bet · GO01FiU21 · 2001-03-20 00:00:00 — Vi kannu i stället titta på betalningsanmärkningar pålägre belopp. Definitionen av dessa gäller personersom enbart har betalningsanmärkningar under 500 kr.Uppgifterna gäller fortfarande ingången av år 2000.Vi kan se att de personer som vid ingången av år2000 enbart hade anmärkningar under år2000 drabbades av ytterligare betalningsanmärkningarnästan så ofta som riksgenomsnittet.Detta är den ena intressanta observationen. Denandra gäller den gröna stapeln, som anger sådana somhelt saknar betalningsanmärkningar. För dem ärrisken bara en fjärdedel av riksgenomsnittet.Skillnaden mellan den röda och den gröna stapelnuppgår till 10:1. Det är ganska uppenbart attanmärkningar på lägre belopp är en relevant uppgifti kreditupplysningssammanhang. Det kan faktiskthävdas att den är betydligt mer relevant äninkomsten.I motioner och i debatten i massmedier diskuterasmöjligheten att begränsa den information som vi kantillhandahålla. Det blir naturligtvis så att om detinförs begränsningar på relevant information, kommerpersoner som inte får kredit att få kredit. kommer att klara av att återbetala krediten,medan andra inte kommer att göra det - de kommer attöverskuldsätta sig.Det andra som det här kommer att medföra är attandra personer som faktiskt får kredit iframtiden inte kommer att få det. Det beror på attuppgifter om betalningsanmärkningar säger någontingom risken med de personer som har anmärkningar. Desäger faktiskt också någonting om risken med dem somsaknar anmärkningar. Tar vi bort den härinformationen kommer vi inte att kunna identifieravare sig de goda eller de dåliga riskerna i sammaomfattning som , och det kommer att innebäraatt vissa personer inte får krediter. Eftersomkreditförlusterna kommer att öka innebär detta ocksåen ökad restriktivitet från kreditgivarna, vilketockså kommer att innebära att man kommer att säganej till krediter som man inte säger nej till i dag.Man ska veta att detta också kommer att medföraatt våra kreditgivare, våra kunder och leverantöreri större utsträckning än kommer att vända sigdirekt till de offentliga registren. Enligt enuppgift som jag har sett men inte kan bekräftalämnar man från kronofogdarna ut över en miljonupplysningar. Det är upplysningar som går helt vidsidan av de skyddsregler som finns ikreditupplysningslagen, utan att det krävs någotlegitimt skäl, utan att någon vet att man tittar iregistren och utan att en missvisande uppgift ensbehöver korrigeras.Vi kan inte säga att en betalningsanmärkning ialla lägen återspeglar betalningsovilja ellerbetalningsoförmåga. Det är klart att det finnsbetalningsanmärkningar som har kommit till ståndoförskyllt såtillvida att man inte har betalat sinskatt . bör man för det första skiljamellan olika typer av betalningsanmärkningar. Vi kanse på hur ett vanligt företag som man är skyldigtpengar måste bete sig. När förfallodagen, sistadagen för betalning, har passerats skickar företagetut en påminnelse, som regel åtföljd av ytterligareen påminnelse. Om det därefter inte har fått betaltlämnas ärendet till ett inkassoföretag, som skickarut ett inkassokrav. Om det fortfarande inte blirnågon reaktion från personen i fråga går ärendetöver till kronofogden, som delger denne detta.Personen har då möjlighet att bestrida attfordringen är korrekt. Underlåter personen detregistreras en betalningsanmärkning.Att det här skulle vara fråga om slarv har jagväldigt svårt att förstå. Däremot förhåller det signågot annorlunda när det gäller myndighetersrestföring av en skatt. Där räcker det ibland med eneller två påminnelser för att en skatt skarestföras, och de påminnelserna är inte alltidutformade på det mest pedagogiska sättet. Vi menaratt om man ska komma åt det här problemet ochförsöka urskilja de betalningsanmärkningar somkanske inte återspeglar betalningsovilja ochbetalningsoförmåga, bör man förbättrapåminnelserutinerna hos myndigheterna.Ordföranden: ! Sista inledningen går till UllaLundquist som är vd för : Bankernasutlåningsverksamhet styrs av den lagstiftning somriksdag och regering har beslutat om. Dennalagstiftning har tillkommit för att skydda bådekredittagaren och kreditgivaren. Jag skulle viljaillustrera hur omfattande krav som ställs påbankerna i detta hänseende genom att visa någraoverheadbilder.Det finns bestämmelser dels i bankrörelselagen,dels i konsumentkreditlagen, och Finansinspektionenhar utfärdat allmänna råd om krediter ikonsumentförhållanden. Vid kreditgivning ställs kravpå att bankerna gör en allsidig kreditprövning. Detska då hämtas in en kreditupplysning från UC ellernågot annat kreditupplysningsföretag. Man ska se attdet finns en återbetalningsförmåga, och det skaställas säkerheter. Banken ska beakta risk föröverskuldsättning.Den styrande bestämmelsen i bankrörelselagen är 2kap. Enligt den får en kredit beviljas endastom låntagaren på goda grunder kan förväntas fullgöralåneförbindelsen. Det innebär att det ska finnas endokumenterad återbetalningsförmåga. Dessutom krävsdet i normalfallet säkerhet i form av lös eller fastegendom eller borgen. Man kan avstå från säkerhet ide fall där det inte behövs, och det är när det ärfråga om krediter till staten, någon känd företagareeller mindre masskrediter.I konsumentkreditlagen finns det krav på attnäringsidkaren i sin kreditgivning ska iaktta godkreditgivningssed och ta hänsyn till konsumentensintressen. allmänna råd,slutligen, utgår från att det är angeläget attprivatpersoner inte skuldsätter sig på ett sätt somär alltför långtgående med hänsyn till inkomster ochövriga ekonomiska förhållanden. Bankerna förutsättsha en kreditinstruktion tillgänglig förverksamheten. I den sägs att man vid kreditgivningenska beakta att kreditprövning ska göras även omsäkerheter ställs, att den ska syfta till attuppskatta kredittagarens framtida betalningsförmåga,grundat på skriftligt underlag eller uppgifter idatamedier. En sedvanlig kreditupplysning från UCska alltid inhämtas, och en bedömning ska göras avsökandens återbetalningsförmåga utifrån inkomster,tillgångar, utgifter och skuldförhållanden. Man skaockså väga in borgensåtaganden.Det är alltså en ganska omfattande reglering somstyr verksamheten. Bankerna måste vara oerhörtnoggranna i sin kreditbedömning, eftersom det tillstor del är insättarnas medel som man handskas med.Bankkrisen gav faktiskt exempel på att bankerna intealltid följde formalia som de skulle göra och kanskeinte heller hade de rutiner som krävdes isituationen. Man har därför nu successivt skärptrutinerna. Detta har också lett till attkreditförlusterna i hög grad har minskat. Det kommerkredittagarna till godo genom att de får lägrekostnader för sina krediter.Utgångspunkten för bankerna är givetvis att de harett stort intresse av att låna ut pengar både tillfysiska personer och till företag som bedöms somkreditvärdiga. Om en kreditupplysning skulle visaatt kreditvärdighet inte föreligger, ser marknadendet som en missad affär, men man måste alltid vägain att all kreditgivning kräver kapitaltäckning ibanken, vilket var inne på, ochatt det medför en viss kostnad i verksamheten.Bankerna använder den kreditupplysning som vi fårfrån UC som ett medel för att kvalitetssäkra sinkreditgivning. Med kreditupplysningen som instrumentkan kreditprövning göras på ett effektivt ochbilligt sätt, och den möjliggör för konsumenten attsnabbt få besked om krediten kan beviljas ellerinte. Kreditupplysningen ger företagen ettfaktaunderlag och ett statistiskt instrument för attanalysera betalningsförmågan och betalningsviljan,vilket var inne på. Man kan därmedlättare göra en korrekt kreditbedömning och motverkaöverskuldsättning hos konsumenten eller företaget.Kreditgivning sker oftast intehos banken. Om en kund är hos ett företag som ONOFF- ett kreditvaruföretag - är det oftast finansbolagsom beviljar krediten. Det kan ske genom ett in-house-finansbolag som företaget själv äger ellergenom något fristående finansbolag. Kreditinstitutethar ofta ett scoringsystem som ligger till grund förkreditgivningen, där man har vägt in företagetsrisk- och affärsstrategi. När man gör den härscoringen på platsen medan kunden väntar vid kassankan den innebära att en rekommendation ges attbevilja en kredit, eller att inte bevilja krediten.Om man får nej på plats kan det ofta vara så att detfinns ett par betalningsanmärkningar registreradeeller väldigt många omfrågningar på personen.Man kan säga att om resultatet ärnegativt behöver det inte vara själva UC-upplysningen som sådan som är skulden till detta.Det är det kreditgivande företaget som har attbestämma hur man ska tillämpa informationen från UC.Det kan ju bortse från betalningsanmärkningar om deär på mindre belopp och om de är gamla. Vi tyckerändå att informationen som sådan bör innehålla såfullständiga uppgifter som möjligt, och sedan fårvarje företag bestämma hur man ska tolka ochtillämpa den här informationen.Vid större kreditgivning som sker hos banken och somavser belopp blir det en dialogmellan banken och kunden. Banken tar in ett UC ochtar in en ansökan där kunden får återge sinainkomstförhållanden, tillgångar och skulder och sinförsörjningsbörda. Sedan väger man ihop alla dessaomständigheter. Om det då finns en anmärkning hos UCkan banken bortse från den. Man kan fråga kunden hurdet kommer sig att den har fått en viss anmärkningoch bortse från den. Även vid lägre krediter som gesfrån företag finns det möjlighet för en kund somblir nekad en kredit att komma tillbaka tillföretaget, få en förklaring till varför man intefick den och räta ut situationen.Ordföranden: tackar och öppnar nuför frågor. Först är det (s): Herr ordförande! Jag villuppehålla mig vid den uppmärksamhet som har kommitkreditupplysningsverksamheten till del i medierna.Det fördes rätt mycket diskussion omdenna, och den diskussionen har också fortsatt. Dethandlar om att tusentals svenskar har drabbats närkreditupplysningsföretag har lämnat felaktiga ellerirrelevanta uppgifter om deras ekonomi. Vi kan ocksåkonstatera att kraven på rättelse av sådanauppgifter i kronofogdens register har ökatdramatiskt. Det rörde sig tidigare om kanske någothundratal ansökningar . Enligt den senastetillgängliga uppgiften, som jag har fått frånRiksskatteverket, skulle det röra sig om närmare5 000 sådana ansökningar . I en fjärdedelav de här fallen har klagomålen lett till ändradeuppgifter.Detta tyder på att det finns kvalitetsbrister iregistren. Ändå fortsätter uppenbarligen marknadenför kreditupplysningar att växa mycket kraftigt.Trots högkonjunkturen har antalet personer medbetalningsanmärkningar ökat . Jaghar en uppgift om att 650 000 personer som fyllt 16år, dvs. , är registrerade hoskreditupplysningsföretag.Anledningen till den kraftiga uppgången av antaletbetalningsanmärkningar torde hänga samman med attden nedre gränsen för vad som kan gebetalningsanmärkningar sänkts från till 100kr. Huruvida den uppgiften är korrekt kan ni kanskekommentera.Kreditupplysningsföretagen har enligt uppgiftt.o.m. bestämt att det numera räcker att enkreditupplysning över huvud taget begärs för attkreditvärdighetsbetyget ska sänkas. Den som t.ex.byter telefonoperatör, skaffar sig nya konton ellerkundkort eller av någon annan anledning råkar utför en kreditupplysning riskerar då att få sinkreditvärdighet nedvärderad och därmed självfalletfå minskade möjligheter till lån.Upplysningscentralens verkställande direktör kommenterade det här i den 5augusti. Jag citerar ur vad då skrev- ni kan kommentera huruvida det är korrekt:"I alla system så är det ju alltid någon som blirdrabbad. Alla, både branschen och myndigheter,verkar hålla med om att problemen är för småför att det ska vara värt kostnaden att rätta tilldem "Är det ett riktigt påstående attkreditupplysningsföretagen bestämt att det räckermed att en kreditupplysning begärts för attkreditvärdighetsbetyget ska sänkas, och är detrimligt att det förhåller sig på det sättet?Min andra fråga är om det är riktigt och rimligt attdet de facto finns en beloppsgräns som ligger sålågt som vid 100 kr.Direktör : Den ena frågan var om vianvänder uppgifter om tidigare beställdakreditupplysningar i samband med kreditprövningen.Det är riktigt. Vad gäller om det är rimligt taladevi tidigare om avvägningen mellan riskbedömningenoch den personliga integriteten. Detta har knäcktspå det sättet att många uppgifter om tidigareförfrågningar är en uppgift som har betydelse närman ska bedöma en persons framtidabetalningsförmåga. Jag kan illustrera detta utifrånde undersökningar som vi har gjort.Det ska också sägas att uppgifter om tidigareförfrågningar, i varje fall enligt vad vi kännertill, inte i sig innebär att en person nekas enkredit. Om personen däremot redan tidigare är svagvad gäller inkomst och andra uppgifter, kan det varaen uppgift som har betydelse.Den här bilden visar situationen vid ingången av år2000. Stapelns höjd återspeglar den andel som fårbetalningsanmärkningar. Vi kan se de som lägsta inkomsten och de som har den högstainkomsten och även de som har flestomfrågningar hos UC och de som har minstomfrågningar hos UC. Vi ser att den informationenhar viss betydelse i samband med riskbedömningen,och ur den synpunkten är uppgiften relevant. Som jagsagt vägs den här informationen samman med annaninformation, som inkomster, personliga skulder ochinnehav av fastighet, till en samlad riskbedömning.Bengt Silfverstrand (s): Frågan gällde om man blirnedgraderad ur kreditvärdighetssynpunkt enbartdärför att man blir föremål för en upplysning.Direktör : Nej det är inte riktigt.Som jag sagt är det en av flera faktorer som manväger samman. Att man enbart på grund av mångaförfrågningar skulle bli nekad kredit känner jaginte till. Däremot påverkas kreditvärdigheten, somjag sagt, av detta tillsammans med inkomst ochskuldförhållanden. Att detta är rimligt tycker jagframgick av den statistik som jag visade. Det lästesupp ett citat från DN. Det är inte rätt citerat frånden artikeln. Jag kan väl också kommentera det. Vilämnar ut knappt 20 000 personupplysningar ,och därmed går också 20 000 kopior ut. Vikorrigerar, utifrån hänvändelse från allmänheten, enà två stycken . Det tror jag ocksååterspeglar lite grann av kvaliteten ikreditupplysningsregistren.Bolagsjurist : Jag kanske ska säga det,, att det är väl ingen av oss som ägnar oss åtkreditvärdering av konsumenter, privatpersoner,egentligen. Det som och någon annan talat om,credit scoring, är alltså verktyg som vi i och försig kan tillhandahålla eller som kreditgivaren självhar för att göra sin riskbedömning. Vi värderar intepersoner och sätter omdömen. Det gör intekreditupplysningsföretagen.Bengt Silfverstrand (s): Herr ordförande! Jag harockså en annan fråga som jag vill rikta direkt tillstatssekreterare . Det gällerden enskildes integritet och rättsskydd. Jag ärväldigt klar över att förslaget till ny lag på dethela taget innebär klara förstärkningar av denenskildes integritet, men på en punkt innebär det enuppenbar försvagning. Det gäller de personer somblir föremål för beslut enligt socialtjänstlagen.Lagrådet anser - och det finns också en motion tillutskottet om detta - att det verkligen är ett stortproblem som kan innebära svåra situationer förenskilda människor. Även om det finns ettsekretesskydd i socialtjänstlagen kan man, när mankommer upp till förvaltningsdomstol, komma åt deuppgifterna.Lagrådet uttalar t.ex. att beslut enligtsocialtjänstlagen, lagen om stöd och service tillvissa funktionshindrade, kan komma att innehållaviktig information från kreditvärderingssynpunkt ochatt det inte kommer att finnas någontillbakahållande faktor i hanteringen av uppgifternaom de släpps fria.Motionärerna går ett steg längre. Regeringenåberopar de här harmoniseringsdirektiven och sägeratt måste följa dem. När det gällerdataskyddsdirektivet säger motionärerna att det därtydligt framgår att direktivets införande i dennationella lagstiftningen inte är avsett attförsvaga det nuvarande integritetsskyddet. Då villjag fråga om regeringen intekänner oro över detta ingrepp i den personligaintegriteten och vad det närmare innebär att man pålämpligt sätt ska följa utvecklingen.Statssekreterare : Som BengtSilfverstrand påpekade har det handlat om att införaett harmoniseringsdirektiv. Där anges väldigttydligt vilka uppgifter som man får reglera. Det harinte varit möjligt att behålla undantaget för de häruppgifterna. har vi bedömt att man inteska överdriva oron för detta, eftersom det finns enmassa andra faktorer som talar i riktning mot kan behålla integritetsskyddet. Frågan omhuruvida uppgiften är relevant t.ex. gör sig inteminst starkt gällande. Det gäller också frågan omhur uppgifterna ska hamna i registret. Men som viockså säger är det självklart att detta är en frågasom vi får följa noga. Det lär vara en viktiguppgift inte minst för Datainspektionen att följarättstillämpningen. Tanken har ju varit attåstadkomma ett förstärkt integritetsskydd. Vi hargjort den samlade bedömningen att riskerna med på det här viset skulle undergräva tilltron tillden personliga integriteten inte är så stora som detkan se ut i förstone. Men man måste självfallet varvaksam när det gäller tillämpningen.Dataråd : Vi har förståelse föratt det är frågan om en harmonisering här. Vårerfarenhet är att uppgifter om liknande förhållandeninte har förekommit i den här verksamheten tidigare.Vi har aldrig haft att pröva någon sådan ansökanheller. Men vi kommer naturligtvis att följa dettaväldigt noga.Lennart (): Herr ordförande! Jag tyckteatt det var intressant, men också belysande, atthöra av att kontakten medallmänheten kring de här frågorna är så passomfattande. Mot den bakgrunden tycker jag kanske attdet är lite anmärkningsvärt att regeringen inte harberett ärendet färdigt innan man lade fram den härpropositionen. Vi hade ett annat ärende ifinansutskottet som vi också upplevdeinte var färdigberett, utan det finns en radutestående frågor.Jag tolkade så att det varväldigt många samtal till Justitiedepartementetkring småbelopp som är restförda hoskronofogdemyndigheten som rör obetald skatt under100 kr. Det är väl också en hel del obetaldaparkeringsavgifter som hamnar där. rör detsig väl om enstaka sådana belopp. Det är därallmänhetens irritation finns. Man hamnar väldigtlätt i kronofogdens register. angavju just att de statliga myndigheterna, ofta tillskillnad från privata företag, har en ganskaofullständig information som gör att många avmisstag hamnar hos kronofogdemyndigheten försmåbelopp.Ända sedan den allmänna motionstiden har vi haften rad förslag för att komma till rätta med de härproblemen. har ju också i enskrivelse till regeringen angett att man skulle haen gräns som skulle kunna ligga istället för dagens . Vi har också förslaget omatt man alltid ska få veta om man är registrerad ikronofogdemyndighetens register även när det gällerbelopp under 100 kr.Här finns det nu upplysningar om att de härfrågorna bereds av . Men jagtycker att de frågorna onekligen i hög grad hörsamman med det här ärendet omkreditupplysningsverksamheten. Det är uppenbart attdet här föreligger ett tryck från vanligt folk attfå ett besked från regeringen. Där mörkar man alltsågenom att inte lämna något sådant.Ytterligare en fråga som inte tas upp ipropositionen är frågan om de problem som ärförenade med kreditupplysningar kring näringsidkareoch vad de får innehålla. Även där anger man att denfrågan övervägs inom . Min fråga ärdå av vilken anledning man inte kunde lägga på enrem och även ha samråd med såatt den här propositionen hade kunnat klara ut ävendessa frågetecken.Sedan skulle jag gärna också vilja ställa en frågatill med utgångspunkt i den härbilden som visade kreditrisken kring människor somhade betalningsanmärkningar . Hur mycketskulle den bilden ändras om man lade gränsen vidt.ex. för betalningsanmärkningar somkreditupplysningsföretagen kan få viakronofogdemyndigheten? Blir det någon tydligskillnad då? Ökar kreditrisken om man skulle rensaut enstaka och smärre betalningsanmärkningar somkanske i viss utsträckning har tillkommit avmisstag?Av de bilder som visade kunde man fådet intrycket att ganska många får krediter trotsatt man har betydande betalningsanmärkningar. Mankunde få fram en statistik på sannolikheten förytterligare betalningsanmärkningar om man redan hadebetalningsanmärkningar. För att få fram denstatistiken måste man ju rimligen ha gett kredit.Jag skulle närmast vilja ställa frågan: Hur vanligtär det att kreditgivarna fortfarande ger kreditertrots förekomsten av omfattandebetalningsanmärkningar?Statssekreterare : Det är alltidbättre om man kan åstadkomma alla förändringar på engång när man har diskuterat dem. Men den propositionsom nu behandlar handlar ju om att man skaimplementera det direktiv som finns på området. Därhar vi försökt att följa den tidsgräns som finnsäven om vi kanske inte har lyckats fullt ut.Vi har den uppdelningen i attdet är som hanterar sinaregister. Det ligger en proposition hos riksdagensom tar upp frågan om enstakabetalningsförsummelser, något som berör en del av defrågor som har ställts till oss iJustitiedepartementet. Det är alltså det förslag sominnebär att man inte ska behöva anteckna att enenskild person har gjort enbetalningsförsummelse.När det gäller de frågor som jag nämnde som viinte har tagit upp, nämligen frågan om tiden vidskuldsanering och hur man ska hantera frågorna omansökningar om betalningsföreläggande, har vi intehaft något beredningsunderlag på området. Men ianslutning till att vi nu håller på att arbeta meden utvärdering och uppföljning avskuldsaneringslagen har vi tyckt att det är lämpligtatt också ta upp de här frågorna. Det gör att vi nuhåller på och skaffar oss ett beredningsunderlag föratt kunna gå vidare med de frågor som tas upp här.Det innebär att i den proposition som behandlas nuhar vi implementerat EG-direktivet.Finansdepartementet har föreslagit förändringen iregistret när det gäller de frågor somFinansdepartementet svarar för. I de frågor somhänger samman med kreditupplysning, skuldsaneringoch anteckningar om ansökningar ombetalningsföreläggande arbetar vi nu för att skaffaoss det beredningsunderlag som behövs för att vi skakunna återkomma till riksdagen.Direktör : När det gäller detta medbeloppsgränser registrerar vi betalningsanmärkningarned till . hade vi lite olikabeloppsgränser, för skatter och förenskilda mål. Vi tror inte att det är något bra sättatt införa någon form av beloppsgränser för attförsöka begränsa och få bort anmärkningar som berorpå slarv. Vi tror att man måste gå på helt andragrunder. Vi har 660 000 personer eller som haranmärkningar. av dem har fler än en anmärkning.60 % har fler än två anmärkningar. har fler änfem anmärkningar. En person har i genomsnitt tio ochen halv betalningsanmärkningar. Jag har väldigtsvårt att se att det här upprepade mönstret somväldigt många personer har skulle bero på slarv.Om vi pratar om mindre betalningsanmärkningar är det214 000 som har anmärkningar på lägre belopp än500 kr. av dem har även betalningsanmärkningaröver . I av fallen föregår en litenanmärkning en stor anmärkning. De personer somenbart hade betalningsanmärkningar lägre än 500 krvid ingången av förekom 14 gånger oftare medskulder hos kronofogden efter utgången av 2000 änpersoner som saknar betalningsanmärkning. Jag sägerinte att det inte förekommer att man drar på sigbetalningsanmärkningar på grund av slarv, det görman säkert, men den vanligaste orsaken till att manfår en betalningsanmärkning är faktiskt att manantingen är betalningsoförmögen eller saknarbetalningsvilja.Lennart (): Jag har en kompletterandefråga. Hur vanligt är det att kreditgivarna gerkrediter till personer trots att det föreliggerkanske betydande antal betalningsanmärkningar? Jagförstår att ni inte har ansvar för det, men nilägger ju ändå märke till i vilken utsträckning detförekommer.Jag är ju inte så hemma på området, men man fåronekligen det intrycket utifrån reaktioner frånallmänheten att förekomsten av t.ex. restförd skattpå några skulle kunna leda till enregistrerad anmärkning.