bet · GO01UbU13 · 2001-04-05 00:00:00 — att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att aktuellinformation om framsteg på miljöområdet på ettbättre sätt skall klargöras i utbildningen.1999/2000:Ub277 av () vari föreslåsyrkas5. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om speciallärare.1999/2000:Ub281 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ämnet hemkunskap och god kvalitet påskolmaten.1999/2000:Ub282 av m.fl. (s) variyrkas1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts angående ökatantal timmar.1999/2000:Ub287 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förtydligande om rättentill modersmålsundervisning.1999/2000:Ub294 av m.fl. (fp) variyrkas4. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om skolledare inomförskolan,5. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om samarbetemellan föräldrar och förskola,32. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attundervisning i alla ämnen skall få läggas ut påentreprenad.1999/2000:Ub299 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om minskad segregationi samhället.1999/2000:Ub303 av och Ann-MarieFagerström (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingen inom förskoleverksamheten.1999/2000:Ub306 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att utredavilka konsekvenser det minskade antaletundervisningstimmar i hemkunskap haft för barns ochungdomars matvanor, samt vilka möjligheter det finnsatt låta alla ungdomar i gymnasieskolan fåundervisning i hemkunskap.1999/2000:Ub311 av m.fl. (m) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vidgadeförutsättningar att lägga ut utbildning påentreprenad.1999/2000:Ub804 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omkvalitetsgranskning och utvärdering av hemkunskap igrundskolan,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten avhemkunskap i ,3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten avhemkunskap i gymnasieskolan.1999/2000:Sf637 av m.fl. (c) variyrkas22. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ommodersmålscheck.1999/2000:Sf640 av () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om åtgärder iskolan.1999/2000:Bo231 av m.fl. (c) variyrkas9. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om barnomsorg ochutbildning.Motion med anledning av proposition1999/2000:86 Ettinformationssamhälle för alla1999/2000:T29 av m.fl. (fp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten avutbildad skolpersonal och resurser för att klara avunderhållet av datorer i skolan. Övergripande frågorSkolplikt och rätt till utbildningModerata samlingspartiet föreslår i motion2000/01:Ub260 yrkande 3 att elever med otillräckligkunskapsnivå skall erbjudas fortsatt utbildning igrundskolan. Partiet menar att studietiden måsteanpassas efter individens behov och att den enskildeelevens kunskapsnivå skall vara avgörande grundskola som skall erbjudas honom ellerhenne.I motion 2000/01:Ub206 (m) sägs att inget barnskall behöva lämna med mindre änerforderliga grundkunskaper (yrk. 1) och attskolplikten därför skall ersättas med en individuellrättighet till en definierad grundkunskap (yrk. 2).I motion 2000/01:Ub316yrkandena 5 och 10 anförs att skolplikten ävenfortsättningsvis bör vara nioårig. Tiden förutbildning skall dock vara flexibel med möjlighettill förlängning. avvisarobligatorisk skolstart för sexåringar och föreslåratt skolstarten, om det finns särskilda skäl, skallkunna skjutas upp till det år barnet fyller åtta år.Ett extra skolår skall kunna läggas in så snart enelev behöver ytterligare tid för att uppnå målen.Specialpedagogiskt stöd skall ges så tidigt sommöjligt. Elever skall alltid ha en chans att göra omkurser för att få godkänt betyg. Det är ocksåviktigt att de elever som lär sig fortare än andrafår stöd, uppmärksamhet och stimulerandearbetsuppgifter. Dessa elever skall också kunna gåigenom i snabbare takt.Centerpartiet anser att den nioåriga grundskolanskall avskaffas. I motion 2000/01:Ub239 yrkande 3föreslår partiet att kunskapsmålen skall avgöra närgrundskoleutbildningen skall anses avslutad. ICenterpartiets förslag anges ingen gräns i tid.Folkpartiet föreslår i motion 2000/01:Ub225yrkande 15 att eleverna normalt skall börjagrundskolan och avsluta den närmålen har uppnåtts. Skolgången skall enligtförslaget vara . Om målen äruppnådda efter det nionde skolåret, dvs. efter detsom nu kallas år åtta, skall övergång till gymnasietvara möjlig. Om målen inte nås i basämnena skallskolgången kunna omfatta upp till . I sammamotion, yrkande 2, föreslås därför att skollagenändras så att alla elever har rätt till undervisningoch stöd även efter skolpliktens upphörande.Rättigheten skall gälla tills eleven blir behörigtill gymnasieskolan eller kan börja ivuxenutbildningen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Utskottet har vid upprepade tillfällen framhållitvikten av att alla elever skall ges möjlighet att nåmålen för . Alla elever når inte målensamtidigt och på samma sätt. Undervisningen skallanpassas till varje elevs förutsättningar och behov,något som både framgår av skollagen (1 kap. 2 §) ochläroplanen (Lpo 94). En del elever kan också behövaextratid i , vilket är möjligt enligtgällande bestämmelser (4 kap. 10 § skollagen). Förelever i upphör skolplikten med utgångenav vårterminen det år eleven fyller . Om elevendå inte har tillfredsställande slutfört det sistaskolåret har han eller hon rätt att få tillfälle attgöra detta under högst efter det attskolplikten upphörde.I fråga om elever som når målen snabbare än sinakamrater vill utskottet peka på att målen att strävamot i läroplanen är så utformade att det finnsutrymme för alla elever att utvecklas inomgrundskolans ramar. I skollagen anges som huvudregelatt skolplikten upphör vid utgången av vårterminendet kalenderår eleven fyller (3 kap. 10 §första stycket). Skolplikten kan dock upphöradessförinnan om eleven tillfredsställande slutförthögsta årskursen i eller visat sig hamotsvarande kunskaper vid en särskild prövning (3kap. 10 § andra stycket). Dessutom framgår det avgrundskoleförordningen att om en elev har godaförutsättningar att delta i utbildningen i en högreårskurs än den som eleven tillhör eller normaltskall tillhöra får rektorn, efter medgivande frånelevens vårdnadshavare, besluta att eleven skallflyttas till den högre årskursen (6 kap. 5 §grundskoleförordningen).Utskottet anser att det finns tillräckligamöjligheter att anpassa tiden i tillolika elevers behov. Utskottet finner därför inteskäl att förorda en ändring av bestämmelserna omskolplikt och rätt till utbildning.Övriga frågor om ansvar ochomfattning, m.m.Moderata samlingspartiet tar i motion 2000/01:A244yrkande 5 upp behoven av att skapa en kunskapsnationi världsklass. I motionen sägs bl.a. att ingen elevskall tillåtas lämna utan godkändabaskunskaper. Alla elever har rätt till det stöd debehöver för att uppnå de övergripande kunskapsmålen.Mångfald och flexibilitet i organisation ocharbetsformer skall främjas. Utbildning påentreprenad och fler fristående skolor skalleftersträvas. En flexibel skolstart anpassad tillbarnets mognad skall tillämpas. Personligakunskapskontrakt och individuellt anpassadestudieplaner för undervisning skall införas.Kontinuerliga kvalitetsvärderingar skall utföras avett fristående kvalitetsinstitut. Alla skolor,kommunala som fristående, skall vara fria skolor.Alla skall ges rätt att fritt välja skola.Finansiering av skolorna skall ske genom attresurser följer elevens fria val. Ansvaret förgrundskolans finansiering skall övertas av statenoch varje skola skall få eget direkt budgetansvar.Att utbildning är den bästa välfärdspolitiken tasupp i motion 2000/01:Ub207 (m) yrkande 1. Enligtmotionären är det bara i ett där människorkan, får och uppmuntras att växa och lära somekonomin och därigenom välfärden växer. Motionärenuttalar i yrkande 2 samma motion att tillgång tillgod utbildning är en grundläggande rättighet föralla svenska barn och ungdomar. I motion2000/01:Ub215 (m) hävdar motionären att skolansprimära uppgift är att vara kunskapsförmedlare (yrk.2). Skolpolitiken bör inriktas på problemet attmånga elever inte får tillräckliga kunskaper (yrk.3). Familjepolitiken bör enligt motionären inriktaspå ökad valfrihet inom barnomsorg och skola samt påatt sänka inkomstbeskattningen (yrk. 4).I motionerna 2000/01:Bo223 yrkande 9 och1999/2000:Bo231 yrkande 9 tar uppvissa förslag gällande barnomsorg och utbildning.Bland annat uttalas att skolan har en viktig roll iatt skapa förståelse för ett mångkulturellt samhälleoch som opinionsbildare. Ökade resurser bör ges tillsamverkansprojekt mellan ideella organisationer ochkommuner. Föräldrarnas delaktighet i skolan måsteöka. Otillräckliga kunskaper i svenska språket kanleda till utanförskap. För att höja kunskapsnivånmåste ökade resurser ges till invandrartäta områden.I motion 2000/01:Ub270 yrkande 1 anför Centerpartietatt utgångspunkterna för en översyn av skollagen börvara att åtaganden inte upphör förräneleven fått godkända kunskaper. Skolornas självstyreskall stärkas. Skolledningens befogenheter ochansvar skall klargöras. Högre krav skall ställas pånationell och utvärdering. Lärare måste gesett starkare inflytande över pedagogik och formerför lärande.Miljöpartiets motion 2000/01:Ub816 yrkande 1 avserutveckling av barnomsorg, förskola och grundskola.Förbättringar av den kommunala ekonomin bör innebäraatt förskolorna får kraftigt ökade resurser, vilketmöjliggör fler anställda och mindre barngrupper.Läroplanen bör förbättras så att den bl.a. behandlarinskolning, observationer och föräldrasamtal.Reglerna för den statliga tillsynen av förskolansverksamhet måste förtydligas. I kommunens skolplanskall anges hur den egna uppföljningen,utvärderingen och tillsynen skall ske. Varjeförskoleenhet skall utforma en arbetsplan somredovisar förskolans inriktning. Krav på utbildadpersonal och att varje förskola skall ha en ansvarigföreståndare skall införas. Ändradskattelagstiftning skall möjliggöra ökadföräldraaktivitet. Föräldrar skall ha möjlighet attvara hemma med barnen, i första hand tills barnen . menar att förskoleklassen har"skolifierats", vilket aktualiserar frågan om ensammanhängande förskola för åldrarna . Förskollärarutbildningen skall ge fördjupadekunskaper i bl.a. utvecklingspsykologi,barnpedagogik, förberedande språkträning,observationsteknik och utvecklingssamtal.Dyslexiproblemet kan endast lösas genom att samladen kompetens som finns i riket i ett centraltinitierat projekt. Minoritetsgruppers rätt tillundervisning i sitt modersmål skall skyddas.Modersmålslärare som saknar lärarutbildning skallerbjudas kvalificerad fortbildning.Modersmålsundervisningen skall ha samma ställning iskolan som de övriga ämnena. Svenska som andra språkbör prioriteras. Skolorna måste ha tillgång tillkompletterande språkhjälp för elever som till följdav bristande språkförståelse får svårigheter i andraämnen. Central stimulans och vägledning bör gesgällande samordning mellan kommunalungdomsverksamhet utanför skolan ochfritidsverksamhet inom skolan. Såväl somkommunernas ansvar för en god tillsyn börförtydligas och tillsynen få en fastareorganisation. Det är viktigt att tillsynen äventäcker undervisningens innehåll och socialaförhållanden vid skolan. Detta gäller tillsyn avsåväl fristående som kommunala skolor. Skolverketbör, med sitt övergripande ansvar för tillsynen avskolan, tillse att kommunerna får information om vadsom förväntas av dem, och sedan kontrollera attkommunerna verkligen bedriver aktiv tillsyn.Skolverket skall inom ramen för tillsyn uppmärksammatillgången till och kvaliteten imodersmålsundervisningen och att elever med behov avsärskilt stöd också får detta. Kontrollen av attkommunerna verkligen uppfyller kraven på tydliga ochoffentligt redovisade resursfördelningsregler förmedelstilldelning för skolor skall skärpas. Kommunenbör upplåta utrymme för friskolorna att beskriva sinverksamhet i kommunens skolplan.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Motionärerna tar upp ett stort antal frågor somutskottet har behandlat i skilda betänkanden undersenare år. Förslag om att staten skall ta överfinansieringen av (nationell skolpeng)behandlades senast i betänkande 2000/01:UbU9. Idetta betänkande behandlades även rätten att väljaskola. Frågan om ett fristående nationelltkvalitetsinstitut behandlades senast i betänkande2000/01:UbU1. Ett nytt ramanslag har inrättats försärskilda utbildningsinsatser i storstadsregioner.Insatserna gäller inte minst utbyggnad avförskoleverksamhet med särskild inriktning på barnsspråkutveckling. En särskild arbetsgrupp inomUtbildningsdepartementet arbetar med en översyn avläroplanerna som styrinstrument.Modersmålsundervisning kan enligt gällande rättanordnas på fyra olika sätt, nämligen som språkval,som elevens val, inom ramen för skolans val, ellerutanför timplanebunden tid (2 kap. 10 §grundskoleförordningen). ansvar förtillsyn av såväl det offentliga skolväsendet somfristående skolor har utökats. 2001 föreskrivs det bl.a. att tillsynen skallöka som andel av verkets totala verksamhet.Kommunerna svarar för uppföljning och utvärdering avden egna verksamheten.Naturvetenskap och teknik i skolanModerata samlingspartiet föreslår i motion1999/2000:Ub227 yrkande 8 åtgärder för att stärkaintresset för naturvetenskap och teknik. Arbetet medatt öka intresset för naturvetenskap och teknikmåste påbörjas redan i . Rekrytering avduktiga lärare kräver högre löner, vilket bara kanske genom att kommunernas monopol att driva skolorbryts. I motion 1999/2000:Ub267 (m) yrkande 1uttalar motionärerna att utbildningen i elementärnaturkunskap måste förbättras väsentligt igrundskola och gymnasium.I motion 2000/01:Ub309 (kd) påpekar motionären attvårt högteknologiska samhälle behöver fler tekniker.Då tekniskt intresse startar i barnaåren kangrundskolan stimulera detta intresse genom praktiskamoment och värdering av de praktiska kunskaper sompresteras. I vårt skolsystem är dock praktiskakunskaper och ämnen med praktiska momentundervärderade.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Utskottet delar motionärernas uppfattning vadgäller vikten av att öka intresset förnaturvetenskap och teknik. Regeringen har under långtid särskilt prioriterat naturvetenskap och teknik.Ett exempel på detta är det s.k. och bedriver gemensamt påregeringens uppdrag för att stödjaundervisningen i naturvetenskap och teknik.Projektet skall prioritera insatser riktade tillbarn och ungdomar i förskola och de lägre åldrarna iskolan. Det är givetvis angeläget att kvalificeradepersoner rekryteras som lärare. harnyligen beslutat om en reformerad lärarutbildning.Löner och andra anställningsvillkor är frågor förskolans arbetsgivare, framför allt kommunerna.ElevinflytandeFrågor om elevinflytande behandlas i tre motionerfrån . I motion 2000/01:Ub316yrkande 22 pekas på vikten av ökat elevinflytande itakt med stigande ålder. Vidare föreslås att såvälskolplanen som skolornas arbetsplaner bör ange hurarbetet med stärkt elevinflytande skall läggas upp.I motion 2000/01:Ub331 yrkande 6 föreslås atteleverna på ett naturligt sätt skall finnas med iskolstyrelserna. Motionärerna pekar även påutvecklingssamtalets funktion för elevernasinflytande över studiernas utformning och tilläggeratt det är särskilt viktigt att elever med behov avsärskilt stöd uppmärksammas och får tillfälle attdiskutera sin utveckling. I motion 2000/01:Ub252anförs att bör ges uppdraget att utformaunderlag för skolornas elevinflytandeplaner.Även behandlar frågan omelevinflytande i en motion 2000/01:K401 yrkande 4.Partiet föreslår att elever ges ökad rätt attpåverka schemaläggning, innehållet i undervisning,inflytande över skolmaten och skolans fysiska ochpsykiska miljö. Vidare sägs att lokala styrelser medelevmajoritet skall uppmuntras. Elever skall ha rättatt närvara vid anställningsintervjuer av skolanspersonal. Elever skall få kunskap om sinarättigheter enligt nationell lagstiftning och FN:sbarnkonvention. Enligt förslaget bör de anfördarättigheterna skrivas in i läroplanen.I motion 2000/01:Ub813 (s) yrkande 1 framhållsvikten av elevinflytande och att elevernas möjlighettill inflytande över undervisningen har ett starktsamband med hur elevens färdigheter utvecklas.Vidare sägs att hotet mot demokratin har vuxit alltstarkare och att det därför är viktigt att visadagens ungdomar demokratins fördelar.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Författningsreglering gällande elevers rätt tillinflytande återfinns i skollagen,skolformsförordningar och läroplaner. Här finnsföreskrifter om elevinflytande bl.a. i de sammanhangsom anges av motionärerna. Utskottet anser att detinte finns anledning att ytterligare reglera hurelevinflytandet skall utformas eller vilka frågorsom skall innefattas. Utskottet ser det snarare somen fråga för skolans huvudman och ledning attöverväga hur elevernas inflytande kan stärkas föratt nå de mål som styrdokumenten anger. Regeringenhar beslutat förlänga den försöksverksamhetmed lokala styrelser som pågått . Detfinns enligt utskottet anledning att överväga hurintresset kan stimuleras ytterligare.Decentralisering av makt och inflytande till delokala skolornaKristdemokraterna anför i motion 2000/01:Ub316yrkande 23 att föräldrars rätt till information ochmedinflytande i skolan behöver stärkas och att denförsöksverksamhet som ger skolor möjlighet attinrätta lokala styrelser nu bör utvärderas.I motion 2000/01:So358 yrkande 4anförs att makten över utformningen av skolansvardag skall flyttas till skolledare, lärare ochelever. I motion 2000/01:Ub239 yrkande 4 föreslårCenterpartiet att ansvaret för att finna vägar föratt uppnå målen samt att anpassa skolarbetet ocharbets- och organisationsformer efter de lokalaförutsättningarna skall ligga lokalt på varje skola.I yrkande 13 samma motion föreslås att det systemmed lokala styrelser med föräldramajoritet, som framtill nu varit en försöksverksamhet, skall göraspermanent och införas vid alla skolor.I motion 2000/01:Ub203 (m) yrkande 2 föreslårmotionären att respektive skola skall avgöra hur denationella riktlinjerna och målen för skolansverksamhet skall uppnås. I motion 2000/01:Ub324 (m)föreslås en översyn av regelsystemet på skolområdetför att tillförsäkra offentliga skolor samma grad avfrihet och självbestämmande som friskolorna har. Attfriskolorna får skolpeng per elev under det att dekommunala skolornas resurser är hårt styrda avpolitiska beslut är orättvist.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.För närvarande pågår en försöksverksamhet medlokala styrelser inom och denobligatoriska särskolan (SFS 1996:605) respektiveinom gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen (SFS 1997:642). Regeringen harnyligen beslutat förlänga försöksverksamheten medlokala styrelser t.o.m. utgången av juni 2003.Frågan om lokala styrelser inom skolan har avutskottet senast behandlats i betänkandet1999/2000:UbU6. Utskottet ansåg då att riksdageninte skulle göra något uttalande vare sig för elleremot en permanentning av verksamheterna innanförsöksverksamheten noga har utvärderats. Utskottetfinner ej skäl att ändra inställning i denna fråga.Rektorer har enligt skolförfattningarna ettlångtgående ansvar för verksamheten inom skolan. Detytterligare ansvar som skolhuvudmannen valt att gerektorer och andra skolledare skall framgå av denkommunala delegations-ordningen.Genom målstyrningen har ansvaret för utformningenav skolans vardag i betydande grad flyttats tillskolledare, lärare och elever. De mål som skalluppnås respektive eftersträvas finns fastställda ide författningar som gäller för respektive skolform.Hur de nationella målen närmare skall gestaltas ochutvecklas och vilka åtgärder kommunen avser vidtaför att uppnå de nationella mål som satts upp förskolan skall framgå av kommunens skolplan. Denlokala skolan har utifrån de nationella och lokalamålformuleringarna en stor frihet och ett stortansvar för att organisera skolan på ett sådant sättatt de fastställda målen uppnås.Som en viktig del i den mål- och resultatstyrdaskolan ingår att kommunerna, som huvudmän förskolan, har att besluta om resursfördelningen mellanskolorna i kommunen. Detta möjliggör flexibilitet ikommunernas arbete att uppnå en skola med högkvalitet.Skolan som en murbräcka mot segregationFolkpartiet föreslår i motionerna 2000/01:Ub225yrkande 12 och 2000/01:Sf617 yrkande 7 att kommunerna skall ha enskyldighet att ge skolor i utsatta områden extraresurser. I dessa områden skall det startasspjutspetsskolor eller magnetskolor med en starkinriktning på avancerade kunskapsprogram. Syftet äratt skolorna skall dra till sig elever från olikastadsdelar och därigenom motverka segregation.Vidare anförs att möjligheten att kunna välja blandkommunala och fristående skolor är ett viktigt medeltill att bryta segregationen eftersom eleverna dåkan välja en skola utanför sitt bostadsområde.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Det är kommunerna som beslutar om fördelning avresurser till de olika skolorna i respektive kommun.Staten kan dock besluta om särskilda riktade medel.Särskilda resurser har t.ex. anvisats fr.o.m. den 1juli 1999 för insatser inomutbildningsområdet i storstadsregionerna. Under ettsärskilt anslag anvisas under år2001.SkolledareKristdemokraterna anför i motion 2000/01:Ub316yrkande 21 att ett skolområde inte får vara störreän att skolledaren hinner vara pedagogisk ledare ochinspiratör men också administratör och ekonomiskförvaltare. Yrkande 29 i samma motion tar uppkommunernas och skolledarnas roll för utvecklingenav den målstyrda skolan. Bland annat sägs att mångakommuner inte sköter sina åligganden när det gälleratt utarbeta, följa upp och utvärdera sinaskolplaner. menar vidare att denbristande överensstämmelse som ofta råder mellankommunernas budgetar och skolplaner äranmärkningsvärd. Det är viktigt att det förtjänsterna som skolledare finns en tydlig ansvars-och befogenhetsbeskrivning. I motion 2000/01:Ub331yrkande 20 skriver att rektorersom rekryteras skall ha goda ledar-egenskaper, en högklassig grundutbildning och enkontinuerlig fort- och vidareutbildning så att de iverklig mening kan vara ledare för såväl skolanspedagogiska som administrativa verksamhet. I yrkande21, samma motion, förordas att rektorsrollen skallförtydligas genom direkt lagstadgat ansvar.Folkpartiet säger i motion 2000/01:Ub225 yrkande16 att situationen för rektorer och förskolechefermåste ändras. anser att ledarskapet iskolan måste uppvärderas och att rektor skall gesförutsättningar för att vara pedagogisk ledare. Likaviktigt är det att ledarna inom förskolan harpedagogisk kompetens. Skolledartjänsten börtidsbegränsas och lön och villkor bör ses över. Imotion 2000/01:Ub236 yrkande 21 framhållerFolkpartiet att rektor skall vara pedagogisk ledareoch inte kamrer.I motion 2000/01:Ub214 (m) yrkande 2 föreslås enförnyad rektorsroll. Enligt motionären börrektorsrollen delas upp i två tjänster med skildafunktioner.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Rektorers ledningsansvar regleras bl.a. iskollagen (2 kap. 2 §). Här stadgas bl.a. attrektorn skall hålla sig förtrogen med det dagligaarbetet. Detta kan ske på flera sätt t.ex. genomegen undervisning, lektionsbesök och genom olikaformer av samtal med personalen. Enligt läroplanernaför respektive skolform skall rektorn varapedagogisk ledare. Att organisera kommunernas skolorpå ett sådant sätt att rektorerna gesförutsättningar för att utföra sitt ledningsuppdragoch verka som pedagogisk ledare är primärtskolhuvudmannens ansvar.