jag är således medveten om de problem som finns påområdet . Vissa åtgärder har redan vidtagitsoch arbete pågår för att närmare kartlägga problemenoch att finna lösningar på dem. Regeringen har i daginga utarbetade planer på till kommuner ochlandsting särskilt riktade åtgärder utan inväntarredovisningen av de ovan nämnda arbetsgruppernasrespektive handlingsplaner.Regeringen har till riksdagenöverlämnat En handlingsplan mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering(skr. 2000/01: 159). Skrivelsen omfattar bl.a.åtgärder mot diskriminering p.g.a. sexuell läggning.I skrivelsen redovisas de åtgärder som vidtagits påområdet. Av skrivelsen framgår bl.a. att samtligamyndigheter inom rättsväsendet harhaft i uppdrag att upprätta en strategi för attsäkerställa att personalen har god kunskap omgrunden för brott, bl.a. med homofobiska inslag, ochsituationen för de grupper som utsätts för brotten.Regeringen avser att följa upp detta uppdrag. Vidareanges i skrivelsen att regleringsbrev förFörsvarsmakten och andra myndigheter som bedrivertotalförsvarsverksamhet skall man verka för attförhindra förekomsten av trakasserier och attsärskild uppmärksamhet skall riktas mot sådanatrakasserier som har inslag av bl.a. homofobi.Enligt regeringen skall handlingsplaneneffektivisera de samlade insatserna på området. Iplanen identifieras olika nyckelområden och bristersom bör tillgodoses i det fortsatta arbetet.Regeringen aviserar bl.a. även ett tilläggsdirektivtill utredningen som har till uppgift att utreda ettutvidgat skydd mot diskriminering (N 2001:01) ochatt utreda möjligheterna till en generelllagstiftning mot diskriminering som omfattar allaeller flertalet diskrimineringsgrunder ochsamhällsområden. Regeringen avser även att se överFHI:s uppdrag angående de homosexuellas situation.Skrivelsen behandlas avsocialförsäkringsutskottet.Statsrådet har vid den informationregeringen lämnade medanledning av den ovan nämnda skrivelsen (prot.2000/01:63, 5 §) bl.a. betonat att skrivelsen inteär en färdig slutprodukt och att regeringen skallåterkomma till många av frågeställningarna. Dit hörfrågan om transsexuella och transvestiter. behövs det en annan helhetssyn på allform av sexuell diskriminering (s. 32). Även vidfrågestund i har MonaSahlin besvarat en fråga om homofobi (prot.2000/01:80, 9 § anf. 77).Författningsutredningen har i februari 2001överlämnat sitt delbetänkande Vissa grundlagsfrågor(SOU 2001:19) till regeringen. I betänkandetföreslås bl.a. att skyddet för utsatta grupper i 1kap. 2 § regeringsformen förstärks och kompletterasgenom en ny föreskrift i vilken anges otillåtnagrunder för diskriminering eller omotiveradsärbehandling i samhället. Bland de uppräknadegrunderna finns sexuell läggning. Betänkandet ärföremål för remissbehandling.Kommittén om straffansvar för organiseradbrottslighet m.m. har i sitt slutbetänkandeOrganiserad brottslighet, hets mot folkgrupp, hetsmot homosexuella m.m. - Straffansvarets räckvidd(SOU 2000:88) föreslagit bl.a. en kriminalisering avhets mot homosexuella. Betänkandet remissbehandlasoch bereds inomJustitiedepartementet. Avsikten är att regeringenskall överlämna en proposition till undersenhösten 2001.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller att det behövs kraftfullaåtgärder för att på alla områden motarbeta fördomar,okunskap och olika former av diskriminering p.g.a.sexuell läggning. Detta är av betydelse inte minstför att motverka ohälsa. Utskottet har återframhållit att det är viktigt att hälso- ochsjukvårdspersonalen har goda kunskaper om homo-, bi-och transsexuellas behov av vård (betänkande2000/01:SoU10). Utskottet ser positivt påregeringens framlagda handlingsplan motbl.a. homofobi och diskriminering. I planen redogörsbl.a. för de åtgärder som vidtagits för att höjapersonalkompetensen på området och för att motarbetasexuell diskriminering. Regeringen avser också attåterkomma i vissa frågeställningar bl.a. när detgäller transsexuella. Vidare pågår arbete bl.a. föratt stärka grundlagsskyddet mot diskrimineringp.g.a. sexuell läggning samt även detstraffrättsliga skyddet vad avser homosexuella.Regeringen är således medveten om att problem i på området och söker finna lösningar på vissaav dessa. Utskottet förutsätter att regeringenfortsätter att närmare kartlägga övriga problem ochdå det är erforderligt lämnar förslag till hur dessaskall lösas. Motionerna 2000/01:So522 (s), och2000/01:Ju724 (v, s, c, fp, mp) yrkande 13 får ansesåtminstone delvis tillgodosedda med det anförda.De krav som framställs i motionerna 2000/01:L441(v, s, c, fp, mp) yrkande 5 och 2000/01:L459 (fp)yrkande 20 bör inte föranleda något initiativ frånriksdagens sida. Motionerna avstyrks.Smittskydd m.m.MotionernaI motion 2000/01:Ju724 av m.fl. (v,s, c, fp, mp) ) begärs tillkännagivande omavskaffande av den s.k. bastuklubbslagen (yrkande21). Motionärerna anför att bastuklubbslageninfördes vid hivepidemiens början som ett led i dethivpreventiva arbetet. Den är nu föråldrad och nårinte sitt syfte att förhindra spridning av hiv utankan i värsta fall riskera att viktigthivförebyggande arbete hindras. Motionärerna anserdärför att den helt bör avskaffas. Även i motionerna2000/01:So213 av () och 2000/01:So470av m.fl. (fp) framställs yrkanden ombastuklubbs- lagens avskaffande.Bakgrund m.m.Regeringen utsåg en parlamentariskkommitté, den s.k. (S 1996:07),med uppdrag att utvärdera det svenska smittskyddetmed tonvikt på smittskyddslagen (1988:1472) ochövriga författningar som hör till smittskyddet.Smittskyddskommittén överlämnade sittslutbetänkande Smittskydd, samhälle och individ (SOU1999:51). Kommittén föreslår i betänkandet bl.a. attlagen (1987:375) om förbud mot s.k. bastuklubbar ochandra liknande verksamheter upphävs. uppfattning är det svårt att hävda attett totalförbud mot bastuklubbarna ärmotiverat av smittskyddsskäl. I stället föreslåsvissa kompletterande bestämmelser i ordningslagen(1993:1617) så att ingripande kan äga rum i detenskilda fallet om risk för smittspridningföreligger.Enligt uppgift från harregeringen för avsikt att tillriksdagen överlämna en proposition med utgångspunkti förslag.Socialutskottet har senast i betänkande1999/2000:SoU7 Folkhälsofrågor m.m. berört frågansmittskydd och den s.k. bastuklubbslagen (s. 27).Utskottet ansåg inte att borde föregripakommande förslag på området. Motionerna i frågaavstyrktes.Utskottets bedömningSmittskyddskommittén har föreslagit att den s.k.bastuklubbslagen avskaffas och att ett ingripande idet enskilda fallet, om risk för smittspridningföreligger, kan äga rum med stöd av ordningslagen.Utskottet vidhåller att inte bör föregripakommande förslag, varför motionerna 2000/01:So213(m), 2000/01:So470 (fp) och 2000/01:Ju724 (v, s, c,fp, mp) yrkande 21 avstyrks. beträffande allmänt om folkhälsoarbetetatt avslår motionerna 2000/01:So322 yrkande 1,2000/01: So333, 2000/01: So529 yrkande 1 och2000/01:So549 yrkandena 6, 12 och 13,res. 1 (m)res. 2 (v)res. 3 (fp)2. beträffande folkhälsoforskningatt avslår motion 2000/01:So549 yrkande 14,res. 4 (m, kd, c, fp)3. beträffande psykisk ohälsaatt avslår motionerna 2000/01:So471 yrkande 2 och2000/01:A277 yrkande 2,res. 5 (kd)4. beträffande självmordspreventionatt avslår motionerna 2000/01:So370 yrkande 1,2000/01: So396 och 2000/01:So471 yrkande 4,res. 6 (kd)5. beträffande skadliga ljudnivåeratt avslår motionerna 2000/01:So228,2000/01:So275, 2000/01:So310, 2000/01:So334,2000/01:So340, 2000/01:So380, 2000/01:So432,2000/01:So465, 2000/01:So535, 2000/01:So549yrkande 10 och 2000/01:Sf274 yrkande 25,res. 7 (v, kd, mp)6. beträffande allergipreventionatt avslår motionerna 2000/01:So471 yrkande 5,2000/01: Sf274 yrkande 23 och 2000/01:Bo520yrkande 4,res. 8 (kd)res. 9 (mp)7. beträffande fysisk aktivitetatt avslår motionerna 2000/01:So295, 2000/01:So529yrkande 3 och 2000/01:Ub806 yrkande 5,res. 10 (m)res. 11 (mp)8. beträffande kost m.m.att avslår motionerna 2000/01:So297 och2000/01:So529 yrkande 2,res. 12 (c)9. beträffande insatser mot olikasjukdomaratt avslår motionerna2000/01:So265, 2000/01:So471 yrkandena 3 och 7samt 2000/01:So391,10. beträffande övriga folkhälsofrågoratt avslår motionerna 2000/01:So322 yrkande 4,2000/01: So387 och 2000/01:So408,res. 13 (v, mp)11. beträffande homo-, bi- ochtransfrågoratt avslår motionerna 2000/01:So522, 2000/01:Ju724yrkande 13, 2000/01:L441 yrkande 5 och2000/01:L459 yrkande 20,res. 14 (v, mp)res. 15 (fp)12. beträffande smittskydd m.m.att avslår motionerna 2000/01:So213, 2000/01:So470och 2000/01:Ju724 yrkande 21.Stockholm den 27 mars 2001På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: IngridBurman (v), (),(), MargaretaIsraelsson (s), (), (), LeifCarlson (m), (), (),Elisebeht (), RolfOlsson (v), (),(), KerstinHeinemann (fp), (), () och HelenaHillar (). Allmänt om folkhälsoarbetet (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet vidhåller" och på s. 12 slutarmed "Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet leder en politik med höga skatter,påföljande omfattande bidrag och småinkomstskillnader inte till en bättre folkhälsa. Härkan hänvisas till vad som anförts i den moderatekommittéledamotens reservation till slutbetänkande SOU 2000:91.Utskottet anser att folkhälsoarbetet i högre grad äni dag bör riktas in på att möjliggöra för svenskarnaatt ta ansvar för sin egen och sin familjs hälsa.Det innebär att samhällets roll blir annorlunda . Utskottet anser att de resonemang som bl.a.framkommer i Nationella folkhälsokommitténsdelbetänkanden är felaktiga. Ur dessa framgår attdet huvudsakligen är staten och samhället som skallskapa hälsa åt medborgarna. Sådana attityder ochbeslut berövar människan hennes förutsättningar attbygga upp sin hälsa och därmed sina möjligheter tillett liv med begriplighet, hanterbarhet ochmeningsfullhet. Enligt utskottets mening befrämjasinte folkhälsan av att samhället vill gå in ochbestämma över den enskilda människans liv och berövahenne egenmakten. Men det kan inte ändra människorslivsstil. Det kan bara den enskilda människanåstadkomma för sig själv. Enligt utskottet visar allforskning vidare att ett gott självförtroende skaparförutsättningar för ett hälsosamt liv. Därutöver serutskottet det som självklart att familjen har ettstort ansvar för att påverka barnen till en hälsosamlivsstil och ge dem kunskaper om mat, motion, kostoch hälsa. Skolan/förskolan måste sedan ta sin delav ansvaret för att lära ut hur man bygger upp sinhälsa. Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion 2000/01:So529 (m) yrkande 1 geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande allmänt om folkhälsoarbetetatt med anledning av motion 2000/01:So529 yrkande 1och med avslag på motionerna 2000/01:So322yrkande 1, 2000/01: So333 och 2000/01:So549yrkandena 6, 12 och 13 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.2. Allmänt om folkhälsoarbetet (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet vidhåller" och på s. 12 slutarmed "Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att primärvården har enbetydelsefull roll i folkhälsoarbetet genom sinaområdeskunskaper om befolkningens hälsa och sinamöjligheter att ha långvarig kontakt med människor.Den har också möjligheter att stimulera människortill att själva påverka sin hälsa. På grund avnedskärningar och det ojämna förhållandet mellanprimärvårdens åtaganden och resurser så har dockfolkhälsoarbetet delvis blivit eftersatt. är primärvården en mycket väsentlig del iett offensivt folkhälsoarbete, och därför måsteriktlinjer utarbetas som tydliggör primärvårdensansvar. Det behövs även en ökad samverkan mellan deolika huvudmännen och olika projekt för attfolkhälsoarbetet skall få bättre genomslagskraftsamt möjlighet att kunna dra nytta av godaerfarenheter. Vad utskottet nu anfört bör riksdagenmed anledning av motion 2000/01:So322 (v) yrkande 1ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande allmänt om folkhälsoarbetetatt med anledning av motion 2000/01:So322 yrkande 1och med avslag på motionerna 2000/01:So333,2000/01:So529 yrkande 1 och 2000/01:So549yrkandena 6, 12 och 13 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.3. Allmänt om folkhälsoarbetet (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet vidhåller" och på s. 12 slutarmed "Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att kommunerna och de ideellaorganisationernas roll i folkhälsoarbetet bör lyftasfram. Enligt utskottet har hälso- och sjukvården ochlandstingen en viktig roll i folkhälsoarbetet somresurs och samarbetspartner. Naturligasamarbetspartner är kommunerna, eftersom de har ettstort ansvar genom sitt breda åtagande för skolan,äldreomsorgen, etc. Andra viktigasamarbetspartner är de ideella organisationerna. Detär viktigt att såväl staten som kommuner ochlandsting tar vara på dessa organisationersengagemang och bidrar till att möjliggöra derasarbete. Utskottet vill vidare framhålla vikten avfritid och kultur för folkhälsan. Enligt utskottetutgör en positiv fritid en av de viktigastefriskfaktorerna för alla åldersgrupper. Tyvärr nårinte det utbud som finns alla samhällsgrupper, t.ex.funktionshindrade, vissa invandrargrupper ochensamföräldrar. Biblioteken, teatrarna, de ideellaföreningarna m.fl. bör därför stimuleras att satsabrett också på dessa målgrupper. När det gällerapoteken menar utskottet att genom dessa kan man någrupper som inte behöver anlita hälso- ochsjukvården med information om hur man kan förebyggaoch själv hantera hälsoproblem. Enligt utskottet ärdet viktigt att apoteken också i fortsättningen fårspela en aktiv roll i folkhälsoarbetet. Detsamarbete man haft med rörandet.ex. allergier har visat sig vara av mycket stortvärde. Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion 2000/01:So549 (fp) yrkandena 6,12 och 13 ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande allmänt om folkhälsoarbetetatt med anledning av motion 2000/01:So549 yrkandena6, 12 och 13 och med avslag på motionerna2000/01:So322 yrkande 1, 2000/01:So333 och2000/01:So529 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.4. Folkhälsoforskning (mom. 2)(), (), LeifCarlson (m), (), LarsGustafsson (kd), (), KerstinHeinemann (fp) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.