bet · GP01TU2 · 2001-11-27 00:00:00 — Motionärernaframhåller bl.a. att centralstationutgör en besvärlig flaskhals i denskånska järnvägsinfrastrukturen. I dagmåste tåg som skall passera Malmöcentralstation åka in och vända påstationen, vilket leder till trängsel påspåren och förseningar. Motionärernabetonar att en fungerande lösning förjärnvägen i är viktig ur bl.a. ettlokalt och regionalt perspektiv i syfteatt få fungerande lösningar för attkollektivtrafiken skall kunna utgöra ettattraktivt alternativ. Dessutom betonarmotionärerna betydelse i enkommande ringlinje runt liksombetydelsen ur ett nationellt ochinternationellt perspektiv. Motionärernabetonar att om inte beslut fattas inomkort riskerar frågan och problemen attförbli olösta ochatt beslut kring de åtgärder som ärnödvändiga i enlighet med det nyaavtalsförslaget bör fattas snarast.I motionerna 1999/2000:T501,2000/01:T504, 2001/02:T258 och samtligaav (), betonas behovet avatt snabbt få i klar.I motion 2001/02:T41 av . (kd) yrkande 6 begärs att riksdagenavslår förslaget om att statens del avfinansieringen av i inrymmas inom planeringsramen förjärnvägsinvesteringar. Motionärernaifrågasätter i på ettgrundläggande sätt, och de anser därföratt en översyn av helaCitytunnelprojektet måste göras vadgäller såväl finansiering, styrmodell somden tekniska lösningen. Kostnaden förprojektet har nått en sådan nivå att detenligt motionärerna bör finnas alternativsom kan ge bättre och merkostnadseffektiva lösningar. I sammamotion (yrkande 7) betonas att alternativtill bör utredas. Vidareframhålls (yrkande 12) att en översyn avCitytunneln vad gäller teknisk lösning,finansiering och styrmodell bör göras.Motionärerna framhåller att det storalånefinansierade järnvägsprojektetCitytunneln i drivs på ettsådant sätt att risken är uppenbar attdet blir ett stort misslyckande,åtminstone vad avser kostnader ochtidsplaner. I yrkande 24 framhålls attCitytunneln i bör utredas vidarefrån miljösynpunkt och framför allt ursamhällsekonomiskt perspektiv. I yrkande22 efterlyser motionärerna en redovisningoch en samhällsekonomisk kalkyl avCitytunnelprojektet med tanke på attprojektets kostnader räknats upp med 2miljarder kronor under året.Enligt motion 2001/02:T326 av MargaretaViklund m.fl. (kd) yrkande 5 framhållsatt innan projektet med kanpåbörjas måste finansiering ochmiljökonsekvensbeskrivning vara klara.Vidare framhålls att Kristdemokraternaanser att i det ansträngda ekonomiskaläge som råder måsteCitytunnelalternativet skjutas framåt itiden.I motion 2001/02:T15 av . (c) yrkande 23 påtalas behovet avatt förbättra beslutsunderlaget innanbeslut om trafiklösningar i Malmöregionenfattas. Motionärerna framhåller att detär mycket angeläget att förbättratrafiksituationen i Malmö.Kapacitetsproblemen på MalmöCentralstation måste lösas. Enligtmotionärerna har alternativ tillCitytunneln inte belysts tillräckligt.Innan beslut om fattas måstedärför en genomgripande översyn ske föratt se om löser situationen.Citytunneln är enligt motionärerna ettmöjligt alternativ under förutsättningatt den klarar alla högt ställdamiljökrav och kraven på samhällsekonomisklönsamhet. Därutöver betonar motionärernaatt förutsättningen för ocksåär att finansieringen kan lösas på etttillfredsställande sätt. En ordentligbelysning av olika alternativ som kanlösa kapacitetsproblemen behöver därförskyndsamt tas fram enligt motionärerna.Enligt motion 1999/2000:T206 av GunnelWallin (c) yrkande 4 börinvesteringsmedel frigöras genom attCitytunneln omprövas. Motionären betonaratt det är oacceptabelt att låtagodstågen gå genom flera av Malmösbostadsområden. I stället behövs ett"yttre spår" utanför stadsbebyggelsen.Enligt motionären blir den planeradeCitytunneln så resurskrävande att detinte finns ekonomiskt utrymme för ettsådant yttre spår. Vidare betonarmotionären att det inte är rimligt atten stor del av export- och importtrafikentill bron och färjehamnen i gå med reducerad hastighet genom enstorstads bostadsområden. Enligtmotionären bör i stället överväganden omatt prioritera järnvägsstråk runt Malmösamt ett nytt östligt järnvägsstråk iSkåne göras.Enligt motion 2001/02:T30 av MikaelJohansson m.fl. (mp) yrkande 2 börBanverket få i uppdrag att överväga andraalternativ till i isamband med framtagande avstomnätsplanen. Motionärerna framhålleratt i inte löser Malmöseller Sydvästskånes trafikproblem ochpekar på problemen med tunga och riskablagodstransporter på järnväg genom centralaMalmö samt problemen med den omfattandebilpendlingen från närliggande kommuner,bl.a. och Staffanstorp.Motionärerna anser att det behövs enanslutning till , men attolika alternativ till tunnel undercentrala inte har utrettstillräckligt. Vidare föreslås (yrkande 3)att statens del av finansieringen avCitytunneln i inte skall inrymmasinom planeringsramen förjärnvägsinvesteringar.I motion 2001/02:T36 av (båda v) yrkande1 föreslås att medel avsatta föranläggande av i till förmån för byggandet av ettyttre godsspår i Malmöregionen.Motionärerna framhåller att iMalmö är en dyr satsning som inte löserde största problemen med järnvägstrafikeni , såsom buller,vibrationer och risken för en olycka medfarligt gods. Inte heller löserCitytunneln problemet med den storabilpendlingen som sker till ochfrån . Motionärerna förespråkar istället satsning på ett yttre godsspårsamt en helhetslösning förkollektivtrafiken.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar attCitytunnelprojektet har varit föremål för ettomfattande utredningsarbete och tidigareuttalanden från och regeringen.Riksdagen bedömde (prop.1996/97: 161, bet. 1997/98:TU6, rskr.1997/98:32) att dels kommeratt kunna utgöra en del av de svenskaanslutningarna till Öresundsförbindelsen,dels kommer att ingå som en viktig länk idet regionala och lokala trafiksystemet.Utskottet vidhåller sin bedömning i dennafråga.Utskottet har ingenting att erinra motatt fr.o.m. den 1 januari 2002ensamt blir ansvarig för genomförande avprojektet i . Detinnebär att får ansvar förplanering, projektering, utbyggnad,driftsättning m.m. Det är positivteftersom ansvaret för projektet därigenomblir tydligare än med tidigare avtal.Utskottet noterar med oro att kraftigafördyringar av projektet har uppkommit.Den aktuella projektbudgeten är enligtregeringen iprisnivå 1996. Det innebär en fördyringmed eller ca 55 %.Utskottet utgår från att den nyaansvarsfördelningen ochprojektorganisationen innebär attkontrollen över kostnaderna blir mycketgod. Utskottet förutsätter också attregeringen redovisar kostnadernaför projektet för riksdagen.I flera motioner framhålls behovet avatt utreda ytterligare alternativ till encitytunnel i . När det gäller frågorom utökat beslutsunderlag samtbeskrivning av miljökonsekvenserna avbyggandet av i noterarutskottet att den 11oktober 2001 begärde att skullekomplettera beslutsunderlaget med enredovisning av alternativa utformningarinför regeringens tillåtlighetsprövningenligt 17 kap. . INäringsdepartementets skrivelse uppmanasBanverket att utöka beslutsunderlagetgenom att studera en ytterligarealternativ utformning som i huvudsakbestår av en kombination av alternativsom tidigare studerats ijärnvägsutredningen. Redovisningen av denalternativa utformningen bör enligtNäringsdepartementets skrivelse ta sinutgångspunkt i följande fyra punkter:En yttre godsbana trafikerasendast med godståg.Kontinentalbanan trafikerasendast med persontåg.Ett spårvägssystem, s.k. Light-rail, genom centrala på sträckanMalmö-Staffanstorp-Lund, medutbyggnadsmöjlighet mot Näset och Dalbybyggs.Östervärns station utvecklas föratt ersätta för resandeöver och norrut genom Skåne.Östervärn kopplas till viaspårbunden pendelförbindelse.Vidare bör enligt skrivelsen frånNäringsdepartementet redovisningen tillomfattning och innehåll motsvararedovisningen av övriga systemalternativi järnvägsutredningen, vad avserbeskrivning, konsekvenser, effekter ochvärdering av måluppfyllelse.Utskottet finner därför ingen anledningför att ta något initiativ ifrågan om utredningar ochmiljökonsekvensbeskrivningar avalternativ till i tillstyrker mot dennabakgrund regeringens förslag omCitytunneln i . Det innebäratt regeringen får godkänna attBanverket ensamt skall ansvara för ge-nomförandet av i ,att statens del avfinansieringen av i inrymmas inom planeringsramen förjärnvägsinvesteringar,att inte skall svaraför någon delfinansiering av Citytun-nelni ,att ges rättatt till avyttra sina aktier ibolaget i Malmö AB.Vidare följer av utskottetsställningstaganden att utskottet inte ärberett att ta några initiativ medanledning av de nu behandlademotionsyrkandena. Dessa yrkanden avstyrksföljaktligen. Vilka yrkanden som avsesredovisas under rubriken i början av detta avsnitt.7.4 Spårkapacitet i förslag i korthetUtskottet delar regeringens ochmotionärernas bedömning att en utökningav spårkapaciteten i en mycket angelägen åtgärd som börinrymmas inom planeringsramen förjärnvägsinvesteringar. Projektetförutsätter dock regionalmedfinansiering. Med hänvisning tillatt frågan utreds avBanverket och dessutom ingår iuppdraget för den s.k.Stockholmsberedningen (dir. 2000:96)avstyrks samtliga motionsyrkanden (s,m, v, kd, c, fp, mp) i ärendet.Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottetföljande motioner:- 1999/2000:T242 yrkande 2 av TommyWaidelich m.fl. (s),- 1999/2000:T549 yrkande 7 av Per-RichardMolén m.fl. (m),- 1999/2000:T630 yrkande 4 av GudrunLindvall m.fl. (mp),- 2000/01:T201 yrkande 13 av Bo Lundgrenm.fl. (m),- 2000/01:T205 yrkande 1 av IngerStrömbom (kd),- 2000/01:T231 yrkande 14 av SvenBergström m.fl. (c),- 2000/01:T519 yrkande 7 av Per-RichardMolén m.fl. (m),- 2000/01:T523 av (),- 2000/01:T624 yrkande 3 av GudrunLindvall (mp),- 2001/02:T46 yrkande 14 av . (fp),- 2001/02:T239 yrkande 8 av Per-RichardMolén m.fl. (m),- 2001/02:T355 yrkande 1 av IngerStrömbom m.fl. (kd),- 2001/02:T450 yrkande 5 av JohnnyGylling m.fl. (kd),- 2001/02:T461 yrkande 1 av ().Regeringens bedömningI sin problembeskrivning (avsnitt 7.2 ipropositionen) konstaterar regeringen attde europeiska storstäderna överlagpräglas av en tilltagande trängsel itrafiken. I är detta fenomentydligast i transportnät har enradiell uppbyggnad. Ursprungligen gickvägarna längs bl.a. Stockholmsåsen somförband staden med andra landsdelar.Senare utvecklades vägar som löpte in motstadens tullar. och haralltid utgjort och utgör fortfarande enbarriär som försvårar kommunikationernamellan norr och söder. Sedan mitten av1960-talet har inga nya nord-sydligaförbindelser tillkommit i vare sig väg-eller bannät, trots att befolkningensedan dess har ökat med mer än 400 000personer.En omfattande trängsel karakteriserarinte minst kollektivtrafiken. Det gälleralla kollektiva färdmedel men ärtydligast i pendeltågstrafiken. Mednuvarande spårkapacitet i centralaStockholm är det, säger regeringen, intemöjligt att öka tågtrafiken. På senaretid har dessutom brister i underhålletoch fordonsparkens ålder bidragit tillatt turer fått ställas in.Mot den bakgrunden finner regeringenatt en ökning av spårkapaciteten icentrala är mycket angelägenoch därför bör inrymmas i planeringsramenför järnvägsinvesteringar. Ettgenomförande av kapacitetsförstärkningenförutsätter dock regionalmedfinansiering.MotionsförslagFrågan om en förstärkning avspårkapaciteten i hartagits upp av motionärer från allariksdagspartier. Grundbudskapet ärdetsamma i samtliga motioner, nämligenatt kapaciteten måste byggas ut. Däremotskiljer sig motionärerna åt vad gällersynen på hur denna förstärkning skallåstadkommas. Enligt Kristdemokraternasuppfattning, redovisad i bl.a.kommittémotion 2001/02:T450, vore denbästa lösningen att bygga enpendeltågstunnel mellan ochKarlberg, med nya stationer vid Centralenoch . En sådan tunnel skulleenligt partiet både frigöra utrymme förfjärrtågen och utvecklapendeltågstrafiken. Samma uppfattning harFolkpartiet liberalerna, enligt vad somframkommer i kommittémotion 2001/02:T46.Centerpartiet uttalar i sinkommittémotion 2000/01:T231 att behovetav kapacitetsökning bör tillgodoses medett tredje spår. Ett sådant spår skulleinte bara underlätta förkollektivtrafiken i utan ocksåförbättra de regionala och de nationellatrafikförutsättningarna, hävdarmotionärerna. Ett tredje spår föreslåsockså i motionerna 2001/02:T461 avvänsterpartisten 1999/2000:T630 av . (mp). Moderata samlingspartietuttalar i sin partimotion 2000/01:T201att ett tredje spår kommer att visa sigotillräckligt. Det krävs också enpendeltågstunnel enligt det förslagVägverket redovisat. SocialdemokratenTommy Waidelich m.fl. talar i motion1999/2000:T242 om behovet av enkapacitetsförstärkning söderifrån tillStockholms central, dock utan att närmaregå in på utformningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att frågan om hurStockholms centrala delar skall få bättrespårkapacitet har diskuterats och utrettsunder , utan att någon lösninghittills har kunnat åstadkommas. År 1988redovisade SJ:s banavdelning tvåalternativ till kapacitetsutbyggnad.Enligt det ena skulle ett tredje spårbyggas mellan Södra ochStockholms Central. Det andra förslagetinnebar att en tunnel med två nya spårskulle anläggas mellan Tomtebodaoch via . Detförstnämnda alternativet omarbetadessenare av , bl.a. för attutbyggnaden bättre skulle anpassas tillden känsliga Riddarholmsmiljön. År 1992gjorde en ny utredning ochredovisade fem alternativ. Stockholmsstad ställde sig bakom ett av förslagen,som innebar en tunnellösning. Samma åranvisade medel för ett tredjespår och en ny . antogkommunen en detaljplan för bl.a. dettredje spåret. Beslutet överklagades tilllänsstyrelsen och därefter tillregeringen. Regeringen upphävdedetaljplanebeslutet och tillsatte enutredning, den s.k. ,med uppdrag att lämna förslag omutformningen av en utbyggnad av järnvägenmellan Södra och StockholmsCentral. Kommitténs förslag redovisadesår 1996 (SOU 1996:121). Sedan den s.k.Dennisöverenskommelsen brutits tillsatteregeringen en förhandlingsman föratt få till stånd en överenskommelsemellan staten och omfinansieringen av en helhetslösning förväg- och järnvägstrafiken i . Enutgångspunkt skulle vara byggandet av etttredje spår. fick Banverketregeringens uppdrag att planera förfortsatt utbyggnad av spåren genomcentrala . I uppdraget, som ännuinte slutförts, ingår att hitta ensamfinansieringslösning. Samma årtillsatte regeringen en kommitté meduppdrag att lämna förslag till enförbättring av transportsituationen iStockholmsregionen (dir. 2000:96). Blandannat skall kommittén, som antagit namnetStockholmsberedningen och vars arbetefortgår, föreslå insatser för entillräcklig spårkapacitet.Utskottet instämmer i regeringens ochmotionärernas bedömning att trängseln iden spårbundna kollektivtrafiken iStockholms centrala delar är ettallvarligt lokalt, regionalt ochnationellt trafikproblem som måste få ensnar lösning. Utskottet anser, i likhetmed regeringen, att planeringsarbetet börgenomföras så att en utökad spårkapacitetkan tas i drift . Samtidigtkonstaterar utskottet att frågan förnärvarande är under behandling inom såvälBanverket som den av regeringentillkallade Stockholmsberedningen.Resultatet av utredningsarbetet börenligt utskottets mening avvaktas. Motden bakgrunden är utskottet inte berettatt nu förorda något uttalandei frågan. Samtliga i sammanhangetbehandlade 14 motionsyrkanden (s, m,v, kd, c, fp, mp) avstyrks följaktligen.Syftet med motionerna i motsvarande delartorde dock bli tillgodosett.8 Regionala planeringsfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag om vilka åtgärder som denregionala planeringsramen bör omfatta.Det innebär· investeringar i statliga vägarsom inte är nationella stamvägar,·· bidrag till regionalakollektivtrafikanläggningar, inklusivekommunala flygplatser ochkajanläggningar,·· bidrag till kommunala väghållareför fysiska åtgärder ochtransportinformatik för förbättrad miljöoch trafiksäkerhet,·· bidrag till trafikhuvudmän förinvesteringar i spårfordon för regionalkollektivtrafik,·· bidrag till åtgärder som ökartillgängligheten för funktionshindraderesenärer.·Utskottet tillstyrker att den nuvarandeindelningen av de statliga järnvägarnai stomjärnvägar och länsjärnvägaravskaffas. Enligt utskottets mening ärdet angeläget att behoven inomkollektivtrafiken uppmärksammas underden kommande planeringsperioden och attåtgärder vidtas för att uppnå en ökadoch säker cykeltrafik. Jämförreservationerna 21 (c), 22 (mp) och 23(c).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet tvåregeringsförslag iinfrastrukturpropositionen (prop.2001/02:20 punkterna 9 och 12).Regeringen föreslår att riksdagen9. godkänner att den regionalaplaneringsramen skall omfattainvesteringar i statliga vägar som inteär nationella stamvägar, bidrag tillregionala kollektivtrafikanläggningarinklusive kommunala flygplatser ochkajanläggningar, bidrag till kommunalaväghållare för fysiska åtgärder ochtransportinformatik för förbättrad miljöoch trafiksäkerhet samt bidrag tilltrafikhuvudmän för investeringar ispårfordon för regional kollektivtrafikoch åtgärder som ökar tillgänglighetenför funktionshindrade resenärer,12. godkänner att indelningen av destatliga järnvägarna i stomjärnvägar ochlänsjärnvägar avskaffas.Utskottet behandlar vidare följandemotioner:- 1999/2000:T210 yrkande 19 av JohnnyGylling m.fl. (kd),- 2000/01:T212 yrkande 21 av JohnnyGylling m.fl. (kd),- 2000/01:T336 yrkande 2 av KarinSvensson m.fl. (v),- 2001/02:T13 av m.fl.(s),- 2001/02:T15 yrkandena 2, 5, 7, 20 och27-29 av m.fl. (c),- 2001/02:T17 yrkande 2 av (båda kd),- 2001/02:T20 av (),- 2001/02:T25 av . (s),- 2001/02:T28 av m.fl.(s),- 2001/02:T30 yrkande 10 av MikaelJohansson m.fl. (mp),- 2001/02:T31 av (),- 2001/02:T33 av m.fl.(s).- 2001/02:T315 av Per m.fl. (mp),- 2001/02:T396 av (),- 2001/02:T440 av (),- 2001/02:T450 yrkande 25 av JohnnyGylling m.fl. (kd).Regeringens förslagRegionalt planeringsansvarRegeringen anser att deutvecklingsinsatser som görs i detregionala transportsystemet är avutomordentligt stor betydelse för att detransportpolitiska målen skall kunna nås.I syfte att utveckla och modernisera denregionala transportinfrastrukturen börden regionala planeringsramen användasför följande ändamål.· Förbättrat regionalt vägnät·Det är angeläget att de regionalavägnäten är pålitliga, säkra och medgereffektiva transporter. Detta gäller inteminst persontransporterna i de merbefolkningstäta regionerna.Väginvesteringar behövs för attunderlätta för den fortsatta tillväxtenoch den befolkningsökning som väntas ägarum där. Förbättringsåtgärder krävs ocksåför åtgärder som inte omfattas av detsärskilda programmet för att bevara ochsäkerställa vägarna. Ett särskilt behovsom skall övervägas i den regionalatransportplaneringen är utvecklingen avändamålsenliga anslutningar till hamnar,flygplatser, terminaler och resecentrum.Kombitransportlösningar skall underlättasoch ett transportslagsövergripandesynsätt tillämpas av de regionalaplaneringsmyndigheterna. Särskild hänsynbör tas till turismens behov i denregionala planeringen avtransportinfrastrukturen. Det regionalavägnätet behöver moderniseras för attmöta kraven på en trafiksäker vägmiljö. regionala transportplaneringen skallsärskild hänsyn tas till barns behov aven säker vägmiljö. Det regionala vägnätetkan även behöva rustas upp för att skapabättre miljö.· Förbättrad miljö ochtrafiksäkerhet inom väghållning·En förutsättning för att de nationellamiljö- och trafiksäkerhetsmålen skallkunna nås är att miljöstörningar fråntrafiken och att antalet dödade ochallvarligt skadade i trafikolyckor påkommunernas vägnät minskar väsentligt.Därför skall det särskilda statsbidragettill kommunerna för dessa ändamål finnaskvar. Regeringen anser att det är denregionala planeringsprocessen somslutligt skall avgöra fördelningen påolika ändamål utifrån de kriterier somlagts fast.· Cykel- och gångtrafik·Enligt propositionen kräver nollvisionenen strategisk satsning på oskyddadetrafikanter. Det behövs åtgärder för attgöra trafikmiljöerna säkrare för gåendeoch cyklister. Det gäller inte minstbarnens möjligheter att röra sig säkertoch i en miljö utan allvarligatrafiksäkerhetsfällor. Längs statligavägar har staten ansvaret för attvägnätet utformas så att även hänsyn tastill cykel- och gångtrafik. I tätorter ärdet staten som har ansvaret förhuvudvägnätet medan kommunen vanligtvishar ansvaret för övrigt vägnät. Dettainnebär att det huvudsakligen ärkommunerna som har ansvaret för utbyggnadav gångvägar och cykelleder vid sidan avhuvudvägnätet. Åtgärder som kan komma ifråga är gång- och cykelbanor, planskildapassager, gator som utformas efterfotgängarnas villkor etc. Liksom förandra statsbidragsberättigade åtgärderkan den regionala planeringsramenanvändas för att stödja kommunerna attinvestera i sådana åtgärder genom atttillhandahålla ett statsbidrag som täckerhögst av investeringen.· Transportinformatik·Transportinformatik för ett effektivtnyttjande av det nationellatransportsystemet kan vara ett sätt attuppnå de transportpolitiska målen.Vägnätet kan eventuellt nyttjaseffektivare, och utbyggnadsbehov avkapacitetsskäl kan senareläggas.Transportinformatik kan också nyttjas föratt styra trafik så att miljön kanförbättras och trafikolyckorna minskas.Den regionala planeringsramen fåranvändas för en utbyggnad av sådanasystem. För att underlätta kommunernasinvesteringar i ett väginformatikprojektbör statsbidrag kunna utgå med 50 %.· Regional kollektivtrafik·· Regeringen anser att denregionala planeringsramen skall användasför investeringar i regionalakollektivtrafikanläggningar somhållplatser, terminaler, kajanläggningar,kommunala flygplatser ochinformatiksystem som underlättar förkollektivtrafikfordonens framkomlighet.Även uppbyggnad av regionalainformationssystem som underlättarresandet för trafikanten skall varamöjligt att genomföra med statligt stöd.Högst av investeringen skall kunnaerhållas i statsbidrag. Minst 1,5miljarder kronor av den regionalaplaneringsramen reserveras förinvesteringar i regional kollektivtrafik.Detta, tillsammans med medel frånplaneringsramen förjärnvägsinvesteringar, medför att 4,5miljarder kronor reserveras för bidragtill regionala spårfordon. Bidraget kanäven avse miljöförbättringar avbefintliga fordon. I den månplaneringsramen för järnvägsinvesteringarpå inte kan anvisaresurser för en önskad investering föratt tillgodose ett regionalt önskemål kanåtgärden finansieras med medel ur denregionala planeringsramen. Samma sakgäller för de regionala spåranläggningarsom inte ingår i statens spåranläggningareller som ägs och förvaltas av andra änstaten.·· Lokal kollektivtrafik·Regeringen konstaterar att det finnsvissa åtgärder för lokal kollektivtrafiksom med dagens regler inte är berättigadetill statsbidrag. Det kan handla omseparata busskörfält ochsignalprioritering för bussar i städerna.I propositionen anges att en friareanvändning av den statligaplaneringsramen bör prövas i någrakommuner i syfte att uppnå en ökadmåluppfyllelse.Indelning av järnvägsnätetSedan beslutade omindelning av järnvägsnätet istomjärnvägar och länsjärnvägar harförutsättningarna ändrats. hartrafikhuvudmännen trafikeringsrätt ävenpå stomjärnvägarna i länet, och denregionala trafiken har haft en godutveckling på dessa banor. Därför behövs,enligt regeringen, inte längreindelningen i stomjärnvägar ochlänsjärnvägar för att definieratrafikeringsrätten till banorna. Ipropositionen framhålls vidare att enannan förändring är att de delar av detkapillära banätet som förvaltades av SJhar förts över till Banverket.Regeringen föreslår mot denna bakgrundatt indelningen av de statligajärnvägarna i stomjärnvägar ochlänsjärnvägar slopas.MotionsförslagRegionalt planeringsansvarMagda och (bådakd) anför i motion 2001/02:T17 attregeringens förslag minskar det regionalainflytandet och försämrar möjligheternaatt göra långsiktiga helhetsbedömningarpå regional nivå.