bet · GO01LU13 · 2001-02-13 00:00:00 — Denna inställningdelas också av de båda myndigheter som har attbevaka homosexuellas situation, nämligenFolkhälsoinstitutet och HomO, liksom ().Det får ankomma på regeringen att lägga framerforderliga lagförslag i enlighet med anförda.Vad utskottet sålunda anfört bör , medbifall till motionerna L454 yrkande 1, L459yrkandena 1 och 4 samt Ju724 yrkande 7, som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande anknytningskravenatt med bifall till motionerna2000/01:L454 yrkande 1, 2000/01:L459yrkandena 1 och 4 samt 2000/01:Ju724yrkande 7 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,7. Partnerskapsregistreringar utomlands(mom. 9)(), () och AnaMaria Narti (fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Motionsyrkanden med" och slutar med"yrkande 8" bort ha följande lydelse:Beträffande registrering av partnerskap vid svenskaambassader utomlands anser utskottet i likhet medmotionärerna att det ur principiell synpunkt ärviktigt att svenska utlandsmyndigheter erbjuder allasvenskar samma service, oavsett personernas sexuellaläggning. Utskottet konstaterar attpartnerskapslagen ger regeringen rättatt utfärda bemyndiganden för registrering. mening bör denna rätt självfalletutnyttjas i de fall värdlandet lämnar sittgodkännande till verksamheten. Regeringen bör, motden nu angivna bakgrunden, vidta sådanaåtgärder att de personer som uppfyller kraven förregistrering enligt svensk lag ges möjlighet att fåsitt partnerskap registrerat på ambassaderutomlands.Vad utskottet nu anfört bör , med bifalltill motionerna L407 yrkande 4, L454 yrkande 4, L459yrkande 3 och Ju724 yrkande 8, som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande partnerskapsregistreringarutomlandsatt med bifall till motionerna 2000/01:L407 yrkande4, 2000/01:L454 yrkande 4, 2000/01:L459 yrkande3 och 2000/01:Ju724 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,8. Terminologin i lagen om registreratpartnerskap (mom. 10)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "I sitt" och slutar med "yrkande 10"bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning om attterminologin i partnerskapslagen bör harmonisera medäktenskapsbalken och att ordet "registrering" överhuvud taget inte borde få användas i enfamiljerättslig lag av förevarande slag. Det börankomma på regeringen att föranstalta om en språkligoch redaktionell översyn av partnerskapslagen ochdärefter återkomma till med förslag tilllagändringar. förslag kanvara en lämplig utgångspunkt för ett sådant arbete.Vad utskottet nu anfört bör , med bifalltill motion Ju724 yrkande 10, som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande terminologin i lagen omregistrerat partnerskapatt med bifall till motion 2000/01:Ju724yrkande 10 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,9. Upphävande av sambolagen (mom. 17)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 32börjar med "Vad först" och på s. 33 slutar med"yrkande 1" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den kritik mot sambolagen som förtsfram i motionerna L403 och L410. Lagstiftningen ärtill sin karaktär en skyddslagstiftning men det har,såsom redovisats i motionerna, visat sig att denskapar en falsk känsla av trygghet och skyddeftersom parterna aldrig med full säkerhet kan utgåfrån om den är tillämplig just i deras fall.Det får ankomma på regeringen att närmare övervägavilka övergångsbestämmelser som ett upphörande avsambolagen kan behöva medföra och därefter framläggaerforderliga lagförslag till riksdagen.Vad utskottet sålunda anfört bör , medbifall till motion L403 yrkande 1, som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 17 bort haföljande lydelse:17. beträffande upphävande av sambolagenatt med bifall till motion 2000/01:L403 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. Sambolagens tillämpning (mom. 18), , (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33börjar med "När det" och slutar med "och L410" bortha följande lydelse:Utskottet delar de synpunkter som förts fram imotionerna L403 yrkande 2 och L410 och förordarsåledes en lagstiftning som innebär att en ny typ avsambolag blir tillämplig endast i de fall dåparterna träffat ett särskilt avtal härom. Härigenomskulle det en gång för alla klart och tydligt framgåi vilka lägen sambolagen skall tillämpas.Det får ankomma på regeringen att inom ramen förpågående beredningsarbete med anledning avSamboendekommitténs betänkande utarbeta ett sådantlagförslag och återkomma till riksdagen.Vad utskottet sålunda anfört bör , medanledning av motionerna L403 yrkande 2 och L410, somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18 bort haföljande lydelse:18. beträffande sambolagens tillämpningatt med anledning av motionerna2000/01:L403 yrkande 2 och 2000/01:L410 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,11. En svensk värdekommission (mom. 21)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35börjar med "Motionsyrkanden om" och på s. 37 slutarmed "utan bifall" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärens uppfattning vad gällervikten av att sådana frågeställningar som tas upp imotionen blir föremål för diskussion. Som anförs imotionen skulle härigenom en mycket värdefullgenomlysning av samhällets fundament och värdebaskomma till stånd. Med hänsyn härtill anser utskottetatt regeringen skall föranstalta om att envärdekommission omgående tillsätts i enlighet medvad som anförts i motionen. Den norskaVerdikommisjonen bör därvid kunna tjäna som modell.Vad utskottet sålunda anfört bör , medbifall till motion L435, som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 21 bort haföljande lydelse:21. beträffande en svensk värdekommissionatt med bifall till motion2000/01:L435 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört.Särskilda yttranden1. RegistreringsförrättareRolf och (båda kd) anför:I enlighet med lagutskottets betänkande1999/2000:LU22 beslutade att geregeringen till känna att det får ankomma påregeringen att verka för att det finns tillgång tillregistreringsförrättare över hela landet, och att ensådan ordning skulle åstadskommas genom attvigselförrättare och partnerskapsförrättare görstill ett gemensamt uppdrag. Vi reserverade oss motdetta beslut och refererade bl.a. till utskottetsbetänkande vid beslutet om att registreratpartnerskap skulle införas: "Utskottet vill erinraom att vid partnerskapslagens tillkomstuttalat att ingenting hindrar att länsstyrelsernager en och samma person behörighet att vara såvälvigselförrättare som registreringsförrättare, menatt detta inte innebär att förordnadvigselförrättare skall vara skyldig att ta emot ettförordnande att även förrätta registrering avpartnerskap (bet. 1993/94:LU28). "Vidare uttalade vi i vår reservation att riksdagensuttalande i samband med partnerskapslagens tillkomstfortfarande äger giltighet och att vi således intekan ställa oss bakom krav på obligatoriskagemensamma förordnanden som registrerings- ochvigselförrättare. Vi vidhåller denna ståndpunkt.Utskottet tog således redan i ovan nämndabetänkande ställning för en inriktning enligtyrkandet i den nu aktuella motionen. Vi reserveradeoss vid samma tillfälle.Vi vill nu med detta särskilda yttrande än en gångmarkera vår inställning i denna fråga.2. Förordnande av partnerskapsförrättareoch vigselförrättareTanja Linderborg (v), () och AnaMaria Narti (fp) anför:Vi ser positivt på det uppdrag regeringen nu getttill länsstyrelserna. Emellertid borde enligt våruppfattning regeringen ha varit tydligare och klartuttalat att alla nya förordnanden skall varagemensamma - dvs. att vigselförrättare ochpartnerskapsförrättare skall vara ett förordnande.Vi har emellertid inte funnit skäl att nuformellt avge en reservation till förmånför de aktuella motionerna.3. Betänketiden vid äktenskapsskillnadRolf och (båda kd) anför:Antalet äktenskapsskillnader är mycket högt iSverige. Som anförts i motion L422 lederäktenskapsskillnad oftast till mycket lidande förmakarna. De verkligt stora förlorarna är dockbarnen. får 45 000 barn vara med om enseparation, för 10 000 av dem för . Enfjärdedel av dessa barn kommer atthelt förlora kontakten med sin pappa. Även långtfram i tiden, kanske hela livet, kan föräldrarnasskilsmässa sätta negativa spår i barnens liv.Dessutom är kostnaderna för samhället sammantagettill följd av alla skilsmässor enorma. Alla skullevinna på färre spruckna äktenskap.Vi menar emellertid att den viktigaste uppgiften iförsta hand är att öka det förebyggande stödet förfamiljer som har relationsproblem eller som är ikris. Det är därför högst angeläget att resursernaför familjerådgivning i kommunerna ökar så attfamiljer utan köbildning vid behov snabbt kan fåkvalificerat stöd och hjälp att på ett positivt sättlösa upp problemknutarna. Information om existensenoch vikten av att få denna hjälp måste ocksåintensifieras på olika sätt, t.ex. viamödravårdscentraler och vid föräldrautbildning.Vi sympatiserar i och för sig med den tankesom ligger bakom förslaget om förlängdbetänketid vid skilsmässa då det finns barnunder i familjen. finner videt mest angelägna just nu vara att ökastödjande och förebyggande åtgärder, ocksåi de fall då anmälan om äktenskapsskillnadlämnats. Detta skulle med all sannolikhetmedföra att fler utnyttjar hela det år somredan den nuvarande lagen medger de sökandeatt tänka över situationen och följderna aven skilsmässa.4. Överklagande av dom påäktenskapsskillnadTanja Linderborg och (båda v)anför:Som framhållits i motion L423 yrkande 1förekommer det i många fall att den enaparten i en skilsmässa utnyttjar rätten attöverklaga en dom på äktenskapsskillnadenbart i syfte att trakassera sin motpart.Ett sådant förfarande är oacceptabelt.Trots detta har vi valt att inte reserveraoss eftersom en dom på äktenskapsskillnadockså innehåller beslut om bl.a.underhållsstöd, vårdnad om barn och barnsboende.Vi tycker att det urrättssäkerhetssynpunkt är viktigt att denav parterna som exempelvis tillerkäntsvårdnaden om makarnas barn har, om det ärbefogat, möjlighet att fåunderhållsbidragets storlek prövat av högreinstans.5. Utländska medborgares rätt tilläktenskapsskillnadTanja Linderborg och (båda v)anför:Vi har valt att avstå från att yrka bifall tillmotion L423 yrkande 2 då vi utgår från attfrågeställningen som berörs i motionen kommer attbli föremål för den översyn som pågår inomJustitiedepartementet av de svenska reglerna somberör frågan om lägsta äktenskapsålder iförhållanden med internationell anknytning.6. Bodelning och gemensamma lån vidbodelningAna () anför:Den svaga partnern i ett upplöst äktenskap kan lättbli offer för trakasserier, hämnd och olika formerav psykiskt förtryck utövade av den starkare ifamiljen. En del orättvisor uppstår i förhållandetill delning av egendom eller ekonomiskt ansvar förtidigare tagna gemensamma lån. Ofta inträffar dettai förhållanden i vilka en man misshandlar sin fruföre äktenskapets upplösning. Många svenska kvinnortvingas på så sätt in i svåra ekonomiska kriser somde själva inte har vållat. Kvinnan kan drabbas avstora svårigheter också i många fall då mannenhämtade henne i ett annat land utan att informerahenne om alla rättigheter som garanteras av Sverigeslagar. Sådana ibland mycket allvarliga följder aväktenskapets upplösning kan inte förhindras vialagstiftningen. Ett förebyggande arbete är alltsånödvändigt. Detta kräver bättre information riktadmot kvinnor och invandrare och intensiv rådgivningangående invånarnas rättigheter och derasmöjligheter att skydda sig ekonomiskt via avtal. Attlämna ut information och sätta i gång effektivrådgivning ligger lämpligen på kommunala rådgivareoch på personer och grupper aktiva inomkonsumentpolitiken.Mot denna bakgrund har jag inte funnit skäl attreservera mig till förmån för de motioner som gällerbodelning och gemensamma lån vid bodelning.7. Pensionsrättigheter vid bodelningRolf (), (), (), (), () och () anför:Vi har uppfattat motion L425 på så sätt attmotionärerna vill ha till stånd en ordning sominnebär att makarnas avtal i samband med enbodelning om att dela på en av deras pensionsrätterskall få verkan gentemot den som har att betala utpensionen. Utbetalaren skall således efter det attbodelningen har avslutats vara skyldig att framgentfördela utfallande pensionsbelopp mellan parterna ienlighet med deras överenskommelse i samband medbodelningen.Vi stöder detta förslag, som vikonstaterar att den av motionärerna föreslagnaordningen inte lämpligen bör komma till stånd genomändringar i bodelningsregel. Motdenna bakgrund har vi inte ansett oss kunnareservera oss till förmån för motion L425.8. Lagstiftningen om sambor av samma könTanja Linderborg och (båda v)anför:Vi utgår från att regeringen kommer attlägga fram ett förslag till en gemensam sambolag förhetero- och homosexuella och har därför inte funnitanledning att reservera oss till förmån förmotionerna L444 yrkande 1, L450 och L459 yrkande 5.9. En svensk värdekommissionStig Rindborg, , ,(alla m) anför:Såvitt vi kunnat utröna var det viktigaste,underliggande syftet med den norska s kVerdikommissionen att hos den enskilda individenstimulera till eget personligt reflekterande överegna förhållningssätt till en rad olikasamhällsföreteelser och till hela skalan avvariationsrika yttringar av mänskligt liv ochuppträdande, dvs. att uppmuntra individen att självutforska sina mer eller mindre medvetandegjordavärdegrunder och förhållningssätt till etiska ochmoraliska begrepp och dilemman. Med det synsättetblir det själva "resan i det inre" snarare änslutmålet som är mödan värd.Vi delar i och för sig denna syn och tror att ensådan process kan stimuleras även utan tillkomstenav en värdekommission. Vi menar att det på allt sättär angeläget att balansera den tendens till "yrkes-och proffstyckande" som lätt uppstår i och kringpolitiskt till- och sammansatta kommittéer ochutredningar av de slag som hänvisas till ibetänkandet, i synnerhet kanske när syftet bakomdessa kommittéers tillkomst också är att bidra brett förankrad, samhällelig värdediskussion.Som exempel på sådana kommittéer som på senare århaft att arbeta aktivt utåtriktat med inbjudan,stimulans och uppmuntran till offentlig debatt,dialog och samtal i värdegrundade ämnen må härnämnas och den s kMillenniekommittén.Såvitt vi erfarit har dock den norskaVerdikommissionens arbete avbrutits i samband medett regeringsskifte, varför någon samlad uppföljningeller försök till utvärdering av dess verksamhetinte föreligger. Det är på sätt och vis att beklagaeftersom en sådan i bästa fall kunnat ge oss en vissvägledning för vårt närmare ställningstagande ifråga om nyttan av en värdekommission enligt norskmodell.Djupt oroande utvecklingstendenser i samhället -såsom t.ex. det ökande bruket av våld i skolan ochannorstädes, främlings- och utanförskap m.m. - är isig symtom på skadebringande norm- ochvärdeupplösande processer som på olika sätt måstemotarbetas.För vår del anser vi att det för framtiden kanligga ett särskilt värde i att till kommittéer ochutredningar som arbetar med etik- ochmoralrelaterade värdefrågor knyta brett sammansattareferensgrupper (jfr "råd" med 37personer där flertalet företräder mycket alldagligayrken och professioner) som mera får rollen attinitiera, aktivera, frammana och spegla "vardagsmän-niskans" olika perspektiv, vilka annars lätt kanhamna i skymundan av proffstyckarnas ochyrkesfilosofernas synpunkter.Vi har övervägt att i en reservation framföra vadvi nu anfört, men eftersom vi i sak för närvarandeär ense med majoriteten om att en värdekommissionenligt norsk modell inte bör tillsättas, har vislutligen valt att utveckla vårt ställningstagande idetta särskilda yttrande.10. En svensk värdekommissionViviann () anför:Inom är värdegemenskaper viktiga delari en humanistisk människosyn, och det är för ossangeläget att ha en dialog med dessa utgångspunkter.Centerpartiet anser att alla människor måste geslikvärdiga möjligheter men också att alla bör ta sindel av ansvaret för det gemensamma. Strävan igemenskapen måste vara att människor känner sigbehövda, accepterade och att de fyller en funktion isamhället.En politik för livskvalitet utgår från enhelhetssyn på människan som en biologisk, social,andlig och kännande varelse. Ettlivskvalitetsperspektiv innebär att denna helhetssynvägs in i allt beslutsfattande.Genom att skapa många mötesplatser och rumför samtal är det vår förhoppning att människorsjälva skall stimuleras till att delta i debatten omvärdefrågor. I ett öppet samhälle där människor fårväxa, där olikheter och mångfald bejakas, där skaparvi förutsättningar för att värna alla människorslika rätt att vara delaktiga. Det innebär att vianser att ingen sluten grupp eller kommission harensamrätt att definiera sanningen.11. En svensk värdekommissionAna () anför:Som framkommer av utskottets betänkande pågår i dagi ett viktigt arbete med analys ochuppvärdering av etiska ställningstaganden påsamhällets offentliga arenor, i de institutioner,myndigheter och organisationer som ger struktur tillvardagens samtal och handlingar. I detta sammanhangvill vi, liberalerna, påpeka att storabrister förekommer i diskussionen om den mycketgrymma intolerans som har sina rötter i marxismen.Denna art av intolerans har under hela 1900-taletoch även tidigare gett upphov till oändligt mångavåldsamma konflikter, terror och blodbad.Fröet ur vilket stora kedjereaktioner av våld ochmassmord har vuxit är en politisk filosofi somsätter i centrum för samhällsutvecklingen krigetmellan sociala grupper - den s.k. klasskampen ochalltså också klasshatet. Den praktiska politik somhar hämtat inspiration från denna lära harfullständigt misslyckats överallt där den hartillämpats. Men dessa tankegångar har en fantastiskförmåga att gömma sig bakom milda formuleringar ochpå nytt propagera för en aktiv hatpolitik.Trots har politiskaställningstaganden som försöker ursäkta kommunismensbrott mot mänskliga rättigheter fortfarande storspridning i hela världen. hämtar dessaströmmar sin styrka ur det som bör kallas förvänsterns revisionism - alltså en systematiskhistorieförfalskning som syftar till att antingenförminska eller helt bortförklara marxismenspraktiska effekter på politik och samhällsliv. och i de svensktinitierade konferenserna om intoleransen börvänsterrevisionismen blir objekt för ständigaanalyser och allt djupare avslöjanden.Också andra typer av intoleransbehöver ägnas större uppmärksamheti arbetet med etisk förnyelse. Bådeden religiösa fanatismen och denateism som inte respekterar andralivsuppfattningar än den egna börbemötas aktivt och systematiskt.Historieundervisningen bör få enbetydligt starkare ställning i grundskolor och gymnasier,på högskolor och universitet.Remissyttranden över motion2000/01:L404På lagutskottets begäran har yttranden över motionenavgivits av - , - Teologiskafakulteten, och SverigesKristna Råd.Remissinstanserna har därvid anfört följande.Uppsala universitet - Juridiska fakultetenAngående förslag 1. "Ändring av begreppet borgerlig"I motionen föreslås att av regeringenskall begära "förslag till ändring iäktenskapsbalken så att borgerlig ändras tillcivil".Varken termen borgerlig eller termen civilförekommer i . Kap. 4 i balkenhandlar enbart om vigsel och vem som kan varavigselförrättare. Det saknas därför underlag för ensådan ändring som motionärerna tänkt sig.En sak för sig är att termen borgerlig vigselanvänds i dagligt tal och i lagförarbeten för attutmärka motsatsen till kyrklig vigsel. Ordetborgerlig, i betydelsen medborgerlig och intekyrklig, har gammal hävd i svenskt språkbruk.Fakultetsnämnden kan inte se något skäl till attriksdagen skulle söka påverka språkbruket.Angående förslag 3. "Civil vigsel juridisktbindande"Motionärerna föreslår att av regeringenskall begära "förslag till ändring aväktenskapsbalken så att endast den civilavigselceremonin blir den juridiskt bindande".I motionen anförs som motiv för förslaget bl.a. denförändrade relationen mellan staten och liksom principen om statens neutralitet ireligiösa frågor; äktenskapet borde därför"sekulariseras". Följaktligen borde äktenskapet bligiltigt endast om ett par "låtit registrera sittäktenskap". "Före eller efter registreringen kanparet, om det vill, ha en ceremoni som de självabestämmer innehållet i. Den kan vara religiös ellerinte religiös. "Äktenskapet är i juridiskt hänseende ettstatusförhållande i den meningen att de juridiskaverkningarna kommer till stånd genom vigseln enligtäktenskapsbalkens regler. Karaktären avstatusförhållandet beror bl.a. på lämpligheten avatt det i förväg prövas om förutsättningar finns förett av lagen erkänt äktenskap. byggeräktenskapet på ett avtal mellan makarna i denmeningen, att deras förklaringar i samband medvigseln, att de vill gifta sig med varandra, ärnödvändiga för vigselns giltighet. Parternasviljeförklaringar bör följaktligen avges i direktanslutning till det förfarande, kallat vigsel, dåäktenskapet får rättsverkningar genomvigselförrättarens förklaring att parterna blivitäkta makar.I sitt betänkande Familj och äktenskap (SOU 1972:41s. 150 ff) föreslog familjelagssakkunnigas majoritetatt äktenskap skulle kunna komma till stånd genomett anmälningsförfarande av enkelt slag (dock medkrav på båda parters personliga närvaro och särskildprövning av förutsättningarna för äktenskap).Samtidigt tänkte sig utredningen att även "kyrkligapersoner" skulle kunna utses av länsstyrelse för attmotta anmälningar. Det förutsattes vidare attmottagandet av en anmälan borde kunna inramas av enreligiös eller borgerlig ceremoni, som parterna iprincip skulle kunna utforma på egen hand. Förslagettänktes med andra ord inte leda till krav på dubblaförfaranden i den mån parterna ville gifta sig genomkyrklig vigsel.Familjelagssakkunnigas förslag blev dock integenomfört. Chefen för ansågsig bl.a. inte kunna komma förbi invändningen, attförslaget stred mot den av antagna angående registrering av äktenskap,eftersom konventionen kräver att parternas samtycketill äktenskap skall avges i vittnens närvaro. 1973:32 s. 102 ff.) Emellertid föreslogs istället en översyn av det borgerligavigselformuläret för åstadkommande av det förenkladeförfarande som innebär, att de som så vill kan giftasig vid en vigsel helt utan ceremoniell prägel.Den reella fråga som motionen aktualiserar gällerom möjligheten i äktenskapslagstiftningen tillantingen borgerlig eller kyrklig vigsel börbibehållas eller om vigselreglerna skall utformas påett sätt som nödvändiggör dubbla förfaranden för demsom vill gifta sig i kyrkan.Äktenskapet är alltsedan början av 1900-taletsekulariserat i den svenska lagstiftningen på såsätt att det inte finns några kvarståenderättsverkningar med religiös prägel. Den kyrkligavigseln har visserligen historisk bakgrund. I dagenssamhälle kan den emellertid ses som en av praktiskaskäl erbjuden möjlighet för de enskilda, som såönskar, att få till stånd ett giltigt äktenskap iett enda steg genom vigsel i ett sådant trossamfundsom erhållit vigselrätt.Så länge vigselrätten står öppen för allatrossamfund, som uppfyller kraven för att fåförrätta vigsel, kan det nuvarande systemet integärna anses strida mot den av motionärerna åberopadeprincipen om statens neutralitet i religiösa frågor.Tvärtom bidrar det nuvarande systemet både till attde enskilda människornas önskan om kyrklig vigselrespekteras som godtagbar enligt lag och att olikatrossamfund ges samma möjlighet.