bet · GO01KrU5 · 2001-03-06 00:00:00 — Frågor om stödprövas av i enlighet med nämndaförordningar och förordningen (1988:676) medinstruktion för Statens kulturråd.MotionernaFörslaget i motion 1999/2000:Kr243 (s) syftar utökning av kulturtidskriftsstödet. Enligt vadsom anförs i motionen är det nuvarande driftstödettill kulturtidskrifter otillräckligt och medgerknappast att arbetstid kan bekostas. Utgivning avkulturtidskrifter förutsätter i stället ett stortmått av ideella insatser. Ett tillkännagivandebegärs härom.I motion 1999/2000:Kr222 (v) behandlas stödet tillkulturtidskrifter i två yrkanden. I yrkande 3föreslås att skall få i uppdragatt utreda möjligheten att införa ett nytt statligtstöd som innebär att friexemplar avkulturtidskrifter distribueras till folkbiblioteken.I yrkande 1 i samma motion föreslås att Statenskulturråd även skall få i uppdrag att utredamöjligheterna för biblioteken att betala ersättningtill tidskriftsutgivarna för utnyttjandet avkulturtidskrifterna.I motion 2000/01:Kr701 (mp) yrkande 21 föreslås attett översättningsstöd skall inrättas i syfte att dendiskussion som förs i tidskrifterna på invandrar-och minoritetsspråk skall göras tillgänglig även försvenskspråkiga läsare. Ett sätt att ökatillgängligheten till dessa tidskrifter kan vara attavsätta särskilda medel för professionellöversättning av av materialet som referateller pressreleaser. Motionärerna menar även atttidskrifterna behöver stöd för utveckling avpressetik, journalistik och kunskap om det friaordet och demokratins grundprinciper.Utskottets ställningstagandeMed anledning av förslaget i motion 1999/2000:Kr243 (s) omutökning av kulturtidskriftsstödet konstaterarutskottet att förändringar genomförts efterriksdagens ställningstagande till propositionenLitteraturen och läsandet (prop. 1997/98:86, bet.1997/98:KrU15, rskr. 1997/98:240). Som en konsekvensav riksdagsbeslutet föreslog regeringen ibudgetpropositionen för attkulturtidskriftsstödet skulle utökas med 900 000kronor, vilket också blev beslut (prop.1998/99:1, utg.omr. 17, bet. 1998/99:KrU1, rskr.1998/99:55). Utskottet ser inte några skältill ytterligare förändringar av stödet. Vidarekonstaterar utskottet att antalet ansökningar omtidskriftsstöd minskat . Ibudgetpropositionen för aviseras attregeringen avser att genomföra en analys avorsakerna till minskningen av antalet ansökningar.Utskottet förutsätter att tidskriftsstödet - i denmån det är i behov av förändring - kommer attuppmärksammas i regeringens analys. Motionen1999/2000:Kr243 (s) avstyrks därmed.Angående de två förslag som förs fram i motion1999/2000:Kr222 (v) dels om friexemplar avkulturtidskrifter till folkbiblioteken (yrkande 3),dels om ersättning till tidskriftsutgivarna förutnyttjandet av kulturtidskrifterna (yrkande 1) villutskottet anföra följande. Utskottet erinrar om atten av de nyheter som infördes förkulturtidskrifterna innebär att detfinns möjlighet för biblioteken att få ett s.k.prenumerationsstöd. Förordningen om statsbidrag tillfolkbiblioteken medger att bibliotekenårligen kan beviljas prenumerationsstöd för upp tillfem kulturtidskrifter, som får statligtkulturtidskriftsstöd och som intetidigare prenumererat på. Utskottet anser inte attdet finns skäl att utvidga detta stöd. Vidareerinrar utskottet om att det är en kommunalangelägenhet att besluta om folkbibliotekensekonomi. Det får därför anses ankomma på kommunernaatt - om de så önskar - medverka till att inrätta ensådan stödform för kulturtidskrifterna som föreslåsi yrkande 1 i motionen. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet sålunda motion1999/2000:Kr222 (v) yrkandena 1 och 3.Med anledning av förslaget om översättningsstöd imotion 2000/01:Kr701 (mp) yrkande 21 erinrarutskottet om att det enligt författningen omstatligt stöd till kulturtidskrifter ges stödtill barn- och kulturtidskrifter på invandrarspråk.Bland de tidskrifter som erhållerkulturtidskriftsstöd finns, så vitt utskotteterfarit, även exempel på tvåspråkiga tidskrifter dären del av artiklarna publiceras på t.ex. svenskamedan andra artiklar publiceras på något annatspråk. Utskottet är inte berett att ta initiativtill ett särskilt översättningsstöd för invandrar-och minoritetsmedier och avstyrker sålunda motion2000/01:Kr701 (mp) yrkande 21.Elektroniskt publicerade tidskrifterMotionernaI motionerna 1999/2000:Kr314 (fp) yrkande 8 och2000/01:Kr346 (fp) yrkande 6 föreslås att Statenskulturråd bör följa utvecklingen av elektronisktpublicerade tidskrifter och möjligen komma med enplan för hur utvecklingen kan stimuleras ochkvaliteten höjas. Det är enligt motionen inteaktuellt att föreslå införande av något statsstöd.Motionärerna menar att de periodiska tidskrifternaär en ny företeelse på Internet och att de är avmycket skiftande kvalitet.En liknande fråga behandlas i motion 2000/01:Kr701(mp) yrkande 20. I detta yrkande föreslås att ettproduktionsstöd för elektroniskt publiceradetidskrifter inrättas. Motionärerna pekar på attantalet elektroniska tidskrifter ökar ochframhåller särskilt att det i många fall är depolitiskt aktiva ungdomarna som med Internet funnitett nytt tidskriftsmedium för att sprida sin kulturoch sina idéer.Utskottets ställningstagandeNär det gäller förslaget att bör följautvecklingen av elektroniskt publicerade tidskrifterhar utskottet inhämtat uppgift om att Kulturrådetsedan år 1999 följer utvecklingen av s.k.onlinetidskrifter med kulturmaterial. En översikt ärpublicerad i rapporten i siffror 2000:4,Böcker och kulturtidskrifter 1999. avseratt kontinuerligt uppdatera denna kartläggning ochäven i fortsättningen följa utvecklingen på området.Huvudsyftet i motionerna 1999/2000:Kr314 (fp)yrkande 8 och 2000/01:Kr346 (fp) yrkande 6 tordedärmed vara uppfyllt. Utskottet avstyrker sålundamotionsförslagen.Vid sina överväganden med anledning av förslaget omproduktionsstöd för elektroniskt publiceradetidskrifter har utskottet noterat att Kulturrådetaktualiserat en diskussion om att inom ramen förstöd till kulturtidskrifter även kunna stödjaelektroniskt publicerade tidskrifter (se Om världen2000, omvärldsanalys). Stödet tillkulturtidskrifterna regleras i förordningen omstatligt stöd till kulturtidskrifter. Föreskrifterfinns även i Statens kulturråds författningssamling(KRFS 2000:1). Det ankommer på regeringen ochansvarig myndighet att klargöra möjligheterna förelektroniskt publicerade tidskrifter att få statligtstöd inom ramen för gällande regelverk eller om enändrad reglering behövs. Med hänvisning till dettaavstyrker utskottet motion 2000/01:Kr701 (mp)yrkande 20.KulturportoMotionenI motion 1999/2000:Kr222 (v) yrkande 2 behandlasfrågan om s.k. kulturporto för böcker ochtidskrifter. Motionärerna påpekar att portot är och mycket betungande utgiftspost förkulturtidskrifterna. Samma problem gäller delvisäven böcker, bl.a. för författare som självadistribuerar och säljer sina böcker. Statenskulturråd bör därför få i uppdrag att inledaförhandlingar med och återkomma medförslag till kulturporto gällande böcker ochkulturtidskrifter.Utskottets ställningstagandeFrågan om kulturporto behandlades av utskottet /98års (bet. 1997/98:KrU15). Utskottetavstyrkte ett förslag om att kulturporto skulleinföras med hänvisning till den då pågåendeberedningen av en proposition om statens ansvar påpostområdet (prop. 1997/98:127). I propositionenföreslogs bl.a. att regeringen skulle bemyndigas attföreskriva ett pristak för försändelser sombefordras av , vilket också beslutades avriksdagen (bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304).Bemyndigandet är relativt omfattande och inbegriperalla försändelser upp till . I propositionenframhålls att bemyndigandet även ger möjlighet attreglera prissättningen för befordran av vissatidningar och tidskrifter. I Postförordningen(1993:1709) regleras pristaket emellertid enbart närdet gäller försändelser upp till . Det ankommerpå regeringen att - i den mån man så finner lämpligt- inom ramen för bemyndigandet besluta omförändringar av pristaket. Utskottet noterar ävenatt periodiska tidskrifter har möjlighet atterhålla rabatt från (s.k. posttidning).Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion /2000:Kr222 (v) yrkande 2.Distributionen av kulturtidskrifterMotionenMotionärerna bakom motion 1999/2000:Kr293 (mp)framhåller att antalet distributionskanaler förtidskrifter i minskat. Distributionenkontrolleras numera av några enstaka, dominerandeförlag. Därmed sätts den fria konkurrensen ur spel.Motionärerna föreslår att distributionskanalerna förtidskrifter skall utredas ur ett mångfalds- ochkonkurrensperspektiv.Utskottets ställningstagandeSom även påpekas i motionen, behandlades koncentrationsfrågorinom medier av (dir.1997:136). Kommitténs direktiv har varit att bl.a.lägga fram förslag till lagstiftning för att slåvakt om mångfalden i svenska medier och motverkasådan ägar- och maktkoncentration inom massmediernasom kan skada fritt och brett meningsutbyte och enfri och allsidig upplysning. Dess slutbetänkandeYttrandefriheten och konkurrensen (SOU 1999:30)innehåller bl.a. förslag till en nymediekoncentrationslag och till bestämmelser somskall göra det klart att konkurrenslagens (1993:20)förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellanföretag och mot missbruk av dominerande ställning ärtillämpliga inom medieområdet. 2001 (prop. 2000/01:1 utg.omr. 17) aviserarregeringen en proposition på området under år 2001.Utskottet anser att regeringens beredning av frågorsom rör koncentrationen på medieområdet inte börföregripas och avstyrker därmed motion1999/2000:Kr293 (mp).Stöd till organisationstidskrifterMotionenFrågan om stöd till den idéburnaorganisationspressen behandlas i motion2000/01:Kr219 (kd, s, m, v, c, fp, mp). Motionärernamenar att det finns ett betydande antal tidningaroch tidskrifter, som utan något som helst offentligtstöd ges ut av idéburna rörelser, och som fallermellan det befintliga presstödet ochkulturtidskriftsstödet. Motionärerna anser därföratt en översyn bör göras av den idéburnaorganisationspressens villkor och av möjligheternaatt genom ett särskilt statligt stöd säkerställa enkvalitativ utveckling.Utskottets ställningstagandeFram till fanns ett särskiltorganisationstidskriftsstöd som för budgetåret1985/86 uppgick till . Stödetavvecklades emellertid efter förslag i 1986 årsbudgetproposition (1985/86:100, bil. 10, bet. KU1985/86:16, rskr. 1985/86:145). I samband härmedutökades i stället stödet till kulturtidskrifter med7 , för att bereda plats även förvissa organisationstidskrifter inom stödformen.Kulturutskottet behandlade redan året efteravvecklingen ett antal motioner där ettåterinförande av organisationstidskriftsstödetföreslogs. Utskottet avstyrkte dessa motioner medhänvisning till att det inte framkommit något somkunde motivera att denna särskilda stödformåterinfördes (bet. KrU 1986/87:17).I 1993 års budgetproposition föreslogs en vissnedskärning av kulturtidskriftsstödet med hänvisningtill att publikationer vars utgivare varmyndigheter, förlag eller organisationer självaborde ha ekonomiska förutsättningar att finansierautgivningen. Utskottet, som godtog den föreslagnabesparingen, uttalade då bl.a. följande (bet.1992/93:KrU26).Med anledning av vad som anförts i propositionenvill utskottet understryka att den omständighetenatt en tidskrift är förlags-, myndighets- ellerorganisationsägd inte automatiskt kommer attutesluta tidskriften från stöd utan att det ifråga om varje bidragsansökan också måste görasen prövning av de ekonomiska förutsättningarnaför utgivningen.Utskottet konstaterar sålunda att det finns enviss möjlighet för organisationstidskrifter atterhålla stöd inom ramen för kulturtidskriftsstödet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion /01:Kr219 (kd, s, m, v, c, fp, mp).ABM-samverkanUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att skalltillkännage för regeringen vad utskottetanfört om en kartläggning av de åtgärder somhittills vidtagits då det gäller samverkaninom ABM-området och en utvärdering avhittills gjorda insatser och vunnaerfarenheter. I detta arbete bör även bedömasvilka förutsättningar som finns för attsamverkan i fortsättningen bör ske på demedverkande institutionernas eget initiativeller om samverkan även bör åstadkommasutifrån statliga direktiv. Översynen börresultera i förslag till några konkretasamverkansprojekt som kan föra den påbörjadeutvecklingen vidare.Utskottets förslag innebär att riksdagenskall delvis bifalla motionerna 2000/01:Kr292(v) yrkande 9 och 2000/01:Kr345 (kd) yrkande17 och avslå motion 2000/01:Kr320 (s).MotionernaI tre motioner behandlas frågor som rör ABM-samverkan, dvs. samverkan mellan arkiv, bibliotekoch museer.I motion 2000/01:Kr292 (v) anförs att den nyatekniken bör medföra nya arbetssätt och ökademöjligheter för allmänheten, forskare och studerandeatt ta del av det material som finns bevarat i våraarkiv, bibliotek och museer. Vårt kulturarv bör,anser motionärerna bakom motionen, lyftas fram påett tydligare sätt än vad som görs och görastillgängligt för nya grupper i hela landet. Detmåste till en samordning mellan arkiven, bibliotekenoch museerna om detta kulturarv skall kunna öppnasför en allmän publik. I motionen föreslås att enutredning skall se över förutsättningarna församverkan och IT-anpassning på arkiv-, biblioteks-och museiområdet (yrkande 9).Liknande tankar förs fram av motionärerna i motion2000/01:Kr345 (kd), som begär en utredning avförutsättningarna för samverkan på ABM-området. Imotionen framhålls bl.a. att teknikutvecklingenliksom den ökade betoningen på användarperspektivetutgör exempel på områden för samverkansprojektmellan ABM-institutionerna, som framför alltäger rum på lokal och regional nivå. Det är nu dags,menar motionärerna, att ta ett samlat grepp om ABM-samverkan. Området bör bli föremål för systematiskgenomgång och analys (yrkande 17).I motion 2000/01:Kr320 (s) hävdas att ABM-samverkan länge varit stark och fruktbringande iVästernorrland. Motionärerna bakom motionen föreslåratt skall utses till särskiltförsöksområde för ABM-samverkan.Utskottets ställningstagandeDå det gäller förslagen i motionerna 2000/01:Kr292(v) och 2000/01:Kr345 (kd) om ABM-samverkan villutskottet understyrka att arkiven, biblioteken ochmuseerna har en mycket central roll när det gällermedborgarnas tillgång till vårt kulturarv. Detekniska förutsättningarna har högst påtagligtunderlättat möjligheterna för forskare, studenter,skolelever och den vetgiriga allmänheten att fåtillgång till register över och information omsamlingar och, i ökande omfattning, även tillsamlingarna i våra minnesinstitutioner och bibliotekvia Internet.Inom arkivområdet sker utvecklingen avregistrerings- och söksystemen i huvudsak inomRiksarkivets och landsarkivens ansvarsområde.Inom biblioteksområdet finns Librissystemet vilketdrivs av Kungl. och innehållerreferenser till i första hand de svenska forsknings-och specialbibliotekens samlingar, men även tillsamlingarna vid vissa folkbibliotek. Påbiblioteksområdet finns även andra bibliografiskasöksystem, av vilka främst kan nämnasBibliotekstjänsts system BURK-sök. Dessa system gertillsammans information om boksamlingarna vidlandets bibliotek och möjliggör lånekedjan somutgörs av folk-, skol- och länsbiblioteken samtlånecentralerna och forskningsbiblioteken.Någon motsvarighet till de övergripandesöksystemen på biblioteksområdet eller de system somär under uppbyggnad på arkivområdet finns inte inommuseiområdet. Där är bilden splittrad ochlösningarna många och olika beroende på huvudman, deolika museernas och museikategoriernasförutsättningar, tidpunkter när utvecklingsarbetetpåbörjats på skilda håll m.m. Dock bör nämnas attett större samsökningsprojekt för svenskamuseidatabaser påbörjas bl.a. med stöd frånStiftelsen . Projektet syftar tillatt länsmuseernas databaser skall knytas samman ochbli gemensamt sökbara, inledningsvis på detarkeologiska området. Dessa databaser avses att påsikt omfatta även andra ämnesområden.Genom Kulturnät , vilket drivs avKulturrådet, underlättas möjligheten att nå ettstort antal kulturinstitutioners hemsidor och deninformation och de register och samlingar de ivarierande omfattning gjort tillgängliga där.Från statens sida har över tiden stora ekonomiskasatsningar gjorts för att på olika sätttillgängliggöra samlingarna. Här kan nämnas riktadeoch tidsbegränsade satsningar såsom Sesamsatsningenpå museer, arkiv m.m., Kulturarvs-IT ochsubventionen av folkbibliotekens anslutning till detsvenska universitetsdatornätet SUNET (). Därutöver har de olikakulturarvsinstitutionerna och biblioteken, ibland isamverkan, ibland var för sig, på eget initiativbyggt upp databaser med olika sökfunktioner ocholika registreringsmetoder. Det är inte alldelesenkelt för enskilda brukare att få en samladöverblick över de samlingar som finns inom ettspecifikt område. Informationen måste sökas på flerahåll och med olika metoder och efter många olikasystematiska ordningar.Enligt utskottets bedömning är det ettförtjänstfullt arbete som utförts av den s.k. ABM-gruppen, vilken initierats inom Kungl. biblioteketav BIBSAM (Avdelningen för nationell samordning ochutveckling). Detta arbete syftar till samverkanmellan de olika typerna av minnesinstitutioner. ABM-gruppen består av företrädare för statliga ochstatligt stödda institutioner som sorterar underolika departement inom . I gruppeningår representanter för bl.a. Kungl. ,, , , , Statens ljud- ochbildarkiv m.fl. Gruppen har lyft framsamverkansfrågor mellan de olika områdena ochinitierat, stöttat eller deltagit i verksamheter ochprojekt som varit av gemensamt värde för arbetet vidkulturinstitutionerna.Enligt utskottets uppfattning är det nu dags attnärmare analysera förutsättningarna för envidareutveckling av främst de statligt stödda ABM-institutionernas möjligheter att samverkasinsemellan, både mellan de tre områdena och inomvart och ett av dem. Analysen bör behandla såvälförutsättningar för teknisk samordning sommöjligheten att nå en samsyn kring verksamheternasuppdrag. En samordning innebär inte att särdragen ivarje institution skall utplånas. Tvärtom är detviktigt att egenarten behålls. Utskottet anser attregeringen bör låta göra en kartläggning av deåtgärder som vidtagits då det gällersamverkan inom ABM-området och en utvärdering avhittills gjorda insatser och vunna erfarenheter.Utskottet erinrar i sammanhanget om att enutvärdering gjorts av den s.k. Sesamsatsningen. Iarbetet bör ingå en utvärdering av vilka långsiktigaeffekter som blivit följden av de tidsbegränsadesatsningar som gjorts på , Kulturarvs-IT och folkbibliotekens SUNET-anslutning. Därvid böräven en bedömning göras av i vad mån de olikasatsningarna lett till att institutionerna inom ABM-området i någon större utsträckning kunnat ta tillvara varandras erfarenheter av olika tekniskalösningar för registrering, sökning, tillgänglighetm.m. och därmed underlättat informationsflödet inomoch mellan de tre sektorerna av ABM-området. ser det är behoven av samverkan ochsamordnad utveckling särskilt stora inommuseiområdet, som inte har en informationskedja avdet slag som inom biblioteksområdet stöderlåneförmedlingen eller den mer sammanhållnaorganisatoriska struktur som finns inomarkivområdet. Inom museiområdet finns statligaansvarsmuseer, vilkas roll i sammanhanget också böranalyseras.Vidare bör bedömas vilka förutsättningar som finnsför att samverkan på ABM-området även ifortsättningen bör ske på de medverkandeinstitutionernas egna initiativ och i den omfattningoch på det sätt som institutionerna själva önskareller om samverkan även bör åstadkommas utifrånstatliga direktiv. Då det gäller de organisatoriskaförutsättningarna på ABM-området bör bl.a. beaktasvad den inom pågående översynenav myndighetsstrukturen på museiområdet kan kommafram till. begärde att dennaöversyn skulle innefatta en analys av bl.a.museernas möjligheter till ytterligare samverkan(bet. 1999/2000:11 s. 4-5, rskr. 1999/2000:177). Dennu föreslagna översynen av samverkan inom ABM-området bör även resultera i förslag till någrakonkreta samverkansprojekt som kan föra denpåbörjade utvecklingen vidare.Regeringen bör överväga i vilken mån olikadepartement bör involveras i det nu berörda arbetetmed en översyn av samverkansfrågor inom ABM-området.Utskottet har inhämtat att regeringens avser att överlämna enskrivelse till regeringen med förslag om översyn avinformationsinfrastrukturen, inkluderandeterminologi, standardiserade tjänster och s.k.metadata (märkning av information) inom ett brettfält, innefattande flera olika samhällssektorer ochdärmed också flera departements ansvarsområden. Omen sådan större översyn skulle komma till stånd ochäven innefatta ABM-området bör dock detta, enligtutskottets uppfattning, inte få till följd att denav utskottet här föreslagna översynen inom ABM-området fördröjs.Utskottet är inte berett att tillstyrka förslageti motion 2000/01:Kr320 (s) att länskall utses till särskilt försöksområde för ABM-samverkan. Enligt utskottets uppfattning får detankomma på de ansvariga för den kommande översynenatt överväga om det finns skäl att bedriva försökmed ABM-samverkan i något särskilt område i Sverige.Även andra regioner har verksamhet på området.Vad utskottet sålunda anfört bör medanledning av motionerna 2000/01:Kr292 (v) yrkande 9och 2000/01:Kr345 (kd) yrkande 17 och med avslag påmotion 2000/01:Kr320 (s) som sin mening tillkännageför regeringen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Upphävande av bibliotekslagenRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Kr314yrkande 3 och 2000/01:Kr235 yrkande 8 i motsvarande del.Reservation 1 (m, c, fp)2. Utvecklingen för biblioteksfilialernaRiksdagen avslår motion 1999/2000:Kr315 yrkande19.Reservation 2 (mp)3. Nationellt depåbibliotekRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr217.Reservation 3 (m)4. Läs- och skrivstugor för handikappadeRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr239.5. Förebilder på biblioteksområdetRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr701 yrkande17.6. Utredningen om svenska språketRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Kr245,1999/2000:Kr264 yrkande 9, 1999/2000:Kr313yrkande 18, 2000/01:Kr242 och 2000/01:Kr311.7. Genomförande av en stavningsreformRiksdagen avslår motion 1999/2000:Kr221.8. En kommission för internationaliseringav svenska språketRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr312.9. LitteraturpolitikRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Kr317yrkande 9 och 2000/01:Kr235 yrkande 8 i motsvarande del.Reservation 4 (m)10. Elektroniska rättigheterRiksdagen avslår motion 1999/2000:Kr315 yrkande18.Reservation 5 (mp)11. Utvärdering av det statliga stödet förläsfrämjande insatserRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Kr313yrkande 21 och 2000/01:Kr345 yrkande 36.12. En statlig kampanj för att främjaläsningRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub227 yrkande1.Reservation 6 (fp)13. Förslag om läsfrämjande åtgärderRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Kr292 och2000/01:Kr344 yrkande 2.Reservation 7 (v)14. Avsaknaden av näraliggande bibliotekRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr342 yrkande 5.15. Kategoriseringssystem för böckerRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr209.16. Utvärdering av distributionsstödetRiksdagen avslår motion 1999/2000:Kr313 yrkande22.Reservation 8 (kd)17. TomasevangelietRiksdagen avslår motion 1999/2000:Kr244.18. Läshandikappades tillgång tilllitteraturRiksdagen avslår motion 1999/2000:Ub224 yrkande219. Utökning av kulturtidskriftsstödetRiksdagen avslår motion 1999/2000:Kr243.20. Friexemplar av kulturtidskrifter tillfolkbiblioteken m.m.Riksdagen avslår motion 1999/2000:Kr222yrkandena 1 och 3.Reservation 9 (v)21. ÖversättningsstödRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr701 yrkande21.Reservation 10 (mp)22. Utvecklingen av elektronisktpublicerade tidskrifterRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Kr314yrkande 8 och 2000/01:Kr346 yrkande 6.Reservation 11 (fp)23. Produktionsstöd för elektronisktpublicerade tidskrifterRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr701 yrkande20.Reservation 12 (mp)24. KulturportoRiksdagen avslår motion 1999/2000:Kr222 yrkande2.Reservation 13 (v)25.