bet · GO01AU7 · 2001-02-08 00:00:00 — Vissa arbetsrättsliga frågor m.m. Utskottets förslag till riksdagsbeslut I detta betänkande behandlas dels ett antal motionerfrån allmänna motionstiden som bl.a. gällerkrav på förändringar av den arbetsrättsligalagstiftningen samt olika frågor som rörlönebildning, dels en skrivelse 1999/2000:146 frånregeringen som avser en utvärdering avanställningsformen överenskommen visstidsanställningjämte med anledning av skrivelsen väckta motioner.Utskottet avstyrker alla motioner med ett undantag.I fråga om lönebildningen hänvisar utskottet tillatt för mindre än togställning till en proposition i denna fråga. Övrigamotioner avstyrks huvudsakligen med motiveringen inte bör föregripa resultatet av ett antalutredningar som pågår på detarbetsrättsliga området. Med anledning av en motionom en lagstadgad rätt till politisk information ochopinionsbildning på arbetsplatsen anser utskottetatt frågan bör övervägas av en utredning eller påannat sätt som regeringen finner lämpligt. Vidareanser utskottet att regeringen bör undersökamöjligheten att i SCB:s arbetskraftsundersökningar() ta in uppgifter om förekomsten avanställningsformen överenskommenvisstidsanställning. Utskottet föreslår attregeringens skrivelse läggs till handlingarna.I betänkandet finns 16 reservationer och tresärskilda yttranden av ,. I gemensammareservationer av , framförs krav på engenomgripande reformering och modernisering av denarbetsrättsliga lagstiftningen samt att det införsen proportionalitetsregel i fråga om stridsåtgärderoch ett förbud mot sympatiåtgärder. Dessa partiermotsätter sig att det görs en översyn av frågan omen lagstadgad rätt till politisk information ochopinionsbildning på arbetsplatsen och föreslår istället att den berörda motion avslås. motionstiden2000/01:Ub807 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om arbetsrätten iSkåne.2000/01:T211 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:18. begär att regeringen lägger framförslag så att stuverimonopolet kan avvecklas.2000/01:T642 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om stuveriverksamhet.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om 137.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om sjöfarten och densvenska arbetsmarknaden.2000/01:N323 av m.fl. (fp) vari föreslåsatt fattar följande beslut:19. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en modernisering avarbetsmarknadslagarna.2000/01:A208 av och (s) vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omrätten till politisk information ochopinionsbildning på arbetsplatsen.2000/01:A218 av m.fl. (v) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om heltid som norm.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs kring omvandling avtillfälliga jobb till tillsvidareanställningar.2000/01:A227 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om betydelsen av attlönebildningen sker så decentraliserat som möjligt.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om statsmakternasansvar för lönebildningens funktionssätt.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten avlönespridning och belöning av kunskap.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behoven av sänktareservationslöner.6. beslutar att införa en allmänobligatorisk arbetslöshetsförsäkring i enlighet medvad som anförs i motionen.7. beslutar att införa regler omproportionalitet i medbestämmandelagen i enlighetmed vad som anförs i motionen.8. beslutar att avskaffa rätten tillsympatiåtgärder i enlighet med vad som anförs imotionen.2000/01:A231 av och () vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omutbildning av nya företagare för att undvikakonflikter på arbetsmarknaden som grundas iokunskap.2000/01:A256 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av attutreda hur användandet av tillfälliganställningar isamhället kan minskas.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en utredning ochöversyn av trygghetssystemen förtillfälliganställda.2000/01:A263 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:23. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enreformerad arbetsrätt.24. begär att regeringen lägger framförslag till ett borttagande av vetorätten videntreprenader samt att den s.k. lex skallslopas.25. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enparlamentarisk utredning av arbetsrätten.2000/01:A266 av och () vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omåtgärder mot ofrivilliga tillfälliga anställningar.2000/01:A278 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:19. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om lönebildningen.20. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om Medlingsinstitutetsarbetsuppgifter och roll i lönebildningen.21. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ansvaret förlönestatistiken.22. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en moderniseradarbetsrätt.23. beslutar att möjligheten tillprovanställning förlängs till tolv månader.24. beslutar att ändra tiden förarbetsgivares skyldighet att återanställa till sexmånader.25. beslutar att visstidsanställning vidarbetsanhopning bör tillåtas upp till två år.26. begär att regeringen lägger framlagförslag som innebär att stridsåtgärder skall varaproportionerliga.27. begär att regeringen lägger framlagförslag om att sympatiåtgärder inte skalltillåtas som instrument vidarbetsmarknadskonflikter.28. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av ökadinformation om gällande regler på arbetsrättensområde.2000/01:A701 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: beslutaratt avskaffa lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet.2000/01:A702 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att också psykologiska testuppmärksammas vid översyn av den personligaintegriteten i arbetslivet.2000/01:A703 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att 3 § lagen omanställningsskydd bör ändras så att regeln om dubbelanställningstid tas bort.2000/01:A704 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om förändringar avlagen om anställningsskydd (LAS) för att minskadiskrimineringen av den äldre arbetskraften.2000/01:A707 av och (s) vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omöversyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen isyfte att stärka de fackligt förtroendevaldasställning på arbetsmarknaden.2000/01:A710 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:1. begär att regeringen lägger framförslag till en förenklad och individualiseradarbetsrättslig lagstiftning i enlighet med vad somanförs i motionen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om den negativaföreningsrätten på arbetslivsområdet.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tillämpning avkollektivavtal.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om modernisering avkonfliktreglerna.5. beslutar att avskaffa Arbetsdomstoleni enlighet med vad som anförs i motionen.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om den svenskaarbetsrättsliga hållningen i EU.2000/01:A711 av och () vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs ommedlyssning på call-center-företag.2000/01:A714 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:1. begär att regeringen tillsätter enparlamentarisk utredning för att komma till rättamed tystnaden på våra arbetsplatser.2. begär att regeringen tillsätter enutredning om en ändring i medbestämmandelagen.2000/01:A715 av och Britt-MarieLindkvist (s) vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omdrogtester i arbetslivet.2000/01:A716 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om utökat medbestämmande.Motioner med anledning avregeringens skrivelse 1999/2000:1462000/01:A6 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen begär att regeringen lägger fram förslagom borttagande av begränsningsreglerna ianställningsformen överenskommenvisstidsanställning.2000/01:A7 av m.fl. (v) vari föreslåsatt fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att avskaffaanställningsformen överenskommen visstidsanställning(ÖVA).2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om åtgärder motmissbruk av visstidsanställningar.Elanders Gotab, 2001 1 BakgrundDen nuvarande arbetsrättsliga lagstiftningen tillkomefter ett omfattande reformarbete under 1970-talet.Under perioden tillkom bl.a. anställningsskyddslagen(LAS) och medbestämmandelagen (MBL). En nyanställningsskyddslag infördes . Dessa lagar äralltjämt gällande men de har varitföremål för olika utredningar som i sin tur letttill ett antal regelförändringar.I oktober 1996 överlämnade regeringen tillriksdagen propositionen (1996/97:16) En arbetsrättför ökad tillväxt. I propositionen föreslogs vissaändringar i anställningsskyddslagen och lagen omanställningsfrämjande åtgärder (främjandelagen).Ändringarna i anställningsskyddslagen innebarföljande.Avvikelser från anställningsskyddslagen genomkollektivavtal fick göras i samma utsträckning somtidigare. Beträffande vissa regler slopades dockkravet på att kollektivavtalet skall ha slutitseller godkänts av central arbetstagarorganisation omdet mellan parterna i andra frågor gäller ellerbrukar gälla kollektivavtal på central nivå.Den regel som krävde medgivande av centralarbetstagarorganisation i varje enskilt fall föruppsägning av äldre arbetstagare som innebaravvikelse från lagens turordningsregler upphävdes.En ny anställningsform - överenskommenvisstidsanställning - infördes. Anställningsformeninnebär följande.Avtal om överenskommen visstidsanställning fårbeträffande en och samma arbetstagare omfatta . Ett företag ellerverksamhet får träffa avtal om överenskommenvisstidsanställning beträffande en och sammaarbetstagare för sammanlagt högst arton månaderunder . En arbetsgivare får ha högstfem arbetstagare med överenskommenvisstidsanställning.Den tid under vilken företrädesrätt tillåteranställning gäller förkortades från . Den tid inom vilken en arbetstagareskall ha varit anställd mer än för attha företrädesrätt utsträcktes från två till tre år.Uppsägningstiderna sattes i relation tillanställningstidens längd och inte som tidigare äventill arbetstagarens ålder.En begränsning för vikariatsanställningarinfördes. En arbetstagare får vara anställd påvikariat sammanlagt högst under enfemårsperiod. Om överskrids övergåranställningen i en tillsvidareanställning.En arbetstagare som har en deltidsanställning ochsom till sin arbetsgivare anmält att han eller honvill ha en anställning med högresysselsättningsgrad, dock högst heltid, skall undervissa förutsättningar ha företrädesrätt till ensådan anställning.Ändringarna i främjandelagen innebar attföreskrifterna om s.k. äldreavgångar och ominskränkningar i rätten att sluta avtal omanställning för begränsad tid upphävdes.Riksdagen godtog regeringens förslag (bet.1996/97:AU5 och rskr. 1996/97:107). förslag beslutades att enreferensgrupp skulle tillsättas med uppgift attkontinuerligt utvärdera den nya anställningsformenöverenskommen visstidsanställning. Ändringarna ianställningsskyddslagen och främjandelagen trädde ikraft i huvudsak . Dock träddereglerna om avvikelser från anställningsskyddslagengenom kollektivavtal i kraft ochregeln om tidsgräns för vikariat den 1 januari 2000.Regeringen har i den inledningsvis angivnaskrivelsen lämnat en redogörelse förreferensgruppens arbete och vilka slutsatser denkommit fram till. Skrivelsen behandlas nedan iavsnitt 4.Under våren 2000 överlämnade regeringen tillriksdagen propositionen 1999/2000:32 Lönebildningför full sysselsättning. Förslaget, som riksdagenställde sig bakom (bet. 1999/2000:AU5 och rskr.1999/2000:149), innebar i korthet följande.Från och med den 1 juni 2000 har det tillskapatsen ny myndighet, . harStatens förlikningsmannaexpedition avvecklats.Medlingsinstitutets uppgift är att medla iarbetstvister och verka för en väl fungerandelönebildning. skall agera tidigtbl.a. genom att kalla parterna till överläggningareller på annat sätt informera sig om kommande ellerpågående avtalsförhandlingar. Efter samtycke frånparterna kan utseförhandlingsledare eller medlare. Om det finns riskför stridsåtgärder eller om sådana redan harpåbörjats skall institutet kunna utse medlare ävenutan samtycke från parterna. Det gäller dock inte omparterna är bundna av ett registrerat avtal liknandedet s.k. . Förslaget innebar ocksåatt varseltiden för stridsåtgärder förlängdes . Om det främjar engod lösning av tvisten får skjutaupp varslade stridsåtgärder i . Enpart som underlåter att varsla kan bli skyldig attbetala en varselavgift till staten. En part somvidtar en stridsåtgärd i strid mot institutetsbeslut kan tvingas betala förhöjd varselavgift.Medlingsinstitutet skall också publicera enrapport om löneutvecklingen, och fr. o. m. den 1januari 2001 blir institutet ansvarigt för denofficiella lönestatistiken.I samband med behandlingen av propositionenföreslog utskottet med anledning av motioner väcktaav , att det skulle införasett förbud i medbestämmandelagen mot stridsåtgärdermot enmans- och familjeföretag motsvarande vad somgällde . Förbudet skulle gälla från den1 . ställde sig bakom förslaget.Regeringen överlämnade ocksåpropositionen 1999/2000:87 Obligatoriskmammaledighet i vilken föreslogs en ändring iföräldraledighetslagen. antog förslaget(bet. 1999/2000:AU8 och rskr. 1999/2000:231) sominnebär att föräldraledighetslagen ändrades på såsätt att skall vara obligatoriska av deni lagen föreskrivna mammaledigheten om totalt 14veckor i samband med förlossning.Under hösten 2000 lade regeringen i proposition1999/2000:144 Undantag från turordningen fram ettförslag om ändrade turordningsregler. Propositionenvar föranledd av en begäran från (1998/99:AU8 och rskr. 1998/99:179). Vidbehandlingen av regeringens förslag ställde sigutskottet i stället bakom en motion av företrädare iutskottet för , ,,vilken väckts med anledning av propositionen och sominnehöll ett i förhållande till propositionen i vissmån avvikande förslag (bet. 2000/01:AU4). Utskottetföreslog att 22 § anställningsskyddslagen skulleändras så att arbetsgivare med högst 10 arbetstagarefår göra undantag från turordningen för totalt tvåpersoner som enligt arbetsgivarens bedömning är avsärskild betydelse för den fortsatta verksamheten.Riksdagen ställde sig bakom förslaget ochförändringarna trädde i kraft (rskr. 2000/01:3). med denna propositionbehandlade utskottet ett förslag från regeringen iden s.k. IT-propositionen 1999/2000:86 som rörde dets.k. driftsenhetsbegreppet i 22 §anställningsskyddslagen. Förslaget innebar attenbart den omständigheten att en arbetstagare harsin arbetsplats i bostaden inte skall medföra attarbetsplatsen utgör en egen driftsenhet. Riksdagenantog förslaget.2 Lönebildning m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet ett antalmotioner som i huvudsak avser frågor omlönebildning. Utskottet avstyrker samtligamotioner med hänvisning bl.a. till attriksdagen behandlade enproposition om dessa frågor.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (kd), 3 (m,kd, c, fp) och 4 (m, fp)MotionerModeraterna konstaterar i kommittémotion A227 attden nuvarande lönebildningen inte fungerar. Underandra halvan av har de genomsnittligalönekostnadsökningarna fortsatt att vara högre än iomvärlden. Det nuvarande systemet saknar nödvändigflexibilitet och anpassningsförmåga. Problemen medflaskhalsar tilltar och den regionala obalansen ärbetydande. Enligt bidrar lönebildningeni alltför liten utsträckning till att skapa balansmellan olika delar av arbetsmarknaden och till attunderlätta företagens rekrytering.Moderaterna anser inte att det finns något"generellt utrymme" för löneökningar. EnligtModeraterna är det bara ökad produktivitet somskapar utrymme för ökade löner. Dessaproduktionsökningar kan inte fastställas i förvägoch de varierar i högsta grad mellan olika branscheroch olika företag. Lönebildningen bör därför ske sådecentraliserat som möjligt (yrk. 1).Moderaterna anser också att det är viktigt atthålla en absolut rågång mot statlig inkomstpolitik.Det går inte att skylla hela ansvaret förlönebildningen på arbetsmarknadens parter. EnligtModeraterna bestämmer staten i alla avgörandehänseenden förutsättningarna för lönebildningen,såväl genom sin ekonomiska politik i stort som genombl.a. skatte-, närings- och utbildningspolitik samtlagstiftning (yrk. 2).För att förbättra lönebildningen föreslårModeraterna följande.Skattesystemet måste reformeras. Ingetförhandlingssystem kan fungera om staten genom ökatskatteuttag lägger beslag på allt det utrymme somproduktivitetsökningen skapar.Kunskap och hårt arbete måste löna sig bättre. ISverige ligger lönestegen för många yrkesområden"platt på marken". Ingångslönerna, även för dem somsaknar erfarenhet, är höga. Det leder till att mångautestängs från arbete, vilket inte minst kommit attdrabba ungdomar, invandrare och arbetshandikappade.Samtidigt får de som har arbete otillräckligaincitament till förkovran och ytterligarearbetsinsatser. Lönestrukturen påverkas alltför liteav utbud och efterfrågan, vilket lett till lägresysselsättning och högre arbetslöshet. Det blirsvårt att motivera ungdomar, särskilt dem som kommerfrån arbetarhem utan studievana, till uppoffrandestudier som inte förefaller att löna sig. Premienför högre studier är alldeles för låg på den svenskaarbetsmarknaden (yrk. 4).Reservationslönerna måste minskas. Det problem somuppkommer vid för höga reservationslöner är att denenskilde blir mindre benägen att acceptera dearbeten som erbjuds. Söktiderna när den arbetslöseletar efter arbete förlängs och rörligheten minskarpå arbetsmarknaden (yrk. 5).Arbetslöshetsförsäkringen bör förändras. Dennuvarande försäkringen har en negativ inverkan pålönebildningen. Orsaken är främst att systemet harförlorat sin karaktär av omställningsförsäkring.Försäkringen har alltmer kommit att anta formen avnågon sorts medborgarlön för "insiders" påarbetsmarknaden. Det bör därför införas en allmänoch obligatorisk arbetslöshetsförsäkring med en s.k.bortre parentes. Den skall vara utformad så att denger alla arbetslösa rimliga möjligheter att under enomställningstid söka arbete eller förbättra sinakunskaper genom utbildning (yrk. 6).Konfliktreglerna måste ändras. anseratt de nuvarande konfliktreglerna är förlegade. Detfinns inte någon rimlig balans mellan parterna.Moderaterna anser därför att det bör införas någonform av proportionalitetsprincip imedbestämmandelagen. Det innebär att enstridsåtgärds omfattning skall stå i proportion bådetill den skada som drabbar motparten och till syftetmed åtgärden. Vidare bör det införas ett förbud motsympatiåtgärder (yrk. 7 och 8).I kommittémotion A710 (yrk. 4) framställerModeraterna ett krav på modernisering avkonfliktreglerna i enlighet med de förändringar somföreslås i motion A227.Moderaterna hävdar i kommittémotion T642 att svenskrederinäring utsatts för konflikteroch konflikthot i stor omfattning. Detta har enligtModeraterna drabbat såväl rederierna som svenskindustri på ett orimligt sätt. anserdärför att möjligheten till sympatiblockader måstebegränsas samt att den s.k. skallavskaffas (yrk. 11 delvis).I motion A278 framför synpunkterpå lönebildningen. Partiet beskriver ett antal"tillväxtfällor" på den svenska arbetsmarknaden:- Den i internationell jämförelse låga andelenanställda inom den privata sektorn, vilket ledertill svag dynamik och undergräver möjligheten tillnya sysselsättningstillfällen.- Den låga rörligheten på arbetsmarknaden somresulterar i flaskhalsar och bl.a. orsakas av dehöga skattekilarna och den sammanpressadelönestrukturen; lönebildningen bör bättre speglatillgång och efterfrågan.- Det förhållandet att utbildning lönar sig dåligt iSverige; större hänsyn måste tas till kompetens,kunnande, prestation och ansvar, vilket innebär attlönebildningen i ökad utsträckning bör ske på detlokala planet och vara mer individuellt inriktad.- De höga anställningströsklarna, som är ett problemför både individer och företag; för individeninnebär det att det ibland inte lönar sig attarbeta, för företagen innebär höga ingångslöner, högskatt och vissa arbetsrättsliga regler att man drarsig för att anställa personer med låg utbildning ochbegränsad erfarenhet.I motionen (yrk. 19) anges de punkter som enligtKristdemokraterna främjar en sund lönebildning:- Stabila ekonomisk-politiska ramar som främjaransvar hos parterna, företagen och de anställda.Ingen statlig inkomstpolitik.- Sänkt skatt på arbete för alla för att uppmuntraarbete, utbildning, kompetensutveckling och ansvar.- Obligatorisk arbetslöshetsförsäkring som i högregrad finansieras genom avgifter från de försäkrade.- Vinstdelningssystem för de anställda.- Bättre löneutveckling inom bristyrken.- Översyn av lagregleringen av kollektivavtalen föratt öka den enskildes rättigheter.- Ökad löneflexibilitet vad avser ungdomar.Enligt har arbetsmarknadens parterdet direkta ansvaret för lönebildningen. Medlagstiftning och institutionella ramar kan statenskapa förutsättningar för en bättre lönebildning.Kristdemokraterna anser därför att utvecklingen avden tidigare förlikningsmannaexpeditionen till ettmedlingsinstitut kan vara något positivt.Medlingsinstitutet bör bl.a. verka för samordnadeavtalsperioder samt ge råd och stöd tillarbetsmarknadens parter för att främja ensamhällsekonomiskt sund lönebildning. Vid konflikterskall kunna agera som medlaregenom att i samråd med parterna utse medlare som harförtroende hos de berörda. Inrättandet av ettmedlingsinstitut får därför inte leda till statliglönepolitik (yrk. anservidare att SCB även i fortsättningen bör varahuvudansvarig för statistiken. SCB har fler avnämareän , och det finns en risk att enflyttning av lönestatistiken till Medlingsinstitutetkan skapa problem med den samordning av denekonomiska statistiken som görs inom SCB (yrk. 21).Kristdemokraterna anser att en rimligare balansmellan arbetsmarknadens parter bör etableras vidkonflikter. För att åstadkomma detta föreslås atträtten till sympatiåtgärder begränsas och att ettproportionalitetskrav införs för att begränsamöjligheten till stridsåtgärder som kostar lite förden egna organisationen men orsakar stora kostnaderför motparten och tredje man (yrk. 26 och 27).I syfte att modernisera den arbetsrättsligalagstiftningen föreslår i motion A263att den fackliga vetorätten tas bort och att dens.k. avskaffas (yrk. 24).Utskottets ställningstagandeSom framgår av den inledande redogörelsen harriksdagen tagit ställning till ettregeringsförslag som rör lönebildning. Utskottetbehandlade allmänna frågor om lönebildning,införande av ett medlingsinstitut och frågor omstridsåtgärder.