bet · GO01FöU4 · 2001-03-22 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut I betänkandet behandlar utskottet Riksdagensrevisorers förslag 1999/2000: RR10 angåendeFörsvarshögskolan i det nya försvaret.Försvarhögskolans helt dominerande uppgift är attvidareutbilda Försvars-maktens officerare så attdess krigs- och grundorganisation kan bemannas.Därmed torde syftet med den utbildning somFörsvarshögskolan bedriver för Försvarsmakten ståhelt klar. Därför behöver inte nu ta någotinitiativ till en uppföljning och utvärdering av denutbildning och forskning som Försvarsmaktenbeställer, på det sätt som revisorerna föreslår.Däremot anser utskottet att det är lämpligt attFörsvarsmakten och () redovisar en analys avden utbildning och forskning som Försvarshögskolangenomfört på dessa myndigheters uppdrag. Sådanredovisning behöver dock inte ske årligen.Riksdagens revisorers förslag bör i detta avseendedelvis bifallas.Utskottet bejakar att högskolan vänder sig till enbredare krets av uppdragsgivare än , vilketföreslås av revisorerna. Detta bör dock i förstahand ske om det motiveras av att bättre kunnatillgodose de behov som ställs av regeringen, ellerav Försvarshögskolans huvudavnämare Försvarsmaktenoch ÖCB. Utskottet delar därmed inte revisorernasförslag att regeringen bör uppdra åtFörsvarhögskolan att aktivt öka sina ansträngningaratt söka sig till intressenter både i och iandra länder.Utskottet delar revisorernas mening att det kanvara lämpligt med en översyn av styrelsens förFörsvarshögskolan ställning och sammansättning. Ensådan översyn bör vara klar när förordnandet för dennuvarande styrelsen löper ut. Utskottet äremellertid inte nu berett att ta ställning till omstyrelsen bör ha det ansvar och den sammansättningsom revisorernas föreslår.Utskottet delar revisorernas uppfattning att detkan vara motiverat med en översyn av styr- ochfinansieringsformerna. Det centrala iFörsvarshögskolans verksamhet är enligt utskottetsmening att utbilda Försvarsmaktens officerare iförmågan att leda militära förband i väpnad strid.Därför ligger det inte i totalförsvarets intresseatt ge Försvarshögskolan en ställning som statlighögskola, underställd högskolelagen ochhögskoleförordningen. Utskottet bedömer attutbildningen och forskningen vid Försvarshögskolanäven fortsättningsvis kan bedrivas med hög kvalitet- och med hög relevans för avnämarna - även utan attFHS har examensrätt enligt högskoleförordningen.Utskottet är dock medvetet om att det kan finnasvissa fördelar - t.ex. frånkvalitetssäkringssynpunkt - både för FHS somutbildningsinrättning och för vissa elever om FHSges rätt att ge examen i vissa ämnen.En sådan rätt innebär sannolikt att de nuvarandestyr- och finansieringsformerna kan behöva ändras.Om införandet av en examensrätt i sig ger sådanafördelar att det motiverar en ändring av dennuvarande ordningen, bör därför prövas i den översynav styr- och finanseringsformerna som utskottetbejakar.Utskottet anser att det i översynen även börövervägas om det är lämpligt med entyngdpunktsförskjutning mot en friare forskning inomFHS efter de principer som finns i högskolelagen. Utbildning och forskning vidFörsvarshögskolanUtskottets förslag i korthetRiksdagens revisorers förslag bör inte bifallasav riksdagen.RevisorernaRevisorerna framhåller att en utgångspunkt föravgiftsfinansiering är att beställare har godakunskaper om vad som skall beställas och attverksamheten utförs på det sätt beställarenefterfrågar. Därför anser revisorerna att Försvars-makten måste kunna vara en kunnig beställare. Därförbör regeringen se till att Försvarsmakten harkunskaper att genomföra upphandling av utbildningoch forskning. Försvarsmakten bör även analyseravilken användning Försvarsmakten har avFörsvarshögskolans utbildningar. Revisorerna anseratt regeringen bör överväga att ge ÖCB i uppdrag attinom myndigheten inrätta en motsvarighet till detutbildningsråd som bedrivs av ställningstagandeUtskottet har ingen annan mening än revisorerna närdet gäller synen på behovet av att Försvarsmakten ären kompetent beställare av utbildning m.m. avofficerare m.fl. av Försvarshögskolan. Det äremellertid inte fråga om en rent kommersiellrelation mellan Försvarsmakten och deuppdragsfinansierade stödmyndigheterna, t.ex.Försvarshögskolan, . Ett kommersielltförhållningssätt vore olyckligt. Det är viktigt attansvars- och kompetensfördelningen mellanmyndigheterna är tydlig, men relationen bör präglasav ömsesidigt förtroende och insyn i respektivemyndighets verksamhet. Det är utskottets bedömningatt så är fallet. Vidare har utskottet inhämtat atten särskild funktion organiserats inomFörsvarsmaktens högkvarter för att samverka medFörsvarshögskolan i sådana frågor.Revisorerna anser att Försvarsmakten bör ges iuppdrag att analysera vilken användningFörsvarsmakten har av högskolans utbildningar.Enligt utskottets mening är Försvarshögskolans heltdominerande uppgift att vidareutbildaFörsvarsmaktens officerare så att Försvarsmaktenskrigs- och grundorganisation kan bemannas. Därmedtorde syftet med den utbildning somFörsvarshögskolan bedriver för Försvarsmakten ståhelt klar.Utskottet anser sålunda att nu intebehöver ta något initiativ till en uppföljning ochutvärdering av den utbildning och forskning som För-svarsmakten beställer. Revisorernas förslag bördärför inte bifallas av riksdagen.Krav på FörsvarshögskolansbeställareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör tillkännage för regeringen vadutskottet anfört om en redovisning av en analysav utbildningen och forskningen vidFörsvarshögskolan. bör således delvisbifalla revisorernas förslag.RevisorernaRevisorerna föreslår att Försvarsmakten och ÖCBaktivt måste undersöka om det för en bestämdutbildning finns andra utbildningsanordnare änFörsvarshögskolan. Om Försvarsmakten och ÖCB sökerdirekta kontakter med andra högskolor, institut m.m.ökar kontakterna med det civila samhället. Samtidigttvingas Försvarshögskolan att konkurrera med civilautbildningsanordnare.Utskottets ställningstagandeEnligt sin instruktion (1996:1476) harFörsvarshögskolan till uppgift att bl.a. bedrivahögskoleutbildning av yrkes- och reservofficerare påhögre nivåer för krigs- och fredsbefattningar.Utskottet anser att det inte är nödvändigt attFörsvarsmakten aktivt undersöker alternativ tillFörsvarshögskolan som anordnare och sammanhållandeav den nivåhöjande utbildningen av officerare,eftersom statsmakterna beslutat att justFörsvarshögskolan skall ansvara för den högreofficersutbildningen. Någon konkurrens mellanFörsvarshögskolan och civila utbildningsanordnarefinns inte, och skall inte finnas.Det ligger i sakens natur att Försvarshögskolan ärhuvudleverantör till Försvarsmakten av den typ avofficersutbildning som genomförs där. AttFörsvarsmakten - vid sidan av den sammanhållnanivåhöjande utbildningen av högre officerare -anlitar andra instanser i sin officersutbildning somkomplement till Försvarshögskolan eller inom ramenför utbildningen vid t.ex. Militärhögskolorna ärhelt naturligt, och sker också. Utskottet anser attFörsvarsmakten inte närmare behöver redovisa varföroch vilka instanser som utnyttjas som komplementtill den rent militära utbildningen.Däremot anser utskottet att det är lämpligt attFörsvarsmakten och ÖCB - på detsätt som revisorerna föreslår - redovisar en analysav den utbildning och forskning somFörsvarshögskolan genomfört på dessa myndighetersuppdrag. Sådan redovisning behöver dock inte skeårligen. revisorers förslag bör i dettaavseende delvis bifallas av . Vad utskottethär anfört bör ge regeringen till känna.Krav på FörsvarshögskolanUtskottets förslag i korthetRevisorernas förslag bör inte bifallas avriksdagen.RevisorernaRevisorerna anser att Försvarshögskolan bör öka sinaansträngningar att söka sig till intressenter både iSverige och i andra länder. Med fler intressenterminskar Försvarshögskolans beroende av Försvars-makten. ökar förutsättningarna för attavgiftsfinansiering skall fungera. Revisorernaföreslår att regeringen ger Försvarshögskolan i upp-drag att upprätta en handlingsplan för hur skolan istörre utsträckning skall nå ut till flerbeställare.Revisorerna föreslår att regeringen iregleringsbrevet till Försvarshögskolan begär attskolan i sin årsredovisning skall redovisa resultatoch måluppfyllelse i förhållande till de krav sombeställarna har ställt på skolan.Det finns ingen utomstående som bedömerutbildningarnas innehåll och kvalitet. Enligtrevisorernas mening är det angeläget attFörsvarshögskolans utbildningar bedöms av någonutomstående. Enligt förordning (1995:945) medinstruktion för har verket i förstahand ansvar för universitet och högskolor. Avförordningen framgår emellertid att Högskoleverketockså kan ha uppgifter som rör andra utbildningar påeftergymnasial nivå. Revisorerna anser därför attregeringen bör ge i uppdrag attbedriva tillsyn över Försvarshögskolansutbildningar.Utskottets ställningstagandeUtskottet bejakar att högskolan vänder sig till enbredare krets av uppdragsgivare än . Dettabör dock i första hand ske om det motiveras av attbättre kunna tillgodose de behov som ställs avregeringen eller av Försvarshögskolans huvudavnämareFörsvarsmakten och ÖCB. Utskottet delar därmed interevisorernas förslag att regeringen bör uppdra åtFörsvarshögskolan att aktivt öka sina ansträngningaratt söka sig till intressenter både i och iandra länder.När det gäller frågan om att ställaFörsvarshögskolan under tillsyn av Högskoleverketåterkommer försvarsutskottet till frågan underavsnittet om styr- och finansieringsformer förFörsvarshögskolan.Försvarshögskolans styrelseUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör tillkännage för regeringen vadutskottet anfört om Försvarshögskolansstyrelse. Revisorernas förslag bör såledesendast delvis bifallas.RevisorernaRevisorerna föreslår att Försvarshögskolan skall gesen styrelse med fullt ansvar. Därmed skulle det interåda något tvivel om att styrelsen har det fullaansvaret för Försvarshögskolans verksamhet.Styrelsens ledamöter bör stå obundna i förhållandetill olika partsintressen. Skolans beställare bördärför inte vara representerade i styrelsen. Inteheller bör någon tjänsteman frånFörsvarsdepartementet ingå i styrelsen.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening kan det vara lämpligt meden översyn av styrelsens ställning ochsammansättning. En sådan översyn bör vara klar närförordnandet för den nuvarande styrelsen löper ut.Utskottet är emellertid inte nu berett att taställning till om styrelsen bör ha det ansvar ochden sammansättning som revisorerna föreslår. Dettabör som sin mening ge regeringen tillkänna.Analys av styr- ochfinansieringsformer för att bli ettakademiskt lärosäteUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör tillkännage för regeringen vadutskottet anfört om utgångspunkterna för enöversyn av styr- och finansieringsformerna.Revisorernas förslag bör delvis bifallas.RevisorernaRevisorerna erfar att det kan vara både tidskrävandeoch besvärligt för en yrkesskola att blihögskolemässig. Revisorerna ser också att det kanfinnas en motsättning mellan avgiftsfinansiering ochFörsvarshögskolans strävan att bli ett akademisktlärosäte.Revisorerna föreslår att regeringen gerFörsvarshögskolan i uppdrag att analysera vilkastyr- och finansieringsformer som är lämpligastutifrån att skolan blir ett akademiskt lärosäte.UtbildningsutskottetUtbildningsutskottet har yttrat (2000/01:UbU3y) sigtill försvarsutskottet över revisorersförslag. pekar på attFörsvarshögskolan skiljer sig i väsentliga avseendenfrån universiteten och högskolorna underUtbildnings- och Jordbruksdepartementen. För desenare gäller högskolelagen (1992:1434) ochhögskoleförordningen (1993:100) respektiveförordningen för (1993:221).Enligt högskolelagen skall utbildningen vid destatliga högskolorna vila på vetenskaplig ellerkonstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet, ochverksamheten skall bedrivas så att det finns ettnära samband mellan forskning och utbildning. Densom vill delta i grundläggande högskoleutbildningsöker själv till önskad kurs eller önskatutbildningsprogram, prövas mot fastställdabehörighetsvillkor och jämförs med övriga sökandeenligt fastställda urvalsregler. Anställning hosnågon viss arbetsgivare är aldrig ett villkor föratt bli antagen till grundläggandehögskoleutbildning.Inom ramen för ett övergripande utbildningsuppdragsom ges av regeringen i regleringsbrev bestämmervarje universitet eller högskola själv sitt utbud avkurser och utbildningsprogram. Den grundläggandeutbildningen finansieras helt med anslag påstatsbudgeten till respektive universitet ellerhögskola. Forskningen och forskarutbildningenfinansieras dels genom anslag till respektivelärosäte, dels genom medel från externa finansiärer,framför allt statliga forskningsråd och stiftelser.I viss utsträckning bedrivs också uppdragsforskning,dvs. forskning där uppdraget anges av enfinansierande beställare.Huruvida det ligger i totalförsvarets intresse attFörsvarshögskolan ges ställning som statlighögskola, underställd högskolelagen ochhögskoleförordningen, ankommer det inte påutbildningsutskottet att bedöma. Så längeFörsvarshögskolan inte är en sådan statlig högskolafinns det enligt utskottets uppfattning inteanledning att ställa den under Högskoleverketstillsyn.Utskottets ställningstagandeFörsvarshögskolan är en myndighet underFörsvarsdepartementet med uppgift att bedrivautbildning och forskning huvudsakligen för detmilitära försvarets och totalförsvarets behov.Enligt sin instruktion (1996:1476) harFörsvarshögskolan till uppgift att bl.a. bedrivahögskoleutbildning av yrkes- och reservofficerare påhögre nivåer för krigs- och fredsbefattningar. VidFörsvarshögskolan skall också enligt instruktionenbedrivas forskning. Dess utbildningsverksamhetbedrivs till helt övervägande del på beställning avFörsvars-makten och Överstyrelsen för civilberedskap (ÖCB) och finansieras genom avgifter frånbeställarna.Utbildningsutskottet framhåller i sitt yttrandeatt termen akademiskt lärosäte inte har någonformellt fastslagen eller allmänt vedertagendefinition. Innebörden av att Försvarshögskolanskulle bli ett sådant lärosäte är därför intealldeles klar. Försvarshögskolan skiljer sig iväsentliga avseenden från universiteten ochhögskolorna under Utbildnings- ochJordbruksdepartementen. Enligt utbildningsutskottetär det dock uppenbart att Försvarshögskolan inte kanbli en statlig högskola under högskolelagen ochhögskoleförordningen med bibehållande av nuvarandestyr- och finansieringsformer. Utbildningsutskottethar inte någon anledning att ha synpunkter på hurbeställarfunktionen och avgiftsfinansieringenfungerar, och inte heller på sammansättningen ochställningen för , sålänge verksamheten beställs och finansieras pånuvarande sätt.Det centrala i Försvarshögskolans verksamhet ärenligt utskottets mening att utbilda Försvarsmaktensofficerare i förmågan att leda militära förband iväpnad strid. Därför ligger det inte itotalförsvarets intresse att ge Försvarshögskolan enställning som statlig högskola, underställdhögskolelagen och högskoleförordningen.Försvarsutskottet har berörtfrågan om insyn i och möjligheterna till styrning avverksamheten i de intäktsfinansierade myndigheterna.Utskottet delar revisorernas uppfattning att det kanvara motiverat med en översyn av styr- ochfinansieringsformerna. Mot bakgrund av vad utskottetovan anfört bör översynen - i motsats till vadrevisorerna föreslår - inte bedrivas med detuttalade syftet att Försvarshögskolan skall bli etts.k. akademiskt lärosäte.Försvarshögskolan har inte rätt attge examen enligt högskoleförordningen (1993:100).Utskottet har erfarit att Försvarshögskolanöverväger att ansöka hos regeringen om att fåexamensrätt. Utskottet bedömer att utbildningen ochforskningen vid ävenfortsättningsvis kan bedrivas med hög kvalitet - ochmed hög relevans för avnämarna - även utan att FHShar examensrätt enligt högskoleförordningen.Utskottet är dock medvetet om att det kan finnasvissa fördelar - t.ex. ur kvalitetssäkringssynpunkt- både för FHS som utbildningsinrättning och förvissa elever om FHS ges rätt att ge examen i vissaämnen.En sådan rätt innebär sannolikt att de nuvarandestyr- och finansieringsformerna kan behöva ändras.Om införandet av en examensrätt i sig ger sådanafördelar att det motiverar en ändring av dennuvarande ordningen bör därför prövas i den översynav styr- och finanseringsformerna som utskottetbejakar.Försvarsutskottet anser - likhet medutbildningsutskottet - att om Försvarshögskolan,utan att bli en statlig högskola likställd med deövriga, däremot skulle ges rätt att utfärda vissaexamina enligt högskoleförordningen, är det docknaturligt att den utbildning som berörs vidFörsvarshögskolan ställs under tillsyn avHögskoleverket. Något särskilt beslut av riksdagenbehövs emellertid inte i den delen.Utskottet vill i sammanhanget även aktualiseraforskningens ställning inom Försvarshögskolan.Huvuddelen av den forskning som äger rum inriktas avandra instanser än Försvarshögskolan själv.Utskottet anser för sin del att det skulle vara avvärde om den fritt valda forskningen gavs ett störreutrymme inom Försvarshögskolan än för närvarande.Enligt 6 § högskolelagen (1992:1434) skall somallmän princip för forskningen gälla attforskningsproblem fritt får väljas, attforskningsmetoder fritt får utvecklas och attforskningsresultaten fritt får publiceras. Utskottetanser att det i översynen även bör övervägas om detär lämpligt med en tyngdpunktsförskjutning mot enfriare forskning efter de principer som finns ihögskolelagen.Den s.k. har ifebruari 2001 avgivit ett betänkande (SOU 2001:23)Personal för ett nytt försvar. I betänkandet lämnasförslag till ett nytt system med flera karriärvägarför officerare inom Försvarsmakten. Vidare föreslåsett reformerat skolsystem för officerare. Utskotteträknar med att senare kommer att få taställning till regeringens överväganden och förslagmed anledning av utredningen.I samband med att regeringen redovisar sinaställningstaganden tillPersonalförsörjningsutredningen är det lämpligt attregeringen även lämnar sin bedömning av om denuvarande styr- och finansieringsformerna förFörsvarshögskolan är ändamålsenliga ävenfortsättningsvis.Vad utskottet anfört om utgångspunkterna för enöversyn av styr- och finansieringsformerna förFörsvarshögskolan bör ge regeringen tillkänna som sin mening.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagRiksdagens revisorers förslag1999/2000:RR10 1-5 vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad revisorerna har anfört under avsnitt 3.1angående att regeringen ger Försvarsmakten iuppdrag att utveckla metoder för att följa upp ochutvärdera den utbildning och forskning somFörsvarsmakten beställer från Försvarshögskolan,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad revisorerna har anfört under avsnitt 3.2angående regeringens krav i regleringsbreven påFörsvarshögskolans beställare,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad revisorerna har anfört under avsnitt 3.3angående de krav regeringen bör ställa påFörsvarshögskolan,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad revisorerna har anfört under avsnitt 3.4angående ,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad revisorerna har anfört under avsnitt 3.5angående att regeringen ger Försvarshögskolan iuppdrag att analysera vilka styr- ochfinansieringsformer som är lämpligast utifrån attskolan blir ett akademiskt lärosäte. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Utbildning och forskning vidFörsvarshögskolanRiksdagen avslår revisorers förslag(nr 1).2. Krav på Försvarshögskolans beställareRiksdagen tillkännager för regeringen vadutskottet anfört om en redovisning av en analysav utbildningen och forskningen vidFörsvarshögskolan. Därmed bifalls delvisRiksdagens revisorers förslag (nr 2).3. Krav på FörsvarshögskolanRiksdagen avslår revisorers förslag(nr 3).4. Försvarshögskolans styrelseRiksdagen tillkännager för regeringen vadutskottet anfört om Försvarshögskolans styrelse.Därmed bifalls delvis revisorersförslag (nr 4).5. Analys av styr- och finansieringsformerför att bli ett akademiskt lärosäteRiksdagen tillkännager för regeringen vadutskottet anfört om utgångspunkterna för en översynav styr- och finansieringsformerna förFörsvarshögskolan. Därmed bifalls delvis Riksdagensrevisorers förslag (nr 5).Stockholm den 22 mars 2001På försvarsutskottets vägnarHenrik LanderholmFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: HenrikLanderholm (m), (s), (), (), (), OlleLindström (m), (), (), BeritJóhannesson (v), (), AnnaLilliehöök (m), (), (), (), (), () och ().Redogörelse för Riksdagensrevisorers förslagÄrendet och dess beredningI samband med att Försvarsmakten bildades i juli1994 övergick de flesta stödmyndigheter inomförsvaret från att ha varit anslagsfinansierade tillatt i huvudsak eller delvis varaavgiftsfinansierade. Förutom Försvarshögskolan ärockså , ,, och helteller delvis avgiftsfinansierade.En tanke med avgiftsfinansiering är attmarknadsmässiga förhållanden mellan myndigheter iviss mån skall efterliknas. Avgifter skall leda tillatt verksamheten vid den utförande myndigheten blirefterfrågestyrd. Genom avgiftsfinansiering skulleFörsvarsmakten och Försvarshögskolan få tydligaroller som beställare och utförare. Försvarsmaktenskulle få stort inflytande över officersutbildningenoch försvarsforskningen genom sina beställningar avutbildning och forskning från Försvarshögskolan.Revisorerna har på eget initiativ granskat hurregeringen och beställare styr Försvarshögskolan.Försvarshögskolan är en myndighet under Försvarsde-partementet. Försvarshögskolans verksamhetfinansieras emellertid huvudsakligen genom avgifterfrån skolans beställare. Granskningen har inriktatsmot frågan hur avgiftsfinansieringen tillämpas vidFörsvarshögskolan.Resultatet av granskningen har redovisats irapporten i det nya försvaret(1999/2000:5). Rapporten har remissbehandlats.Inga motioner har avlåtits i anledning av Riksdagensrevisorers förslag (1999/2000:RR10) angåendeFörsvarshögskolan i det nya försvaret.Utbildningsutskottet har yttrat (2000/01:UbU3y) sigtill försvarsutskottet över revisorersförslag. Yttrandet bifogas detta betänkande.Revisorernas övervägandenAllmänna synpunkterRemissinstansernaRemissinstanserna uttalar sig generellt positivt omrevisorernas granskning och förslag.Expeditionschefen i Försvarsdepartementet anser dockatt revisorernas rapport "bygger på en missuppfatt-ning". Enligt expeditionschefen har revisorernauppfattat att huvudsyftet med LEMO-reformen var attskapa ett kommersiellt förhållande mellanFörsvarsmakten och Försvarshögskolan.Försvarsmakten ställer sig bakom huvuddelen avrevisorernas rapport. Försvarsmakten ser rapportensom ett gott stöd i den fortsatta utvecklingen avrelationen mellan Försvarsmakten ochFörsvarshögskolan. Försvarsmakten konstaterar attproblem med att utveckla Högkvarteret och internsamordning är en orsak till att det funnits bristeri relationen mellan Försvarsmakten och uppger att myndigheten kandra lärdomar av revisorernas rapport eftersommaterielverkets relation till Försvarsmakten liknarden som Försvarshögskolan har till Försvarsmakten.Försvarshögskolan ställer sig positiv till deöverväganden och förslag som revisorerna har tagitfram i rapporten. Försvarshögskolan menar vidare attrapporten ger bra insikt i det arbete och deprocesser som pågår inom myndigheterna för attanpassa sig till avgiftsfinansiering.