bet · GO01FöU5 · 2001-03-13 00:00:00 — Uppdraget redovisades den 28november 2000 och förslagen bereds för närvarandeinom Regeringskansliet.Utskottet vill i sammanhanget peka påsvårigheterna att i ett inledningsskede av ett IT-angrepp bedöma om angreppet är en s.k.informationsoperation med begränsat syfte och avtillfällig natur eller om det är ett organiserat IT-angrepp som kan utgöra ett hot mot landets säkerhet.Informationsoperationer kan röra sig längs helaskalan fred, kris och krig, och det torde i regelvara först i efterhand som det går att avgöraangreppets karaktär.Utskottet anser, i likhet med regeringen, att IT-säkerheten utgör ett av de viktigaste områdena i detcivila sårbarhets- och säkerhetsarbetet, vilketbl.a. motiverar vissa övergripande åtgärder. De hotvi måste kunna hantera är av mertvärsektoriell karaktär. Sådana hot kräver därförtvärsektoriella lösningar.Utskottet vill i sammanhanget också anföra attrepresentanter för vid en föredragning införutskottet framhöll att IT-angrepp mot viktiga samhällsfunktioner är svåra attskydda sig emot. Betydelsen av att skyddasamhällsviktig verksamhet mot IT-angrepp framstårsom alltmer uppenbar.Utskottet välkomnar de initiativ som regeringen nutagit i IT-säkerhetsarbetet och utgår från attregeringen, senast vid nästa , återkommermed förslag till hur bl.a. en tvärsektoriellsamordning för IT-säkerhet och skydd motinformationskrigföring skall genomföras.Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottetatt motionernas yrkanden om IT-säkerhet m.m. därmedtill huvudsaklig del kommer att bli tillgodosedda.Kommittémotion Fö208 (kd) yrkande 20, motion Fö209(s) yrkandena 1 och 2 samt partimotion T713 (c)yrkandena 17 och 18 avstyrks därför av utskottet.Hälso- och sjukvårdUtskottets bedömningUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen anfört om hälso- och sjukvård.SkrivelsenNär det gäller bedömningen av läget för beredskapenframhåller regeringen att de förändringar som hälso-och sjukvården genomgått under de senaste åreninneburit att sjukvårdsstrukturen blivit alltmerheterogen. Den s.k. ädelreformen innebar attkommunerna tog över en hel del av landstingenssjukvård. Till detta har kommit den hälso- ochsjukvård som bedrivs i form av kooperativ,aktiebolag eller i annan privat regi. Vidare har mangenom rationaliseringar och andra åtgärder minskatmarginalerna inom akutsjukvården. Dessa förändringarhar påverkat förutsättningarna för att sjukvårdenskall kunna klara en ökad belastning vid en svårfredstida påfrestning eller i krig.Vid en förfrågan från tillsamtliga sjukvårdshuvudmän framkom bl.a. attförutom centrala katastrofplaner har majoriteten avlandstingen epidemiberedskapsplaner, särskildplanering för radioaktivt nedfall ochkemikalieolyckor, medan endast ett fåtal landstinghade särskilda planer för en massflyktssituation.Samtliga landsting hade särskilda ledningscentralerför en katastrofsituation både för ledning påenskilt sjukhus och för central ledning av allasjukhus inom ett landsting. Landstingen hade iprincip inte något reglerat samarbete med andralandsting för att ta hand om patienter vid enkatastrof. Om det förekom, avsåg det oftastsamarbete inom det egna . Regleratsamarbete med andra verksamheter förekom främst vadavsåg kommunernas s.k. POSOM-grupper och denkommunala räddningstjänsten.För att få en effektiv sjukvårdsledning somoptimalt kan utnyttja tillgängliga resurser inom ettlandsting utvecklar nu ett IT-baserat ledningssystem (SWEDE) för akutasjukvårdsinsatser.När det gäller behovet av åtgärder påförfattningsområdet är det angeläget att vid extremasituationer kunna prioritera resurser mellan olikalandsting. finns inte denna möjlighet ifredstid. Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)innehåller i 33 § en bestämmelse om att regeringenbemyndigas att meddela särskilda föreskrifter omhälso- och sjukvården i krig, vid krigsfara ellerunder sådana utomordentliga förhållanden som ärföranledda av att det är krig utanför Sverigesgränser eller av att har varit i krig ellerkrigsfara. Bestämmelsen tar således inte sikte påsvåra påfrestningar på samhället i fred.I dag saknas bestämmelser som ålägger landstingenatt ha speciell medicinsk katastrofberedskap.Samtidigt finns det bestämmelser ihälso- och sjukvårdslagen som säger att varjelandsting skall erbjuda en god hälso- och sjukvårdåt dem som är bosatta inom . Även de sominte är bosatta inom men som vistas därskall erbjudas omedelbar hälso- och sjukvård omdessa behöver detta. I detta ligger enligtregeringens uppfattning en skyldighet förlandstingen att ha sådana resurser eller sådanberedskap att dessa kan hantera svåra påfrestningar.Mot bakgrund av vad som ovan nämnts anserregeringen att det bör prövas om det i hälso- ochsjukvårdslagen finns behov av dels ett uttryckligtstadgande som ålägger landstingen att ha enmedicinsk katastrofberedskap, dels ett bemyndigandeför regeringen att meddela föreskrifter förlandstingens handlingsberedskap ur ett nationelltkatastrofmedicinskt perspektiv alternativt attöverlåta detta på . Dessa frågorbereds inom ramen för de inledningsvis redovisadedepartementala sektorsgenomgångarna och behandlasäven av Sårbarhets- och säkerhetsutredningen (dir.1999:63).Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vad regeringenanfört om hälso- och sjukvård.PolisverksamhetUtskottets bedömning i korthetUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen anfört om polis-verksamheten.SkrivelsenNär det gäller bedömning av läget för beredskapeninom polisverksamheten bedöms den generellt sett somgod.I de departementala sektorsgenomgångarna har sjuförfattningar gåtts i genom som rörpolisverksamheten. I skrivelsen redovisar regeringendenna genomgång.Enligt regeringen ger en preliminär bedömning vidhanden att gällande lagstiftning är väl avvägd vadgäller polisens möjligheter att förebygga ochingripa mot olika typer av allvarliga händelser.Detta gäller såväl den reglering som styr polisensdagliga arbete som de särskilda bestämmelser somfinns för mer extrema situationer. Något behov att idetta sammanhang föreslå förändringar synes, enligtregeringen, således inte föreligga.Regeringen nämner avslutningsvis behovet av övrigaåtgärder i samband med särskilda händelser och svårapåfrestningar på samhället i fred. En möjlig resurssom har tillkommit när det gäller beredskapen försärskilda händelser är möjligheten att användaberedskapspoliser. kanberedskapspoliser som slutit avtal om detta medRikspolisstyrelsen, efter regeringens medgivande,kallas in till tjänstgöring då samhället har utsattsför eller riskerar att utsättas för särskilt svåraoch påfrestande situationer från ordnings- ochsäkerhetssynpunkt.Rikspolisstyrelsen, Försvarsmakten,, , iGotlands län och har gemensamt fått iuppdrag att belysa behovet av och möjligheterna tillatt samutnyttja sina resurser vid hantering avallvarliga olyckor och särskilda samhälleligakristillstånd på . Uppdraget skall redovisassenast den 31 mars 2001.Av stor betydelse för samarbetet vid särskildahändelser är möjligheterna till ett bra radiosambandmellan inblandade myndigheter. Regeringen har därförgett Statskontoret i uppdrag att upphandla ettgemensamt radiokommunikationssystem för allsamhällsviktig verksamhet, baserat på s.k. Tetra-standard. Uppdraget skall vara slutfört senast den 1februari 2002.Regeringen redovisar slutligen även förmågan attklara störningar inom el och IT. Det framgår avredovisningen att polisväsendet har en relativt högförmåga att fullfölja sin verksamhet i händelse avallvarliga händelser.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vad regeringenanfört om polisverksamheten.Utskottet kan bl.a. av regeringens redovisningkonstatera att , ,, , iGotlands län och gemensamt har fått iuppdrag - efter inhämtande av synpunkter från bl.a.Gotlands kommun - att belysa behovet av ochmöjligheterna till att samutnyttja sina resurser vidhantering av allvarliga olyckor och särskildasamhälleliga kristillstånd på . Vid förrariksmötet gav utskottet uttryck för det värdefulla iatt regeringen initierade en försöksverksamhet meddetta syfte (prop. 1999/2000:30, bet.1999/2000:FöU2). Utskottet gav också exempel påsituationer, utöver de som regeringen presenterade,som kunde prövas inom ramen för försöksverksamheten.Sårbarhets- och säkerhetsutredningen har itilläggsdirektiv (dir. 2000:93) i uppdrag att följadetta arbete och vid behov överväga hurmyndigheternas erfarenheter skall kunna användas föratt åstadkomma en förbättrad helhetssyn.Utskottet har erfarit att den styrgrupp somleder arbetet har för avsikt att presenteraförslag om en samordnad ledningsorganisation påGotland, med inledande försöksverksamhet, därberörda myndigheter och kommer attingå. Utskottet ser mycket positivt på de initiativsom tagits och följer det fortsatta arbetetmed stort intresse.Stöd med totalförsvarsresurserUtskottets bedömning i korthetUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen anfört om stöd medtotalförsvarsresurser.SkrivelsenRegeringen lämnar i skrivelsen en redogörelse om hurtotalförsvarsresurserna på olika sätt kan användasvid en svår påfrestning och vad regering och riksdagnyligen beslutat i denna fråga. Regeringenframhåller bl.a. att regeringen i skilda sammanhangunderstrukit vikten av ett effektivt utnyttjande avstatliga resurser och ett militärt-civilt samarbeteså att militära resurser kan användas också förangelägna civila ändamål.Av skrivelsen framgår att regeringen avser att iregleringsbrevet för Försvars-makten lämnafortsatta uppdrag om myndighetens stöd tillsamhället vid svåra påfrestningar på samhället ifred och vid andra händelser. För att regeringenskall få underlag för den fortsatta styrningen avFörsvarsmaktens åtgärder m.m. anser regeringen attdet bör göras en lägesavstämning där genomförtarbete, problemområden m.m. belyses i ett samlatsammanhang. Regeringen avser därför att uppdra åtFörsvarsmakten att i budgetunderlaget för 2002redovisa en lägesbeskrivning, identifiering avproblemområden m.m. om stöd vid svåra påfrestningarpå samhället i fred.Avslutningsvis erinrar regeringen om attregeringen beslutat om direktiv(dir. 2000:87) för en utredning om översyn avFörsvarsmaktens stöd till andra myndigheter.Utredningen skall se över bestämmelserna förFörsvarsmaktens stöd till samhället i övrigt i fred.I uppdraget ingår bl.a. att föreslå hurlagstiftningen kan ändras så att reglerna bättrestämmer överens med den helhetssyn som regeringenoch har gett uttryck för samt hur de blirenklare och mer entydiga. Inriktningen skall varaatt öka Försvarsmaktens möjligheter att bistå.Förmågan inom det civila försvaret grundas främst påsamhällets inneboende stabilitet och flexibilitetinför skilda slag av störningar. Denna basförmågakompletteras genom planeringen för det civilaförsvaret med de särskilda beredskapsåtgärder somvidtas med utgångspunkt i krav som ställs vid iförsta hand ett väpnat angrepp.De åtgärder som vidtas i syfte att förbättraberedskapen i händelse av krig har i flera fall storeffekt även på beredskapen mot fredstida störningar.Oavsett händelse är det ofta samma typ av åtgärd somkrävs. Detta gäller framför allt insatser påenergisidan men även inom IT- och teleområdet. Genomatt nämnda områden i mycket stor utsträckning utgören form av grundförmåga för att samhället skallfungera brukar det ofta anges att de ärgränssättande faktorer för övrig verksamhet inomcivilt försvar. Regeringen har mot bakgrund av dettaunder senare år pekat på vikten av att åtgärdervidtas för att förbättra förmågan inom dessaområden.Regeringen lämnar också i skrivelsen enredovisning av bidragen till den kommunalaberedskapen.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vad regeringenanfört om stöd med totalförsvarsresurser. Utskottetvill, liksom regeringen, understryka vikten av etteffektivt utnyttjande av statliga resurser och ettmilitärt-civilt samarbete så att militära resurserkan användas också för angelägna civila ändamål.Utskottet välkomnar därför att regeringen nutillkallat en särskild utredare (dir. 2000:87) somskall se över de bestämmelser som gäller förFörsvarsmaktens stöd till samhället i fred och därinriktningen skall vara att öka Försvarsmaktensmöjligheter att bistå.InformationsfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motion Fö9 (kd) yrkande 7.SkrivelsenStyrelsen för psykologiskt försvar (SPF) har somgenerell uppgift att samordna berörda myndigheterskrigsplanläggning av informationsberedskapen ochdärvid ge råd och rekommendationer. harSPF enligt sin instruktion också i uppgift att biståandra myndigheter i deras arbete med att utforma ochsprida information om svåra påfrestningar påsamhället i fred genom att utarbeta råd ochrekommendationer för informationsverksamheten ävenunder dessa förhållanden.För att i en akut situation nå berörda människormed information har Statens räddningsverköverenskommelser med , samt Nordisk Television AB.Överenskommelserna behandlar utsändning avmyndighetsmeddelande för varning av allmänheten vidolyckshändelser och överhängande fara förolyckshändelser för att hindra och begränsa skadorpå människor, egendom eller miljö. De är vägledandeäven under höjd beredskap och krig samt vid svårapåfrestningar på samhället i fred. Då det gällermyndighetsmeddelande är det av yttersta vikt attmedborgarna nås av denna information - även då detgäller människor som har dåliga kunskaper i detsvenska språket - och att medborgarna har tillgångtill de medier som sänder ut meddelandena.Under senare år har antalet radio- och TV-kanalerökat, och därmed har mönstren för hur människor tardel av mediernas utbud förändrats. Enligtlokalradiolagen (1993:120) skall lokalradionkostnadsfritt sända varningsmeddelanden om enmyndighet begär det. För att göra det möjligt förlokalradiokanalerna att sända dessa meddelandendriver SPF tillsammans med Radioutgivareföreningenett projekt för att underlätta förlokalradiokanalerna att sända ettvarningsmeddelande.Vid några speciella händelser har regeringenbeslutat om ett utökande eller ett förtydligande avmyndighetens informationsinhämtning ochinformationsspridning. gav regeringeni uppdrag åt Styrelsen för psykologiskt försvar attvara statens kontaktorgan till anhöriga till dem somomkom vid förlisning. I uppdraget ingåratt ge de drabbade information och ta emot derassynpunkter i frågor som har anknytning tillkatastrofen. gav regeringen iuppdrag åt i attsamordna information till anhöriga till omkomna ochskadade samt andra drabbade i samband med branden iGöteborg samt skapa ett forum för diskussion mellandessa och myndigheter. Vidare skulle länsstyrelsensom regeringens företrädare i länet på ett samlatsätt förse regeringen med nödvändig information.För att kunna lämna information till medierna viden svår påfrestning krävs väl inarbetade rutiner.Det har visat sig vid en mängd svårare händelser sominträffat i att trycket frånmedierna blir enormt. Det är av stor vikt att haresurser och uthållighet för att kunna lämnainformation till de medborgare som hör av sig pertelefon.I samband med kriser ökar kravet på ensammanhållen, enhetlig och struktureradkommunikation. Informationsbehovet ökar markant. Hosolika aktörer bör det därför finnas planer förkriskommunikation med tydlig strategi förinformationshantering när en kris inträffar. För attklara det ökade informationsbehovet bör planeninnehålla anvisningar bl.a. för resurs- ochansvarsfördelning, informationskanaler ochmedierelationer.Av skrivelsen framgår att satsatökade resurser på informationsberedskap. Detta harskett genom att en för gemensaminformationsenhet, Information , har byggtsupp. Dessutom har numera samtliga departement egnainformatörer.MotionI kommittémotion Fö9 (kd) av m.fl.anförs att en möjlighet att förstärkainformationsarbetet lokalt och regionalt skullekunna vara att utveckla informationssamverkan mellankommuner, länsstyrelse, landsting, polis m.fl., ilikhet med det s.k. i Kronobergslän. Projektet syftar främst till att allmänhetenskall kunna nås av snabb och korrekt informationfrån de lokala och regionala samhällsinstitutionernasom främst berörs av en extraordinär händelse(yrkande 7).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill med anledning av kommittémotion Fö9(kd) yrkande 7 erinra om att Sårbarhets- ochsäkerhetsutredningen (dir. 1999:63, 2000:49 och2000:93) skall lämna förslag till principer för attåstadkomma en förbättrad helhetssyn när det gällerplaneringen för civilt försvar och beredskapen motsvåra påfrestningar på samhället i fred. I uppdragetingår också bl.a. att ta ställning till om nuvarandesamordningssystem behöver ändras.Det framgår av skrivelsen att regeringen vid någraspeciella händelser har beslutat om ett utökandeeller ett förtydligande av myndighetensinformationsinhämtning och informationsspridning. Ioktober 1996 gav t.ex. regeringen i uppdrag åtStyrelsen för psykologiskt försvar att vara statenskontaktorgan till anhöriga till dem som omkom vidM/S förlisning. I uppdraget ingår att ge dedrabbade information och ta emot deras synpunkter ifrågor som har anknytning till katastrofen.Som framgått kommer Sårbarhets- ochsäkerhetsutredningen bl.a. attbehandla sådana frågor som tas upp imotionen. Utskottet kan ocksåkonstatera att regeringen vidspeciella händelser kan besluta omsärskilda åtgärder förinformationsspridning. mening ligger deinitiativ som regeringen tagit ifrågor om en förbättradinformationssamverkan i linje medvad som efterfrågas i motionen.Något särskilt uttalande frånriksdagen anser utskottet därförinte vara påkallat. KommittémotionFö9 (kd) yrkande 7 avstyrks därförav utskottet.Redovisning av prioriteradefallUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionerna Fö9 (kd)yrkandena 3, 4 och 6, Fö10 (c) yrkandena 1-3samt Fö704 (m). Utskottet framhåller denavgörande betydelsen av en säkerelförsörjning för samhället funktionsförmåga.Utskottet förutsätter att de olika initiativsom regeringen nu tagit i denna fråga kommeratt leda till att elkonsumenternatillförsäkras en säker elförsörjning och attberedskapen säkerställs så att konsekvensernaav ett elavbrott minimeras.I det följande behandlar utskottet de av regeringenhittills prioriterade fall som finns redovisade iskrivelsen med undantag av översvämningar ochdammbrott. Översvämningar och dammbrott behandlas,som framgått, i utskottets betänkande 2000/01:FöU7.TerrorismSkrivelsenEnligt regeringens bedömning står i stortsett väl rustat i kampen mot terrorism. Genom detarbete som bedrivs nationellt inom Säkerhetspolisenoch internationellt genom olika samarbetsorgan haransvariga myndigheter en god överblick över olikaterroristorganisationers verksamhet. Om enterroristattack ändå skulle äga rum harpolismyndigheterna möjlighet att organisera sig ochagera i enlighet med de redan upprättade planernaför polisinsatser vid särskilda händelser.En särskild fråga är hur beredskapen vid enterroristattack med nukleära, biologiska ellerkemiska vapen (N-, B- och C-vapen) fungerar. Ensådan attack ställer särskilda krav på polisen ochen rad andra myndigheter. Regeringen gav i maj 1998en särskild utredare i uppdrag att göra en översynav förmåga när det gäller skydd mot N-, B-och C-vapen. Den särskilde utredaren redovisade sittuppdrag (Ds 1999:13). Han konstateradeatt polisverksamheten fyller en viktig roll i dettasammanhang. Av rapporten framgår dessutom att detfinns vissa svagheter i beredskapen och att förmåganpå NBC-området behöver förstärkas. En arbetsgrupphar bildats inom därrepresentanter för berörda myndigheter, bl.a.Rikspolisstyrelsen, ser över vad som behöver görasför att förstärka beredskapen mot NBC-situationer.ElförsörjningSkrivelsenUnder normal fredstida drift är elförsörjningenmycket robust och säker. Det allvarligaste hotet motelförsörjningen i fredstid är sabotage mot vitaladelar av elsystemet. Sådana angrepp kan leda tillstora konsekvenser i samhället genom omfattande ochlångvariga elavbrott. Fredstida störningar ielförsörjningen, som drabbar elkunder i form avelbortfall, sammanhänger oftast med fel i elnäten pålandsbygden på grund av storm eller snöoväder.De åtgärder som på statsmakternas initiativ vidtasför att elförsörjningen skall kunna upprätthållasoch återupprättas vid höjd beredskap har positiveffekt även på den fredstida beredskapen, särskiltnär det gäller skydd mot sabotage.Svenska kraftnät ansvarar för delfunktionenElförsörjning inom funktionen Energiförsörjning inomden civila delen av totalförsvaret. Svenska kraftnätär elberedskapsmyndighetenligt elberedskapslagen (1997:288) och har somsådan att utfärda erforderliga föreskrifter förelberedskapslagens tillämpning.Av skrivelsen framgår att vid normalaförhållanden har ett av världens säkraste elsystem.Den höga elsäkerheten kan dock inte ens då garanterahundraprocentigt oavbrutna elleveranser. Det finnsanläggningar och elledningar som inte är möjliga attskydda till rimliga kostnader. Den pågående ochplanenliga uppbyggnaden av verksamheten har medförtförbättringar av förmågan under störda förhållanden.Den 1 juli 1997 trädde elberedskapslagen(1997:288) i kraft. Lagen reglerar ansvaret för denplanering och de åtgärder som behövs för att kunnatillgodose elförsörjningen vid höjd beredskap.Huvudprincipen är att elföretagen är skyldiga attvidta åtgärder som beslutas med stöd av lagen föratt tillgodose elförsörjningen. Beslut om åtgärderkan avse såväl anläggningar som verksamhet.Överväganden görs huruvida ett stort elavbrottmotiverar att regeringen ges särskilda befogenheter.Vad gäller beredskapsverksamhetens inriktningavser regeringen bl.a. att tillse att en helhetssynutvecklas som omfattar beredskapsåtgärder såväl påden eloperativa sidan som på användarsidan och attåtgärder skall vägas emot varandra vad gällerkostnader och effekt. Vidare kommer de ömsesidigaberoendeförhållandena som finns mellanelförsörjningen och telekommunikationerna videlavbrott att analyseras närmare. I denna frågaavser regeringen att uppdra åt svenskakraftnät att i samråd med Post- och telestyrelsenanalysera de ömsesidiga beroendeförhållandena somfinns mellan elförsörjningen ochtelekommunikationerna vid långvariga och omfattandeelavbrott.Elförsörjningens beroende av tele- ochradiokommunikationer är gränssättande. Både vidreparationer och återstart av elsystemet finns detett beroende av de publika telenäten. Särskilt vidåterstart av elsystemet efter ett avbrott bedöms enfungerande kommunikation vara nödvändig. Den storauppmärksamheten kring övergången till år 2000medförde bl.a. att alla datorrelaterade system ficken grundlig genomlysning, något som har stärktberedskapen.TelekommunikationerSkrivelsenVid snöoväder, översvämningar eller omfattandesabotage kan telenät skadas eller bli överbelastadeinom ett större eller mindre område. I sådana lägenbehöver samhällsviktiga funktioner ha prioritet bådei de fasta och i de mobila telefoninäten. Behov avförstärkning av telesambandet kan också uppstå inomett katastrofområde.Post- och planerar att införa ettprioritetssystem i fasta och mobila telefoninät församhällsviktiga grupper. Utredningar har genomförts1998 av och under 1999-2000 avde operatörer som är aktuella. Ett försöksvisinförande av prioritetssystemet kan påbörjas under2001. Ett par begränsade användargrupper kommer attutnyttjas under de inledande försöken.Post- och har under 1996 och 1997anskaffat och finansierat tio mobila basstationervardera till de tre GSM-operatörerna. Operatörernasvarar för drift och underhåll. Basstationerna fårplaceras ut och vara i drift i näten men de skallkunna flyttas vid behov. I avtal med operatörernaregleras hur basstationerna skall fördelas överlandet. kan vid behov avgörahur och var de skall användas.För att hålla telefunktionen i gång underveckolånga elavbrott erfordras reservkraftaggregat itillräcklig mängd. har under1998, 1999 och 2000 anskaffat och finansierat drygt1 600 mindre elverk till Telias, Tele2:s,Europolitans, och telenät. Deär utplacerade både på serviceställen och ute inäten.