bet · GO01SoU18 · 2001-05-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vårdkostnaderna.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att det börtillsättas en ombudsman med ansvar att hjälpamissbrukare och deras familjer.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om rätten att kunnaöverklaga beslut om missbrukarvård.2000/01:So450 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att förebyggasexuella trakasserier och upprätta handlingsplaner.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kvinnojourkunskap.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utredamöjligheten till att exponering av pornografiförbjuds på samma sätt som reklam för tobak ochalkohol.12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utredapornografins skador och konsekvenser för t.ex. ungamänniskor och hur detta påvekar dem i deras syn påsexualitet.2000/01:So458 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om rätten att bytasocialsekreterare och socialdistrikt.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om journalanteckningar.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en tydligredovisning och dokumentation av umgänge.2000/01:So472 av m.fl. (s) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om myndighetsutövning inomsocialtjänsten.2000/01:So479 av och ChristinaNenes (s) vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt genomföra en översyn av befintliga regler kringanhörigas situation i syfte att ytterligare stödjaderas situation.2000/01:So488 av och () vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs ombehovet av en utredning inriktad på effektivaåtgärder rörande den sakliga och etiska kvalitetenhos barnavårdsutredningar inom socialtjänsten.2000/01:So491 av m.fl. (s) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av interkommunalersättning vad avser hemtjänst vid fritidsboende.2000/01:So492 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av att kartläggapornografins utbredning, marknad, distribution ochkonsumtion.2000/01:So508 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:2. begär att regeringen lägger framförslag till lagändring som gersocialbidragsberättigade rätt till bidrag förtandvård.2000/01:So525 av m.fl. (s) vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behov av skärpta krav påsocialtjänsten att ge de drabbade hjälp och stöd vidavhysning.2000/01:So527 av Per m.fl. (m) vari föreslåsatt fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att låta landetskommuner försöka hitta olika former av lösningartill hur vi kan bryta det bidragsberoende och detväxande sociala utanförskap som drabbat tusentalsmänniskor.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att framgångsrikakommuner bör premieras.2000/01:So531 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att motverka deskillnader i vårdkvalitet, valfrihet och säkerhetsom råder mellan sjukvårdens patienter ochsocialtjänstens klienter.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om nödvändigheten avatt införa statlig socionomlegitimation i syfte attkvalitetssäkra det sociala arbetet.2000/01:So538 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att återställasocialtjänstlagen så att den enskilde kan överklagabeslut om bistånd.2000/01:Kr230 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om konstnärerna ochsocialbidragen.2000/01:A808 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:32. begär att regeringen lägger framförslag till ändring enligt vad i motionen anförs omutredning angående möjlighet till socialbidrag förstudenter.40. begär att regeringen enligt vad somframförs i motionen låter utreda pornografins skadoroch konsekvenser för till exempel unga människor ochhur detta påverkar dem i deras syn på sexualitet.2000/01:Bo405 av m.fl. (v) variföreslås att fattar följande beslut:8. begär att regeringen utreder ochlägger fram förslag till lag-ändringar isocialtjänstlagen för att trygga individens rätttill en egen bostad.Ärendets beredning i utskottetSocialutskottet har berett konstitutionsutskottetoch justitieutskottet tillfälle att yttra sig överavsnitten 13 respektive 12 i propositionen jämtemotioner.Yttrandena fogas till betänkandet som bilagorna 2och 3. Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås en ny socialtjänstlag,vilken skall ersätta den nuvarande socialtjänstlagen(1980:620). Den nya lagen är kapitelindelad ochspråkligt moderniserad i förhållande till nugällande socialtjänstlag. I den nyasocialtjänstlagen föreslås också vissa materiellaändringar i förhållande till den nuvarande.Ändringarna innebär bl.a. att de begränsningar ifråga om annat bistånd som gäller tas bort,att rätten att överklaga genom förvaltningsbesvärskall omfatta i princip alla typer av biståndsbeslutenligt socialtjänstlagen, att länsstyrelserna gesutökade tillsynsinstrument samt att det blirobligatoriskt att upprätta vårdplaner när barn ochunga skall vårdas utanför hemmet. Regeringenföreslår även en samlad strategi kringkunskapsutvecklingen inom socialtjänsten.Det föreslås också en ny lag om behandling avpersonuppgifter inom . Målsättningenför lagen är att se till att harmöjlighet att utnyttja modern informationsteknik föratt höja effektiviteten och kvaliteten i arbetet.Lagen skall gälla utöver personuppgiftslagen(1998:204) och innehålla de särbestämmelser som ärnödvändiga i verksamhet.I propositionen föreslås vidare vissa ändringar ilagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall(LVM), lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser omvård av unga (LVU) och lagen (1998:603) omverkställighet av sluten ungdomsvård (LSU).Ändringarna innebär att det införs en möjlighet attta urin-, blod- och utandningsprov på tvångsintagnai s.k. LVM-hem och särskilda ungdomshem. Vidareföreslås avseende LVM och LVU att vissatvångsbefogenheter flyttas frånsocialtjänstförordningen (1981:750) till respektivelag. Dessutom föreslås vissa förändringar i LVM isyfte att klargöra dels när ett beslut om tvångsvårdupphör att gälla vid olovlig frånvaro, dels vem somansvarar för ledningen av verksamheten vid hemmet.Som ikraftträdandedag föreslås beträffandeändringarna i LVM, LVU och LSU , förlagen om behandling av personuppgifter inomsocialtjänsten samt försocialtjänstlagen den 1 januari 2002.Allmänna utgångspunkterPropositionenSocialtjänsten utgör enligt regeringen en centraldel av välfärdspolitiken. Genom att tillgodoseindividuella behov hos socialt och ekonomisktutsatta grupper utgör insatser ettviktigt komplement till de generella ekonomiskastödsystemen.Genom socialtjänstreform fastlades degrundläggande målsättningarna och värderingarna somnu gäller för . Det gäller principernaom helhetssyn, frivillighet, det förebyggandeperspektivet och att den enskildes egna resurserskall tas till vara. Individens delaktighet och egnaansvar skall beaktas. skall ocksåpräglas av självbestämmande, kontinuitet,flexibilitet, normalisering, närhet och valfrihet.Regeringen betonar att de grundläggande värderingarsom präglade socialtjänstreform alltjämtskall gälla. Principerna ger inte bara vägledningför praktiska verksamhet, utan förden människosyn som alltjämt skall präglareformarbetet inom , anförs det.Regeringen anser det emellertid angeläget att påpekaatt begreppen måste konkretiseras och manifesteras idet dagliga arbetet, så att de inte utvecklas tilltomma honnörsord utan konkret innehåll.I propositionen påpekas att utvecklingen under1990-talet i flera avseenden har påverkatförutsättningarna för arbete. Sedan1992 har kommunerna stor möjlighet att självautforma sin nämnd- och förvaltningsorganisationsamtidigt som ansvarsfördelningen mellan kommuneroch landsting har förändrats. Det har på sina hållpåverkat helhetssynen i det praktiska arbetet.Vidare förde den djupa ekonomiska kris som präglade1990-talets första hälft med sig stora nedskärningari statsbudgeten för att komma till rätta medobalansen i statens finanser.Socialbidragskostnaderna fördubblades mellan åren1990 och 1997 vilket innebar kraftigt ökadekostnader för kommunerna. Utvecklingen sammanföllmed en rekordstor flyktinginvandring samtflera olika reformer som för kommunerna innebar nyauppgifter och ett vidgat ansvar för dem som boreller vistas i kommunen. genomfördes vissaförändringar i socialtjänstlagen (prop. 1996/97:124,bet. 1996/97:SoU18, rskr. 1996/97:264). Iförarbetena betonades att det inte fanns skäl attfrångå grundtankarna reform, men att detmot bakgrund av samhällsutvecklingen sedan reformensinförande fanns anledning att ompröva medlen för attuppnå målen. Ändringarna innebar bl.a. att enriksnorm för försörjningsstöd infördes, att rättentill bistånd därutöver preciserades samt att rättenatt överklaga biståndsbeslut genomförvaltningsbesvär inskränktes.Den ekonomiska utvecklingen vände dock åter uppåtvid mitten av . Den tidigareåtstramningspolitiken har enligt regeringenersatts av en reformpolitik, med mer resurser tillvård, skola och omsorg, och målet om att sänka denöppna arbetslösheten till har uppnåtts.Det finns emellertid människor som oavsettarbetsmarknadsläget har svårt att hävda sig påarbetsmarknaden. Det kan bero på personliga problemeller sämre sociala förutsättningar. För dessa utgörsocialtjänstens insatser ett skyddsnät i utsattasituationer eller perioder i livet. Enligtregeringen är ett kompromisslöst mål att välfärdenskall omfatta samtliga medborgare. Det är därförangeläget att stärka det yttersta skyddsnätet, såatt människor som av skilda anledningar utsätts förekonomiska eller sociala påfrestningar gesförutsättningar att leva ett värdigt ochsjälvständigt liv, anförs det.MotionernaI motion So51 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om att socialpolitiken skall varaett instrument för att bryta utanförskap ochbidragsberoende (yrkande 1). I motionen presenterasriktlinjer för en sådan socialpolitik. Motionärernaframhåller att hundratusentals människor, som ingethellre önskar än att försörja sig själva och sinfamilj, är hänvisade till socialbidrag. Dettaär en följd av den politik som förs, vilken ärinriktad på att behandla symtomen i stället för attangripa de egentliga problemen, inte minst när detgäller att ge alla möjlighet att arbeta.Utgångspunkten för den sociala politiken bör enligtmotionärerna inte vara regler och nivåer för olikaformer av bidrag utan hur behovet av bidrag kanminska. Mot regeringens omhändertagandepolitikställer motionärerna en politik för arbete ochegenmakt, byggd på fyra steg varav de tre förstasyftar till att skapa förutsättningar för människoratt stå på egna ben: var och en som så önskar skallkunna få ett arbete. Resultatet av arbete skalltrygga den egna försörjningen i stället för attförsvinna i en rundgång av skatter och bidrag.Förutsättningar och stimulans skall finnas så genom utbildning kan förbättra sin situation.Framgång på dessa tre områden innebär att de som äri behov av det fjärde steget - den egentligasocialpolitiken - minimeras. För att detta skallkunna åstadkommas krävs att man tar sig an deverkliga problemen och genomför de åtgärder i formav skattesänkningar, avregleringar och system-omläggningar som måste vidtas för att ökasysselsättningen, anförs det. Motionärerna begärvidare att regeringen återkommer med förslag omkommunens skyldighet att utan dröjsmål erbjudaarbete eller kompletterande åtgärder som underlättarinträde i arbetslivet (yrkande 2). För att minskaberoendet av socialbidrag bör varje kommun åläggasatt inom garantera alla arbetsförapersoner tillgång till sysselsättning. Kan intearbete erbjudas på den reguljära arbetsmarknadenskall sysselsättningen vara en kombination avpraktik och kompetensutveckling för att underlättaövergången till den reguljära arbetsmarknaden.I motion So226 av m.fl. (m) begärstillkännagivanden till regeringen om vad i motionenanförts om utgångspunkterna för socialtjänstensarbete (yrkande 1), om skatternas betydelse försocialbidragsberoendet (yrkande 2) samt om utbyggnadav statliga transfereringssystem (yrkande 4).Motionärerna anser att utgångspunkten försocialtjänsten skall vara att kommunerna har detövergripande ansvaret för de personer som är bosattai kommunen. Socialpolitiken skall dock varasubsidiär, och de skyddsnät bör stärkas som utgörsav de naturliga gemenskaperna som varje människalever i - familj, släkt och vänner, grannar,medarbetare, arbetskamrater och föreningsliv m.m.Enligt motionärerna skapar ett varierat utbud avolika vård- och behandlingsformer och olika huvudmänen flexibilitet som ökar förutsättningarna för attfinna adekvata insatser för personer med socialaproblem. Därför bör incitament skapas för det civilasamhället att öka insatserna inom den socialasektorn. Motionärerna anför vidare att de kraftigaskattehöjningarna för främst låg- ochmedelinkomsttagare har letttill att en nyfattigdom vuxit fram. Hushållensmarginaler har blivit mindre och för många räckerinte lönen efter skatt till. En naturlig principborde enligt motionärerna vara att den som betalarskatt inte skall behöva bidrag och att densom får bidrag inte skall behöva betala skatt.Transfereringssystemen bör utformas så attutbildning och arbete lönar sig bättre.I motion So48 av de ()begärs ett tillkännagivande om att en grundligomprövning av socialbidragens syfte, roll ochutformning bör komma till stånd (yrkande 1). Iregeringens förslag saknas enligt motionären dentotala omprövning som borde komma till stånd av hursamhällets skyddsnät skall utformas och finansierasi framtiden. Motionären anser att det kommunalasjälvstyret skall förstärkas, inte försvagas.I motion So527 av Per m.fl. (m) begärstillkännagivanden om att låta landets kommunerförsöka hitta olika former av lösningar till hur vikan bryta det bidragsberoende och det växandesociala utanförskap som drabbat tusentals människor(yrkande 1) samt om att framgångsrika kommuner börpremieras (yrkande 2).Tidigare behandling och pågående arbeteI det av godkända betänkandet1996/97:SoU18 behandlade utskottet regeringensproposition /97:124 Ändring i socialtjänstlagenjämte ett flertal motioner, bl.a. en motion frånModerata samlingspartiet med i huvudsak sammainnehåll som den nu aktuella motion So226 yrkandena1, 2 och 4. I betänkandet ges i avsnittet Allmännautgångspunkter för (s. 12-17) enredogörelse för grundtankarna bakomsocialtjänstreformen 1980, de utvecklingstendensersom regeringen enligt proposition 1996/97:124 ansågvara av betydelse för framtida rolloch uppgifter samt de överväganden som låg tillgrund för de i propositionen föreslagna ändringarnai socialtjänstlagen, vilka trädde i kraft den 1januari 1998. Utskottet avstyrkte samtligamotionsyrkanden under avsnittet med bl.a. följandemotivering (s. 20-22):är en central del i samhälletsvälfärdssystem.De övergripande målen och grundläggandevärderingarna för samhällets socialtjänst -demokrati, jämlikhet, solidaritet och trygghet -anges i socialtjänstlagens inledande paragraf.Enligt portalparagrafen skall , pådemokratins och solidaritetens grund, främjamänniskornas ekonomiska och sociala trygghet,jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande isamhällslivet. Under hänsynstagande till människansansvar för sin och andras sociala situation skallsocialtjänsten inriktas på att frigöra och utvecklaenskildas och gruppers egna resurser. Socialtjänstenskall med andra ord inte inriktas på att ta över denenskildes ansvar utan på att frigöra och utveckladen enskildes egna resurser. Verksamheten skallvidare bygga på respekt för människornassjälvbestämmande och integritet.De övergripande målen utgör grunden för delmålenför de olika målgrupper och verksamheter som anges ilagen.Socialtjänstlagen ger enligt utskottet uttryck fören positiv tilltro till den enskildes egen förmågaoch vilja att påverka sin situation. I likhet medregeringen anser utskottet att de övergripande målenoch grundläggande värderingarna för all verksamhetinom skall ligga fast. - - -Enligt utskottets mening finns det inteheller något skäl att göra avsteg från de principersom enligt förarbetena till socialtjänstlagen skallvara vägledande för det individinriktade arbetetinom . En vägledande princip är attverksamheten skall präglas av en helhetssyn istället för symtomtänkande. Detta innebär bl.a. atten enskilds eller en grupps sociala situation och deproblem han eller gruppen har skall ses iförhållande till hela den sociala miljön. Inte barafamiljen och närmiljön hör hit utan också denenskildes förhållanden i vidare mening. frågor om möjlighet att få arbete och bostadoch att undvika utslagning, segregation ochfattigdom. Helhetssynen förutsätter ett samarbeteöver sektorsgränserna.Frivillighet och självbestämmande skall varavägledande vid handläggningen av enskilda ärenden.Detta innebär att den enskilde själv får bestämma omhan eller hon skall ta emot erbjudanden om en visssocial tjänst. Det är den enskilde som gör valetdock inom ramen för befintliga resurser.Frivillighet och självbestämmande innebär inte attsocialtjänsten skall vara kravlös. Tillsocialtjänstens uppgifter hör att på olika sättförsöka motivera den enskilde för en viss insats.Andra vägledande principer inom äratt stöd- och hjälpinsatser skall "normaliseras" såatt människor inte känner sig stämplade ellerutpekade, att insatser i hemmet går före vårdutanför hemmet och att vården skall anordnas så närahemmet som möjligt utan att flexibiliteten gårförlorad. Insatserna måste anpassas till denenskildes aktuella förutsättningar och behov, vilketbetyder att måste förfoga över ettbrett register av handlingsalternativ när det gällerindividuellt inriktade insatser.Som anförs i propositionen finns det inte anledningatt misstro människors vilja och förmåga att aktivtförändra sin situation och utvecklas enligt sinaförutsättningar om möjligheter erbjuds ocherforderligt stöd från samhällets sidatillhandahålls. Det grundläggande synsättet försocialtjänsten bör därför förbli oförändrat.Utskottet delar regeringens uppfattning att medlenför att uppnå målen i socialtjänstlagen kan behövaomprövas. Den ökade arbetslösheten och tendensernatill ökade klyftor i samhället ställer t.ex. alltstörre krav på aktiva insatser från socialtjänstenssida för att verka för människors ekonomiska ochsociala trygghet. Arbetslösheten, de neddragnakommunala resurserna, förändringarna isocialförsäkringssystemen och en omfattandesystemkritik mot välfärdspolitikens grundvalar ärnågra av de nya förutsättningar som präglarsocialtjänstens verklighet . Resurserna för attge stöd och hjälp är mer begränsade . Detär nödvändigt att hitta praktiska vägar att skapastörsta möjliga effektivitet i det sociala arbetet.När det gäller målen för arbetet med vissa grupperi samhället skall även i framtidenverka för att barn och ungdomar växer upp undertrygga och goda förhållanden, att äldre människorkan leva och bo självständigt, att människor medfunktionshinder kan delta i samhällets gemenskap ochleva som andra, att människor som missbrukar alkoholeller andra beroendeframkallande medel kommer ifrånsitt beroende och att människor som saknar medeltill sitt uppehälle får möjlighet att klara sinförsörjning.I likhet med regeringen anser utskottet att det ärangeläget att arbete mer än tidigareinriktas på att verka med barnens bästa för ögonen.De anhörigas insatser inom vård och omsorg haralltmer kommit att uppmärksammas. bördärför underlätta för närstående som vårdar äldre,långvarigt sjuka eller handikappade. Detta kan ocksåi högre grad möjliggöra ökad valfrihet ochkontinuitet i omsorgen. bör också ihögre utsträckning stödja frivilligt socialt arbete.Ökad samverkan mellan och andrasamhälleliga verksamheter är något som lyfts framsom särskilt angeläget i propositionen. Utskottet,som menar att det finns ett stort behov av att mereffektivt utnyttja samhällets samlade resurser föratt bättre kunna tillgodose människors behov avstödåtgärder och förhindra att människor hamnar i enrundgång mellan de olika välfärdssystemen, delardenna inställning. Individens problem och behov fårinte snävt betraktas endast ur den egna myndighetensperspektiv vilket präglat delar avden offentliga sektorn. En helhetssyn skall somtidigare anförts prägla arbetet inom socialtjänsten.Socialbidragets syfte är inte att fungera som enlångsiktig försörjningskälla utan skall varasamhällets sista försörjningsstöd och träda in när iprincip alla andra möjligheter uttömts. har andelen socialbidragstagare kraftigt ökatoch fler har blivit beroende av socialbidrag för sinförsörjning under allt till följd avbl.a. den höga arbetslösheten och de nödvändigabesparingarna inom välfärdssystemen. Utskottet delarregeringens inställning att socialbidraget måsteåtergå till att vara ett sista skyddsnät, förtillfälliga ekonomiska behov och annat stöd. - - -Utskottet har därefter, senast i det avriksdagen godkända betänkandet 1999/2000:SoU6Socialtjänstfrågor (s. 9 f.), vid behandlingen avmotioner om allmänna utgångspunktervidhållit ovan redovisade inställning och avstyrktmotionerna. I det nämnda betänkandet hänvisadeutskottet också till att isitt slutbetänkande lämnat förslag på hursocialtjänsten kan anpassas till de nyaförutsättningarna på arbetsmarknaden och hursocialbidragsberoendet kan brytas samt anförde attriksdagen inte borde föregripa kommande förslag påområdet. Utskottet avstyrkte motionerna (res. m).Familjeutredningen har haft regeringens uppdrag attpröva om det ekonomiska familjestödet kan göras mergenerellt, dvs. med minskade marginaleffekter menmed bevarad eller ökad fördelningspolitiskträffsäkerhet. Utredningen presenterade sittslutbetänkande Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24) ifebruari 2001. I betänkandet analyseras de samladeeffekterna av skatter, bidrag och avgifter för olikatyper av barnfamiljer. Framför allt belysesmarginaleffekterna, dvs. hur stor del av eninkomstökning som familjen får behålla och hur stordel som går bort i form av ökad skatt, minskadebidrag, höjda avgifter m.m. Utredningen anser attdet ekonomiska familjestödet bör läggas om så attdet blir mer generellt i syfte att minskamarginaleffekter och på så sätt motverkafattigdomsfällor. Bland annat föreslås attbostadsbidraget till barnfamiljer ersätts avgenerella, icke inkomstprövade stöd. Två nya tilläggtill barnbidraget föreslås också, ett tillensamstående med barn och ett till studerandeföräldrar. Utredningen föreslår vidare ett särskiltbehovsprövat och tidsbegränsat stöd för ensamståendemed barn, vilket avses kopplas till krav på attmottagaren utbildar sig. Socialbidragens roll börinte ändras utan förbli ett stöd som garanterarkonsumtion på en viss nivå, dvs. skälig levnadsnivå,inte en garanti för en viss inkomst.Betänkandet är underremissbehandling.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattning attsocialtjänsten utgör en central del avvälfärdspolitiken och ett viktigt komplement till degenerella ekonomiska stödsystemen. I likhet medregeringen anser utskottet vidare att deövergripande målsättningarna och grundläggandevärderingarna för verksamheten inom socialtjänstenskall stå fast.