bet · GP01MJU3 · 2001-11-01 00:00:00 — Energieffektivisering och användning avförnybara energikällor bör uppmuntras. All offentlig upphandling börpremiera energieffektivitet. Miljöskatter och miljöavgifter börharmoniseras genom fastställande av miniminivåer. Detta skulle gynnamiljön och ge rättvisa konkurrensvillkor för näringslivet. Enharmoniserad koldioxidskatt bör införas. Energieffektivitet ochförnybara energikällor bör ha hög prioritet i EU:s bistånd. EU börta initiativ till en ny dialog med om överenskommelser påenergiområdet. För att vara trovärdig i arbetet på global nivå måsteEU också vidareutveckla arbetet för en ekologiskt hållbarutveckling. Det är därvid viktigt med institutionella förändringarpå miljöområdet. EU färdigställer nu ett direktiv om mer strategiskahållbarhetsbeskrivningar för planer och program. Detta är positivt.Sådana konsekvensbedömningar bör även omfatta EU:s strukturfonder.Det är också viktigt att stärka utvärderingen av unionens politik.En myndighet för ekorevision med befogenhet till inspektioner imedlemsländerna bör kopplas till den europeiska miljöbyrån (EEA).Principen om att förorenaren betalar bör lagfästas. Ett intressantförslag inom kommissionen är inrättandet av nationellamiljöombudsmän, vilka samarbetar i ett nytt hållbarhetsråd. De skallfungera både som övervakare av nationell implementering och som enlänk till det civila samhället. Särskild uppmärksamhet bör ges åthållbarhetsutvärdering i dels strukturfonder och CAP-program, delsbiståndsinsatserna i Öst- och . Miljövänlig upphandlingbör lagfästas på europeisk nivå. Vi uppmanar regeringen att verkaför en europeisk handlingsplan för hållbara transporter. ökarbåde person- och godstrafik inom unionen på ett miljömässigtohållbart sätt. En gemensam handlingsplan bör bl.a. ta fasta påmöjligheten att med ny teknik och framsynt samhällsplaneringförändra transportbehov och beteenden. Här kan både IT och e-handelfå stor betydelse. Transportsektorns ökning är ett av destörsta hoten mot målen i Kyotoprotokollet. med internareformer bör EU medverka till en förstärkning avhållbarhetsdimensionen i FN-samarbetet. bör stärkas ochkopplingen mellan FN, andra miljöforum och WTO börinstitutionaliseras. Detta bör ges regeringen till känna.80. Grön skatteväxling (punkt 110)av (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 110 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 80. Därmed bifaller motion2000/01:MJ45 yrkande 30 och avslår motion 2000/01:MJ47 yrkande 5.StällningstagandeDen s.k. gröna skatteväxlingen bygger på principen att skatt påarbete byts mot skatt på miljöskadlig verksamhet. I praktiken hardet inneburit höjd skatt på energi. Avsikten sägs vara att skattenskall bidra till sänkt konsumtion. Eftersom skatteintäkterna gradviskommer att minska faller idén med skatteväxling. Stabila skattebaserbyts mot förhållandevis lättrörliga. En anledning till minskadeskatteintäkter skulle kunna vara att energiintensiv produktionflyttar utomlands. Den politiska majoriteten inser risken och låterhushållen få bära den allra största delen av skattehöjningarna.Energi är en viktig beståndsdel i ett gott liv, och det är svårt attdrastiskt minska konsumtionen av energi. På såväl kort som medellångsikt drabbas därför människor som har de lägsta inkomsterna särskilthårt av den gröna skatteväxlingen. Sänkt energiförbrukning kräveroftast dyra investeringar.Den gröna skatteväxlingen leder således till att industrin fårsämre förutsättningar i och riskerar inte baraarbetstillfällen utan också miljön totalt sett. Därutöver leder dentill att människor med lägre inkomster får en högre skattebelastningän eljest. Slutligen leder den till att statsfinanserna på ettoförutsebart sätt försvagas. Sammanfattningsvis avvisar vi den grönaskatteväxlingen. I budgetförslag avvisas därför såvälhöjda elskatter som höjda koldioxidskatter.81.Grön skatteväxling (punkt 110)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 110 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 81. Därmed bifaller motion2000/01:MJ47 yrkande 5 och avslår motion 2000/01:MJ45 yrkande 30.StällningstagandeDet behövs ett mer miljörelaterat skatte- och avgiftssystem därbeskattningen på arbete sänks och beskattningen på miljöpåverkanrelativt sett höjs. Det är viktigt att poängtera att det är två ledi denna skatteomställning. , när regeringen talat om grönskatteväxling, har skattesänkningen på arbete uteblivit. I ställethar mycket begränsade punktinsatser, såsom arbetsgivares möjlighettill höjda avdrag för vidareutbildning av personal, fått symboliseraskattesänkningen och kompensera bl.a. höjd dieselskatt.Kristdemokraterna har starkt kritiserat sådana begränsade åtgärder,eftersom de dels slår snett och tungt belastar många småföretagare,dels inte når det väsentliga syftet att lindra beskattningen påarbete. När regeringen nu talar om en grön skatteväxling om 30miljarder kronor fram , är det därför av yttersta viktatt de höjda energiskatter som propositionen konkretiserar möts avgenerella skattesänkningar på arbete. Det skall också slås fast attsvenska energiskatter och miljöavgifter behöver utformas medbetydande hänsyn till förhållandena i omvärlden. De ekonomiskastyrmedlens marknadsanpassning är en förutsättning för attproduktionen inte skall flytta till områden med lägre ställda kravpå miljöanpassning.82.Strategi för ökat funktionstänkande (punkt 112)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 112 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 82. Därmed bifaller motion2000/01:MJ46 yrkande 38.StällningstagandeEn viktig del i arbetet för giftfria och resurssnåla kretslopp äratt tänka i termer av funktioner. Man bör inrikta sig på denfunktion man vill ha utförd, inte den vara eller teknik som förtillfället är den som utför funktionen. Funktionstänkandet gör attnya och kanske okonventionella lösningar kommer till stånd.Funktionstänkandet står inte i motsats till arbetet med att fåmiljöanpassade produkter utan är en del av och ett komplement tilldetta. anser att det är olyckligt att regeringen intetar med funktionstänkandet i det helhetsgrepp som behövs för attuppnå miljömålen. Detta bör ges regeringen till känna.83.Strategier för restaurering av vattendrag (punkt 113)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 113 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 83. Därmed bifaller motion2000/01:MJ46 yrkande 28.StällningstagandeÅtgärdsstrategierna för restaurering av vattendrag bör ha en bredareinriktning än vad regeringen föreslår i propositionen. Hänsyn till energiförsörjning, klimat och hälsa, EU:s energimål samttill att vattenkraftföretagens kostnader för dessa åtgärder blirbegränsade. Detta bör ges regeringen till känna.84.Miljöbalken m.fl. lagar (punkt 115)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 115 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 84. Därmed bifaller motion2000/01:MJ37 yrkande 1.StällningstagandeRegeringen har i propositionen visat en stor förståelse för attåtgärder krävs inom jord- och skogsbruk för att trygga denbiologiska mångfalden. Ytterligare åtgärder måste dock till. Allalagar, inklusive skogsvårdslagen, som har direkt bäring påkonflikter mellan bevarande och exploatering av naturresurser börinarbetas i . Bevarandemål och exploateringsmål börjämställas. Vid en konflikt är det exploatörens skyldighet att visaatt värdet av en exploatering överstiger värdet av de övriga samladenaturtillgångarna. Därmed införlivas också de sanktionsmöjlighetersom finns samlade i med jord- ochskogsbrukslagstiftningen.85.Tilläggsdirektiv till (punkt 116)av (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 116 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 85. Därmed bifaller motion2000/01:MJ48.StällningstagandeMiljöbalken trädde i kraft . Miljöbalkskommitténhar uppdrag att utvärdera tillämpningen av denna lag. Under den tidlagen har varit i kraft har ett antal fall förekommit som visar attnuvarande tillämpning måste ändras på ett antal punkter. Om enverksamhet eller en åtgärd medför att bestämmelsereller föreskrifter, som har meddelats med stöd av ,överträds och om det finns misstanke om brott, kan detta leda tillåtal. Det är inte rimligt att belasta polis och åklagare med ärendenav denna typ. En näringsidkare som underlåter att inhämta nödvändigttillstånd eller gör detta för sent kan komma att påföras en särskildmiljösanktionsavgift. Avgiften, som i det senare fallet snarare ären förseningsavgift, är i jämförelse med andra förseningsavgifterhög. Miljön blir inte bättre av att näringsidkare får betalaavgifter eller åtalas på grund av uteblivna miljörapporter. Effektenblir i stället orimligt höga kostnader för samhället. I ettuppmärksammat fall anmäldes en lantbrukare dels för att han placeraten s.k. gödselstuka för nära ett vattenförande dike och för näraanmälarens mark, dels för att stukan saknade täckning. Lantbrukarenhade inte uppfattningen att stukan var anmälningspliktig eller attden utgjorde en fara för miljön. Lantbrukaren påfördes enmiljösanktionsavgift om . Avgiften skall enligt miljöbalkenbetalas om inte är angiven i beslutet.Sedan lantbrukaren överklagat upphävde miljödomstolen den avkommunen påförda miljösanktionsavgiften. Det är inte rimligt attlantbrukaren tvingades att betala avgiften innan han fick rätt imiljödomstolen. Skyldigheten att betala avgiften borde inträda förstnär beslutet vunnit laga kraft. Avgiften bör dessutom stå i rimligproportion till försummelsen.86.Naturvårdsverkets ansvar för samordning m.m. (punkt 119)av (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 119 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 86. Därmed bifaller motion2000/01:MJ45 yrkande 33.StällningstagandeMiljömålsrådet skall enligt regeringens förslag ha ansvar för ensamlad uppföljning och rapportering till regeringen om utvecklingenmot miljökvalitetsmålen m.m. Vi motsätter oss att ett miljömålsrådmed dessa uppgifter införs. Att göra en samlad uppföljning ochrapportering på miljöområdet ingår på ett naturligt sätt iNaturvårdsverkets uppgifter, och det finns därför ingen anledningatt skapa en egen organisation för detta ändamål. Naturvårdsverketbör ha det övergripande ansvaret för miljömålsarbetet i samarbetemed sektorsmyndigheter och berörda näringar. Vi anser att detankommer på att självt organisera arbetet meduppföljning och rapportering på ett ändamålsenligt sätt.87.Konflikter kring miljökvalitetsmålen (punkt 121)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 121 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 87. Därmed bifaller motion2000/01:MJ46 yrkande 41.StällningstagandeMed den utformning av propositionen som regeringen valt tillsammansmed och bygger man in en radmålkonflikter, konflikter mellan intressen och konflikter mellanolika miljömål. Vi beklagar detta och det faktum att regeringen intemer uppmärksammat denna problematik. gjorde enkonsekvensanalys, men regeringen har inte gjort en sådan på ettfullgott sätt. I samband med den första översiktliga rapporteringentill om hur arbetet med att nå miljökvalitetsmålenfortskrider bör regeringen foga en analys kring de konflikter somkommer att uppstå kring målen.88.Länsstyrelsernas resurser (punkt 122)av (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 122 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 88. Därmed bifaller motion2000/01:MJ45 yrkande 34.StällningstagandeLänsstyrelserna skall enligt regeringens förslag ha det övergripandeansvaret för det regionala mål- och uppföljningsarbetet. Det innebäratt länsstyrelserna påförs nya arbetsuppgifter. Arbetet med attfölja upp den mängd delmål som föreslås i propositionen riskerar attleda till att länsstyrelserna får svårigheter att klara övrigaarbetsuppgifter på ett rimligt sätt. Risken är att enskilda drabbasgenom att myndigheten får allt längre handläggningstider för olikaärenden. Vi anser att regeringen när den nu avser att påföralänsstyrelserna nya arbetsuppgifter är skyldig att se till attlänsstyrelserna får tillräckliga resurser för att klaraarbetsuppgifterna på ett rimligt sätt.89.Beräkning av miljöskador (punkt 123)av (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 123 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 89. Därmed bifaller motion2000/01:MJ45 yrkande 2.StällningstagandeMiljömålskommittén uppskattar att kostnaderna för miljöförstöringuppgår till mer än . angerkommittén att de verkliga kostnaderna inte kan fastställas medbefintliga metoder och tillgängliga data. hargjort en liknande studie och kommit fram till att kostnaderna förmiljöskador i uppgår till ca per år.Tyvärr redovisas varken i propositionen eller i Miljömålskommitténsbetänkande någon utförligare beskrivning av hur kostnadernaberäknats.Vi anser att det är av begränsat värde att i propositionen ange enstorleksordning på kostnaderna för miljöskador när så stor osäkerhetråder om dess verkliga storlek. Det behövs en omfattandemetodutveckling och en koppling mellan miljöskadorna och deinvesteringar som samhället gör för att minska miljöskadorna. Allekonomi handlar om hushållning med knappa resurser. Varje felsatsadkrona på miljöåtgärder som inte ger någon miljöförbättring minskarsamhällets möjligheter att genomföra miljöåtgärder där de verkligenbehövs. Vi anser att regeringen bör ta initiativ till att göraberäkningar på de miljöskador som har en direkt koppling tillmänniskors hälsa, den biologiska mångfalden, ekosystemenslångsiktiga produktionsförmåga samt hushållningen mednaturresurserna. Utifrån ett bättre underlag blir det då möjligt attgöra riktiga miljöinvesteringar som förbättrar människors hälsa, denbiologiska mångfalden osv.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskildayttranden. I rubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Avveckling av kärnkraftenav (), (), ()och ().Sverige blir i takt med ökande elförbrukning alltmer beroende avelimport. Det finns en uppenbar risk att intekommer kunna importera tillräckligt mycket el för att undvikaelbrist. Vidare är risken för akut effektbrist i Syd- ochMellansverige överhängande. har riksdag fattatbeslut om att skall driva en ansvarsfull klimatpolitik ochdärmed sträva efter att utsläppen av växthusgaser skall minska såväli som i övriga världen.Vi motsätter oss en energipolitik som förvärrar problematikenkring hotande elbrist, risken för akut effektbrist samt ökadeutsläpp av växthusgaser. Vi anser därför att beslutet om attavveckla kärnkraften skall rivas upp. De svenska kärnkraftverken börfå drivas vidare så länge de uppfyller högt ställda miljö- ochsäkerhetskrav.2. Miljömålen m.m.av () och ().Hållbar utveckling i samarbete med utvecklingsländernaDet är viktigt att redan nu planera för en hållbar utveckling ikandidatländerna i och med deras anslutning till EU och till deninre marknaden. Problemen härvidlag är uppenbara, och svårighetenför dem att leva upp till EU:s miljölagstiftning framhålls iblandsom ett av de mest avgörande hindren i anslutningsprocessen. Tyvärrhar dock miljön inte spelat någon framträdande roll i kommissionensrapporter om framstegen på vägen mot utvidgning (även om viktigainsatser görs genom PHARE och andra program). Även om man inte börställa orimliga krav så att utvidgningen försenas, bör EU på ettpositivt sätt lägga upp planer för förändring - i nära samarbete medkandidatländerna själva.Det innebär ett krav på flexibilitet - inte oavvisliga krav,snarare en vilja att göra så mycket som möjligt före anslutningenoch att fortsätta med stödjande miljöarbete därefter.Kandidatländernas anpassning till EU:s miljökrav beräknas kostauppåt . Denna kostnad måste EU solidariskt hjälpatill att bära. Eftersom kandidatländerna befinner sig på en avsevärtlägre utvecklingsnivå, finns det stora möjligheter att styra denekonomiska utvecklingen för att undvika de misstag som gjorts ivästländerna.Möjligheten till "tekniksprång" mot en hållbar utveckling börutnyttjas. Inte minst handlar det om att på ett framsynt sättplanera transportsystemen i kandidatländerna. Eftersom t.ex.järnvägsnäten är välutbyggda finns en relativt god grund för enfortsatt positiv utveckling. De s.k. TEN (transeuropeiska nätverk)bör vidareutvecklas i dessa områden, men med ett tydligt fokus påhållbar utveckling. Dessutom måste allt stöd, t.ex. inomstrukturfonderna och jordbruksområdet, godkännas utifrånhållbarhetsanalyser. En mer långsiktig och betydligt merövergripande strategi för hållbar utveckling bör utarbetas just förkandidatländerna.Det är också angeläget att stärka och skydda det lågintensivajordbrukssystem, som är vanligt i öst, och som är mer gynnsamt närdet gäller biologisk mångfald och låg användning av gifter. Påjordbrukssidan måste man tackla frågan om strukturanpassningar pålandsbygden. Om en stor andel jordbrukare får svårt att fortsättasin verksamhet, finns en överhängande risk för en dramatiskmigrationsström till städerna, med efterföljande sociala ochmiljömässiga problem. EU kan hjälpa till att förhindra detta genomen plan för alternativa sysselsättningar på den jordbruksmark somblir över när lantbruket effektiviseras. Möjligen kan produktion avenergiskog och biomassa vara en del i en sådan plan - och samtidigtbidra till en hållbar energipolitik.Regler för naturvårdsförrättningLagregler bör införas om att naturreservat bör kunna bildas medhjälp av en naturvårdsförrättning. Hanteringen avreservatsbildningen kan då ske enklare, snabbare och till lägrekostnad än nu.Utskottet hänvisar till och Lantmäteriverketsgemensamma arbete, som utmynnat i en rapport med förslag om bl.a. enny lag om naturskyddsförrättning. Syftet med förslagen är attåstadkomma ett effektivare genomförande av vissa beslut omområdesskydd enligt 7 kap. , med bl.a. regler omersättning och inlösen i anslutning till naturreservat,kulturreservat, biotopskyddsområde och vattenskyddsområde genom enlantmäteriförrättning. Rapporten har remissbehandlats och bereds iRegeringskansliet.Regeringen föreslår att ytterligare 900 000 ha skogsmark skallundantas från produktion fram , varav 320 000 ha avsättssom naturreservat, 30 000 ha som biotopskyddsområde och 50 000 haskyddas genom naturvårdsavtal. Resten skulle vara frivilligavsättning.En naturreservatsbildning kan beröra många markägare. Det kan dåta mellan reservatsbeslut och färdiga avtal med allamarkägare. I normalfallet tar det att bilda ettnaturreservat. I extremfallet kan det ta så . Omdelmålet om avsättning av naturskyddsområden skall nås, krävs attproceduren förenklas med bibehållen rättssäkerhet.Ett förrättningsförfarande ger stora möjligheter att hantera storasakägargrupper på ett rättssäkert och effektivt sätt. Enlantmäteriförrättning har även en sakrättslig funktion genom attförändringar av fastighetsindelning och av servitut och andrarättigheter automatiskt införs i det officiella fastighetsregistretoch därmed får rättsverkan gentemot andra intressenter beträffandeegendomen. Erfarenheten av försöksverksamhet medförrättningsförfarande har visat att den i processen ingåendemedlingen och utredningen ofta har tillfredsställt dem som berörtsav konflikten. De sammanlagda kostnaderna minskar också genom attberörda parter inte behöver göra var sin utredning i samma fråga.Lantmäterimyndigheten arbetar också konfliktförebyggande vidnaturvårdsärenden genom att bl.a. få till stånd markbyten somlindrar konsekvenserna för enskilda fastighetsägare och samtidigtminskar kostnaderna för förvärvare.Kristdemokraterna anser att en snabbare process behövs förbildande av naturreservat för att delmålet om markavsättning tillnaturreservat skall nås.3. Miljöstyrande avgifter m.m.av ().Olika former av trängsel- eller miljörelaterade avgifter kan varabra sätt att styra trafikflöden och få intäkter som kananvändas till att förbättra infrastruktur och kanske framför alltkollektivtrafik, i de områden där avgifterna tas ut. Centerpartietanser att det är viktigt att genomföra de förändringar av svensklagstiftning som behövs för att dessa avgifter skall kunna tas ut.Det är viktigt att komma ihåg att det måste vara de olika städernaseller områdenas sak, inte statens, att bestämma om de vill införadessa avgifter eller ej. Det statliga regelverket får dock intestoppa möjligheten. Det är också viktigt att påpeka att staten ejskall ta någon del av avgifterna.Statens institut för kommunikationsanalys () har konstateratatt inte ens omfattande satsningar på vägnätet i Stockholmsområdetskulle medföra att man kom till rätta med trängseln iStockholmstrafiken. Trängsel- eller miljöavgifter kan vara ettalternativ till dessa massiva utbyggnader. I propositionen angerregeringen att den i samband med att klimatpropositionen läggskommer att återkomma till med förslag om miljöstyrandeavgifter i tätorter. anser att avgifterna bör utformasmed en inriktning som beskrivs ovan.4. Miljömålen m.m.av ().Skydd av skogsmarkSkogens ekosystem utgör grunden för många arters överlevnad, ochskogsbruket skall bedrivas så att den biologiska mångfalden intehotas. Ett sätt att skydda naturskog och därmed den biologiskamångfalden är att undanta viss skogsmark från skogsbruk. Svenskaskogsägare är miljömedvetna; deras kompetens borde tillvaratas närdet gäller att fastställa på vilket sätt ett område skall skyddas.Nya möjligheter att uppmuntra frivilliga åtaganden bör prövas,liksom ökade möjligheter att teckna skötselavtal. Om fastställdamiljömål skall kunna uppnås krävs större flexibilitet i fråga ommetoder för avsättningar.Strategier för kemikalieanvändningAmbitionen att skapa en giftfri miljö kräver stora insatser frånsamhällets olika aktörer. I en ny kemikaliepolitik är det viktigtatt tillse att försiktighetsprincipen följs och att man ser till attförorenare verkligen får betala. Ansvaret att utreda ämnensmiljöpåverkan måste gälla alla kemiska ämnen. En reformering av EU:skemikaliepolitik är angelägen. En strategi för en reformering måsteutarbetas. representanter bör vara pådrivande i dennaambition.Uppföljning av miljömålenUtan en effektiv uppföljning och ett tydligt ansvarsutkrävandeblir miljömålen verkningslösa. Det är positivt att Naturvårdsverketges särskilda resurser för uppföljning. Dessa resurser böremellertid inte användas bara för redovisning av måluppfyllelse utanockså för att göra återkopplingar till ansvarig aktör och för attföreslå ansvarsutkrävande.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenRegeringen () föreslår i proposition 2000/01:130:1. att godkänner regeringens förslag om delmål för de 15miljökvalitetsmål (avsnitten 7-20) som tidigare antagits avriksdagen,2. att godkänner att den nya miljömålsstrukturen skallersätta de miljömål som antagit inom ramen förmiljöpolitiken före beslutet om propositionen 1997/98:145 (bet.1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183) (avsnitt 3.2),3. att godkänner vägledande strategier för att uppnåmiljökvalitetsmålen (avsnitt 21.1),4. att godkänner att det under utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvård uppförda ramanslaget 34:2 Miljöövervakningm.m.