bet · GP01FIU4 · 2001-11-29 00:00:00 — Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. SammanfattningI betänkandet tillstyrker utskottet regeringensförslag till fördelning av anslag inom utgiftsområde26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottet tillstyrkerockså att regeringen bemyndigas att överskrida delsanslaget för Räntor på statsskulden, dels anslagetför provisionskostnader om det ärnödvändigt för att regeringen skall kunna fullgörastatens betalningsåtaganden.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Anslagen inom utgiftsområde 26 underbudgetåret 2002Riksdagen anvisar för anslaginom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. pådet sätt som framgår av efterföljandespecifikation. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:1 utgiftsområde 26 punkt 3samt avslår motionerna2001/02:Fi283 av m.fl. (kd),2001/02:Fi290 av m.fl. (fp) och2001/02:Sk471 av m.fl. (m)yrkande 40.2. Bemyndigande att överskrida vissaanslagRiksdagen bemyndigar regeringen att, om såerfordras för att kunna fullgöra statensbetalningsåtaganden , överskridaramanslagen Räntor på statsskulden ochRiksgäldskontorets provisionskostnader i samband medupplåning och skuldförvaltning. Därmed bifallerriksdagen proposition 2001/02:1 utgiftsområde 26punkterna 1 och 2.Stockholm den 29 november 2001På finansutskottets vägnarJan BergqvistFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBergqvist (s), (), (),(), (), JohanLönnroth (v), (), (), (), (), SivHolma (v), Per (), (),(), (), () och ().Förslag till beslut om anslag inomutgiftsområde 26Statsskuldsräntor m.m.Utskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag tillanslagsfördelning.Företrädarna för Moderata samlingspartiet,, har avgivit särskilda yttranden.2001/02FiU4Redogörelse för ärendetI budgetpropositionen föreslår regeringen förutgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. attriksdagen dels godkänner den föreslagnamedelsanvisningen för de tre ramanslag som finnsuppförda på utgiftsområdet, dels bemyndigarregeringen att överskrida två av dessa anslag i denutsträckning som är nödvändig för att fullgörastatens betalningsåtaganden. Propositionens förslagåterges i bilaga.I tre motioner väckta under allmänna motionstidenframförs yrkanden om att två av anslagen påutgiftsområdet skall föras upp med lägre belopp.Även motionernas förslag återges i bilaga.Utskottets övervägandenAnslagen inom utgiftsområde 26budgetåret 2002Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att bifallerregeringens förslag till medelsanvisning påutgiftsområde 26 (punkt 3). Utskottet avslårdärmed motionerna Fi283 (kd), Fi290 (fp) ochSk471 (m) yrkande 40.Anslag 92:1 Räntor på statsskuldenBudgetpropositionenI den prognos som redovisas i budgetpropositionen räknarregeringen med att utgifterna för räntor på statsskuldenskall utvecklas enligt följande fram t.o.m. 2004.Beräknade utgiftsmässiga räntor på statsskulden 2000-2004Belopp i miljarder kronorAnm. Ovanstående tabell utgör en rättad version av en motsvarandetabell i regeringens budgetproposition (prop. 2001/02:1, volym 2,s. 12, tabell 3.3).Den utgiftsmässiga redovisningen återspeglar denväntade belastningen på statsbudgeten.Om utgifterna i stället periodiseras får man enredovisning som återger statsskuldsräntornaskostnadsmässiga utveckling. Vid en kostnadsmässigredovisning periodiseras utgifter och inkomster tillden period resursförbrukningen sker. Så t.ex. gernollkupongobligationer med nuvarande redovisnings-principer inte någon belastning på statsbudgetenförrän lånet förfaller till inlösen, då å andrasidan samtliga ränteutgifter under lånets helalöptid betalas ut. Så länge nollkuponglånen inte harförfallit till inlösen kommer därför den faktiskaräntebelastningen att underskattas. På motsvarandesätt kan över- och underkurser i samband medemissioner av s.k. benchmarklån - dvs. lån därkupongräntan avviker från marknadsräntan - ge enskev bild av den verkliga räntebelastningen. Vid enkostnadsmässig redovisning däremot anses räntanuppkomma under lånets hela löptid och fördelasdärför ut jämnt över denna.Justeras utgifterna för statsskuldsräntor medhänsyn till dels över- och underkurser videmissioner, dels olika typer av nollkupongräntorerhålls enligt propositionen i stället följandeberäknade kostnadsmässiga räntor på statsskulden.Beräknade utgifts- och kostnadsmässiga räntor påstatsskulden 2000-2004Belopp i miljarder kronorMotionernaKristdemokraterna föreslår i motion Fi283 attanslaget Statsskuldsräntor för försupp med ett belopp som är 1 007 miljoner kronorlägre än vad regeringen föreslagit.Kristdemokraterna har i annat sammanhang föreslagitatt statliga företag skall säljas ut för 40miljarder kronor netto mer än vad regeringen räknarmed, vilket motionärerna förutsätter skall ge enräntevinst på ca 2002.Folkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi290att samma anslag skall minskas med 800 miljonerkronor. Även har en omfattande plan förutförsäljning av statliga företag, i vilken statligaföretag skall säljas för samma belopp nettosom i de övriga oppositionspartiernas budget-alternativ. Motionärerna räknar med att detta skallminska räntekostnaderna med 0,8 miljarder kronor2002.Moderata samlingspartiets och Centerpartietsbudgetalternativ bygger på att statsskuldsräntornaskall bli lägre till följd av inkomsterfrån företagsförsäljningar som för vardera partiet,liksom för de övriga oppositionspartierna, är 40miljarder kronor högre än i regeringensbudgetalternativ. Dessa båda partier har dock ingaformella yrkanden om att anslaget tillstatsskuldsräntor skall begränsas.Anslag 92:2 Oförutsedda utgifterBudgetpropositionenPå statsbudgeten har funnits ettsärskilt anslag för oförutsedda utgifter. Anslagetfår tas i anspråk efter beslut av regeringen i varjesärskilt fall för vissa närmare angivna ändamål.Utgifterna skall därvid i princip vara av såbrådskande art att ett förslag inte hinnerunderställas , och de skall inte hellerkunna täckas av andra medel som står tillregeringens förfogande.I propositionen redovisas vilka ändamål anslagetOförutsedda utgifter bör få användas till undernästa budgetår. Där föreslås också att regeringen iefterhand skall anmäla till vilka utgiftersom har belastat anslaget.Under 2000 belastades anslaget med 2 130 000 kravseende skadestånd och förlikningar med anledningav ärenden vid Europeiska kommissionen för mänskligarättigheter eller för mänskligarättigheter. Vidare har betalats utavseende ersättning för uteblivet skadestånd pågrund av pågående lagstiftningsarbete.I år har fram t.o.m. juli sammanlagt 1 386 479 krbetalats ut från anslaget, varav avsettskadestånd och förlikningar med anledning av ärendevid för mänskliga rättigheter, avsett ersättning för huranställningsförhållanden påverkats då uppgifternalämnats ut ur Säkerhetspolisens register och 751 479kr avsett skadestånd i enlighet med en dom rörandemervärdesskattelagstiftningen.Regeringen föreslår att anslaget Oförutseddautgifter förs upp oförändrat med 10 miljoner kronorunder 2001.Anslag 92:3 RiksgäldskontoretsprovisionskostnaderBudgetpropositionenAnslaget avser provisionskostnader som har sambandmed upplåning och förvaltning av statsskulden. Tilloch med omfattade anslaget endastprovisionskostnaderna för valutaupplåningen. Frånoch med ingår även de inhemskaprovisionskostnaderna i samband med upplåning ochskuldförvaltning. Förändringen innebär att samtligaprovisionskostnader i samband med upplåning ochskuldförvaltning redovisas utanför utgiftstaket.Merparten av provisionskostnaderna utgörs avförsäljningsprovisioner till de banker som agerarsom mellanhänder vid försäljningen av kontorets lån.Dessa s.k. underwriters, som består av en ellerflera banker, köper ett lån av ochsäljer det vidare till investerare. De tar därmed påsig en risk som de kompenseras för genomprovisionerna.I provisionskostnaderna ingår också utgifter förprovisioner i samband med inlösen av lån,förvaltningsprovisioner till externa förvaltare samtkreditavgifter.Belastningen på anslaget beräknastill . För åren 2002-2004beräknas anslaget uppgå till 216,7, 186,8respektive 192,7 miljoner kronorMotionenModerata samlingspartiet föreslår i motion Sk471 attanslaget för provisionskostnader skall föras upp med211,, dvs. med ett 5 miljonerkronor lägre belopp än vad regeringen har föreslagit(yrkande 40). Motionärerna uppger att de tidigarehar ansett att detta anslag kan minskas med 5miljoner kronor om upplåningens sammansättningändras. Denna uppfattning vidhåller de i den nuaktuella motionen.Utskottets syn på anslagsfördelningen inomutgiftsområde 26På förslag av finansutskottet har den 21november 2001 ställt sig bakom regeringens förslagtill utgiftsramar (bet. 2001/02:FiU1, rskr.34). har därmed också beslutat attutgifterna på utgiftsområde 26 Statsskuldsräntorm.m. inte får överstiga 63 326,7 miljoner kronor.Finansutskottet har alltså tidigare tillstyrktregeringens förslag till beräkning av ramnivån.Utskottet har i övrigt inte något att erinra motregeringens förslag till medelsberäkning påutgiftsområdet, ej heller mot de villkor som enligtregeringen bör förknippas med utnyttjandet avanslaget för oförutsedda utgifter. Utskottettillstyrker således den föreslagnaanslagsfördelningen inom utgiftsområdet.Utskottet vill i detta sammanhang påpeka att enförbättring av budgetsaldot med 40 miljarder kronorett enskilt år enligt känslighetsanalysen frånregeringens budgetproposition skulle minskastatsskuldsräntorna med ca frånoch med året efter det att förbättringen inträffar.Det år som förbättringen sker ökar i ställetränteutgifterna med ca till följdav lägre realiserade överkurser vid emission. Enmotsvarande känslighetsanalys genomförd avRiksgäldskontoret i mitten av november 2001bekräftar detta förhållande.Den nuvarande upplåningsstrukturen innebär alltsåatt oppositionspartiernas förslag att under 2002sälja statliga företag för 40 miljarder kronorutöver de i budgetpropositionen upptagnaförsäljningsinkomsterna inte kan resultera i någonomedelbar ränteminskning. De föreslagnaförsäljningarna skulle i stället leda till ökadestatsskuldsräntor . Det är först året eftersom den gynnsamma effekten på ränteutgifterna skullekunna uppstå.Vidare vill utskottet erinra om attRiksgäldskontorets provisioner betalas till demarknadsaktörer som kontoret använder sig av för attgenomföra sin upplåning och andra transaktionerförknippade med statsskulden (t.ex. inlösen ochvinstutbetalningar). Nivån på provisionerna bestämsav de avtal kontoret har med olika återförsäljareoch mellanhänder. Provisionerna är också beroende avhur stora emissioner och andra transaktioner somgenomförs. Syftet med provisionerna är att de skallbefrämja en effektiv distributionsapparat, vilket iförlängningen bidrar till lägre räntekostnader.För upplåning och derivattransaktioner i utländskvaluta betalar provisioner förförsäljning och inlösen. Dessutom betalasförvaltningsprovisioner till de fem externaförvaltare som vardera förvaltar en mindre del avvalutaskulden. betalar ävenprovisioner för försäljningsinstrument riktade tillhushåll och mindre placerare. Merparten av dessaprovisioner utgörs av försäljnings-, inlösen- samtvinstutbetalningsprovisioner.Provisionerna för statsobligationer ochstatsskuldväxlar i svenska kronor består av en fastoch en prestationsrelaterad del och bestäms påmarknadsmässiga grunder genom Riksgäldskontoretsstyrelsebeslut. Deras huvudsakliga syfte är, förutomatt kompensera återförsäljarna för den risk som deåtar sig vid försäljning av statspapper, att ökabankernas motiv att sälja. Provisionerna tecknas förett år framöver, med möjlighet till förlängning medytterligare . De baseras på återförsäljarnasdeltagande i både primär- och andrahandsmarknaden.En viktig faktor för provisionernas storlek är ocksåde växel- och obligationsvolymer som vid varjetillfälle introduceras på marknaden. Därmed är detomöjligt att med kort varsel begränsa provisionernasstorlek. Minskade provisioner jämfört med de nivåersom antas i underlaget till budgetpropositionenskulle dessutom försämra den svenskaobligationsmarknadens attraktionskraft.Någon minskning av provisionskostnaden genom atten del av transaktionsansvaret skulle läggas direktpå är ogenomförbar pågrund av dels marknadens funktionssätt, delskontorets begränsade kapacitet när det gällertransaktionsförmedling.Med hänsyn till det ovan anförda kan utskottetinte ställa sig bakom motionärernas förslag tillanslagsfördelning inom utgiftsområde 26. Den i dettasammanhang föreslagna anpassningen av nivån påstatsskuldsräntorna och Riksgäldskontoretsprovisionskostnader ingår dessutom som delar iModerata samlingspartiets, ochFolkpartiet liberalernas budgetalternativ. Dessapartiers budgetförslag avvisades redan när riksdagentidigare fastställde vilka utgiftsramar som skallgälla för 2002.Utskottet tillstyrker alltså propositionensförslag (punkt 3) samt avstyrker motionerna Fi283(kd), Fi290 (fp) och Sk471 (m) yrkande 40.Bemyndigande att överskrida vissaanslagUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att bifallerregeringens förslag om bemyndiganden attöverskrida ramanslagen för statsskuldsräntorrespektive Riksgäldskontoretsprovisionskostnader om så erfordras för attkunna fullgöra statens betalningsåtagandenunder (punkterna 1 och 2).Gällande bestämmelserRegeringen får enligt ett lämnatbemyndigande (bet. 2001/02:FiU1, avsnittet 4.5)överskrida de ramanslag har anvisat för2002, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda.Bland annat skall riksdagsbeslut om anslag påtilläggsbudget inte hinna inväntas ochöverskridandet skall rymmas inom det fastställdautgiftstaket för staten.Detta bemyndigande omfattar inte anslaget förräntor på statsskulden, ej heller anslaget förRiksgäldskontorets provisionskostnader, vilkabåda ligger utanför utgiftstaket. Enligt denordning som gäller har i ställetett särskilt bemyndigande knutits till anslagetför statsskuldsräntor. För att säkerställa attregeringen alltid kan fullgöra sina åtagandengentemot långivarna är därvid rätten attöverskrida detta anslag beloppsmässigtobegränsad.BudgetpropositionenI budgetpropositionen föreslås att regeringen påmotsvarande sätt skall bemyndigas att överskridaanslaget Räntor på statsskulden även (punkt 1). Ett motsvarande bemyndigande föreslåsockså bli lämnat för anslaget Riksgäldskontoretsprovisionskostnader (punkt 2).Utskottets ställningstagandeFinansutskottet biträder regeringens förslag(punkterna 1 och 2).Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Anslagen inom utgiftsområde 26 -punkt 1 (m)av , , och (alla m).Riksdagen har i första stegetav budgetprocessen ställt sig bakom regeringens,och de grönasbudgetförslag för . Det innebär att riksdagenför detta år nu har låst såväl utgiftstak som ramarför de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om deskatte- och avgiftsförändringar som skall träda ikraft nästa år.För gäller därmed att de samladeutgifterna för utgiftsområde 26 inte får överstiga63 under fortsattabehandling. Moderata samlingspartiets förslag påutgiftsområdet understiger denna nivå och kansåledes formellt tas upp till behandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget avbudgetprocessen givit budgetpolitiken en helt annaninriktning än den vi önskat, avstår vi från attredovisa något formellt motförslag tillanslagsfördelning inom utgiftsområde 26. Vårtbudgetalternativ - med våra förslag till utgiftstak,anslagsfördelning och skatteförändringar - börnämligen ses som ett sammanhållet paket där någoneller några delar inte kan brytas ut och behandlasisolerat från de andra.Vi vidhåller emellertid vår uppfattning och anseratt anslagen inom utgiftsområde 26 borde habegränsats med på det sätt somframgår av Moderata samlingspartiets motioner Fi291och Sk471. I vårt budgetalternativ föreslår vinämligen att statliga företag skallsäljas ut för netto mer än vadregeringen räknar med, vilket vi förutsätter skallge en räntevinst på samma år.Den av oss, och av de övriga oppositionspartierna,föreslagna saldoförbättringen beräknas alltså ledatill minskade räntekostnader för den svenskastatsskulden . Det förslag som vilägger fram för blir, om ställersig bakom vårt förslag, känt över innanförsäljningen av statliga företag planeras äga rum.Därmed behöver inte någon överupplåning uppstå. Denaktuella låneplanen bör kunna ta detta i beaktandevid all upplåning och refinansiering som äger rumfram till dess att utförsäljningen genomförs. Dettaanser vi är möjligt eftersom så mycket som en knapptredjedel av hela statsskulden omsätts . År2002 beräknas det belopp som förfaller uppgå till320 miljarder kronor (av statsskulden).Riksgäldskontoret bör dessutom även ha möjlighettill kortsiktig flexibilitet i sammansättningen avsin totala portfölj. Risken att behöva realiserakostnader för överupplåning torde således varaobefintlig i den modell vi angett för utförsäljningav statliga aktier.Anslaget till Riksgäldskontoretsprovisionskostnader borde ha begränsatsmed . Vi moderater har under enföljd av år av principiella skäl motsatt ossutvecklingen av Riksgäldsspar som ett avRiksgäldskontorets upplåningsinstrument riktade tillhushållen. Till sin konstruktion har Riksgäldssparstora likheter med vanligt banksparande. Vi anseratt det är klart olämpligt att en statlig myndighetagerar som en aktör bland flera på enkonkurrensutsatt marknad. Att på detta sättattrahera inlåningsmedel från hushållen liggerutanför huvuduppgifter och fylleringen reell funktion när det gäller statsupplåningenoch skuldförvaltningen. En avveckling avRiksgäldsspar bör därför ske så snart som möjligtgenom att nyinlåning i Riksgäldsspar omedelbartupphör. Vi förutsätter att detta skall ge minskadeprovisionskostnader av angiven omfattning 2002.2. Anslagen inom utgiftsområde 26 -punkt 1 (kd)av och (båda kd).Riksdagen har i första stegetav budgetprocessen ställt sig bakom regeringens,och de grönasbudgetförslag för . Det innebär att riksdagenför detta år nu har låst såväl utgiftstak som ramarför de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om deskatte- och avgiftsförändringar som skall träda ikraft nästa år.För gäller därmed att de samladeutgifterna för utgiftsområde 26 inte får överstiga63 under fortsattabehandling. förslag påutgiftsområdet understiger denna nivå och kansåledes formellt tas upp till behandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget avbudgetprocessen givit budgetpolitiken en helt annaninriktning än den vi önskat, avstår vi från attredovisa något formellt motförslag tillanslagsfördelning inom utgiftsområde 26. Vårtbudgetalternativ - med våra förslag till utgiftstak,anslagsfördelning och skatteförändringar - börnämligen ses som ett sammanhållet paket där någoneller några delar inte kan brytas ut och behandlasisolerat från de andra.Vi vidhåller emellertid vår uppfattning och anseratt anslagen inom utgiftsområde 26 borde habegränsats med på det sätt somframgår av den kristdemokratiska motionen Fi283. Ivårt budgetalternativ föreslår vi nämligen attstatliga företag under 2002skall säljas ut för netto mer änvad regeringen räknar med, vilket givet regeringenskalkylränta ger en räntevinst av angiven omfattningsamma år.Det förslag vi lägger fram för blir, omriksdagen ställer sig bakom vårt förslag, känt överett halvår innan försäljningen av statliga företagplaneras äga rum. Därmed behöver inte någonöverupplåning uppstå som felaktigt anges iutskottsmajoritetens text. Den aktuella låneplanenkan, precis som när det gäller kända förändringar iregeringens budgetalternativ, ta detta i beaktandevid all upplåning och refinansiering som äger rumfram till dess att utförsäljningen genomförs, bl.a.eftersom så mycket som en knapp tredjedel av helastatsskulden omsätts . beräknas detbelopp som förfaller uppgå till (av statsskulden). bördessutom även ha möjlighet till kortsiktigflexibilitet i sammansättningen av sin totalaportfölj. Risken att behöva realisera kostnader föröverupplåning torde således vara obefintlig i denmodell vi angett för utförsäljning av statligaaktier.3. Anslagen inom utgiftsområde 26 -punkt 1 (c)av ().Riksdagen har i första stegetav budgetprocessen ställt sig bakom regeringens,och de grönasbudgetförslag för . Det innebär att riksdagenför detta år nu har låst såväl utgiftstak som ramarför de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om deskatte- och avgiftsförändringar som skall träda ikraft nästa år.För gäller därmed att de samladeutgifterna för utgiftsområde 26 inte får överstiga63 under fortsattabehandling. förslag på utgiftsområdetunderstiger denna nivå och kan således formellt tasupp till behandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget avbudgetprocessen givit budgetpolitiken en helt annaninriktning än den vi önskat, avstår vi från attredovisa något formellt motförslag tillanslagsfördelning inom utgiftsområde 26. Vårtbudgetalternativ - med våra förslag till utgiftstak,anslagsfördelning och skatteförändringar - börnämligen ses som ett sammanhållet paket där någoneller några delar inte kan brytas ut och behandlasisolerat från de andra.Vi vidhåller emellertid vår uppfattning och anseratt anslagen inom utgiftsområde 26 borde habegränsats med på det sätt somframgår av motion Fi293. I vårtbudgetalternativ föreslår vi nämligen att statligaföretag skall säljas ut för netto 40miljarder kronor mer än vad regeringen räknar med,vilket vi förutsätter skall ge en räntevinst avangiven omfattning samma år.Den av oss, och av de övriga oppositionspartierna,föreslagna saldoförbättringen beräknas alltså ledatill minskade räntekostnader för den svenskastatsskulden . Det förslag som vilägger fram för blir, om ställersig bakom vårt förslag, känt över innanförsäljningen av statliga företag planeras äga rum.Därmed behöver inte någon överupplåning uppstå. Denaktuella låneplanen bör kunna ta detta i beaktandevid all upplåning och refinansiering som äger rumfram till dess att utförsäljningen genomförs. Dettaanser vi är möjligt eftersom så mycket som en knapptredjedel av hela statsskulden omsätts . År2002 beräknas det belopp som förfaller uppgå till320 miljarder kronor (av statsskulden).Riksgäldskontoret bör dessutom även ha möjlighettill kortsiktig flexibilitet i sammansättningen avsin totala portfölj. Risken att behöva realiserakostnader för överupplåning torde således varaobefintlig i den modell vi angett för utförsäljningav statliga aktier.4. Anslagen inom utgiftsområde 26 -punkt 1 (fp)av ().Riksdagen har i första stegetav budgetprocessen ställt sig bakom regeringens,och de grönasbudgetförslag för . Det innebär att riksdagenför detta år nu har låst såväl utgiftstak som ramarför de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om deskatte- och avgiftsförändringar som skall träda ikraft nästa år.För gäller därmed att de samladeutgifterna för utgiftsområde 26 inte får överstiga63 under fortsattabehandling. förslag på utgiftsområdetunderstiger denna nivå och kan således formellt tasupp till behandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget avbudgetprocessen givit budgetpolitiken en helt annaninriktning än den vi önskat, avstår vi från attredovisa något formellt motförslag tillanslagsfördelning inom utgiftsområde 26. Vårtbudgetalternativ - med våra förslag till utgiftstak,anslagsfördelning och skatteförändringar - börnämligen ses som ett sammanhållet paket där någoneller några delar inte kan brytas ut och behandlasisolerat från de andra.Vi vidhåller emellertid vår uppfattning och anseratt anslagen inom utgiftsområde 26 borde habegränsats med på det sätt somframgår av motion Fi290. I vårtbudgetalternativ föreslår vi nämligen att statligaföretag skall säljas ut för netto 40miljarder kronor mer än vad regeringen räknar med,vilket vi förutsätter skall ge en räntevinst avangiven omfattning samma år.Den av oss, och av de övriga oppositionspartierna,föreslagna saldoförbättringen beräknas alltså ledatill minskade räntekostnader för den svenskastatsskulden .