bet · GP01UBU4 · 2001-11-20 00:00:00 — 5 i denna del).Omformuleringen är ett steg i fel riktning, dåkravet på att den grundläggande högskoleutbildningenskall ge kunskaper och färdigheter flyttas långt nedpå listan av vad utbildningen skall ge studenterna,anser motionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringensförslag till omformulering av 1 kap. 9 §högskolelagen och därmed avslår motionsyrkandet.I det första stycket av den omformuleradeparagrafen anges förmågor av generell art, medan detandra stycket tar upp sådant som gäller inom detområde som utbildningen avser. Där nämns kunskaperoch färdigheter först.Ändring i högskolelagen i övrigtUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att antarregeringens förslag i övrigt till ändringar ihögskolelagen. Ändringarna skall träda ikraft den 1 juli 2002.PropositionenRegeringen föreslår även en ändring av 1 kap. 8 §högskolelagen, så att det uttryckligen anges attäven kunskaper från gymnasieskolans specialutformadeprogram utgör kunskapsbasen för den grundläggandehögskoleutbildningen. Ändringen motsvarar vad som ipraktiken gäller redan i dag.Ändringarna i högskolelagen föreslås träda i kraftden 1 juli 2002.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Högskolepedagogisk utbildning och forskningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om atthögskolepedagogisk utbildning inte skallkrävas av lärarna, om stöd förhögskoledidaktisk forskning, omdoktorsprogram för icke-disputerade lärare,om uppdrag till attdokumentera utvecklingen av undervisnings-och examinationsformer och om en utredning avlärarnas arbetssituation i högskolan.Jämför reservationerna 5 (m, fp), 4 (kd) och2 (c).PropositionenEnligt regeringens bedömning bör varje lärosäte påegen hand eller tillsammans med andra lärosätenutveckla och erbjuda utbildning i högskolepedagogikför kompetensutveckling av lärare och annanundervisande personal vid universitet och högskolor.För anställning tills vidare som lektor elleradjunkt bör det införas krav på högskolepedagogiskutbildning eller på annat sätt förvärvademotsvarande kunskaper. En sådan lärare bör dockkunna få en tidsbegränsad anställning på högst tvåår för att under den tiden kunna genomgå denhögskolepedagogiska utbildningen. Så snart lärarengenomgått utbildningen och därmed uppfyllerbehörighetskravet bör den tidsbegränsadeanställningen övergå i tillsvidareanställning. Detbör också införas krav på att doktorander somundervisar skall genomgå högskolepedagogiskutbildning, som för deras del kan vara poänggivandei forskarutbildningen eller räknas in som en del avderas institutionstjänstgöring.Rådet för högskoleutbildning bör enligtregeringens bedömning byta namn till Rådet för högreutbildning och få en självständigare roll inomHögskoleverket. Dels bör tillförasöronmärkta medel för rådets verksamhet, dels börrådets ledamöter utses av regeringen. Rådet bör få iuppdrag att anordna kompetensutveckling för personerpå strategiska positioner vid lärosätena. Rådet börockså spela en central roll när det gäller attutveckla former för att systematiskt spridainformation om den högskolepedagogiska forskning sombedrivs.Motioner och utskottets ställningstagandeFolkpartiet tar i motion 2001/02:Ub5 avstånd fråntanken att det för fast anställning som lärare ihögskolan skall krävas högskolepedagogisk utbildning(yrk. Även krav på att doktorander somundervisar skall genomgå högskolepedagogiskutbildning avstyrks av . Den senare idénbidrar enligt motionärerna knappast till att deforskarstuderande får mer tid till forskning ochvetenskaplig utbildning.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Enligt utskottets mening är det högst befogat attinföra sådana krav som regeringen nu aviserar förden undervisande personalen inom universitet ochhögskolor. En högskolepedagogisk förnyelse är enväsentlig del i det samlade kvalitetsarbetet.Doktorander bör, enligt vad regeringen skriver ipropositionen, kunna få tillgodoräkna sig denhögskolepedagogiska utbildningen antingen sompoänggivande kurs i forskarutbildningen eller somdel av sin institutionstjänstgöring.Centerpartiet tar i motion 2001/02:Ub2 på nytt uppbehovet av förstärkt högskoledidaktisk forskning(yrk. Denna forskning har länge varit eftersattoch bör stödjas, framhåller motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Liksom när motsvarande yrkande behandlades vidförra hänvisar utskottet till att de medelför utbildningsvetenskaplig forskning som fördelasvia en särskild kommitté inom germöjlighet att stödja forskning om lärande även inomhögskolan. får i regeringensbudgetförslag en ökning med 60 miljonerkronor till fortsatt utbyggnad av denutbildningsvetenskapliga forskningen (prop.2001/02:1 utg.omr. 16 s. 256).Centerpartiet skriver i samma motion att högskolornabör stimuleras att genomföra doktorsprogram för sinaicke-disputerade lärare. bör få iuppdrag att utreda hur ett sådant program kangenomföras (yrk. I motion 2001/02:Ub552föreslår att regeringen skall geHögskoleverket i uppdrag att dokumentera vad somsker i högskolorna för att utveckla undervisnings-och examinationsformer (yrk. 4).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Det är enligt utskottets mening respektivelärosätes ansvar att se till att den utbildning somskall vila på vetenskaplig grund i största möjligautsträckning ges av lärare som har genomgåttforskarutbildning. har samtliga lärosätenutom de konstnärliga högskolorna eget anslag förforskning och forskarutbildning eller egenanslagspost för forskning. bör visaåterhållsamhet när det gäller att peka ut uppdragsom regeringen bör lägga på sina myndigheter.Regeringen anger i propositionen som en avuppgifterna för Rådet för högskoleutbildning attsprida kunskaper om utvecklingsinsatser nationelltoch internationellt (prop. s. 93).Utskottet tar i detta sammanhang också upp yrkandetfrån i motion 2001/02:Ub4 omlärarnas situation i högskolan. Derasarbetsförhållanden bör enligt motionärerna utredas(yrk. Den som vill skall kunna kombineralärartjänstgöring med forskning, men man skall ocksåkunna välja att helt ägna sig åt undervisning. Föratt klara lärarförsörjningen krävs det systematiskasatsningar både på nyrekrytering och på riktaderesurser för kompetenshöjande åtgärder för deanställda.U t s k o t t e t förslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Det är respektive lärosäte sombeslutar i vilken omfattning som en lärare skall hahand om utbildning, forskning eller konstnärligtutvecklingsarbete samt administration. I dennuvarande högskoleförordningen fastslås detta i 4kap. Utskottet är inte berett att förorda attdet görs till en rätt för den enskilda läraren attvälja t.ex. att ägna sig enbart åt undervisning ochinte alls åt forskning. När det gäller riktaderesurser för kompetensutveckling noterar utskottetatt regeringen i budgetförslaget har avsatt10,till lärosätena för attgenomföra utbildning i högskolepedagogik. Dessutomtillförs i samma budgetförslag 3,9miljoner kronor för pilotprojekt om pedagogiskutbildning av lärare i högskolan.Ett svenskt nätuniversitetUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker vad regeringen förordarom bildande av ett svenskt nätuniversitet förIT-stödd distansutbildning och om avvecklingav samtupphävande av lagen om statens skolor förvuxna. Utskottet föreslår också att riksdagenavslår motionsyrkanden om distansutbildning.Jämför reservationerna 2 (c) och 3 (fp).PropositionernaRegeringen redovisar i propositionen Den öppnahögskolan bedömningen att universitetens ochhögskolornas IT-stödda distansutbildning börsamordnas i ett svensk nätuniversitet med startunder . För detta nätuniversitet inrättas en nymyndighet, Myndigheten för nätuniversitet.Nätuniversitetet bör bestå av de kurser och programsom universitet och högskolor anmäler till den nyamyndigheten. Regeringen föreslår attDistansutbildningsmyndigheten skall avvecklas ochdess nuvarande uppgifter rörande folkbildning förassamman med Statens skolor för vuxna i ett nationelltcentrum för flexibelt lärande.I proposition 2001/02:19 Upphävande av lagen(1991:1108) om statens skolor för vuxna föreslårregeringen att den nämnda lagen skall upphöra attgälla vid utgången av 2001. Regeringen anser att detinte är nödvändigt att verksamheten vid det nyanationella centrumet för flexibelt lärande reglerasi lag.I budgetpropositionen har regeringenunder anslaget 25:73 Särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor m.m. beräknat 211 miljonerkronor för nätuniversitetet. Vidare finns ibudgetförslaget ett särskilt anslag för den nyamyndigheten. Utskottet behandlar budgetförslaget ibetänkande 2001/02:UbU1.Enligt proposition 2001/02:4 En politik förtillväxt och livskraft i hela landet avserregeringen att ersättningen för distansutbildningarinom nätuniversitetet skall vara perhelårsstudent och helårsprestation (s. 149). Dennaproposition behandlas av näringsutskottet ibetänkande 2001/02:NU4.MotionerCenterpartiet, som anser att inrättandet avnätuniversitetet är ett steg i rätt riktning,föreslår i motion 2001/02:Ub2 ett tillkännagivandeom att det krävs betydande insatser för att utvecklapedagogiska former för distansutbildning, för attdenna utbildning skall ge studenterna en fullgodlärandemiljö (yrk. 13).I motion 2001/02:N263 framhåller attkompetenshöjande åtgärder för företags arbetskraft,genom distansutbildningar från universitet ochhögskolor, är ett sätt på vilket staten kan bidratill ett positivt företagsklimat lokalt (yrk. 7).Folkpartiet påpekar i motion 2001/02:N262 att detär av speciell vikt för landsbygden att universitetoch högskolor tar sitt ansvar fördistansundervisning (yrk. 11 i denna del).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att godkännerregeringens förslag om avveckling avDistansutbildningsmyndigheten och antar regeringensförslag om avskaffande av lagen om statens skolorför vuxna.Den nya myndigheten, Myndigheten för Sverigesnätuniversitet, skall, enligt vad regeringen skriveri propositionen Den öppna högskolan, bl.a. fördelasärskilda utvecklingsresurser till de berördalärosätena. Regeringen har regelbundeti regleringsbreven ålagt lärosätena att ökatillgängligheten av fortbildning, vidareutbildningoch distansutbildning och begärt återrapportering omsådan utbildning. I regleringsbrevet sägsockså att lärosätena bör medverka i arbetet medregionala tillväxtavtal för att stimulera en hållbarekonomisk tillväxt. De tillkännagivanden som begärsi och här redovisademotioner är därför inte behövliga.Kortare yrkesutbildningar inomhögskolanUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om attkortare yrkesutbildningar inte bör utvecklasinom högskolan och förslag om att de skallhänföras till en yrkeshögskola till vilkendet inte skall krävas grundläggandebehörighet samt förslag om införande avfackhögskolor, s.k. colleges.Jämför reservationerna 4 (kd) och 3 (fp).Gällande bestämmelserInom högskolan ges yrkesteknisk utbildning, vanligenkallad YTH, som avslutas med yrkesteknisk examen.Denna examen uppnås efter fullgjorda kursfordringarom minst 60 poäng. Därtill ställs krav på tidigare,relevant yrkeserfarenhet.YTH-utbildning har en särställning istudiestödshänseende, på det sättet att den framtill har berättigat studenterna tillsärskilt vuxenstudiestöd, som varit mer förmånligtän studiemedel. Efter den studiestödsreform somträdde i kraft är deltagare i YTH istället berättigade till studiemedel med en högrebidragsdel än den reguljära. Förutsättningen är attdet är fråga om YTH som leder fram till enyrkesteknisk examen i byggnadsteknik, industriellteknik, handel, kontor eller storhushåll ochrestaurang och att högskolan anordnade programmet1994.PropositionenEnligt regeringens bedömning i propositionen Denöppna högskolan behövs det fler kortareyrkesutbildningar med olika inriktningar inomhögskolan (prop. s. 123).Regeringen konstaterar att många utbildningar somtidigare var kortare än har förlängts.Förlängningarna, som kan vara motiverade t.ex. avutvecklingen i arbetslivet, får ekonomiskakonsekvenser både för lärosätena och för de enskildastudenterna. Om alltfler studenter väljer längreutbildningar blir utrymmet för nybörjare mindre,påpekar regeringen. Ökade kostnader för den enskildauppkommer både i form av ökad skuldbörda och i formav utebliven arbetsförtjänst. För många ungdomar somtvekar inför högskolestudier kan möjligheten attinleda med kortare, mer avgränsade program vara detenda alternativet.En särskild utredare arbetar med vissa frågor omkortare yrkesutbildningar inom högskolan (dir.2001:9). En delrapport har lämnats (SOU 2001:40) ochutredningen skall slutredovisas den 15 december2001. Enligt utredaren bör YTH-utbildningen breddasmot nya områden. Regeringen anser det viktigt attuniversitet och högskolor kommer i gång medplanering för nya utbildningar. Ibudgetpropositionen har regeringen, som enplaneringsförutsättning , angivit att Rådetför högskoleutbildning skall få förstärkta resurserför att ge stöd åt lärosätenas arbete med utvecklingav kortare yrkesutbildningar. Förutom utbildningarsom bygger vidare på YTH-traditionen bör det enligtregeringen finnas utbildningsalternativ också förpersoner som inte har yrkeserfarenhet - detsom varit minimikravet för behörighet till YTH.MotionerKristdemokraterna motsätter sig i motion2001/02:Ub436 den aviserade utökningen ochbreddningen av YTH. Partiet vill i stället att denkvalificerade yrkesutbildningen (KY) skall görastill en yrkeshögskola, fristående från högskolan.Till skall det enligtKristdemokraterna inte krävas grundläggandebehörighet, utan behörigheten kan bygga på olikatyper av prövning beroende på den valda inriktningenav studierna, t.ex. gesällprov från ettkaraktärsämne i gymnasieskolan.Folkpartiet anser enligt motion 2001/02:Ub5 attregeringen inte har förstått situationen. Dessförslag om fler kortare yrkesutbildningar inomhögskolan medför antingen att många studentertvingas läsa en utbildning med en mer striktakademisk karaktär, eller att innehållet i begreppethögskoleutbildning urholkas (yrk. Folkpartietvill i stället införa vad de kallar fackhögskoloreller "colleges" som ger kvalificeradyrkesutbildning och inte nödvändigtvis behöver haforskningsanknytning (yrk. Samma förslag läggsfram i motion 2001/02:Ub261 (yrk. 5).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Riksdagen beslutade om införandefr.o.m. av kvalificerad yrkesutbildning (KY)som en ny reguljär utbildningsform (prop. 2000/01:63, bet. UbU14, rskr. KY karakteriseras av attvarje utbildning där skall utvecklas och bedrivas isamverkan mellan arbetslivet ochutbildningsanordnarna, att cirka en tredjedel avutbildningstiden skall vara lärande i arbete på enarbetsplats (s.k. ) och att utbildningsanordnarekan vara såväl företag som organisationer, skoloreller högskolor. KY-utbildning anordnas medstatsbidrag som söks hos Myndigheten förkvalificerad yrkesutbildning. För tillträde till KYkrävs grundläggande behörighet tillhögskoleutbildning.Vid behandlingen av förslaget om KYlade fram ett motsvarande förslagsom det nu aktuella. Deras yrkande avslogs avriksdagen. Utskottet anser inte att det finns skälför att ändra sitt ställningstagande.Folkpartiets yrkande 7 bygger på föreställningenatt de kortare yrkesutbildningarna inom högskolaninte skulle ha någon koppling till forskning.Utskottet vill påminna om att högskolelagen gällerfullt ut även för den yrkestekniskahögskoleutbildning som finns . Så skallgivetvis vara fallet också när det utvecklas flerkortare yrkesutbildningar inom högskolan. Förungdomar och andra som önskar en eftergymnasialyrkesutbildning av mer praktiskt slag, som direktförbereder för inträde i arbetslivet och som intehar en strikt akademisk karaktär, finns alltså KY.Utskottet ser inget behov av att inrätta särskildafackhögskolor enligt modell.Högskolans styrningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om attresurstilldelningen skall grundas påstudenternas val av utbildning och lärosäte,om införande av en studentpeng och om attstaten inte skall detaljstyra lärosätenasverksamhet. Utskottet föreslår också avslagpå yrkanden om tillkännagivanden angåendebetydelsen av humaniora ochbildningsbegreppet.Jämför reservationerna 1 (m), 4 (kd) och 3(fp).Gällande bestämmelserUniversiteten och högskolorna beslutar själva omsitt utbildningsutbud. Inom ramen för deanslagsbelopp till grundläggande utbildning somriksdagen anvisat till respektive lärosäte angerregeringen i regleringsbrev ett s.k. takbelopp somutgör det högsta belopp som respektive lärosäte kantillgodoräkna sig för dels helårsstudenter, delshelårsprestationer. Dessa avräknas enligt enprislista som är indelad i ett antal olikautbildningsområden med olika ersättningsbelopp.Prislistan fastställs numera av regeringen menredovisas i budgetpropositionen. För flertaletlärosäten anger regeringen i regleringsbrevet ocksåvissa särskilda åtaganden, olika för olikalärosäten. De särskilda åtagandena handlar om attlärosätet skall ge utbildning av visst slag i vissomfattning. I många fall tilldelas lärosätena vidsidan om takbeloppen medel för sådana åtaganden. anger regeringen vidare somriktlinje ett minsta antal helårsstudenter somlärosätet bör uppnå under budgetåret. De senasteåren har regeringen också angett ett minsta antalhelårsstudenter som bör uppnås inom denaturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena.Examinationsmål för vissa examina anges förfyraårsperioder samt som planeringsförutsättningarför den fyraårsperiod som följer efter den pågående.PropositionenRegeringen anser enligt propositionen Den öppnahögskolan att den nuvarande målstyrningen för dengrundläggande högskoleutbildningen i huvudsak börbibehållas. Det innebär enligt propositionen attregeringen även för kommande budgetår anger målsåväl för politikområdet Utbildningspolitik som förverksamhetsgrenarna inom detta politikområde. Somriktlinje bör anges ett minsta antal helårsstudentertotalt för varje lärosäte. Examinationsmål börliksom anges för vissa yrkesexamina samtför magisterexamen med ämnesdjup.MotionerTre partier föreslår tillkännagivanden om högskolansstyrning.Moderata samlingspartiet anser det grundläggandeatt varje student får möjlighet att själv väljavilket universitet eller högskola han eller hon villläsa vid (mot. 2001/02:Ub546 yrk. Fördelningenav medel och studieplatser skall inte göras avstatsmakterna, utan ske med hänsyn till studenternasval (yrk. I en övergångsperiod är en tänkbarmodell att hälften av medlen följer studenten tillinskrivningen, och hälften ges lärosätet vid examen,heter det i motionen. Att studenternas val skallutgöra grunden för fördelning av resurser tilluniversitet och högskolor hävdas också i motion2001/02:Ub229 (m).Kristdemokraterna vill enligt motion 2001/02:Ub4att varje högskola skall få ökade möjligheter attfinna sin nisch och sin profil. Motionärernaförespråkar ökad flexibilitet i högskolans utbud ochgenomförande av utbildningen, ett område därbesluten skall fattas av lärosätena själva. Statensviktigaste uppgifter är enligt motionärerna att varagarant för högskolesystemet som helhet, desskvalitet och vissa grundläggande regler rörandet.ex. mångfald och jämställdhet, inte attdetaljstyra de enskilda högskolornas verksamhet(yrk. 1).Folkpartiet föreslår i tre motioner -2001/02:Ub261, 2001/02:So637 och 2001/02:N262 -införande av en studentpeng, som skall leda till attdet blir studenternas val som avgör fördelningen avplatser både mellan skilda ämnen och mellan olikalärosäten (yrk. 1, 11 respektive 11 i denna del).Som ett första steg föreslås i motion 2001/02:Ub261att fördelningen av resurser tydligare anpassas tillhur sökandetrycket vid respektive lärosäte ser ut.I motion 2001/02:Ub255 (c) förordar motionären atthögskolorna skall kunna - efter dialog meddepartementet - få disponera en del av de medel somblir outnyttjade på grund av bortfall av studentertill strategiska insatser, t.ex. för ökadrekrytering, utan direkta krav på prestationer iform av ökad studentantagning.Moderata samlingspartiet föreslår i motion2001/02:Ub254 tillkännagivanden till regeringen ombetydelsen av humaniora samt om begreppet bildning(yrk. 3 och 4). Utbildningspolitiken måste enligtmotionärerna bygga på insikt om värdet av mångaolika kunskaper. Det handlar inte bara om att kunna,utan också om att förstå.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena om högskolans styrning.Liknande yrkanden har behandlats av ettflertal gånger . Utskottet anserliksom regeringen att grunddragen i det gällanderesurstilldelningssystemet - som infördes efterförslag av den borgerliga regeringen - börligga fast. Det är nödvändigt att lärosätena iförväg vet vilka resurser de kan räkna med attdisponera under budgetåret. Vidare är det viktigtatt alla lärosäten - även de små och relativtnyetablerade - får ett tillräckligt studentunderlagför att kunna bygga upp lärarkompetens och andraresurser. Staten anger - med några få undantag iform av särskilda åtaganden - inte vilkautbildningar som lärosätena skall anordna eller medvilket antal platser. Systemet med ersättning iefterhand för helårsprestationer och helårsstudenterinnebär att studenternas val av utbildning ochlärosäte påverkar vilka resurser ett lärosäteverkligen får tillgodogöra sig. Regeringen föreslåri budgetpropositionen att resurserna fördelar av en tidigare beslutad utbyggnad tillfälligtskall dras bort från vissa lärosäten med vikandestudentefterfrågan och att medlen i stället skallanvändas för vissa strategiskt viktiga insatser.Utskottet anser inte att bör göra någotgenerellt uttalande om att lärosätena skall fådisponera anvisade medel för andra ändamål än de somde anvisats för.Utskottet föreslår också att avslåryrkandena om tillkännagivande angående bildning. delar utskottet motionärernas uppfattning, menanser att det ankommer på varje lärosäte att utformasina utbildningar på ett sådant sätt att det främjardet som motionärerna önskar. Tillkännagivanden tillregeringen i enlighet med motionsyrkandena är därförinte befogade.HögskolestyrelsernaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om attregeringen inte skall utse ledamöterna ellerordföranden i högskolestyrelsen.Jämför reservationerna 5 (m, fp) och 4 (kd).MotionerModerata samlingspartiet och föreslår imotionerna 2001/02: Ub546 respektive 2001/02:Ub261att universitetens och högskolornas styrelser skallavpolitiseras. vill öka friheten förforskarna och lärarna att - enskilt eller kollegialt- råda över verksamheten (yrk. anseratt huvudprincipen för de statliga högskolorna skallvara att studenter, forskare, lärare och personalutser sin högskolas styrelse (yrk. 24).Kristdemokraterna anser enligt motion 2000/01:Ub24att det förhållandet att regeringen utser ordförandei högskolestyrelserna är ett exempel på felaktigstatlig centralstyrning (yrk. De menar attlärosätena själva bör utse sin styrelseordförande.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Yrkanden om s.k. avpolitisering avhögskolestyrelserna har behandlats av riksdagenflera gånger , senast i betänkande2000/01:UbU8 (s. 25). yrkande omstyrelseordföranden avstyrktes av utskottet senast ibetänkande 1999/2000:UbU14 (s. 10). Sedermera harutredningen om högskolans ledning, som hade iuppdrag att utvärdera rektorns, styrelseordförandensoch styrelsens roller, ansvarsfördelning ochsamarbetsformer, lagt fram sin rapport (SOU2000:101). Utredarens förslag är att styrelsernasstorlek skall minskas, men att drygt halva antaletledamöter liksom skall utses av regeringen.Regeringen gör i propositionen bedömningen att detinte behövs någon minskning av styrelsernas storlek.Genom att styrelseordförande och rektor numera harmöjlighet att föreslå externa ledamöter införregeringens beslut har lärosätena fått ett visstinflytande när de externa ledamöterna utses,framhåller regeringen.