bet · GO01BoU5 · 2001-02-22 00:00:00 — Även vad gäller denna fråga börgivetvis en strävan vara att reglerna ges en såtydlig utformning att framtida tolkningstvister imöjligaste mån kan undvikas.Även om utgångspunkten för utformning avförordning och tillämpningsföreskrifter bör vara attreglerna blir tydliga och om möjligt har brett stödbland berörda parter kan det inte helt förutses ivilken takt de avsedda åtgärderna kommer att bligenomförda. Regeringen framhåller att aktörerna börges en rimlig tid för genomförandet. Avsikten är attåtgärderna skall kunna vidtas exempelvis i sambandmed ordinarie underhåll för att därigenom begränsakostnaderna. Enligt propositionen bör emellertidåtgärderna vara genomförda senast vid utgången av år2010. Regeringen aviserar sin avsikt att efter femår genomföra en uppföljning av tillämpningen av dennya lagstiftningen. Utskottet delar regeringensbedömning att det finns skäl att följaupp om utfallet av regelsystemet blivit det avsedda.I detta sammanhang kan det givetvis även finnas skälatt göra en avstämning mot de synpunkter som förtsfram av bl.a. handikapporganisationer,fastighetsägare och företrädare för den kommunalasektorn.Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringensförslag om att PBL skall kompletteras med krav påtillgänglighet och användbarhet för befintligalokaler och allmänna platser bör vinna riksdagensbifall med de ändringar som utskottet förordat (seutskottets lagförslag, bilaga 3).Lagändringen bör träda i kraft den 1 juli 2001.Ekonomiska konsekvenser av kraven påtillgänglighetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om attstaten skall ta ett finansiellt ansvar för denya kraven på tillgänglighetsskapandeåtgärder. Utskottet hänvisar i denna frågatill den s.k. ansvars- ochfinansieringsprincipen som tidigareställt sig bakom. Jämför reservation 1 (kd).I propositionen redovisas kortfattat de bedömningar somBoverket gjort av kostnaderna för att undanröjaenkelt avhjälpta hinder mot tillgängligheten ienlighet med regeringens förslag. Enligt dennaredovisning kan den totala investeringskostnadenuppskattas ligga i storleksordningen 5 miljarderkronor. Av beloppet avser uppskattningsvis 25 %åtgärder på allmänna platser och åtgärder ilokaler. Det framhålls även att kostnaden kan minskaavsevärt om åtgärderna genomförs i samband medordinarie underhålls- och ombyggnadsverksamhet.Regeringen framhåller att kostnaderna för attundanröja enkelt avhjälpta hinder mottillgängligheten bör täckas enligt ansvars- ochfinansieringsprincipen och hänvisar till motsvaranderiksdagsuttalanden i samband med beredningen av dennationella handlingsplanen för handikappolitiken(prop. 1999/2000:79, bet. SoU14, yttr. Dennaprincip innebär att varje sektor i samhället skallbedriva sin verksamhet så att den blir tillgängligför alla medborgare, inklusive personer medfunktionshinder, och att kostnaderna för nödvändigaanpassningsåtgärder skall finansieras inom ramen förden ordinarie verksamheten.I motion 2000/01:Bo8 (kd) tas frågan omkostnadsansvaret för åtgärderna upp. Enligtmotionens yrkande 2 bör i etttillkännagivande framhålla att statliga medel böranslås för genomförande av de nya kraven påtillgänglighetsskapande åtgärder. Motionärernaframhåller att staten bör ta ett finansiellt ansvarför nya eller utökade uppdrag som åläggs kommunerna.Bostadsutskottet tog redan i samband medriksdagsbehandlingen av förslaget om en nationellhandlingsplan för handikappolitiken principiellställning för att ansvars- ochfinansieringsprincipen skall tillämpas i det nuaktuella fallet. Utskottet anförde i ett yttrandetill socialutskottet (yttr. 1999/2000:BoU6y s. 8) följande:Bostadsutskottet anser att en av de grundläggandeförutsättningarna för utformningen av den byggdamiljön måste vara att den i möjligaste mån skallvara tillgänglig och användbar för alla. Dettagäller i särskilt hög grad för allmänna platseroch för lokaler dit allmänheten har tillträde.Denna utgångspunkt förutsätter ettbetraktelsesätt där frågor om tillgänglighet påett naturligt sätt integreras såväl ibyggprocessen som i förvaltning och underhåll avbefintliga byggnader och allmänna platser. Den avregeringen förordade ansvars- ochfinansieringsprincipen ger uttryck för dettabetraktelsesätt.Utgångspunkten för finansieringen av åtgärderför ökad tillgänglighet bör således vara attkostnaderna skall täckas inom ramen för denordinarie verksamheten. Som regeringen framhållerkan kostnaderna för att eliminera enkeltåtgärdade hinder mot tillgängligheten förväntasbli relativt begränsade om åtgärderna genomförs isamband med ordinarie underhållsarbete. Den avregeringen förordade tidsramen för åtgärderna gerockså utrymme för ett planmässigt ochkostnadseffektivt genomförande.Utskottet ställer sig således bakom regeringensuppfattning att kostnaderna för att elimineraenkelt åtgärdade hinder mot tillgängligheten börtäckas enligt ansvars- ochfinansieringsprincipen.Socialutskottet anslöt sig till bostadsutskottetsuppfattning i frågan.Bostadsutskottet står fast vid sin bedömning avvilken huvudprincip som bör tillämpas när det gällerdet ekonomiska ansvaret för genomförandet av detillgänglighetsskapande åtgärderna. Utskottet haremellertid viss förståelse för uppfattningen attstaten bör ta en del av ansvaret när vissa krav medretroaktiv verkan förs in i lagstiftningen. Dettaansvar kan också sägas komma till uttryck iutformningen av det förslag som regeringen lagt framför . Det gäller bl.a. avgränsningen tillatt avse enkelt åtgärdade hinder, möjligheten attvidta åtgärderna när det kan ske på ettkostnadseffektivt sätt samt den aviserademöjligheten till undantag när kraven skulle fåorimliga konsekvenser i det enskilda fallet. Isammanhanget är det också viktigt att erinra om attåtgärderna i flertalet fall även har en intäktssida.Det kan handla om en butiksinnehavare som kanutvidga sin kundkrets eller om en kommun som kanundvika vissa utgifter för exempelvis hemtjänst ochfärdtjänst genom att den funktionshindrade intebehöver hjälp i lika stor utsträckning. Det ärnaturligtvis möjligt att även ur ett bredaresamhällsekonomiskt perspektiv påvisa många fördelarmed att ge den offentliga miljön en utformning somkan göra alla delaktiga i samhällslivet.Sammanfattningsvis anser utskottet således attansvars- och finansieringsprincipen bör tillämpasnär det gäller den nya lagstiftningen omtillgänglighetsskapande åtgärder. Det får emellertidförutsättas att även frågor om de ekonomiskakonsekvenserna av denna princip kan komma attuppmärksammas i den uppföljning av lagenstillämpning som regeringen aviserat. Utskottetavstyrker förslaget i motion 2000/01:Bo8 (kd)yrkande 2 om ett tillkännagivande i frågan.Fortsatta insatser för ökadtillgänglighetHandikapporganisationernas inflytande m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå tre motionsyrkanden omutredningsinsatser m.m. i syfte att ökahandikapporganisationernas inflytande samtatt lyfta fram tillgänglighetsfrågorna iplan- och byggprocessen. Utskottet hänvisartill ett regeringsuppdrag till meddenna inriktning. Jämför reservation 2 (v,kd, c, fp).Två motioner, en väckt under allmänna motionstidenoch en med anledning av propositionen, behandlarfrågor om bl.a. handikapporganisationernasinflytande i plan- och byggprocessen.Enligt motion 2000/01:Bo8 (kd) yrkande 1 börhandikapporganisationers delaktighet och inflytandei plan- och byggfrågor stärkas. Motionärernaframhåller att dessa organisationer besitterspecifika kunskaper om tillgänglighet som måste tastill vara. Kraven på samråd bör därför stärkas delsvid utformningen av tillämpningsföreskrifter tillPBL, dels i plan- och byggärenden.Även i motion 2000/01:Bo513 (v) tashandikapporganisationernas inflytande i plan- ochbyggprocessen upp. Enligt yrkande 2 bör dessaorganisationer ges rätt att delta i byggsamråd medbyggherren och . Motionärernaframhåller också att dessa samråd måste genomförastidigare i byggprocessen än vad som är fallet i dag.Byggsamrådet föreslås därför komma till stånd redani projekteringsstadiet.I yrkande 1 i samma motion föreslås att Boverketskall ges i uppdrag att utreda hur det ökade behovetav tillgänglighet skall kunna mötas och hur reglernaför bygglovsprocessen skall förändras för att säkratillgängligheten vid nybyggnation och störreombyggnader. Motionärerna hänvisar bl.a. till detökade behov av tillgänglighet som kommer att bliföljden av en allt större andel äldre ibefolkningen.Bostadsutskottet delar bedömningen att det finnsskäl att i högre grad ägna tillgänglighetsfrågornauppmärksamhet i plan- och byggprocessen. En sådanutveckling kan visserligen redan sägas ha pågåttunder men det kan samtidigtkonstateras att det fortfarande tillkommer byggnaderoch miljöer som givits en utformning som fungerardåligt för personer med funktionshinder. Det ärdärför viktigt att i olika delar av plan- ochbyggprocessen finna former för att inhämta och tatill vara de kunskaper som inte minst handikapp-organisationerna besitter. I många fall finns redanutvecklade rutiner för ett fungerande samråd, men iandra fall kan tillgänglighetsfrågorna behöva lyftasfram och ges en betydligt större tyngd. Delagändringar som utskottet i detta betänkande ställtsig bakom får anses vara en del i denna strävan. Detkan också handla om att bättre tillämpa detregelsystem som redan finns i PBL och att spridagoda exempel på hur ett fungerande samrådsförfarandekan läggas upp i olika typer av ärenden. Som anförsi en av motionerna är behovet av att få in kunskapenom tillgänglighet och användbarhet i etttillräckligt tidigt skede av plan- och byggprocessenen av de frågor som bör ägnas särskilduppmärksamhet.Bostadsutskottet kan även instämma i motionärernasuppfattning att har en viktig roll iarbetet med att utveckla formerna för samråd ochinflytande i tillgänglighetsfrågorna. Verket haremellertid redan erhållit ett uppdrag frånregeringen som synes väl täcka in de frågor somenligt motionerna behöver utredas. I regeringenstidigare omnämnda uppdrag till att ta framtillämpningsföreskrifter till den föreslagnaförändringen i PBL ingår således att arbetet skallske i samråd med bl.a. företrädare för handikapp-organisationerna. I uppdraget ingår även att utredafrågor om hur tillgänglighetsaspekterna tas upp isamrådsförfarandet vid plan- och byggärenden.Boverket skall tillsammans med och företrädare förhandikapporganisationerna studera de nuvarandeformerna för samråd och utreda förutsättningarna attförbättra möjligheterna till insyn. Regeringenframhåller också i sitt uppdrag att det är viktigtatt handikapporganisationerna ges goda möjligheteratt i ett tidigt skede lämna synpunkter på planersamt ny- och ombyggnader.Uppdraget till att utreda formerna för delokala handikapporganisationernas insyn ochinflytande i plan- och byggärenden skall redovisassenast . anser inteatt detta arbete bör föregripas. Motionerna2000/01:Bo8 (kd) yrkande 1 samt 2000/01:Bo513 (v)yrkandena 1 och 2 avstyrks mot denna bakgrund.Tillgängligheten för studenter medfunktionshinderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om attgenom ett tillkännagivande uppmärksammaregeringen på frågor om tillgängligheten förstudenter med funktionshinder. Utskottetanser att regeringen redan får anses varauppmärksammad på dessa frågor. Jämförreservation 3 (kd, c).I motion 2000/01:Bo8 (kd) uppmärksammas situationenför studenter med nedsatt rörelse- ellerorienteringsförmåga. Motionärerna framhåller atttillgängligheten i universitet och högskolor påflera håll är mycket bristfällig. Det råder vidarestor brist på handikappanpassade studentbostäder. Imotionens yrkande 3 föreslås göra etttillkännagivande om att regeringen bör uppmärksammaoch verka för att förbättra de handikappadestudenternas situation.Bostadsutskottet behandlade tvåmotionsförslag om att funktionshindradestudenternas bostadssituation borde ägnas storuppmärksamhet (2000/01:BoU1 s. 41). Utskottet, sominstämde i motionärernas uppfattning i sak,avstyrkte motionerna med hänvisning till att ävenregeringen givit uttryck för denna uppfattning.Vidare hänvisade utskottet till det tillskott avstudentbostäder som kan förväntas genom det statligainvesteringsbidrag som kan utgå.Detta nytillskott av bostäder kommer att i väsentligutsträckning öka tillgången på studentbostäder somkan användas av funktionshindrade.De funktionshindrade högskolestudenternassituation i en vidare bemärkelse uppmärksammades iförslaget till en nationell handlingsplan för handi-kappolitiken (prop. 1999/2000:79). Regeringenframhöll här att ökade ansträngningar måste görasför att underlätta för funktionshindrade att studeravid universitet och högskolor. Vidare hänvisadestill ett regeringsuppdrag till attlägga fram förslag om hur de hinder som finns förstudenter med funktionshinder skall undanröjas ellerminskas. Regeringen aviserade också sin avsikt attåterkomma med eventuella förslag till åtgärder medanledning av redovisningen av verkets uppdrag.Utskottet anser mot denna bakgrund att det finnsgod grund för uppfattningen att regeringen är väluppmärksammad på de problem som möter mångafunktionshindrade studenter i både studierna ochboendet. Ett tillkännagivande enligt förslaget imotion 2000/01:Bo8 (kd) yrkande 3 skulle därför intetjäna något reellt syfte. Det får i stället ansesvara en gemensam angelägenhet för bl.a. ,regeringen, högskolorna och de närmast berördahögskolekommunerna att lyfta fram defunktionshindrade studenternas situation i allasammanhang som gäller villkoren för universitets-och högskolestudier.Tillgängligheten till bankomaterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå två motionsförslag omändringar i i syfte attbankomater skall omfattas av lagens krav påtillgänglighet och användbarhet. Utskottethänvisar till att regeringen aviserat sinavsikt att utreda hur tillgängligheten tillbl.a. bankomater skall kunna tillgodoses.Jämför reservation 4 (kd).Två motioner tar upp funktionshindradestillgänglighet till bankomater. Motionärernaframhåller vikten av att bankomaterna placeras ochutformas så att alla skall kunna använda dem. I bådamotionerna, 2000/01:Bo8 (kd) yrkande 4 samt2000/01:Bo510 (kd), föreslås att erforderligaändringar skall göras i PBL så att bankomater kommeratt omfattas av lagens krav på tillgänglighet ochanvändbarhet.Utskottet delar givetvis motionärernas uppfattningatt även funktionshindrade bör ha tillgång till s.k.bankomater och andra liknande tjänster. I förstahand är det en fråga för bankerna själva att arbetaför att deras serviceutbud blir tillgängligt föralla, oavsett eventuella funktionshinder. Sommotionärerna konstaterar anses bankomaterna i daginte omfattas av PBL:s regelsystem. I den månlagstiftning skulle krävas för att öka bankomaternastillgänglighet finns det emellertid skäl attanalysera även andra rättsområden änbyggnadslagstiftningen. Det finns också fleraandra exempel på automatiserade tjänster som behöveruppmärksammas när det gäller tillgänglighet ochanvändbarhet. Det kan exempelvis handla ombiljettautomater eller olika former av tjänster inomIT-området.I förslaget till den nationella handlingsplanenför handikappolitiken framhölls behovet av attnärmare överväga formerna för reglering avtillgängligheten inom vissa områden där det i daginte finns några regler. Tillgängligheten tillbankomater nämndes som ett exempel på ett sådantområde. Regeringen aviserade i detta sammanhang sinavsikt att utreda dessa frågor.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 2000/01:Bo8 (kd) yrkande 4 och2000/01:Bo510 (kd). Resultatet av den aviseradeutredningen bör avvaktas.Statliga myndigheters ansvar förtillgänglighetenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om attregeringen skall anmodas att upprätta en planför insatser för tillgängligheten ioffentliga statliga miljöer. Utskottethänvisar till att regeringen redan haraviserat ett uppdrag till statligamyndigheter att upprätta handlingsplaner fören bättre tillgänglighet.En plan för genomförande av insatser förtillgängligheten i offentliga miljöer inom denstatliga verksamheten bör enligt motion2000/01:Bo522 (v) utarbetas av regeringen. Planenbör också redovisa kostnaderna för genomförandet avåtgärderna.Statliga myndigheters ansvar förtillgänglighetsfrågorna behandlades särskilt iförslaget till en nationell handlingsplan förhandikappolitiken. Regeringen framhöll i dettasammanhang att de statliga myndigheterna börintegrera handikapperspektivet i den ordinarieverksamheten. Vidare anförde regeringen bl.a.följande:Myndigheterna bör bl.a. se till att lokaler,verksamhet och information är tillgängliga förpersoner med funktionshinder. Kraven påtillgänglighet och användbarhet bör genomsyrastatliga byggprojekt. Förtydligade krav börställas vid upphandling i samband medbyggprojekt. Motsvarande krav bör även ställasvid förhyrning av lokaler. Det bör uppdras åtett antal stora eller besöksviktiga myndigheteratt redovisahandlingsplaner för att göra myndighetenslokaler, information och övrig verksamhettillgängliga för personer med funktionshinder.Åtgärderna i handlingsplanen bör vara vidtagnasenast . Arbetet bör rapporterastill regeringen.Som framgår av det refererade avser regeringen attge uppdrag till de statliga myndigheterna som ihuvudsak ansluter till vad som föreslås i motion2000/01:Bo522 (v). Något tillkännagivande frånriksdagen i frågan är således inte erforderligt.Motionen avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Tillgängligheten i den offentliga miljönm.m.Riksdagen antar det av utskottet i bilaga 3framlagda förslaget till lag om ändring i plan-och bygglagen (1987:10) och avslår motionerna2000/01:So299 yrkande 5 samt 2000/01:So538yrkande 2. bifaller därmed delvisregeringens framlagda lagförslag.2. Ekonomiska konsekvenser av kraven påtillgänglighetRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo8 yrkande 2.Reservation 1 (kd)3. Handikapporganisationernas inflytandem.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo8 yrkande1 samt 2000/01:Bo513 yrkandena 1 och 2.Reservation 2 (v, kd, c, fp)4. Tillgängligheten för studenter medfunktionshinderRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo8 yrkande 3.Reservation 3 (kd, c)5. Tillgängligheten till bankomaterRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo8 yrkande4 och 2000/01:Bo510.Reservation 4 (kd)6. Statliga myndigheters ansvar förtillgänglighetenRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo522.Stockholm den 22 februari 2001På bostadsutskottets vägnarKnut BillingFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: KnutBilling (m), (), (), (), (), Ulla-BrittHagström (kd), (), (), (), (), StenLundström (v), (), Carl-ErikSkårman (m), (), RigmorStenmark (c), () och CarinaAdolfsson Elgestam (s). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Ekonomiska konsekvenser av kraven påtillgänglighet (punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:Bo8 yrkande 2.StällningstagandeDet är mycket positivt att regeringen nu lagt framett förslag om ökade krav på tillgänglighet ibefintliga miljöer. Vi har efterfrågatett förslag med denna inriktning. Förslaget bordeemellertid också ha innefattat en redovisning av hurstaten skall ta sitt ansvar för de ekonomiskakonsekvenserna av de nya kraven på tillgänglighet.Regeringen anför att kostnaderna skall täckas enligtansvars- och finansieringsmetoden. Vi delar dennautgångspunkt men anser att staten måste anses varadelansvarig för kostnaderna när nya krav ställs påkommuner och fastighetsägare att åtgärda befintligamiljöer. Det är viktigt att hävda denna princip inteminst med hänsyn till betydelsen av att kommunernaskall vara självstyrande och kunna ta ansvar för sinegen miljö.Mot denna bakgrund föreslår vi att i etttillkännagivande begär att regeringen återkommer medförslag om att medel anslås för genomförandet av deåtgärder som kommer att krävas för att tillgodose deutökade krav på tillgänglighet som lagändringeninnebär. Vårt förslag lämnas med anledning av motion2000/01:Bo8 (kd) yrkande 2.2. Handikapporganisationernas inflytande m.m.(punkt 3)av (), (),(), (), RigmorStenmark (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs i reservation 2.Tillkännagivandet görs med anledning avmotionerna 2000/01:Bo8 yrkande 1 samt2000/01:Bo513 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeDen ändring i som föreslås idetta betänkande är ett viktigt steg på vägen motatt utforma ett samhälle som fungerar för alla,oavsett eventuella funktionshinder. Lagändringen kanbidra till att många gamla misstag i utformningen avbyggnader och den fysiska miljön successivtundanröjs. gäller det att se till att misstageninte upprepas och att all den kunskap som finns omhur samhället kan göras tillgängligt verkligen tastill vara i plan- och byggprocessen. I två motioner,2000/01:Bo8 (kd) och 2000/01:Bo513 (v), lämnasförslag med denna utgångspunkt.De brister som fortfarande kan konstateras i månganybyggda bostäder, bostadsområden och olika typer avbyggnader beror sannolikt på bristande erfarenhetoch att tillgänglighetsfrågorna inte uppmärksammasvid projekteringen. Detta skulle kunna undvikas omden breda kunskap togs till vara som bl.a.handikapporganisationerna besitter om hur denfysiska utformningen av olika miljöer kan anpassastill de funktionshindrades behov. Sannolikt skulledetta också i flertalet fall leda till en merfunktionell utformning även för övriga delar avbefolkningen. Det blir inte heller dyrare att byggatillgängligt om bara tillgänglighetsfrågorna redanfrån början är en av utgångspunkterna iprojekteringen. Om man däremot väntar med att ta uppdessa frågor tills byggnationen skall påbörjas kandet givetvis bli fråga om förseningar och dyraomprojekteringar när misstagen skall rättas till iefterhand. Det borde därför ligga även ibyggherrarnas intresse att ta in kunskapen omtillgänglighet och användbarhet på ett så tidigtstadium som möjligt.Vi ställer oss mot denna bakgrund bakom förslageni de aktuella motionerna om att stärka kraven på atthandikapporganisationerna skall beredas tillfälleatt delta i plan- och byggsamråd med byggherre ochbyggnadsnämnd i betydligt större utsträckning än vadsom sker . Det är också av stor vikt att dessasamråd kommer till stånd i ett så tidigt skede avplan- och byggprocessen som möjligt. Vidare bör ensträvan vara att uppnå en stor bredd på de inhämtadesynpunkterna. Det är nödvändigt att bl.a. beakta deolika krav på lösningar som olika sortersfunktionshinder innebär.Regeringen bör överväga hur de utvidgade kraven påsamråd tydligt skall kunna komma till uttryck iplan- och bygglagstiftningen och därefter återkommatill med förslag i frågan. Det är ocksånödvändigt att regeringen överväger lämpliga formerför att ta till vara handikapporganisationernaskunskap i samband med utarbetandet av föreskriftertill PBL. Det gäller inte minst de föreskrifter somden nu aktuella lagändringen kommer att föranleda.Som framhålls i en av motionerna finns det skälatt även i en vidare bemärkelse överväga hurtillgänglighetsfrågorna skall uppmärksammas i plan-och byggärenden. Inte minst den pågåendeutvecklingen mot en större andel äldre ibefolkningen och ett ökat behov av kvarboende gördet nödvändigt att uppmärksamma dessa frågor i allsamhällsplanering. bör mot denna bakgrundges i uppdrag att utreda hur vi skall möta de ökadebehoven av tillgänglighet och hur reglerna vidbygglovsprocessen skall förändras för att säkratillgängligheten vid nybyggnader och störreombyggnader. Regeringen bör därefter återkomma tillriksdagen i frågan.Vi föreslår sammanfattningsvis att i etttillkännagivande begär att regeringen återkommer medförslag med den inriktning som ovan förordats.