bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — effekterna på det samladeskatteuttaget, skattekilar,investeringar, löner, vinster, prisersamt företags och individers beteende.Kristdemokraterna föreslår attrevisorernas förslag skall kompletterasså att den begärda utvärderingen blirbredare än den som revisorernaföreslagit.Motionärerna föreslår vidare attriksdagen skall ge revisorerna till kännavad som anförts om betydelsen av en merheltäckande utvärdering avskattesänkningar.Finansutskottets ställningstagandeRevisorerna önskar att regeringen inomett år redovisar effekterna, med tonviktpå sysselsättningseffekterna, avnedsättningen av socialavgifterna.Regeringen har i proposition 2001/02:45föreslagit en utökad nedsättning avsocialavgifterna. Förslaget innebär attföretag i det s.k. stödområde A skall fåen nedsättning av sina socialavgifter med15 %, dvs. mer än nuvarandegenerella nedsättning. Mot bakgrund avatt den generella nedsättningen avsocialavgifterna varit i kraft enrelativt begränsad tidsperiod samt attregeringen avser föreslå förändringar inedsättningen gör utskottet bedömningenatt en sådan utvärdering som revisorernaefterlyser inte ärpåkallad. En utvärdering bör ske när detutvidgade systemet varit i kraft ett parår. Därmed avstyrker utskottetrevisorernas yrkande 1 samt motion Fi3.5.1.2 Redovisningen till riksdagenUtskottets delförslag i korthetUtskottet gör bedömningen att det intefinns behov av att begära en sådanredovisning av skatteavvikelser somrevisorerna efterfrågar. Därmedavstyrker utskottet revisorernasyrkande 2.Revisorernas rapportRevisorerna pekar i rapporten på attnedsättningen av socialavgifterna kansägas vara ett stöd på statsbudgetensinkomstsida i form av särregler iskattelagstiftningen. Till skillnad frånstöd som redovisas på utgiftssidan ingåremellertid inte ett sådant stöd i denårliga budgetprocessen och underkastasdärför inte någon årlig budgetprövning.Det indirekta stödet via skatteavvikelsenföljs därför inte upp på samma sätt somen utgift. Någon löpanderesultatredovisning till riksdagenförekommer inte.Skatteförmåner är i många fall ettalternativ till stöd från budgetensutgiftssida. Revisorerna bedömer att detförefaller naturligt att de olika typernaav stöd behandlas på ett likartat sättvad gäller utvärdering, kontroll ochbudgetprövning.Revisorerna anser att budgetlagen integer något stöd för attresultatredovisningen skall begränsastill utgiftssidan av budgeten. Det finnsinte några grundläggande skäl till attvissa stödformer skall undantas från detnormala kravet på resultatredovisning.Revisorerna anser att det är avprincipiellt intresse att klarläggaformerna för den framtidaresultatredovisningen, med tanke på attskatteavvikelserna uppgår till betydandebelopp.Mot denna bakgrund föreslår revisorernaatt regeringen gör en generell översyn avhur resultaten eller effekterna avskatteavvikelserna skall redovisas.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet skriver i sittyttrande 2001/02:SfU1y att man villerinra om att det för den tidigaregenerella nedsättningen avsocialavgifterna i stödområde A, somupphörde , finns ettsärskilt anslag Ersättning förnedsättning av socialavgifter underutgiftsområde 19. Från anslaget täcktesdet bortfall av avgiftsinkomster somföljer av lagen (1990:912) om nedsättningav socialavgifter.Socialförsäkringsutskottet noterar attdet i budgetpropositionen föreslås attnämnda lag skall upphöra att gälla vidutgången av 2001.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet kan i likhet med revisorernakonstatera att skatteförmåner i mångafall är ett alternativ till stöd frånbudgetens utgiftssida. Detta understryksav socialförsäkringsutskottets erinran omatt det för nedsättningen avsocialavgifterna i stödområde A före 1999finns ett anslag som motsvararinkomstbortfallet. Stöd från budgetensutgiftssida respektive inkomstsidabehandlas inte på samma sätt vad gällerutvärdering, kontroll och budgetprövning.Revisorerna tycker det vore naturligt meden likvärdig behandling.Redovisningen av skatteavvikelser harförbättrats väsentligt de senaste åren.Skatteavvikelser redovisas utförligt avregeringen i en bilaga till denekonomiska vårpropositionen.Redovisningen är fördelad både påskatteområden och utgiftsområden. Syftetmed redovisningen är primärt att redovisade skatteförmåner som är direktjämförbara med transfereringar påbudgetens utgiftssida. Att identifiera enskatteavvikelse är emellertid inte likalätt som att identifiera ett anslag.Regeringens redovisning görs så att detexisterande skattesystemet sätts irelation till en jämförelsenorm. Denjämförelsenorm som används av regeringenutgår i huvudsak från principen omlikformig beskattning. (En närmarebeskrivning av hur beräkningarna görsfinns i prop. 2000/01:100 bilaga 3.) Äveni budgetpropositionens fördjupande delarom utgiftsområdena redovisas relativtutförligt såväl de skatteförmåner som deskattesanktioner som berör respektiveområde. Utskottet välkomnar deförbättringar som gjorts beträffanderapporteringen till avskatteavvikelser.Att ställa samma krav på utvärdering,kontroll och budgetprövning avskatteavvikelser som av utgiftsanslagskulle enligt finansutskottets bedömninginnebära ett mycket stort arbete och ävenvara förknippat med principiella problem.Det är dock angeläget attskatteavvikelserna redovisas förriksdagen på ett tydligt sätt. Utskottetgör bedömningen att det inte finns behovav att begära en sådan översyn avredovisningen som revisorernaefterfrågar. Därmed avstyrker utskottetrevisorernas yrkande 2.5.2 Revision av EU-medelUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslåren motion om förbättring av möjlighetenatt beivra fusk och bedrägerier i EU.Utskottet hänvisar till tidigareuttalanden om att det är angeläget förSverige att gemenskapsmedel används påett korrekt sätt.Jämför reservation 21 (m, fp).PropositionenBakgrundI budgetpropositionen (avsnitt 10)redovisar regeringen de viktigasteiakttagelserna i Europeiskarevisionsrättens rapporter. Redovisningenlämnas normalt till i denekonomiska vårpropositionen men medanledning av ordförandeskapet lämnas deni år i stället i denna proposition.Regeringen redovisar även hur man haragerat vid behandlingen avrevisionsrättens rapporter i rådet ochhur man bedömer de iakttagelser som berörSverige.Revisionsrätten svarar för den externarevisionen inom EU och presenterar inovember en rapport i vilkenrätten redovisar sina iakttagelser frånsin granskning av hur EU-budgetengenomförs. I årsrapporten lämnas ocksåden s.k. revisionsförklaringen omhuruvida redovisningen varit rättvisandeoch om de underliggande transaktionernahar varit lagliga och korrekta.Årsrapportens innehåll är numerakoncentrerat till iakttagelser rörandefinansiell förvaltning och kontroll inomde olika sektorer som finansierar ellerfinansieras av EU-budgeten.Revisionsrättens granskningar rörandeeffektivitet och måluppfyllelse gällandeanvändning av EU-medel redovisas främst isärskilda rapporter och inte som tidigarei årsrapporten.Årsrapporten och de särskildarapporterna utgör, vid sidan avkommissionens ekonomiska redovisning motbudgeten, underlaget för rådetsrekommendation till ombeviljande av ansvarsfrihet förkommissionen beträffande genomförandet avbudgeten. Till skillnad från rådet kanparlamentet inför sitt beslut omansvarsfrihet också beakta annat underlagän det revisionsrätten har tagit upp isina rapporter.Rådets sakberedning av revisionsrättensårsrapport inklusive revisionsförklaringoch särskilda rapporter sker i rådetsbudgetkommitté och beslutas slutligen avEkofinrådet. behandlade Ekofinrådetrekommendationen till parlamentet omansvarsfrihet med tillhörande slutsatservid sitt möte . Samtligamedlemsstater stod bakom rekommendationentill parlamentet om att beviljakommissionen ansvarsfrihet för budgetåret1999. beslutade den 4maj 2001 att följa rådets rekommendationatt bevilja ansvarsfrihet förkommissionen för budgetåret 1999.Utgångspunkter för ageranderörande revisionsrättens iakttagelserRegeringen anför i propositionen att enprioriterad fråga för i EU-samarbetet är en effektiv och korrektanvändning av gemenskapsmedlen. Genomsina granskningar fyller revisionsrättenen viktig roll där man klargör de bristeroch åtgärder som både kommissionen ochmedlemsstaterna måste vidta med anledningav upptäckta brister. Av EU:s medeladministreras på nationell nivå.Det är därför avgörande att de bristersom rätten upptäcker i sina granskningaråtgärdas av medlemsstaterna på plats.Sverige fäster också stor vikt viduppföljningen av de åtgärder kommissionenhar vidtagit med anledning avrevisionsrättens iakttagelser och desynpunkter och krav som rådet ochEuropaparlamentet framfört tillkommissionen i samband medansvarsfrihetsprövningen.Iakttagelser i rapporten samtsvenskt agerande i rådetNär den nya kommissionen tillträdde iseptember 1999 inledde den sitt arbetemed ett nytt reformprogram som skall rådabot på de svagheter som revisionsrättenvid flera tillfällen har påpekat i sinarapporter och vilka kritiserats av såvälrådet som . Några avdessa svagheter är gemenskapensotillfredsställande rutiner förupphandling och organisatoriska svagheteri internkontrollen. Revisionsrätten pekaräven på fall av långvarig brist på medelför förvaltningen av vissa program. Enannan aspekt av reformen, som har variten av revisionsrättens viktigastesynpunkter, är den ökade betoningen avresultat och utfallsmätning inom ramenför en anslagstilldelning som är förenligmed förutbestämda, tydligt definieradeoch mätbara prioriteringar och mål.Det har visat sig att en del framsteghar gjorts även inom vissa specifikaområden som inte har något samband medkommissionens reformförslag. Detta gällerbland annat programmet för stöd tillSydafrika, reformer av åtgärderna försubventionerad användning av skummjölkoch skummjölkspulver som djurfoder ochåtgärder som vidtagits i vissa frågorgällande egna medel.I revisionsförklaringen pekarrevisionsrätten återigen på liknandeproblem med gemenskapens årsredovisningsom . Svagheter ibokföringssystem och förfaranden innebäratt den information som läggs fram ivissa fall är felaktig ellerofullständig, vilket ger upphov till enväsentlig förekomst av fel hos främststödmottagarna. Även brister ihandläggning och kontroll har uppdagatsav revisionsrätten. Som föregående årsynes problemen vara störst inomstrukturfondsområdet.När det gäller egna medel harrevisionsrättens granskning totalt settgett ett tillfredsställande resultat närdet gäller räkenskapernastillförlitlighet, underliggandetransaktioners laglighet och korrekthet imedlemsstaterna. De särskildaräkenskaperna (B-bokföringen som avserpreliminärt bokade inkomster i avvaktanpå att rätt belopp kan fastställas) hardock även varit problematiska isin tillförlitlighet och natur.Revisionsrätten rekommenderarkommissionen att begära in en merdetaljerad analys av saldon i B-bokföringen av medlemsstaterna. En sådananalys bör kunna tjäna som bas för enredogörelse i årsredovisningen av vilkabelopp som enligt beräkning kommer attuppbäras och även för en bättreskuldförvaltning.Sverige anser att det bästaalternativet är att använda sig av enkombination av individuell bedömning ochuppbördsstatistik. Vid beräkning avavsättningen borde det vara möjligt attgöra individuella bedömningar av enskildaposter i B-räkenskaperna som uppgår tillmycket höga belopp. Av totalasaldo i räkenskaperna utgör t.ex. avfordringarna fem operatörer, menresterande fördelar sig påhundratals operatörer vilket gör att detskulle vara både mycket komplicerat ochtidskrävande att göra en individuellbedömning.Vidare har revisionsrätten granskat hurkorrekt beräkningen av varje medlemsstatsbidrag under olika stadier har utförts,från den ursprungliga budgeten till detslutliga avslutet för de berördabudgetåren. Man kunde då konstatera attflera medlemsstater sände in giltigaberäkningsunderlag , vilketminskade tiden för kontroll. Kommissionenhar även varit bristfällig i sindokumentation av omfattningen och artenav sina kontroller av BNI-uppgifter.Sverige anser att det är viktigt attmedlemsstaterna lämnar sina BNI-uppgifteri tid för att öka kontrolltiden, vilketinnebär att jämförbarheten mellanmedlemsstaterna ökar.Revisionsrätten konstaterar att det intehar skett någon väsentlig förbättringunder vad beträffarunderliggande transaktioners laglighetoch korrekthet när det gällerjordbruksområdet.Revisionsrätten har gjort tvåiakttagelser beträffande . För detförsta påtalar rätten att harlåtit producenterna betala kostnaden förkartor innan de kunnat begära stöd förjordbruksgrödor, och genom denna praxishar nationella administrativa kostnaderbelastat gemenskapsstödet i strid medgemenskapsbestämmelserna. uppgesha erhållit på dettasätt.Sverige har svarat att närstödmyndigheterna gör sin prövning av enansökan ligger ett system medjordbruksblock för arealidentifikationtill grund. Den karta som bifogas enstödansökan måste därför hänvisa tilldessa block på ett enhetligt ochtillförlitligt sätt, vilket man uppnårmed en särskild digital karta som användsav de jordbrukare som ansöker om stöd.Efter att ha övervägt olika möjlighetertill finansiering av uppbyggandet av detdigitala kartsystemet valde enfinansiering genom ett uttag av enkartavgift. Avgiften innebär att den somansökte om stöd fick betala en avgift fören aktuell karta som stödmyndigheten istödärendet tillhandahöll.Sverige har vid ett flertal tillfällenvarit i kontakt med kommissionen som haruttalat sig i frågan om utgifter kan tasut för tillhandahållande av karta.Kommissionen har vidhållit vid samtligatillfällen att den inte har någraprincipiella invändningar mot att enkartavgift tas ut i samband med enansökan om stöd inom ramen för detintegrerade systemet. Förutsättningen varatt avgiften inte var så hög attöverskottet gick till finansieringen avadministrativa utgifter som stod i direktsamband med utbetalningen avgemenskapsstöd och att den endast täcktedirekta kostnader för uppbyggandet avsystemet. Det finns inget behov avkorrigeringsåtgärder då kartavgiften intelängre tas ut.Den andra iakttagelsen revisionsrättenhar gjort rör . Sverigemedfinansierar gemenskapen viaSkogsstyrelsen av kostnadernaför vissa kurser, praktikperioder ochdemonstrationsprojekt. Närrevisionsrätten granskadeSkogsvårdsstyrelsen i konstaterademan att den fördelningsnyckel somanvändes för allmänna omkostnader leddetill att de projekt som samfinansieradesav unionen belastades med en större delav omkostnader än de projekt somfinansierades enbart av . Rättenkonstaterar vidare att varken gällandeförordning ellertillämpningsbestämmelserna specificerararten eller metoden för hur kostnader skafördelas på projekt. Revisionsrättenanser att kommissionen borde delgemedlemsstaterna praktiska instruktionerpå denna punkt.Skogsvårdsstyrelsen i är en litenorganisation som i vissa delar befinnersig i ett uppbyggnadsskede. Detta medföratt s.k. indirekta kostnader, vilka täcksav finansierarna för verksamheten,tenderar att bli relativt höga i ettförsta skede. Enligt Skogsvårdsstyrelseni beror den högre belastningen påatt man från ledningens sida krävde mertid för EU-projekten. Det är förklaringentill den kostnadsfördelning somrevisionsrätten har noterat. Vid sittbesök fann revisionsrätten att varkennågra redovisningsmässiga eller andra felhade begåtts. Då inga fel hade begåttshar inga korrigeringsåtgärder genomförts,men de nationella kontrollfunktionernakommer att följa utvecklingen avverksamheten vid iUmeå för att se hur denna påverkarkostnadsfördelningen för de av unionenfinansierade projekten.Revisionsrätten anser, beträffandestrukturåtgärder, att nivån påkonstaterade fel är för högoch att nästan samtliga fel återfinns påstödmottagarnivå. De mest betydandeväsentliga felen som revisionsrätten harredovisat i rapporten ärrapportering av ej stödberättigandeutgifter, för högt deklarerade utgifter,ej tillräckligt med verifierandeunderlag, ej tillämpning av offentligupphandling, felaktiga beräkningar ochotillåtna avdrag.Det är de fondansvariga myndigheterna iSverige - ,(), , Fiskeriverketoch fem länsstyrelser - som har ansvaratför att utbetalningarna tillstödmottagarna följt gemenskapsreglerna.Myndigheterna har fortlöpande arbetat föratt förbättra kvaliteten påhandläggningen av stöden genomutbildningar, informationsinsatser ochchecklistor m.m. för handläggare inomgenomförandeorganisationen. EU-bedrägeridelegationen, som är ett samverkansorgan för nationella åtgärder motbedrägerier och oegentligheter med EU-medel, har arrangerat utbildning avseendeoegentligheter och kontroll.Det faktum att normalt inte harbetalat ut stöd till projektanordnare iförskott, utan i stället mot redovisadekostnader, har enligt svensk uppfattningmotverkat väsentliga fel.MotionenI motion U303 av m.fl. (m)anförs att det har förekommit fusk ochbedrägerier med pengar som kanaliserasvia EU:s budget. Detta är allvarligt avekonomiska skäl men också för att detuppluckrar samhällsmoralen. Motionärernaföreslår ett tillkännagivande tillregeringen om att EU skall förbättrakontrollen och möjligheten att beivrafusk och bedrägerier (yrkande 13).Utrikesutskottets yttrandeUtrikesutskottet noterar i sitt yttrande(UU1y) de framsteg rörande resultat ochutfallsmätning m.m. som har gjorts bl.a.beträffande programmet för stöd tillSydafrika.BNI-uppgifter är centrala bl.a. vidberäkningen av staters engagemang påbiståndsområdet. villmot denna bakgrund understryka vikten avatt EU:s medlemsstater, som det sägs ipropositionen, "lämnar sina BNI-uppgifteri tid för att öka kontrolltiden, vilketinnebär att jämförbarheten mellanmedlemsstaterna ökar".Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet välkomnar den tydligaredovisningen i propositionen avrevisionsrättens iakttagelser och avutgångspunkterna för agerande irådet med anledning av desamma. Det ärockså värdefullt att regeringen redogörför sin syn på de iakttagelser som merspecifikt rör . Finansutskottetdelar utrikesutskottets uppfattning omvikten av att EU:s medlemsstater lämnarsina BNI-uppgifter i tid.Beträffande det aktuellamotionsyrkandet vill finansutskottetcitera följande ur ett betänkandehösten 2000 (bet. 2000/01:FiU5).Utskottet har vidare vid fleratillfällen anfört att det är angelägetför att gemenskapsmedelanvänds på ett korrekt sätt. Det finnsen mängd skäl till att stödjasträvandena inom EU för ökadeffektivitet, säker medelshantering,stärkt kontroll och revision. FörSverige som stor nettobidragsgivare ärdet angeläget att verka för en såändamålsenlig och kostnadseffektivanvändning av gemenskapens medel sommöjligt. Det är också av avgörandebetydelse för den gemensamma politikenatt medlen går till avsedda ändamåloch inte slösas bort på grund av dåligadministration och kontroll (t.ex.yttr. 1999/2000:FiU3y s. 7-8).Vidare kan noteras att regeringenframhåller i budgetpropositionen (prop.2001/02:1, utg.omr. 27 s. 11) att målenför den svenska EU-budgetpolitiken liggerfast i enlighet med beslut(prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5).Målen innebär bland annat att Sverigeskall verka för en effektiv ochåterhållsam budgetpolitik inom EU. Vidareskall verka för en förbättradbudgetdisciplin vid användningen av EU:sbudgetmedel.Utskottet finner, med hänvisning till detanförda, inte skäl till något riksdagenstillkännagivande. Motion U303 (m) yrkande13 avstyrks således.5.3 Barnbilaga i budgetpropositionenUtskottets förslag i korthetUtskottet anser det angeläget attregeringen ger bådeomfattande och djupgående redovisningav hur barnens situation utvecklas.Kravet på att barnfrågorna skallredovisas i en särskild bilaga tillbudgetpropositionen måste dock ansesunderordnat kravet på att redovisningenblir så aktuell och genomarbetad sommöjligt. Med hänvisning härtillföreslår utskottet att avslårförslagen om en särskild barnbilagatill budgetpropositionen.Jämför reservationerna 22 (kd), 23 (c)och 24 (mp).MotionernaI motion Fi214 av m.fl.(kd, v, c, fp, mp) föreslås att enbarnbilaga bör bifogas till statsbudgetendär regeringens barnpolitiska ambitioneroch prioriteringar tydligt framgår.Enligt motionärerna skulle en sådanbilaga som visar på effekterna avreformer och besparingar underlättaregeringens redovisning av sin politikoch dessutom hjälpa medborgarna att följaupp och värdera politiken ur ettbarnrättsperspektiv. Motionärernabeskriver också närmare vilka krav somkan ställas på en barnbilaga.Centerpartiet förespråkar i motionSo304 (yrkande 1) att statsbudgeten skallkompletteras med en barnbilaga därsamtliga departement tydligt markerarvilka utgifter som är riktade till barnoch unga och där regeringensbarnpolitiska ambitioner ochprioriteringar tydligt framgår.Motionärerna anser att en barnbilagaskall följa varje budget.Miljöpartiet de gröna anser i motionSo495 (yrkande 26) att barnperspektivetär av så stor betydelse att det istatsbudgeten bör lämnas enbarnbilaga där det tydligt skallredovisas vilka områden i statsbudgetensom avser barnen, hur stor del avsamhällets resurser som går till barnensamt hur de föreslagna förändringarna ibudgeten förväntas påverka barnen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet anser det angeläget attregeringen ger en bådeomfattande och djupgående redovisning avhur barnens situation utvecklas.Informationen bör vara baserad på ettfylligt statistiskt underlag. Den böräven vara försedd med regeringenskommentarer om resultaten av den bedrivnabarnpolitiken så att redovisningen kanbidra till en bred diskussion ombarnfrågorna.Finansutskottet vill erinra om attregeringen har presenterat en utförligredogörelse för barnpolitiken i Sverigemed utgångspunkt i FN:s konvention ombarnets rättigheter i en skrivelse Barn- här och (skr. 1999/2000:137). Iskrivelsen understryks att det finnsanledning för regeringen att medregelbundna mellanrum beskriva barnenssituation och den bedrivna politiken föratt ge underlag för en bred diskussion ombarnfrågorna. En samordningsfunktion avbarnfrågorna finns nu iRegeringskansliet. Den har i uppgift attdelta i gemensam beredning och granskningav regeringens beslut och att i övrigtdriva på och utveckla arbetet medbarnfrågorna inom Regeringskansliet.Syftet och den långsiktiga målsättningenmed samordningsfunktionen är att i allabeslut som rör barn skallbarnkonventionens fyra grundläggandeprinciper beaktas.Regeringen beslutade den 7 december2000, i enlighet med sitt konstaterande iskrivelsen, att tillsätta en arbetsgruppinom med uppdrag attöka kunskaperna om mekanismerna bakomutvecklingen av födelsetalet.Arbetsgruppen fick som uppdrag attsystematisera befintliga kunskaper ochfakta om vilka faktorer som påverkarbarnafödandet, och särskilt då defaktorer som samhället kan påverka.Arbetsgruppen skulle också analysera ochsammanställa forskningen om mekanismernabakom födelsetalsutvecklingen ochidentifiera vilka samhällsområden som ärviktiga inför kvinnors och mäns beslutatt skaffa eller inte skaffa barn.Resultaten av detta arbete presenteras ien -från befolkningspolitik till ettbarnvänligt samhälle (Ds 2001:57) sompublicerades den 30 oktober 2001.Utskottet noterar vidare attFamiljeutredningen har lämnat sittslutbetänkande Ur fattigdomsfällan (SOU2001:24). Utredningen har medutgångspunkt i en analys av de samladeeffekterna för barnfamiljer av skatter,bidrag och avgifter lämnat förslag tillinriktning av de ekonomiskafamiljestöden, barnbidrag, underhållsstödoch bostadsbidrag. Betänkandet harremissbehandlats och regeringen avser attlämna en principproposition tillriksdagen.Regeringen överväger en mer långsiktigomläggning av familjepolitiken med enutformning som ger barnfamiljerna ettökat handlingsutrymme och bättremöjligheter att själva påverka sinekonomiska situation. Ambitionen meddenna omläggning är att skapaförutsättningar för jämlikauppväxtvillkor för barn. Som en del idenna omläggning presenterar regeringen iårets budgetproposition många viktigainsatser för att förbättra barnens ochbarnfamiljernas situation.En central målsättning förRegeringskansliets arbete kringredovisningen av barnfrågorna samtstrategierna för uppföljning ochutvärdering av barnpolitiken är atttydliggöra barnperspektivet ibudgetpropositionen både inom nya områdenoch med fördjupad analys inom befintligaområden.