bet · GO01SkU19 · 2001-03-20 00:00:00 — Verket för näringslivsutveckling harockså fått regeringens uppdrag att jämföra villkorenför företagande i de nordliga delarna av ,och Norge.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet de förslag som förts fram i motionernaK398 yrkande 12, Sk324 yrkande 11, Sk632 yrkandena 1och 2, Sk718, Sk732 yrkande 3, Ub259 yrkande 2, N243yrkande 9 och N267 yrkande 16.Tonnageskatt, fartygsfonderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om attinföra tonnageskatt och fartygsfonder.Jfr reservation 2 (m, kd).MotionenI motion T212 yrkande 32 föreslår . (kd) att det införs ett system medtonnageskatt för sjöfarten. I motion T642 yrkande 10föreslår m.fl. (m) attfartygsfonder införs på nytt.Utskottets ställningstagandeYrkanden om att införa tonnageskatt och återinförafartygsfonder har avslagits av vid fleratidigare tillfällen med hänvisning till - förutomprinciperna bakom skattereformen - befintligtrederistöd i form av att statligt stöd lämnas tillarbetsgivarens kostnader för skatt och socialaavgifter.Av budgetpropositionen (prop. 2000/01:1,utg.omr. 22, s. 80) framgår att regeringen harpåbörjat en total översyn av lastsjöfartens ochfärjenäringens villkor. Som målsättning anges däratt ge den svenska sjöfarten likvärdigakonkurrensvillkor. Arbetet är inriktat på att införaett s.k. nettostöd. Alternativet är ett s.k.bruttostöd. Regeringens avsikt är att lägga förslagom ett nytt stödsystem som kan träda i kraft den 1januari 2002.Utskottet anser att regeringens förslag om ettnytt stödsystem bör avvaktas och avstyrkermotionerna T212 yrkande 32 och T642 yrkande 10.ÅkeribranschenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslaget om attriksdagen skall uttala sig för sänkta skatterför åkeriföretag.Jfr reservation 3 (m, kd).MotionenI motion T477 yrkande 1 förordar . (m, kd, fp) sänkta skatter för att förbättraåkeribranschens villkor. Enligt motionärerna gerkostnadsläget de svenska åkarna konkurrensnackdelari förhållande till de utländska åkarna. De störstakostnadsposterna är enligt motionen löner, bränsleoch avskrivningar.Utskottets ställningstagandeSverige har haft en internationelltkonkurrenskraftig företagsbeskattning som bl.a.rymmer möjligheter till snabbare avskrivningar avinventarier än vad som alltid är företagsekonomisktmotiverat. Som utskottet nämnt i ett tidigareavsnitt i betänkandet ingår även en sänktbeskattning av arbete i bl.a. den strategi för engrön skatteväxling som redovisats i den senastebudgetpropositionen. En annan komponent i skatteväx-lingen är en ökad miljörelatering avvägtrafikbeskattningen. Dagens förhållandevis låganivå på dieselbeskattningen, jämfört medbeskattningen av bensin, har tillkommit med hänsyntill den yrkesmässiga trafikens konkurrenssituation.Det framgår av budgetpropositionen (prop.2000/01:1, volym 1, s. 230) att det i ett mermiljörelaterat system bör övervägas möjligheten attbalansera höjningar av dieselskatten medförändringar i fordonsskatten.Åkerinäringens villkor uppmärksammades i riksdagenvåren 2000 då regeringen redovisade en samladhandlingsplan för åkerifrågorna (prop. 1999/2000:78,bet. 1999/2000:TU11). Arbetet med de olikaåtgärderna i denna plan pågår i samarbete medföreträdare för branschen.Utskottet hänvisar till det pågående arbetet.Motionen avstyrks.Periodiseringsfonder i mindreföretag, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen omutvidgningar i rätten att sätta av tillperiodiseringsfond.Jfr reservationerna 4 (m, kd, c, fp) och 5(mp).Gällande rättEnligt gällande regler om avsättning tillperiodiseringsfond kan enskilda näringsidkare(inklusive fysiska personer som är delägare ihandelsbolag) bilda en skattefri reserv sommotsvarar av årsvinsten. Andra företag som kananvända sig av periodiseringsfond kan reservera 25 %av årsinkomsten. Den tid under vilken enperiodiseringsfond längst kan kvarstå som obeskattadreserv har förlängts års taxering.Reserveringen skall enligt de nya reglerna inormalfallet återföras senast det sjättetaxeringsåret efter det taxeringsår som avdragethänför sig till.MotionernaI några motioner har lagts fram förslag om attutvidga möjligheterna till skattefria reserveringari mindre företag generellt eller i samband mednystart.Henrik () föreslår i motion Sk630 attnystartade företag skall kunna sätta av hela sittekonomiska överskott till periodiseringsfonder underde fem första åren av företagets verksamhet.Cristina Husmark () vill i motion Sk740att avsättningsmöjligheterna utvidgas för attunderlätta för nystart och expansion i mindreföretag. Enligt motionen bör hela vinsten kunnareserveras vid nystart och nivån generellt höjastill , eventuellt med finansiering genom attminska de större företagens rätt att göra avsätt-ningar till periodiseringsfond.I motion N317 yrkande 2 förordar . (fp, m, kd, c) skatte- och redovisningsreglersom är bättre anpassade till soloföretag. Detviktigaste för det lilla företaget är enligtmotionen att få bättre möjligheter tillperiodisering av överskott.Periodiseringen i redovisningen medför enligtmotion N388 av m.fl. (mp)svårigheter som har stjälpt många företag. Ökademöjligheter till periodisering av soloföretagensöverskott förordas i motionens yrkande 5.I motion Sk730 återkommer m.fl.(c, m, kd, fp) med ett förslag om en lönebaseradreserveringsmöjlighet för mindre företag avlönesumman upp till 50 basbelopp.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har beslutat om fleraändringar i syfte att förbättra villkoren förnyföretagande och entreprenörskap. För attunderlätta nystart av företag återinfördes enmöjlighet att kvitta underskott i näringsverksam-heten mot inkomst av tjänst. Bland andra åtgärder påskatteområdet märks de lättnader i beskattningen avutdelningar och reavinster på aktier i onoteradebolag som beslutades och som harutvidgats genom olika beslut . Isyfte att förbättra förutsättningarna förverksamheten och tillväxten i små och medelstoraföretag slopades 1999 flertalet s.k. stoppregler förfåmansägda företag. Med verkan årstaxering utvidgades möjligheten för enskildanäringsidkare att göra avsättningar till periodise-ringsfond. års taxering höjdesavsättningsnivån ytterligare för både enskildanäringsidkare och andra företagsformer.Småföretagandets problem har uppmärksammats i detarbete med statsbudgeten som regeringen och dessbåda samarbetspartier har utfört under deninnevarande mandatperioden. I budgetpropositionenför 2000 (prop. 1999/2000:1, volym 1, s. 196 f.)redovisades resultatet av en undersökning avskattebelastningen i företag av olika storlek sombaserades på uppgifter i en företagsregister- ochindividdatabas som utvecklats inom Finansdeparte-mentet. När det gällde reserveringsmöjligheternatydde vissa tecken på att dessa inte utnyttjadesfullt ut. Vidare tycktes mindre företag utnyttjasystemet i något mindre utsträckning än storföretag.Undersökningen visade att små företag den undersöktaperioden () som kollektiv hade beta-lat en något större andel av sin vinst i skatt änkollektivet stora företag. Dessa skillnader tordekunna förklaras av att stora företag oftare harskilda verksamheter med olika konjunkturcykler ochdärigenom bättre kvittningsmöjligheter.Reserveringsmöjligheter bedömdes vara av särskiltvärde för den kategorin företag som har svårighetereller begränsade möjligheter att få externtriskkapital. I frånvaro av externt riskkapital ärden gruppen av företag hänvisade till att finansierasina investeringar med vinstmedel som har genereratsi den egna verksamheten. Detta ansågs i särskilt höggrad gälla för enskilda näringsidkare och fysiskapersoner som är delägare i handelsbolag samt gene-rellt för nystartade företag. De överväganden somgjordes i anslutning till undersökningen utmynnadedärför i att taket för avsättningar till periodise-ringsfond höjdes till generellt och till 30 %för fysiska personers inkomst av näringsverksamhet.För att göra periodiseringsfondssystemet merattraktivt för företagen förlängdes dessutomtidsperioden för att återföra avdraget tillbeskattning från fem till sex år.I de överväganden som ledde fram till beslutet attutvidga reserveringsutrymmet ingick även att taställning till förslag som skulle innebära störreskillnader mellan olika företagsformer när detgäller skattesats respektive reserveringsutrymme.Övervägandena ledde fram till slutsatsen attselektiva åtgärder inte är lämpliga påföretagsskatteområdet. Bortsett från svårigheter attfinna korrekta storlekskriterier medför selektivaåtgärder tröskeleffekter, konkurrenssnedvridningarsamt risk för uppdelning av företag (prop.1999/2000:1, volym 1, s. 198). Det framhölls ocksåatt sänkt bolagsskatt är det mest effektiva sättetatt sänka avkastningskravet på investeringar medeget kapital. Den skillnad som redan finns ireserveringsmöjligheterna till förmån för enskildanäringsidkare och fysiska personer som är delägare ihandelsbolag motiverades med dessa företags sämrevillkor när det gäller kapitalanskaffning. Enligttraditionell marknadsekonomisk teori är det dockinte samhällsekonomiskt lönsamt att kompenseraföretag för merkostnader som beror på faktiskarelativa nackdelar. En kompensation kan däremot varamotiverad om merkostnaderna beror påmarknadsmisslyckanden.Skatteutskottet har vid tidigare behandling avmotionsförslag syftande till skatteuppskov i sambandmed nystart av företag särskilt framhållit desvårigheter för företaget som kan uppkomma när ettskatteuppskov väl upphör och skatten skall börjabetalas. Många verksamheter skulle sannolikt fåavvecklas av skatteskäl, t.ex. därför att det inteär möjligt för en småföretagare att driva sinverksamhet i konkurrens med en nystartadskattegynnad verksamhet. Liknande problem som skulleuppkomma om nystartade företag ges särskildaskattelättnader kan också uppkomma om det är storaskillnader i reserveringsmöjligheterna mellan olikaföretagsformer.Innan ytterligare åtgärder i fråga omreserveringsmöjligheterna övervägs är det enligtutskottets mening angeläget att få kunskap om hur deförbättringar som redan har beslutats påverkarföretagens beteende när det gäller att utnyttjaperiodiseringsfondssystemet. Utskottet anser detdärför vara önskvärt att den undersökning sominletts i kring företagensreserveringar fortsätts så att det blir möjligt attfölja upp de ändrade reglerna. mening är det inte nödvändigt förriksdagen att tillkännage detta för regeringen.Utskottet avstyrker följaktligen motionerna Sk630,Sk740, N317 yrkande 2 och N388 yrkande 5.När det gäller förslaget i motion Sk730 om enlönebaserad avsättningsmöjlighet vill utskotteterinra om att det fanns en sådan möjlighet i detslopade systemet med skatteutjämningsreserv.Motsvarande motionsyrkande har avslagits avriksdagen vid upprepade tillfällen, senast våren2000 (bet. 1999/2000:SkU14). Utskottet avstyrkerånyo detta yrkande.Skogskonto och ersättningsfondUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om utvidgadavdragsrätt för insättningar på skogskontooch om att förlänga den tidsperiod undervilken en ersättningsfond kan varaobeskattad.Jfr reservation 6 (m).Gällande rättFör att underlätta ersättningsanskaffningar näregendom har förstörts genom brand eller annan olyckaeller tagits i anspråk genom tvång, t.ex. expropria-tion eller inskränkningar i förfoganderätten enligtmiljöbalken medges avdrag för avsättningar tillersättningsfond som görs i bokföringen (31 kap.inkomstskattelagen). Denna reserveringsmöjlighetinfördes vid skattereformen med förebild både i detidigare s.k. eldsvådefonderna och systemet meduppskov med beskattning av reavinst vid vissatvångsavyttringar. Ersättningsfond kan stå kvar . Finns särskilda skäl kan tiden förlängastill . Återförs fonden utan attersättningsanskaffning skett, skall det avsattabeloppet - i normalfallet med tillägg av - tasupp som intäkt.I skogskontosystemet kan beskattningen avskogsintäkter till viss del skjutas upp i tio åreller, i de fall avverkning fått tidigareläggas pågrund av skogsskador, (21 kap. 21-40 §§inkomstskattelagen).MotionernaI motion Sk739 föreslår () utvidgadereserveringsmöjligheter för skogsägare vars skogexproprieras för utökat naturskydd och reser-vatsbildning. Samme motionär yrkar i motion Sk779 omen förlängning av den tidsperiod under vilken enersättningsfond i mindre företag kan kvarstå fråntre till fem år.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har tidigare prövat och avslagit KenthHögströms förslag till utvidgningar i fråga omskogskonto och ersättningsfond (bet. 1998/99:SkU11och 1999/2000:SkU14). Utskottet anser dereserveringsmöjligheter som dessa reserveringsformermedger är tillräckliga och vidhåller följaktligendet tidigare ställningstagandet. Motionernaavstyrks.Avsättning till pensionsstiftelseUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslaget om etttillkännagivande till regeringen omskattereglerna för avsättning tillpensionsstiftelse.BakgrundVåren 1998 antog nya regler förarbetsgivares avdrag för pensionskostnader. Reglernatar sikte på arbetsgivarens kostnad för att tryggapensionsutfästelserna och innebär att ett beloppmotsvarande högst av den anställdes lön ochandra pensionsgrundande ersättningar får dras av.Avdraget får dock inte överstiga 10 basbelopp. Enkompletterande regel finns för de fall dåpensionsrättigheten skall "köpas i kapp" eller dåpensionsavgångar sker (prop. 1997/98:146Förenklad avdragsrätt för pensionskostnader, bet.1997/98:SkU27).Under hösten 1998 har möjligheten till byte avtryggandeform med avdragsrätt utvidgats. Avdrag förkostnad för nytt tryggande av en pensions-utfästelsefår göras under förutsättning att utfästelsentidigare tryggats med avdragsrätt (prop. 1998/99:16,bet. 1998/99:SkU4).MotionenI motion Sk789 återkommer () med enbegäran om ett tillkännagivande om att reglerna börändras så att pensionsstiftelseinstrumentet stärksoch företagarnas valmöjligheter ökar. Enligtmotionen gör knytningen av avdragsrätten föravsättning till pensionsstiftelse till innevarandeeller föregående års löneuttag att en eventuelländring i pensionsåtagandet efter avgång ur tjänstinte får någon skatterättslig effekt, trots attpensionsstiftelsens kapital ligger inom enprincipiellt avdragsgill nivå. Det krävs enpensionsförsäkringspremie för att en utfästelse rättighetshavares efterlevande skall kunnatryggas avdragsgillt. Dessa förhållandendiskriminerar bl.a. stiftelseformen, ansermotionären.Utskottets ställningstagandeNär skatteutskottet behandladedessa skatteregler konstaterade utskottet bl.a. attreglerna har en nära anknytning till tryggandelagen,och utskottet uttalade att det är viktigt att deolika problem som kan finnas kring tryggandelagenoch dess tillämpning kartläggs i syfte att få ettunderlag för en bedömning av behovet av en översynav denna lag (bet. 1997/98:SkU27 s. 36).Under hösten 1998 beslutade om enutvidgning av avdragsrätten vid byte avtryggandeform. Med anledning av motioner om enmöjlighet till byte av tryggandeform på en högreförmånsnivå som uppnåtts genom tillväxt i enpensionsstiftelse eller på annat sätt anfördeskatteutskottet att detta väcker frågor kringhanteringen av kapitalet i pensionsstiftelser, ochutskottet uttalade att den pågående kartläggningenav frågor som har anknytning till tryggandelagen börske med beaktande av de regler för beskattning isamband med pensionsutfästelser som aktualiserasgenom motionsyrkandet. Utskottet förutsatte attregeringen, om det visar sig behövligt, återkommertill med förslag till ändring i dessaregler.När behandlade enmotsvarande motion av hänvisadeskatteutskottet till att det enligt vad utskotteterfarit pågår ett arbete inom medde nu aktuella frågorna (bet. 1999/2000:SkU13).Utskottet får med hänvisning till det tidigareställningstagandet ånyo avstyrka motionsyrkandet.YrkesfiskareUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om ensärskild resultatutjämningsmöjlighet föryrkesfiskare.Jfr reservation 7 (m, kd).BakgrundRiksdagen har tidigare beslutat ett tillkännagivandeom att regeringen efter en beredning av frågan omyrkesfiskarnas konkurrenssituation i förhållandetill grannländerna skall återkomma till riksdagenmed förslag som tillgodoser de krav påkonkurrensneutralitet i förhållande tillgrannländerna som väckts i flera motioner (bet.1996/97:SkU13, rskr. 1996/97:133).Utredningen (Jo 1998:05) om konkurrenssituationenför det svenska yrkesfisket lämnade i januari 1999betänkandet Yrkesfiskets konkurrenssituation (SOU1999:3). Utredningen föreslog ett yrkesfiskaravdragsom skall ersätta nuvarande avdrag för ökadelevnadskostnader i samband med fiske och ett systemför resultatutjämning.MotionernaI motionerna Sk1024 av och (), MJ243 yrkande 17 av m.fl.(kd) och MJ307 yrkande 3 av ochInger () förordas att det införs ett särskiltsystem för resultatutjämning för yrkesfisket.Utskottets ställningstagandeI budgetpropositionen (prop. 2000/01:1,volym 1, s. 236) har aviserats ett förslag omyrkesfiskaravdrag i syfte att förbättra det svenskayrkesfiskets konkurrenssituation. Lagstiftningenmåste dock lagrådsgranskas och godkännas av . Enligt utskottets mening börregeringens förslag avvaktas. Det är enligtutskottets mening inte aktuellt att utvidga detkommande förslaget till att omfatta även enresultatutjämningsmöjlighet som skulle varatillgänglig endast för yrkesfisket. Utskottetavstyrker motionerna.Kooperativ verksamhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen omskattelättnader för nystartade kooperativ.MotionenI motion N380 yrkande 5 återkommer () med ett förslag om attDalarna bör bli ett försökslän för att geskattelättnader för nystartade kooperativ.Utskottets ställningstagandeMotionärernas förslag behandlades av förett år sedan och avslogs med hänvisning till vissaåtgärder som vidtagits för att underlättariskkapitalförsörjningen för kooperativa företag ochatt en skattelättnad bedömts inte vara en lämpliglösning för att ytterligare underlättariskkapitalförsörjningen (bet. 1999/2000:SkU14).Utskottet finner ingen anledning att ändra det tidi-gare ställningstagandet och avstyrker motionen.ÄgarbeskattningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om attslopa den ekonomiska dubbelbeskattningen avbolagsinkomster och om att återinföra risk-kapitalavdrag.Jfr reservation 8 (m, kd, c, fp).Gällande rättJuridiska personer betalar statlig inkomstskatt med28 % på alla inkomster. Fysiska personer som fårutdelning på aktier och andra andelar skall betalastatlig kapitalinkomstskatt . Utdelningen ärinte avdragsgill för företaget och delägarna kaninte avräkna erlagd bolagsskatt. Detta att aktie-bolaget (eller den ekonomiska föreningen) i ettförsta led betalar skatt på inkomsten och attdelägarna i ett andra led betalar skatt påutdelningen brukar kallas ekonomiskdubbelbeskattning. Med gällande bolagsskattesats somutgångspunkt innebär detta att varje 100 krbolagsinkomst först beskattas i bolaget med ibolagsskatt. På de resterande som kan delas ututgår sedan kapitalinkomstskatt hos delägaresom är fysisk person. Sammanlagt betalas alltsåstatlig inkomstskatt med av varje 100 krsom lämnas i utdelning.Särskilda regler finns för att undvika bl.a. atten bolagsinkomst beskattas inom en ochsamma koncern. Sedan 1998 års taxering gäller enlättnad i dubbelbeskattningen för fysisk personsinnehav av aktier i onoterade företag.MotionernaI motion Sk324 yrkande 12 av m.fl.(fp) föreslås en etappvis slopad dubbelbeskattningav utdelningar enligt de regler som gällde vid 1995års taxering efter förslag av den dåvaranderegeringen. Dessa regler innebar bl.a. slopadbeskattning av mottagen utdelning på aktier ochandra andelar. Nuvarande regler försvårar enligtmotionärerna för småföretagen att skaffa framriskvilligt kapital.Enligt motion Sk746 av m.fl.(fp, m, kd, c) bör dubbelbeskattningen av aktier ionoterade företag helt elimineras som ett förstasteg i en generellt slopad dubbelbeskattning.I motion Sk712 yrkande 2 av m.fl.(m) presenteras olika åtgärder som enligtmotionärerna bör vidtas som ett led i en förändradskattepolitik som innebär att svenskt enskilt ägandeav företag i inte missgynnas. Här ingårslopad dubbelbeskattning som en del.I motion Sk749 yrkandena 1 och 2 av . (m, kd, c) föreslås att ett utbyggtriskkapitalavdrag på investeringar i onoteradeföretag återinförs. Ett sådant riskkapitalavdrag börenligt motionärerna gälla även efterdet att dubbelbeskattningen av aktievinster harslopats och vara tillgängligt för privatpersoner somönskar placera i särskilda fonder, vilka i sin turinvesterar i onoterade företag.Enligt motion N264 yrkande 3 av Per . (s) är bristen på riskkapital ett stort hinderför tillväxt i många småföretag. Motionärernaefterlyser skattelättnader för riskkapitalbolag somarbetar med små och medelstora företag i ochandra skogslän.Utskottets ställningstagandeVid behandlingen av utgiftsramar ochberäkning av statsinkomsterna (prop.2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1) avslog riksdagenförslag från , ochFolkpartiet liberalerna om slopad skatt påaktieutdelningar med början redan under budgetåret2001. I en gemensam reservation av nämnda partieroch invändes mot den ekonomiskadubbelbeskattningen bl.a. att expansion med egetkapital missgynnas och att utländskt ägande gynnas.I ett yttrande (2000/01:SkU1y) till finansutskottetanförde skatteutskottet att de utredningar somgjorts på området har visat att en slopad skatt påaktieutdelningar inte är ett verksamt medel för attförbättra de större företagens villkor. Tillgångentill en internationell kapitalmarknad gör attbeskattningen av sparande endast i begränsadomfattning inverkar på företagensinvesteringsbenägenhet. Utskottet ansåg mot dennabakgrund att en generell sänkning av skatten påägarnas sparande i aktier inte är en effektiv metodför att förbättra villkoren för företagandet.För små och medelstora företag som inte i allaavseenden har tillgång till den internationellakapitalmarknaden kan emellertid inte bortses frånatt den personliga kapitalbeskattningen inverkar påavkastningskravet och därmed i viss mån fungerar somen skatt på företagens investeringar. Iskattelagstiftningen har detta förhållande beaktatsgenom de särskilda lättnader som gäller fr.o.m. 1998års taxering vid beskattningen av utdelningar ochreavinster på onoterade aktier. Eftersom engenerellt utformad lättnad skulle ge begränsadeeffekter på företagsinvesteringar och sysselsättningtill priset av en högst betydandeoffentligfinansiell kostnad talar emellertid starkaskäl mot att lättnaderna i ägarbeskattningenutvidgas till andra än onoterade företag. Utskottetavstyrker därför att den nuvarande lättnaden föronoterade aktier utvidgas till en generell lättnad iägarbeskattningen.Beträffande yrkandena om riskkapitalavdrag vidinvesteringar i mindre företag vill utskottet nämnaatt ett tidsbegränsat riskkapitalavdrag infördeshösten . Avdraget var avsett att gälla till dessproblemen kring de små och medelstora företagenskapitalförsörjning kunde få en permanent lösning.Sådana permanenta regler har numera införts genomden nämnda lättnaden i ägarbeskattningen föronoterade företag, och det är inte aktuellt att nuöverväga ett återinfört riskkapitalavdrag. En välfungerande riskkapitalför-sörjning är emellertid avstor betydelse för att främja nyföretagande ochtillväxt i små och medelstora företag. Olikaalternativa åtgärder för att förbättrakapitalförsörjningen för småföretagen prövas ocksåfortlöpande. En vidtagen åtgärd är attförluster på marknadsnoterade delägarrätter medverkan fr.o.m. kan kvittas motvinster på onoterade aktier. Förslaget genomfördes isyfte att ytterligare förbättra villkoren för externkapitalförsörjning av onoterade bolag.När det gäller sådana former för indirektainvesteringar i onoterade bolag som har tagits upp imotionerna Sk749 och N264 vill utskottet erinra omden utredning (Fi 2000:2) som har i uppdrag att göraen översyn av lagstiftningen om värdepappersfonderoch andra företag för kollektiva investeringar (dir.1999:108).