bet · GO01KrU5 · 2001-03-06 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut I betänkandet behandlas motioner som väckts underallmänna motionstiden och år 2000.Utskottet föreslår med anledning av tvåmotionsyrkanden att skall tillkännage förregeringen vad utskottet anfört om samverkan ochsamordning på arkiv-, biblioteks- och museiområdet(ABM-området). Utskottet anser att förutsättningarnaför en vidareutveckling av främst de statligt stöddaABM-institutionernas möjligheter att samverkasinsemellan bör analyseras. En kartläggning avvidtagna åtgärder och en utvärdering av gjordainsatser och vunna erfarenheter då det gällersamverkan inom ABM-området bör göras. Vidare bör enbedömning göras av vilka förutsättningar som finnsför att samverkan i fortsättningen bör ske på demedverkande institutionernas egna initiativ eller omsamverkan även bör åstadkommas utifrån statligadirektiv. Översynen bör resultera i förslag tillnågra konkreta samverkansprojekt som kan föra denpåbörjade utvecklingen vidare. Ett förslag om attVästernorrlands län skall utses till särskiltförsöksområde för ABM-samverkan avstyrks.En rad motionsyrkanden om olika biblioteksfrågoravstyrks av utskottet. Det gäller frågor ombibliotekslagen, utvecklingen för kommunernasbiblioteksfilialer, inrättande av ett nyttnationellt depåbibliotek, inrättande av läs- ochskrivstugor för handikappade på biblioteken ochmöjligheten att lyfta fram förebilder påbiblioteksområdet.I betänkandet behandlas också motioner som påolika sätt rör uppdraget för den utredning som fåtti uppdrag att lägga fram förslag till etthandlingsprogram för det svenska språket samtmotioner som syftar till att en stavningsreformskall genomföras och till att en kommission förinternationalisering av svenska språket skalltillsättas. Samtliga motionsyrkanden avstyrks.Utskottet avstyrker också en rad motioner medolika förslag på litteraturområdet. Det gällermotioner med förslag om en ändrad inriktning avlitteraturpolitiken, författarnas elektroniskarättigheter samt utvärdering dels av det statligastödet för läsfrämjande insatser, dels avdistributionsstödet. Likaledes avstyrksmotionsyrkanden som syftar till att en statligkampanj för att främja läsning skall genomföras, attregeringen skall låta utreda förslag tillläsfrämjande åtgärder samt förslag som innebär attavsaknaden av näraliggande bibliotek inte får utgöraett hinder för ungdomars läsning. En motion somsyftar till att böcker skall kategoriseras eftersvårighetsgrad avstyrks också, liksom en motion omatt skall ges tilläggsdirektiv föratt översätta . Även ettmotionsyrkande om läshandikappades tillgång tilllitteratur avstyrks.Slutligen behandlar och avstyrker utskottetmotioner om tidskriftsfrågor. Det gäller yrkanden omen utökning av kulturtidskriftsstödet och olikaförslag om inrättande av nya stödformer. Vidareavstyrks motioner med olika aspekter på elektroniskatidskrifter samt frågan om införande av ettkulturporto. Även en motion som tar upp frågan omkulturtidskrifternas distributionskanaler och enmotion som syftar till att en översyn av de idéburnaorganisationstidskrifternas möjligheter att erhållastöd avstyrks.I betänkandet finns femton reservationer och fyrasärskilda yttranden. BiblioteksfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- upphävande av bibliotekslagen, jämförreservation 1 (m, c, fp),- utvecklingen för biblioteksfilialerna,jämför reservation 2 (mp),- nationellt depåbibliotek, jämförreservation 3 (m),- läs- och skrivstugor för handikappade,- förebilder på biblioteksområdet.Upphävande av bibliotekslagenMotionernaI två motioner föreslås att bibliotekslagen skallupphävas.Motionärerna bakom motion 1999/2000:Kr314 (fp)anser att det finns en risk att bibliotekslagen istället för att lägga ett golv för kommunernasbiblioteksverksamhet anger själva nivån för denna.Detta är en för låg ambitionsnivå. Rätt nivå böröverlåtas till politiker och kommuninvånare attbestämma (yrkande 3).I motion 2000/01:Kr235 (m) hävdas att det ärfelaktigt att styra kommunerna på det sätt som lageninnebär. Dessutom, anförs det, har det visat sig attantalet bibliotek i kommunerna har minskat med dennya lagen i stället för tvärtom (yrkande 8 i dennadel).Utskottets ställningstagandeRiksdagen beslutade att med vissaändringar anta förslaget till bibliotekslag i 1996års kulturpolitiska proposition (prop. 1996/97:3,bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Lagen träddei kraft den 1 januari 1997.Utskottet erinrar om att ett av skälen till lagenstillkomst var de kraftiga besparingar som ägt rum ikommunerna och som hotade biblioteksbeståndet,bibliotekens bokinköp och övriga medieinköp samtöppethållandetider. I vissa kommuner hade förslagväckts om att införa avgifter på boklånen. Utskottetansåg att det mot den bakgrunden vartillfredsställande att en lag skulle införas somangav vissa grundläggande principer för det svenskaoffentliga bibliotekssystemet och som markeradebetydelsen av den verksamhet som bedrivs inombiblioteksväsendet. Utskottet underströk isammanhanget särskilt betydelsen av attavgiftsfriheten för boklån skulle lagfästas.Utskottet har inte funnit någon anledning attändra sitt ställningstagande i denna fråga.Motionerna 1999/2000:Kr314 (fp) yrkande 3 och2000/01:Kr235 (m) yrkande 8 i denna del avstyrkssåledes.Utskottet erinrar i sammanhanget om att det avbudgetpropositionen för framgår att det inomRegeringskansliet pågår en översyn avbibliotekslagen (prop. 2000/01:1 utg.omr. 17 s. 28).I propositionen anförs bl.a. att utvecklingen påbiblioteksområdet sedan lagens tillkomst har visatatt det alltjämt är stora skillnader mellan olikakommuner vad gäller tillgänglighet och kvalitet ibiblioteksverksamheten. Regeringen anser därför attdet är angeläget att lagen kompletteras på flerapunkter och planerar att föreläggariksdagen förslag till ändringar.Utvecklingen för biblioteksfilialernaMotionenI motion 1999/2000:Kr315 (mp) anförs att antaletbiblioteksfilialer har fortsatt att minska sedanbibliotekslagen infördes. Regeringen bör, ansermotionärerna, komma med förslag som kan inte barastoppa utan även vända denna utveckling (yrkande19).Utskottets ställningstagandeUtskottet erinrar om att varje kommun enligt 2 §bibliotekslagen (1996:1596) skall ha folkbibliotek.Bibliotekslagen innehåller däremot inte någrabestämmelser om hur många bibliotek som skall finnasi varje kommun. Det ankommer således på den enskildakommunen att själv närmare bestämma omfattningen avbiblioteksverksamheten och hur den skallorganiseras.Utskottet har erfarit att i en s.k.filialundersökning som avser funnitatt 376 filialer, utlåningsstationer och stadsdels-nämndsbibliotek lades ner under den aktuellaperioden. Besparingskrav har i flertalet fallangivits som skäl till nedläggningarna i kommunerna,medan minskad utlåning har angivits i en del fall.Många av de nedlagda filialerna etc. har haftbegränsat öppethållande. Genomsnittet för samtliga376 bibliotek uppgick till . Avundersökningen framgår även att 19 nya biblioteköppnades . Utskottetutgår från att avser att närmareanalysera och eventuellt dra slutsatser av dengjorda undersökningen.Vidare anser utskottet att det ankommer påKulturrådet att även fortsättningsvis följa vad somhänder i kommunerna på biblioteksområdet och att geregeringen ett samlat underlag för den statligakulturpolitiken på detta område.Mot bakgrund av vad som här har redovisats anserutskottet att något uttalande från sidainte bör göras med anledning av motionsyrkandet.Motion 1999/2000:Kr315 (mp) yrkande 19 avstyrksdärmed.Nationellt depåbibliotekBakgrundPå förslag av regeringen beslutade våren1981 att s.k. depåfunktioner skulle inrättas vidlånecentralerna i , och . Ipraktiken trädde depåbiblioteksorganisationen ikraft först (i ).Depåbiblioteken skulle bl.a. samla in och lagerhållalitteratur som biblioteken önskade avhända sig,omfördela insamlad litteratur till bibliotek (s.k.clearingverksamhet) och ägna sig åtfjärrlåneverksamhet. Eftersomdepåbiblioteksfunktionen inte fungerade helttillfredsställande föreslog regeringen ibudgetpropositionen för /92 enomstrukturering, innebärande att verksamheten skullekoncentreras till och att depåfunktionerna iStockholm och skulle upphöra /92. hade inte något atterinra mot förslaget (prop. 1990/91:100 bil. 10 s.275, bet. 1990/91:KrU23, rskr. 1990/91:232).Depåbiblioteket i finansieras med statligamedel över anslaget Bidrag till regionalbiblioteksverksamhet. hardepåbiblioteket tilldelades iordinarie medel. Verksamheten vid depåbiblioteket ärlokaliserad till . Utlåningensköts av Lånecentralen i . Samlingarna viddepåbiblioteket består av utgallrade böcker frånsvenska bibliotek, främst folkbibliotek. Enligtriktlinjerna skall depåbiblioteket spara svenskamonografier, både fack- och skönlitteratur, barn-,ungdoms- och vuxenlitteratur. Depåbiblioteket sparardäremot inte tidskrifter, offentligt tryck, AV-material, encyklopedier eller utländskt material.Depåbibliotekets böcker registreras i Libris, Kungl.bibliotekets biblioteksdatasystem, och kan därmedlånas av såväl folkbibliotek som vetenskapligabibliotek. Så kallad clearingverksamhet förekommerinte längre vid depåbiblioteket.Den s.k. lånekedjan eller fjärrlånesystemet reglerasi 10 § bibliotekslagen, vari sägs att länsbibliotek,lånecentraler, högskolebibliotek,forskningsbibliotek och andra av staten finansieradebibliotek avgiftsfritt skall ställa litteratur ur deegna samlingarna till folkbibliotekens förfogandesamt i övrigt samverka med folk- och skolbibliotekenoch bistå dem i deras strävan att erbjuda låntagarnaen god biblioteksservice. Av rapporten (utg. av och Kungl.biblioteket, BIBSAM 1998) framgår att länsbiblio-teken, vilka utgör den första länken ifjärrlånekedjan, förmedlar av fjärrlånentill folkbiblioteken, medan lånecentraler ochdepåbibliotek svarar för ochforskningsbiblioteken för av lånen.Inom Kungl. pågår en utredning somsyftar till att ett depåbibliotek för utländskatidskrifter skall inrättas i vid den därbefintliga biblioteksdepån.MotionenI motion 2000/01:Kr217 (m) föreslås att ettnationellt depåbibliotek skall inrättas, ditsamtliga svenska folk- och forskningsbibliotek kansända utgallrade exemplar av både svenska ochutländska böcker och tidskrifter. Av motionenframgår att det föreslagna depåbiblioteket skalltjäna som fjärrlånebibliotek för samtligabibliotekstyper i Sverige.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att förslaget i motion 2000/01:Kr217 (m)syftar till att en mer omfattande verksamhet skallinrättas än den som bedrivs vid depåbiblioteket iUmeå. Utskottet anser att det fjärrlånesystem, sombyggts upp i och där depåbiblioteket i Umeåutgör en del, har stor betydelse för landetsbiblioteksverksamhet. I hela landet har låntagarnamöjlighet att - oavsett bostadsort - få tillgångtill önskade boktitlar som inte finns i det egnafolkbibliotekets boksamling. Systemet innebär att iprincip all litteratur kan fjärrlånas. Det bör dockframhållas att de vetenskapliga biblioteken intelånar ut skönlitteratur, vilket däremotDepåbiblioteket i gör.Sammantaget konstaterar utskottet att denbefintliga organisationen då det gällerfjärrlåneverksamheten i är väl utbyggd ochväl fungerande. Det finns därför enligt utskottetsuppfattning inte någon anledning att inrättaytterligare ett nationellt depåbibliotek med denomfattning som föreslås i motionen. Motion2000/01:Kr217 (m) avstyrks därmed.Läs- och skrivstugor för handikappadeMotionenFörslaget i motion 2000/01:Kr239 (s) syftar till attläs- och skrivstugor för läshandikappade skallinrättas på alla bibliotek. att texter med hjälp av tekniken kanförstoras, omvandlas till talsyntes och översättastill punktskrift.Utskottets ställningstagandeUtskottet erinrar om att folk- och skolbiblioteken enligt 8 §bibliotekslagen skall ägna särskild uppmärksamhet åtfunktionshindrade. Kommunerna avgör själva hur deskall leva upp till denna lagbestämmelse.Som framgår av motionen har flera bibliotek iVästra nått långt då det gäller atttillgodose vissa läshandikappade gruppers behovgenom att inrätta s.k. läs- och skrivstugor. Deaktuella biblioteken har inom ramen för ett EU-projekt bl.a. utprovat teknisk utrustning, hård- ochmjukvara samt arbetsmetoder för att göra bibliotekentillgängliga främst för synskadade brukare.Vidare erinrar utskottet om att ett mål förKulturrådet är att verka för att funktionshindradepersoners kulturella behov särskilt beaktas.Kulturrådet skall redovisa vilka åtgärder somvidtagits för att förverkliga och utvidga rådetshandlingsprogram för att främja funktionshindradesdeltagande i kulturlivet.Utskottet avstyrker med hänvisning till detanförda motion 2000/01:Kr239 (s).Förebilder på biblioteksområdetMotionenI motion 2000/01:Kr701 (mp) begärs etttillkännagivande om att kommuner som satsar på sinbiblioteksverksamhet skall lyftas fram, så att dekan fungera som förebild för andra kommuner (yrkande17).Utskottets ställningstagandeEtt sätt att "lyfta fram" framgångsrika biblioteksom kan tjäna som goda exempel för andra bibliotektillämpas inom , som utserÅrets bibliotek. (är en fackligorganisation för akademiker inom dokumentation,information och kultur.) ,som kan delas ut till alla slags bibliotekstyper,består av en penningsumma och ett konstverk. uppfattning kan ett sådant sätt attuppmärksamma goda exempel fungera som en stimulansförst och främst för det belönade menäven för andra bibliotek som i bästa fall kaninspireras till att förbättra sin verksamhet.Enligt utskottets uppfattning bör inteta något initiativ med anledning avmotionsförslaget, som således avstyrks.SpråkfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- utredningen om svenska språket,- genomförande av en stavningsreform,- en kommission för internationalisering avsvenska språket.Förslag som rör utredningen om svenska språketBakgrundPå kulturutskottets initiativ beslutade riksdagenhösten 1999 att ge regeringen till känna att enparlamentarisk språkpolitisk utredning om främjandeav det svenska språket skulle tillsättas. Utskottetsförslag innebar att utredningen skulle få i uppdragatt med utgångspunkt i ett förslag från föreslå ett handlingsprogram som delssyftar till att främja svenska språket, dels syftartill att alla i oavsett språklig och socialbakgrund utifrån sina förutsättningar skall geslikvärdiga möjligheter att tillägna sig svenskaspråket (bet. 1999/2000:KrU2, rskr. 1999/2000:7).Hösten 2000 utfärdade regeringen direktiv (dir.2000:66) och tillsatte Kommittén med uppdrag attlägga fram förslag till ett handlingsprogram för detsvenska språket (Ku 2000:03). Kommittén, som kallarsig språket, består avföreträdare för samtliga riksdagspartier.Av direktiven framgår bl.a. att kommittén inomramen för handlingsprogrammet skall belysa behovetoch vikten av svenska både som ett väl utvecklatallmänspråk och som ett språk inom olikafackområden. Det svenska språkets tillstånd ochutveckling inom skilda samhällssektorer som politikoch förvaltning, arbetsliv och marknad, högreutbildning och forskning, förskola och skola,vuxenutbildning och folkbildning, hälso- ochsjukvård, informationsteknik, medier och kultur,liksom inom EU, skall analyseras och ligga tillgrund för kommitténs förslag.Den demokratiska aspekten på språket understryksäven i direktiven, vilket framgår av följande citat.För ett demokratiskt samhälles utveckling ärspråket och yttrandefriheten av centralbetydelse. Makten i sina olika former utövas ihög grad genom språket. Nya klasskillnader växerfram i samhället och den enskildes chanser hartill stor del blivit beroende avspråkfärdigheten. Kommittén skall lämna förslagpå konkreta åtgärder som gör att alla, inte minstbarn och unga, ges likvärdiga möjligheter atttillägna sig svenska språket. Här spelar givetvisskolan en särskilt viktig roll.Till de frågor som kommittén skall ta ställningtill hör även hur känslan och intresset för detsvenska språket kan stimuleras.Vidare kan nämnas att kommittén skall föreslååtgärder som bl.a. leder till att svenskansställning som officiellt språk inom EU kan bevaras.Kommittén skall följa och stimulera initiativ påspråkteknologiområdet. Slutligen skall kommitténpröva om det är ändamålsenligt att det svenskaspråkets ställning regleras i lag.MotionernaI fem motioner, väckta under allmänna motionstidenåren och 2000, behandlas frågor som på olikasätt rör uppdraget för den tillsattaKommittén för svenska språket.I motion 1999/2000:Kr313 (kd) framhålls att det ärviktigt att vi slår vakt om vårt språk så att detäven skall vara levande och rikt.Motionärerna bakom motionen erinrar om att riksdagenfattat beslut om att vissa nationella minoritetersspråk skall ha ett särskilt lagligt skydd och attdet nu är dags att överväga om inte också svenskaspråkets ställning som majoritetsspråk skalllagfästas (yrkande 18).Liknande förslag har väckts i motionerna1999/2000:Kr245 (s) och 2000/01:Kr242 (s). Förslageti motion 1999/2000:Kr245 (s) är dock mer långtgåendeoch syftar till att en allsidig utredning av svenskaspråkets ställning skall komma till stånd.I motion 2000/01:Kr311 (s) uttalas att utarmninghotar det svenska språket och att hotet även ärriktat mot demokratin. I motionen begärs att även dedemokratiska aspekterna på utarmningen av detsvenska språket skall utredas i den av riksdagenbegärda språkutredningen.Motionärerna bakom motion 1999/2000:Kr264 (v)anför att den medie- och informationstekniskautvecklingen fört med sig segregerande faktorer dådet gäller köns-, klass- ochgenerationstillhörighet. I motionen framhålls attdagens teknik är manligt inriktad. Motionsyrkandetsyftar till att den av begärdaspråkutredningen inom ramen för sitt arbete med etthandlingsprogram för svenska språket skalluppmärksamma de i motionen aktualiserade frågorna(yrkande 9).Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att den av begärdautredningen om det svenska språket nu har påbörjatsitt arbete. I likhet med motionärerna anserutskottet att det är angeläget att demokratiskaaspekter på språket utreds. Likaledes är detangeläget att pröva frågan om svenska språketsställning skall regleras i lag. Dessa och andrafrågor nämns också uttryckligen i kommittédirektivenoch ingår således redan i utredningsarbetet.Förslaget i motion 1999/2000:Kr264 (v) tordeinnebära, att de grupper, som saknar tillgång tilloch förmåga att hantera nutida teknik, riskerar attdrabbas av ett språkligt handikapp. uppfattning syftar yrkandet därmedytterst till allas likvärdiga möjligheter atttillägna sig svenska språket, en fråga som har fåtten framskjuten plats i kommittédirektiven. Idirektiven sägs - som redovisats i det föregående -att nya klasskillnader växer fram i samhället ochatt den enskildes chanser till stor del har blivitberoende av språkfärdigheten. Vidare sägs attkommittén skall lämna förslag på konkreta åtgärdersom gör att alla ges likvärdiga möjligheter atttillägna sig svenska språket.Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt här aktuella yrkanden är väl tillgodosedda genomdirektivens utformning och således inte börföranleda någon åtgärd. Motionerna1999/2000:Kr245 (s), 1999/2000:Kr264 (v) yrkande 9, 1999/2000:Kr313 (kd) yrkande18, 2000/01:Kr242 (s) och 2000/01:Kr311 (s)avstyrks.Fråga om genomförande av en stavningsreformMotionenFörslaget i motion 1999/2000:Kr221 (s) syftar tillatt en stavningsreform skall genomföras. Enligtmotionärerna bör t.ex. en förenkling genomföras förstavningen av j-, sj- och tj-ljuden. Mångagrundskoleelever har, hävdas det, svårt att lära sigstava och för invandrare är svenskansstavningsregler obegripliga.Utskottets ställningstagandeFrågan om en stavningsreform behandlades senast /89års , då utskottet avstyrkte en motionliknande den nu aktuella (bet. 1988/89:KrU4).Utskottet framhöll då bl.a. att olika undersökningarvisat att endast en liten del av de stavfel someleverna gör i skolorna kan hänföras till kategorinljudenlighet, dvs. felstavning av exempelvis sj-eller tj-ljudet. Vidare uttalade utskottet att detinte kunde förnekas att inlärningen av vårastavningsregler kan vara krävande för personer frånvissa av de länder varifrån invandringen nu kommer.Samtidigt konstaterade utskottet att praktiskt tagetvarje reform i ljudenlig riktning kommer att ökaolikheterna mellan det svenska skriftspråket och defrämmande skriftspråk, främst engelskan, someleverna möter redan i . Utskottetframhöll även att en radikal stavningsreformotvivelaktigt skulle innebära en fara för att dekulturvärden som svenska litteraturen representerarskulle bli svåra att föra vidare till kommandegenerationer.Enligt utskottets uppfattning är här redovisadeargument mot en stavningsreform alltjämt relevanta.Under ärendets beredning har utskottet erfarit attSvenska språknämnden inte har någon annaninställning i frågan än utskottet.Utskottet anser med hänvisning till det anfördaatt motion 1999/2000:Kr221 (s) bör avslås av riksdagen.Fråga om inrättande av en kommission förinternationalisering av svenska språketMotionenI motion 2000/01:Kr312 (s) föreslås att regeringenskall inrätta en kommission med uppgift att utformaen språkpolitik som bejakar internationalisering.Kommissionen bör bl.a. undersöka hur undervisningeni språk, inte minst engelska, kan stärkas och hursvenska språket kan internationaliseras t.ex. genomett ökat bruk av låneord. Motionären hävdar attspråken närmar sig varandra, vilket inte minst dennya informationsteknologin är ett exempel på. Dettabör - enligt motionen - på intet sätt motarbetasgenom olika former av "försvenskning" av ord.Utskottets ställningstagandeUtskottet erinrar inledningsvis om att regeringenvåren tillkallade en nationalkommitté (U2000:03) med uppgift att genomföra det europeiskaåret för språk, som äger rum . Initiativettill det europeiska språkåret kommer frånEuroparådet, där olika språkprojekt bedrivits undermånga år för att stimulera språkundervisning.Syftet med språkåret är att öka medvetenheten omden språkliga mångfalden i , att främjaflerspråkighet bland invånarna och att uppmuntratill livslång inlärning av språk. Syftet är ocksåatt fästa uppmärksamhet vid den nyckelroll som språkoch interkulturell kompetens spelar för attunderlätta yrkesliv och rörlighet i Europa.Kommittén skall inbjuda till seminarier eller påannat sätt stimulera till diskussion om språk samtsamla och sprida information om språkundervisningoch språkinlärning.Utskottet anser att det - kanske nu mer ännågonsin tidigare - är angeläget att svenskarna ökarsina språkkunskaper i en värld av tilltagandeinternationalisering, vilket på intet sätt står istrid mot behovet av att vi söker värna och främjasvenska språkets ställning. Djupa kunskaper i ochkänsla för det egna landets språk torde vara denbästa grunden för en individ att lära sig främmandespråk.Då det gäller motionärens önskemål om attundervisningen i språk, bl.a. engelska, skallstärkas, nöjer sig utskottet med att konstatera attdet språk som utan tvekan lyckats hävda sig bäst påalla undervisningsnivåer i är engelskan.Inom ankommer det närmast påutbildningsutskottet att överväga om ytterligareinitiativ bör tas i detta hänseende.Slutligen anser utskottet - i motsats tillmotionären - att det finns goda skäl att försvenskamånga av de nya låneorden i svenskan, både i frågaom stavning och böjningsmönster.