bet · GO01SoU8 · 2001-02-08 00:00:00 — Oavsett fritidsintressenuttrycker många ungdomar ett behov av fleramötesplatser och träffpunkter. Särskilt ungdomar påhögstadiet uppger att de saknar lokaler, platserutanför bostaden där de kan träffa sina kompisar,lyssna på musik etc. Satsningen på verksamhet ikommunerna för unga människor som inte har någonföreningstillhörighet, bl.a. fritidsgårdar, börenligt regeringen stärkas.Det framhålls vidare från regeringens sida attföreningar i möjligaste mån bör ha en klar policy ialkoholfrågor. Av den bör det framgå att allverksamhet där minderåriga deltar är alkoholfri ochatt vuxna som deltar beaktar detta. Regeringen pekarockså på att idrott är viktig för många människor.Attityder och beteende inom idrotten påverkar starktde enskilda individerna. Barn och ungdom under 18 årbör få möta en trygg och alkoholfri idrottsmiljö.Det understryks vidare av regeringen attgrundläggande i ett drogförebyggande arbete är atterbjuda ungdomar mötesplatser. Arbetetmed att utveckla drogfria nöjesmiljöer är eftersatti många kommuner, eftersom sådan verksamhet sällanvarit kommersiellt lönsam. Regeringen vill uppmuntrafler kommuner att ta initiativ till sådanaverksamheter.I propositionen (s. 42) anförs också att de förstaresultaten av två jämförande europeiskaalkoholstudier kommer att presenteras under detsvenska ordförandeskapet i EU . En avSveriges prioriterade uppgifter under och efterordförandeskapsperioden kommer att vara att lyftafram frågorna om alkoholen och alkoholens betydelseför folkhälsan i syfte att bidra till arbetet medatt utveckla en gemensam alkoholstrategi inom EU.Under ordförandeskap genomförs också, påsvenskt initiativ, en europeisk om alkohol. Temat för konferensenär unga människor och alkohol.MotionerI motion 2000/01:So26 av m.fl. (kd)begärs tillkännagivande om familjens betydelse i detförebyggande arbetet inom alkoholpolitiken (yrkande7).I motion 2000/01:So27 av m.fl. (c)begärs tillkännagivande att föräldrarnas ansvar föratt minska alkoholkonsumtionen bland de unga börtydliggöras (yrkande 3).I motion 2000/01:So547 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivande om behovet av ett samlatnationellt åtgärdsprogram mot det växande alkohol-och drogmissbruket bland unga. I samma motion begärsatt regeringen tillsätter en utredning för attskyndsamt återkomma med förslag till ett sådantnationellt åtgärdsprogram (yrkandena 1 och 2).I motion 2000/01:So25 av m.fl.(fp) begärs tillkännagivande om finansiering av ettutökat åtgärdsprogram genom försäljning av statligaV&S (yrkande 3). Motionärernaföreslår därför att staten säljer företaget, vilketberäknas tillföra statskassan runt trettio miljarderkronor. En del av räntevinsterna bör användas storsatsning på att minska alkoholmissbruk ochnarkotikaanvändning bland unga. Vidare begärstillkännagivande om åtgärder för att minskalangningen (yrkande 5 ). Motionärerna anför attbrottslighet som langning måste förebyggas genombättre social samhällsomsorg, skola med hög kvalitetoch att man tidigare uppmärksammar ungdomar iriskzonen.I motion 2000/01:So286 av Skånberg och (båda kd) begärs tillkännagivande om behovet avkraftfulla insatser för att stödja familjer medalkoholproblem (yrkande 2). Motionärerna pekar påatt de barn som lever i miljöer med alkohol- ellernarkotikamissbrukande föräldrar harblivit uppmärksammade i ett antal rapporter. I sammamotion begärs tillkännagivande om behovet avinsatser för att minska flickors alkoholbruk(yrkande 3).I motion 2000/01:N225 av och (båda fp) begärs tillkännagivande om attungdomens utanförskap åtgärdas genom upprustning avskolans funktion och bekämpande av alkohol och andradroger med stimulans av ungdomars möjlighet tilldrogfri fritid (yrkande 6).I motion 2000/01:So377 av och (båda s) begärs tillkännagivande om detnödvändiga drogförebyggande arbetet ochföreningarnas viktiga roll. Ungdomar måste fåchansen till alternativa umgängesformer än att umgåsvia droger. Det drogförebyggande arbetet måste få enhögre status än vad det har . Föreningslivetoch kommunala verksamheter som fritid, skola,barnomsorg och socialtjänst måste få störremöjligheter att på ett tidigt stadium jobba medbarns och ungdomars attityder till droger. Med ettalltmer segregerat boende i framför alltstorstäderna spelar ett aktivt föreningsliv enviktig roll.Tidigare behandling m.m.Socialutskottet uttalade sig , i sambandmed behandlingen av regeringens proposition1998/99:134 Vissa alkoholfrågor m.m., omalkoholförebyggande åtgärder i betänkande1999/2000:SoU4 Vissa alkoholfrågor. Utskottetanförde i sin bedömning bl.a. följande (s. 36).Utskottet delar den oro många känner över attungdomars och inte minst unga flickorsalkoholmissbruk ökar. Detta måste enligt utskottetmötas med konkreta och trovärdiga åtgärder.Ungdomarna måste nås i deras närmiljö ochföräldrarna stödjas. Utskottet delar regeringensinställning att med en bred nationell ochinternationell mobilisering kan ungdomarsalkoholkonsumtion hållas nere. Utskottet serpositivt på arbete inom EU för att få stödför en gemensam EU-strategi rörande alkohol.Utskottet har liksom regeringen förhoppningen att enStockholmsdeklaration i frågan kan utgöra en viktigframtida plattform för det alkoholpreventivaarbetet.Aktuella motioner avstyrktes. följdeutskottet (rskr. 1999/2000:42).Utskottet har därefter senast i betänkande2000/01:SoU7 Barn - Här och . En redogörelse förbarnpolitiken i berört frågan omdrogprevention bland unga. Utskottet anförde (s. 26)bl.a.:Utskottet anser det angeläget att åtgärder vidtasför att långsiktigt förebygga användningen avalkohol, tobak och andra droger, särskilt bland ungamänniskor. En nationell ledningsgrupp med dettasyfte finns i undersocialministerns ledning. - - - har vidare i sitt slutbetänkandesom mål 12 respektive 13 beskrivit att tobaksbruketskall minska respektive att det skadliga bruket avalkohol skall minska. Frågan om insatser som syftartill att förhindra att barn och unga använderalkohol är vidare aktuella i propositionen Nationellhandlingsplan för att förebygga alkoholskador,vilken bereds i utskottet.Utskottet ansåg aktuella motioner (mp och fp) i vissmån tillgodosedda och avstyrkte dessa. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 2000/01:135).Nationella folkhälsokommittén har i sittslutbetänkande Hälsa på lika villkor - nationellamål för folkhälsan (SOU 2000:91) som hälsopolitisktmål 13 angett "minskat skadligt alkoholbruk".Kommittén anför (s. 17) bl.a. att information omskadligt alkoholbruk, punktnykterhet och insatserriktade till barn och ungdom kan minskatotalkonsumtionen och alkoholskadorna. Betänkandetär föremål för remissbehandling.I ungdomsarbete inom alkohol-och drogområdet ingår flera projekt som syftar tillatt utveckla det alkoholförebyggande arbetet framförallt riktat mot ungdomar (bl.a. ProvinciaBothniensis och ). Institutet harockså tagit fram olika material som är avsedda attanvändas i drogundervisningen i skolorna.Utgångspunkten är att självständiga ungdomar med ettgott självförtroende får en inneboende förmåga attkontrollera sin drogkonsumtion.Projekt , , är ettalkohol- och narkotikapolitiskt forum på Internet.Drugsmart, startade på initiativ av dennationella ledningsgruppen och vänder sig främsttill yngre tonåringar samt deras föräldrar ochlärare med information och kommunikation om alkoholoch narkotika, värderingsövningar, spel,diskussioner m.m. Målet är att påverka ungdomarnasattityder och värderingar genom ökad kunskap samtatt stödja dem i valet av en drogfri livsstil. Ettannat syfte är att utgöra motvikt till drogliberalabudskap på Internet samt att också på ett snabbt ochlättillgängligt sätt tillhandahålla skol- ochundervisningsmaterial till lärare och elever iskolan om alkohol- och narkotikafrågor ().EG- kommissionen har framlagt förslagtill och rådets beslut omantagande av ett program för gemenskapsåtgärder påfolkhälsoområdet (2001-2006). I förslaget betonasbehovet av att angripa hälsopåverkande faktorergenom främjande av hälsa och förebyggande avsjukdomar. Enligt kommissionen anses alkohol vara enav de största riskfaktorerna för människors hälsa(KOM (2000) 285 slutlig). Förslaget kan komma attantas vid hälsorådsmötet . har vidare framlagt ettförslag till rådets rekommendation om barns ochungdomars alkoholkonsumtion (KOM (2000) 736slutlig). I förslaget framhålls att åtgärder pågemenskapsnivå behövs eftersom ungdoms-kulturen bliralltmer internationell. Förslaget innehåller bl.a.rekommendationer om information och prioritering avsanktioner mot olaglig alkoholförsäljning. Ävendetta förslag kan komma att antas på hälsorådsmötetunder den svenska ordförandeperioden.Utskottets bedömningUtskottet delar bedömningen att alkoholförebyggandeinsatser för barn och ungdomar är särskilt viktiga.Det finns, enligt utskottet, skäl att befara atteffekterna av en ökad alkoholkonsumtion i samhälletmed stor sannolikhet skulle drabba just ungdomar.Utskottet anser därför att insatser som syftar tillatt förhindra att barn och unga använder alkoholmåste stärkas och utvecklas och att åldern föralkoholdebuten måste skjutas upp. Utskottet kankonstatera att en bred nationell och internationellalkoholförebyggande verksamhet pågår på området ochser positivt på regeringens uppdrag tillFolkhälsoinstitutet och att analysera huralkoholpreventionsarbetet kan stärkas i skolan. Idetta sammanhang vill utskottet understryka viktenav att erbjuda barn och ungdom möjligheter tillalkoholfri fritid, både i och utanför för-eningslivet. Det är enligt utskottet vidare mycketangeläget att göra denna grupp delaktig i detförebyggande arbetet. Utskottet vill också framhållabetydelsen av att engagera föräldrar ipreventionsarbetet samt uppmärksamma defamiljesociala konsekvenserna av alkoholmissbruket.I handlingsplanen berörs flera av defrågeställningar som tas upp i motionerna.Motionerna 2000/01:So25 (fp) yrkande 5, 2000/01:So26(kd) yrkande 7, 2000/01:So27 (c) yrkande 3,2000/01:So286 (kd) yrkandena 2 och 3, 2000/01:So377(s), 2000/01:So547 (fp) yrkandena 1 och 2 och2000/01:N225 (fp) yrkande 6 får i allt väsentligtanses tillgodosedda med det anförda.Även motion 2000/01:So25 (fp) yrkande 3 avstyrks.Insatser för vuxnaPropositionenI propositionen (s. 70 f.) anför bl.a. regeringenatt generella insatser riktade till vuxna har en godeffekt på såväl vuxna som deras barn.Socialstyrelsen bör få i uppdrag att i samråd medFolkhälsoinstitutet och Arbetslivsinstitutetutveckla metoder för hur andelen primärvårds- ochföretagshälsovårdspersonal som genomgår fortbildningom alkohol kan öka.Uppdraget skall enligt regleringsbrev avseendeSocialstyrelsen för redovisas senastden 31 mars 2002.Regeringen anför vidare att insatser för vuxna kandelas in i insatser för unga vuxna () och insatser för övrigavuxna. Insatser för unga vuxna bör prioriteraseftersom de som grupp har den högstaalkoholkonsumtionen och eftersom de i högutsträckning är förebilder för de lite yngre. Debehöver ökad kunskap om hur mycket man kan drickautan att ta skada och om riskerna medberusningsdrickande.Regeringen framhåller att offentliga miljöer skallvara säkra att vistas i för allmänheten. Därförfinns goda motiv till att verka för att offentligamiljöer skall vara så fria som möjligt från alkoholoch därigenom från det våld och den skadegörelse somberusade personer kan orsaka.Eftersom restauranganställda är en riskgrupp pågrund av tillgången på alkohol vore det enligtregeringen önskvärt att restaurangerna också haderiktlinjer för förebyggande av alkoholskador blandden egna personalen.I propositionen framför regeringen att drygt 80 %av den arbetsföra befolkningen finns i arbetslivet.De flesta storkonsumenter har arbete, bara en litenandel av storkonsumenterna finns utanförarbetslivet. På arbetsplatser finns många motiv föratt utveckla ett alkoholskadeförebyggande arbete.Arbetsmarknadens parter har engagerat sig och inomramen för (Arbetslivets egen organisation ialkohol- och drogfrågor) utvecklat metoder i detförebyggande arbetet.På högskolor och inom studentlivet drickerungdomarna av tradition i regel ofta och mycket.Folkhälsoinstitutet har i samverkan medSystembolaget och () initierat konferenser med högskolorna i syfteatt förebygga alkoholskador.Regeringen framhåller att inom företagshälsovårdoch primärvård kan en dialog om dryckesmönster förasvid allmänna hälsoundersökningar och i samband medproblem som kan påverkas av hög alkoholkonsumtion.Enligt regeringen bör därför få iuppdrag att i samråd med utveckla metoder och initierautbildning inom detta område för läkare,sjuksköterskor och annan personal inomföretagshälsovården och primärvården. Fortbildningenbör följas upp av en utvärdering.I propositionen anför regeringen vidare attinsatserna för att minska antalet alkoholrelateradeolyckor i trafiken, till lands och till sjöss börförstärkas. tillkallades en särskildutredare med uppgift att utreda frågan om det finnsanledning att i någon form införa en promillegränsför sjöfylleri som inte är grovt och överväga hur ensådan regel skulle kunna utformas (dir. 1999:87). Iutredarens uppdrag ingår bl.a. att bedöma i vilkenmån och på vilket sätt möjligheterna att upptäckaoch beivra sjöfylleri kan förbättras. Vägverketbör få i uppdrag att utreda vilka åtgärder sombehöver vidtas för att bättre kunna regi-streraalkoholrelaterade olyckor. Polisen bör fortsatt isin trafikövervakning prioritera arbetet mottrafiknykterhetsbrotten.Regeringen anför i propositionen att insatser börförstärkas och utvecklas för att minska risken föratt barn föds med skador förorsakade av modernsalkoholkonsumtion under graviditeten.Folkhälsoinstitutet och bör få iuppdrag att ta fram fortbildning för personal inommödrahälsovården inriktad på att höja kunskapen omsambandet mellan alkoholkonsumtion och skador undergraviditeten.MotionerI motion 2000/01:So26 av m.fl. (kd)begärs tillkännagivande om att aktivt arbeta för attuppnå nollvisionen i trafiken (yrkande 5). I sammamotion begärs vidare att regeringen lägger framförslag till ändring så att likvärdiga regler gällerför onykterhet till sjöss och vid framförande avfordon på väg (yrkande 6).I motion 2000/01:So25 av m.fl.(fp) begärs tillkännagivande om utredning av frågorkring sekundärprevention i vården (yrkande 7).Motionärerna anför att ett område som inte äromnämnt i propositionen, men som borde varahögprioriterat, är hindren för sekundärprevention isjukvården. Patienter som sökt till sjukvården fören alkoholrelaterad skada är i regel mer mottagligaför prevention efter behandlingen än vad de varinnan de kom till sjukvården. Därför bör frågorkring sekundärprevention i sjukvården redas ut.I motion 2000/01:So286 av Skånberg och HolgerGustafsson (båda kd) begärs tillkännagivande omåtgärder mot fetalt alkoholsyndrom (FAS) (yrkande1). Motionärerna anför att det enligt uppgift födsmellan 100 och 150 barn i medskador som orsakats av att modern druckit alkoholunder graviditeten, s.k. fetalt alkoholsyndrom(FAS). Därtill kommer 200-300 barn som får mindreomfattande skador, men som får ett beståendehandikapp.I motion 2000/01:So469 av () begärstillkännagivande om behovet av alkoholfria miljöeroch aktiv kulturpolitik. Enligt motionärerna krävsen genomgång av kommuners, landstings och statensbidrag till kultur- och fritidsevenemang för attsäkerställa att de överensstämmer med denövergripande målsättningen att minskatotalkonsumtionen och tillhandahålla alkoholfriamiljöer.Tidigare behandlingUtskottet behandlade senast i betänkande1999/2000:SoU12 Barnfrågor frågan om fetaltalkoholsyndrom (FAS). Utskottet anförde följande (s.32):Utskottet vill ånyo framhålla att det är ytterstangeläget att informera om riskerna med att användaalkohol och andra droger under graviditeten. Viktigainsatser görs redan inom mödrahälsovården och genomFolkhälsoinstitutets försorg. Något tillkännagivandeär därför inte erforderligt.Den aktuella motionen (s) avstyrktes. Riksdagenföljde utskottet (prot.nr 1999/2000:102).Utskottets bedömningAlkoholen utgör en av de allra störstaolycksskapande faktorerna i trafiken. Utskottet serdärför positivt på förslaget i propositionen attförstärka insatserna för att minska dealkoholrelaterade trafikolyckorna. Motion2000/01:So26 (kd) yrkande 5 får anses i alltväsentligt tillgodosedd med det anförda. mening bör resultatet avutredningsarbetet om åtgärder mot sjöfylleriavvaktas eftersom uppdraget skall redovisas inomkort. Motion 2000/01:So26 (kd) yrkande 6 avstyrks.Regeringen redovisar vidare i propositionen attinsatser för att minska risken att barn föds medskador på grund av moderns alkoholkonsumtion undergraviditeten bör förstärkas och utvecklas. Utskottetsom tidigare betonat sådana insatser delar denbedömningen. Motion 2000/01:So286 (kd) yrkande 1 fåranses i huvudsak tillgodosedd med det anförda.I propositionen redogörs även för satsningar påalkoholprevention inom företags- och primärvården.Utskottet anser att sekundärprevention inomsjukvården är av stor betydelse i sammanhanget ochmenar, i likhet med motionärerna i motion2000/01:So25 (fp) yrkande 7, att de hinder som finnsmot ett genomförande av denna preventionsform börbelysas och minimeras. Det får förutsättas attSocialstyrelsen beaktar detta i samband medutförande av uppdraget inom området. Motionenavstyrks.Utskottet delar vad regeringen anfört ipropositionen om att offentliga miljöer skall varaså fria som möjligt från alkohol. Enligt utskottetbör självfallet eftersträvas att detsamma ävengäller kulturlivet. Utskottet är dock inte berettatt ta något initiativ med anledning av motion2000/01:So469 (s), varför också denna avstyrks.Fördelning av medel för att genomförahandlingsplanen m.m.PropositionenRegeringen anför i proposition 2000/01:20 (s. 77 f.)att den för att stödja genomförandet av deintensifierade alkoholskadeförebyggande insatserna ienlighet med den nationella handlingsplanen avseratt sammanlagt avsätta underåren 2001-2003 för planens genomförande. Av dessamedel avsätts för förstärktainsatser i kommunerna. anvisar medeltill kommunerna efter direktiv som utarbetas avregeringen. Resterande skallanvändas till ett ökat stöd till utvecklatinternationellt samarbete, frivilligorganisationer,forskning, kompetensutveckling, finansiering av deuppdrag som föreslagits och för kostnader i sambandmed genomförandet av planen, opinionsbildning,metodutveckling, uppföljning m.m.MotionerI motion 2000/01:So25 av m.fl.(fp) begärs tillkännagivande om utredning omlänsstyrelsernas roll i medelstilldelning tillkommunerna (yrkande 8). Motionärerna anför attlänsstyrelserna skall svara för anvisning av medeltill kommunerna. Handläggarna inom länsstyrelsernasaknar oftast kompetens att bedöma ansökningar inomdetta område. Risken är därför uppenbar att resursergår till fel saker. Eftersom det rör sig ombetydande belopp, för varje länsstyrelse betydligtmer än vad forskningsstiftelser på alkoholområdetdelar ut, vore det lämpligt att man bildarprioriteringskommittéer, med representanter frånbl.a. de samhällsmedicinska enheterna och andraorgan.I motion 2000/01:So26 av m.fl. (kd)begärs tillkännagivande om att bidragen tillnykterhetsorganisationerna borde hanteras på sammasätt som gäller för idrottsrörelsen (yrkande10). Motionärerna anför att regeringen ihandlingsplanen förstått betydelsen av de ideellaorganisationernas arbete med dessa frågor. Ettkonkret förslag i samband med detta som inteåterfinns i handlingsplanen är, enligt motionärerna,att bidragen till nykterhetsorganisationerna bordeförändras och hanteras på det sätt som gäller föridrottsrörelsen. Ett yrkande med samma innebördframställs i motion 2000/01:So471 av . (kd) yrkande 8 delvis.I motion 2000/01:So27 av m.fl. (c)begärs tillkännagivande om att resurserna för detalkoholförebyggande arbetet skall fördelas tillkommunerna enligt principerna för det generellastatsbidraget (yrkande 4). Motionärerna anför attdet är bättre att infoga resurserna i det generellabidragen till kommunerna, underen treårsperiod. Därmed förhindras att pågåendearbete avstannar eller avslutas, i hopp omspecialstöd. Motionärerna avvisar regeringensförslag om specialdestinerade bidrag och föreslåratt resurserna fördelas enligt principen omgenerella bidrag till kommunerna.I motion 2000/01:So22 av () begärstillkännagivande om frivilligorganisationernas rollför att förebygga alkoholskador. Motionären pekar påatt frivilligorganisationernas arbete är ettkomplement till samhällets insatser. I fördelningenav de ordinarie bidragen till utveckling av socialtarbete har och andraorganisationer som arbetar med missbruksfrågortilldelats en mycket stor andel av det totalaanslaget. Det är viktigt att det skapas möjlighettill medelstilldelning även för övrigaorganisationer, vars verksamhet rör t.ex. kvinnoroch barn, när det ökade anslaget med anledning avhandlingsplanen fördelas.I motion 2000/01:So461 av m.fl. (s, v, c,fp, mp) begärs tillkännagivande om att statsbidragentill förebyggande arbete med ändring av föreliggandeordning fördelas i enlighet med de principer somangivits i motionen. /att införa en ny form för bidragsgivningtill nykterhetsorganisationer m.fl. Det är enligtmotionärernas uppfattning felaktigt att stödet tillvåra folkrörelser hanteras på olika sätt beroende påfrån vilket konto och från vilken myndighet somanslaget kommer. Motionärerna ser det som självklartatt statliga bidrag skall utsättas för kontroll. Detfår dock inte ske på bekostnad av en avsevärt utökadbyråkrati, som små organisationer inte har resurserför. Resultatet av beslut hösten 1998visar sig nu ha skapat åtskilliga problem för deorganisationer som får bidrag via Socialstyrelsenvad gäller fördelning och redovisning.Tidigare behandlingSocialutskottet uttalade sig senast i samband medbehandlingen av budgetpropositionen (prop.2000/01:1) om fördelningen av statsbidrag tillnykterhetsorganisationer m.m. i betänkande2000/01:SoU1 utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård ochsocialomsorg. Utskottet anförde i sin bedömning (s.83) bl.a. följande.De nya riktlinjerna för statsbidrag tillfrivilligorganisationerna (SFS 1998:1814) har variti kraft . Enligt utskottets mening ärdet självklart att det nya systemet behöver viss tidför att fungera fullt tillfredsställande. Det ärdock angeläget att ständigt ärlyhörd för organisationernas synpunkter på hursystemet fungerar och att systemet regelbundet följsupp och utvärderas. Utskottet förutsätter attSocialstyrelsen fortsätter det nära samarbetet medorganisationerna samt utvecklar brukarrådetsforumroll och att regeringen noga följerutvecklingen på området. Det ankommer på regeringenatt vidta de ändringar i gällande riktlinjer som kanbehövas - - -.Enligt utskottets mening spelarfrivilligorganisationerna på det drogförebyggandeområdet en viktig roll. Organisationerna förstärkeroch kompletterar samhällets insatser genom attbedriva ett förebyggande, stödjande ochopinionsbildande arbete. Deras arbete bör därför påolika sätt stödjas och uppmuntras. börorganisationerna vara öppna för att utveckla nyametoder i sitt arbete och aktivt verka för att nå uttill dagens barn och ungdomar. Något initiativ frånriksdagens sida behövs inte. - - -Aktuella motionsyrkanden avstyrktes. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 2000/01:96-97).Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning att medlentill förstärkta insatser i kommunerna för attgenomföra handlingsplanen skall fördelas avrespektive länsstyrelse. Motion 2000/01:So27 (c)yrkande 4 avstyrks därför.Det får förutsättas att varje länsstyrelse på etttillfredsställande sätt verkställer dennamedelsfördelning. Utskottet utgår från attregeringen följer utvecklingen. Utskottet avstyrkeräven motion 2000/01:So25 (fp) yrkande 8.I propositionen föreslås att medel skall anvisastill kommunerna efter ansökan och enligt direktivsom regeringen skall utarbeta. Utskottet vill ianslutning härtill anföra följande. Trots problemetsomfattning är det ytterst få barn vars föräldrarlider av alkoholmissbruk som erbjuds adekvatainsatser. Utskottet anser därför att regeringensärskilt bör uppmärksamma detta behov av preventivainsatser för barn i missbruksmiljöer i samband medutformningen av fördelningsdirektiven.