bet · GO01SoU12 · 2001-03-27 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett femtiotalmotionsyrkanden om olika handikapppolitiska frågorfrån den allmänna motionstiden 2000.Utskottet föreslår två tillkännagivanden.Regeringen har givit i uppdrag attkartlägga på vilket sätt landstingens barn- ochungdomsrehabilitering är tillgängliga för barn ochungdomar med olika funktionshinder. Utskottetföreslår med anledning av en motion (fp) etttillkännagivande till regeringen om att ävenfunktionshindrade vuxnas tillgång till habiliteringoch rehabilitering behöver kartläggas.Socialstyrelsen har fått i uppdrag att isamarbete med länsstyrelserna kartlägga ochanalysera antalet ej verkställda domstols- ochmyndighetsbeslut enligt 9 § lagen (1993:387) om stödoch service till vissa funktionshindrade (LSS) och 6f § socialtjänstlagen (1980:620). Utskottet föreslårmed anledning av motioner (s och v) att regeringenskall återkomma till med en redovisningsamt om det behövs med förslag till förändringar.Övriga motioner avstyrks.I betänkandet finns 19 reservationer och 5särskilda yttranden. 2000/01:So214 av och () vari föreslås att fattar följandebeslut: tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om att utreda omfunktionshindrades rätt till föräldraskap kaninföras som ett femte kriterium i LSS.2000/01:So215 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av delegation församordning av handikappolitiken.2000/01:So218 av m.fl. (v) vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagenbegär att regeringen tillsätter en utredninggällande en översyn av rättighetslagstiftningenenligt vad i motionen anförs om att regelmässigt geavslagsbeslut där kommuner och landsting inte kanförmedla insatser inom rimlig tid.2000/01:So221 av de ()vari föreslås att fattar följande beslut:Riksdagen begär att regeringen lägger fram förslagtill erforderliga lagändringar så attfunktionshindrade garanteras hjälpmedel förpersonlig assistans oavsett huvudman i enlighet medvad som anförs i motionen.2000/01:So222 av och () vari föreslås att fattar följandebeslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en förändring för enenhetlig hörselvård med fullvärdig rehabiliteringoch hjälpmedel på lika villkor över hela landet.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att en fullständiganalys måste göras som ett underlag till denindividuella rehabiliteringsplanen.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att de som ärberoende av hjälpmedel för att kunna kommunicera ochvara delaktiga i samhället måste få tillgång tillbashjälpmedel på lika villkor som övrigafunktionshandikappade.2000/01:So230 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att en översyn görs avintegritetsskyddet för handikappade personer.2000/01:So232 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att bör initiera åtgärderinom EU i syfte att öka den fria rörligheten iEuropa för människor med funktionshinder.2000/01:So299 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om den nationellahandlingsplanen för handikappolitiken.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om förbättringar för defunktionshindrade.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om samordning vidrehabilitering.2000/01:So348 av och () vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omgenerell handikappanpassning.2000/01:So354 av m.fl. (c) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett ytterligare målför handikappolitiken som innebär att arbetetsärskilt inriktas på att ge alla människor,oberoende av förutsättningar, makt över sitt egetliv.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attHandikappombudsmannen bör utses av riksdagen.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett särskilt stödför IT-produkter.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tillgång tillservice på lika villkor.16. begär att regeringen lägger framförslag till ändring i lagen om stöd och servicetill vissa funktionshindrade enligt vad som angivitsi motionen.2000/01:So355 av och () vari föreslås att fattarföljande beslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att rätten till tolkför döva, dövblinda och hörselskadade skallfastställas i lag.2000/01:So367 av m.fl. (s) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om lagen om stöd och servicetill vissa funktionshindrade.2000/01:So381 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om vikten av att rätten till tolkför döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade kaninfrias.2000/01:So383 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:16. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om dolda handikapp ochpersonlig assistent.2000/01:So392 av och () vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omen uppföljning av lagen om stöd och service tillvissa funktionshindrade (LSS).2000/01:So406 av och () vari föreslås att fattar följandebeslut: tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om vikten avtolkservice för döva.2000/01:So442 av m.fl. (s) vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening behovetav en nationell policy om meningsfull sysselsättningför arbetshandikappade.2000/01:So459 av m.fl. (s)vari föreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om tryggheten och valfriheteni enlighet med LSS syfte.2000/01:So466 av m.fl. (s) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en översyn avlagstiftningen så att det går att överklagapositiva, men inte verkställda myndighetsbeslut.2000/01:So468 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut:1. begär att regeringen låter utreda deneuropsykiatriskt funktionshindradeslevnadsomständigheter.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att beakta sambandenmellan neuropsykiatriska störningar och kriminalitetsåväl i det brottsförebyggande arbetet som i en merbehandlingsinriktad kriminalvård.2000/01:So473 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att audionomer börbli berättigade att utförahörselhjälpmedelsutprovning i enskild regi.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att en nationellegenavgift för hörselhjälpmedel bör utformas.2000/01:So486 av . (s) vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omuppföljning av LSS och LASS.2000/01:So498 av och (s) vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omassistansersättning för boende i gruppbostad.2000/01:So500 av och () vari föreslås att fattar följandebeslut: tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om satsning påpilotprojekt med inriktning på en anhörigutbildningför yngre anhöriga och funktionshindrade.2000/01:So530 av och () vari föreslås att fattar följandebeslut: tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om att starta IT-utvecklingsprojekt med inriktning på de dövas behov.2000/01:So538 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attHandikappombudsmannen skall ges i uppdrag attkontrollera efterlevnaden avtillgänglighetsreformen.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att de lokalahandikapporganisationerna skall göras delaktiga iarbetet med att identifiera hinder och komma medförslag till lösningar.10. av regeringen begär förslag till enändring av lagen (1993:387) om stöd och service tillvissa funktionshindrade i enlighet med vad imotionen anförs om ett förtydligande om avsikten medråd och stöd enligt LSS.11. av regeringen begär förslag tilltilläggsdirektiv till kartläggningav barns och ungdomars habilitering så att ävenvuxna funktionshindrades behov av rehabiliteringkartläggs.14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en parlamentariskkommission med syfte att göra en konsekvensanalys avden pågående IT-utvecklingen och att kommissionen,utifrån sin analys, lägger fram förslag tillnödvändiga åtgärder.19. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enkartläggning av det nya bidragssystemets effekter.2000/01:So540 av m.fl. (kd)vari föreslås att fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet avutbildningsmaterial om dolda handikapp.12. beslutar att hos regeringen begära enutredning om tillämpning av LSS vid psykisk sjukdom.13. beslutar att hos regeringen begära enutredning om den sammanlagda effekten av LSS och SoLbeträffande personligt stöd.2000/01:Ub821 av och TassoStafilidis (v) vari föreslås att fattarföljande beslut:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att öka resursernatill sjukvårdens hjälpmedelscentraler så att debättre kan arbeta med att anpassa sexhjälpmedel förde funktionshindrade.2000/01:T427 av m.fl. (v) variföreslås att fattar följande beslut:2. begär att regeringen tillsätter enutredning om funktionshindrade kvinnors utsattasituation enligt vad i motionen anförs om behovet aven kartläggning och förslag till åtgärder.2000/01:MJ844 av och () vari föreslås att fattarföljande beslut:4. begär hos regeringen förslag tillsådan ändring av den nationella handlingsplanen förhandikappolitiken att det tydligt framgår att det ärfunktionshindret i sig, inte dess orsak, som skallvara grund för samhällets åtgärder.2000/01:A811 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om färdtjänst förkvinnor.2000/01:So3 av m.fl. (c) variföreslås att fattar följande beslut:3. tillkännager förregeringen vad i motionen anförs omen hjälpmedelsgaranti. Ärendets beredning i utskottetRiksförbundet , För Utvecklingsstörda Barn,Ungdomar och Vuxna och SDR har uppvaktat utskottet den 15 mars2001.Mål och inriktning för handikappolitikenMotionerI motion So299 av m.fl. (m) begärstillkännagivanden om den nationella handlingsplanenför handikappolitik (yrkande 1) och om förbättringarför de funktionshindrade (yrkande 3). Motionärernaanför att i stället för förbättringar av detoffentliga stödet till de handikappade försökerregeringen sätta upp mål för vad andra - dvs.kommuner och privata företag - skall göra.Regeringen försöker på detta sätt skyla över detfaktum att den inte prioriterar de handikappade.Motionärerna anför att i den proposition som lågtill grund för LSS fördes ett resonemang om att förain ett femte kriterium, nämligen rätten tillföräldraskap. Då detta ansågs vara en kompliceradfråga aviserade den dåvarande regeringen att återkomma till i frågan.Motionärerna anser att om funktionshindrade skallges möjlighet att bilda familj och leva på sammavillkor som icke funktionshindrade måste LSS/LASSstärkas vad gäller föräldraskap. Därför bör detövervägas att ett femte kriterium läggs till sominnebär att även de behov som föräldraskapetgenererar skall räknas som grundläggande behov.Också i motion So214 av och LarsBjörkman (båda m) begärs tillkännagivande om attutreda om funktionshindrades rätt till föräldraskapkan införas som ett femte kriterium.I motion So215 av () begärstillkännagivande om behovet av delegation församordning av handikappolitiken. Motionären anföratt varit föremål för en hårdsaneringspolitik. Såväl stat, landsting som kommunerhar tvingats göra kraftiga nedskärningar bl.a. påhandikappområdet. För att komma till rätta medsituationen behövs ett forum där man kan diskuteradessa frågor, vilket bör resultera iett "samhällskontrakt" där ansvarsfördelning,samordning, resurser och ett brukarinflytandestadfästs.I motion So354 av m.fl. (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett ytterligare målför handikappolitiken som innebär att arbetetsärskilt inriktas på att ge alla människor,oberoende av förutsättningar, makt över sitt egetliv (yrkande 1). Motionärerna anser att regeringenhar ett snävt samhällsperspektiv påhandikappolitiken och inte lyfter fram den enskildesförutsättningar. anser att målet förhandikappolitiken bör vara ett samhälle där allamänniskor har makt över sitt eget liv och där varoch en har möjlighet att verka utefter sinaindividuella förutsättningar.I motion MJ844 av och (båda c) hemställs att hosregeringen begär förslag till sådan ändring av dennationella handlingsplanen för handikappolitiken attdet tydligt framgår att det är funktionshindret isig, inte dess orsak, som skall vara grund församhällets åtgärder (yrkande 4). Motionärerna anföratt det är ett faktum att många människorstängs ute från arbetslivet, kommunala färdmedel,offentliga lokaler, allmänna samlingslokaler ochdärmed från socialt liv på grund av att de inteklarar att vistas i närheten av el och elektronik.I motion So538 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om att skallges i uppdrag att kontrollera efterlevnaden avtillgänglighetsreformen (yrkande 6). I samma motionyrkas också att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attde lokala handikapporganisationerna skall görasdelaktiga i arbetet med att identifiera hinder ochkomma med förslag till lösningar (yrkande 7).I motion So348 av och (båda s) begärs tillkännagivande om generellhandikappanpassning. Motionärerna anför att vi iSverige arbetat för attfunktionshindrades rättigheter skall stärkas, mendet har i hög grad skett genom särlösningar.Egentligen borde det ingå i alla offentligautredningars uppdrag att funktionshindradesperspektiv och mångfaldsperspektivet skall belysas.I motion So500 av och (båda s) begärs tillkännagivande om satsning påpilotprojekt med inriktning på anhörigutbildning föryngre anhöriga och funktionshindrade. Motionärernaanför att finns ingen utbildning för näraanhörig, föräldrar och syskon till funktionshindradebarn. De anser att en försöksverksamhet bör startainom ett begränsat område, t.ex. , där ettantal kommuner, HSO och studieförbunden samarbetar.I motion So232 av () begärstillkännagivande om att bör initieraåtgärder inom EU i syfte att öka den friarörligheten i för människor medfunktionshinder. Den fria arbetsmarknaden och flerutbildningsprogram inom EU har betytt nyamöjligheter för unga människor i . Däremotbegränsas möjligheterna till utbyte och rörlighetkraftigt för ungdomar som har olika funktionshinder.När nu har möjlighet att påverka EU:s agendastarkare än tidigare, borde det vara naturligt förvårt land att också arbeta för att den friarörligheten för alla - också för den som har ettfunktionshinder - blir praktisk verklighet i Europa.Bakgrund och tidigare behandlingI bemyndigade regeringen chefen förSocialdepartementet att inrätta ett sekretariat tillstatssekreterargruppen för beredning och samordningav handikappfrågor inom samt attinrätta en handikappdelegation - bestående avföreträdare för handikapprörelsen - bl.a. för samrådmellan statssekreterargruppen ochhandikapporganisationerna. Vidare skullestatssekreterargruppen tillsammans medhandikappdelegationen utgöra nationellsamordningskommitté för handikappfrågor enligt regelnummer 17 i för att tillförsäkramänniskor med funktionsnedsättning delaktighet ochjämlikhet.I betänkande 1999/2000:SoU14 om en nationellhandlingsplan för handi-kappolitiken godkände utskottet regeringens förslagtill nationella mål för handikappolitiken. Målen är* en samhällsgemenskap med mångfald somgrund,* ett samhälle utformat så att människormed funktionshinder i alla åldrar blir fulltdelaktiga i samhällslivet,* jämlikhet i levnadsvillkor för flickoroch pojkar, kvinnor och män med funktionshinder.Utskottet avstyrkte en motion frånCenterpartiet om ytterligare ett mål förhandikappolitiken med samma innebörd som den nuaktuella motionen. följde utskottet (rskr.1999/2000:240).Utskottet konstaterade vidare att flera reformerunder senare år har varit inriktade på förbättringarav det individuella stödet till personer medfunktionshinder. Den nationella handlingsplaneninriktas på generella lösningar och den allmännatillgängligheten i samhället, vilket bör leda tillminskat behov av särlösningar och att fler kan deltai samhällslivet på likvärdiga villkor. Samtidigtaviserade regeringen förslag som var merindividuellt inriktade, såsom borttagande av 65-årsgränsen för rätt till personlig assistans,ändringar i bilstödet och förslag angående avgifterinom kommunernas vård, boende och service.Utskottet betonade att planen omfattade allapersoner med funktionshinder, således även personermed dolda funktionshinder. Utskottet anförde (s.21):Utskottet vill betona att planen omfattar allapersoner med funktionshinder, således även personermed dolda funktionshinder. Tillgänglighet innebärinte enbart fysisk tillgänglighet till lokaler ochverksamheter utan också att t.ex. allergiker fårökade möjligheter att röra sig fritt i olikamiljöer. Det innebär även att planera en verksamhet,t.ex. skolundervisning, så att den fungerar för enperson med dyslexi liksom att ge personer medtalsvårigheter den tid de behöver för att tala.Vidare innebär det att t.ex. personer med läs- ochskrivsvårigheter skall kunna få del avsamhällsinformation. Människor med doldafunktionshinder, liksom med kroniska sjukdomar,glöms ofta bort vid planeringen av olikaverksamheter. Hindren för tillgänglighet måsteminska. Att vara flexibel och utgå från människorsolika behov är enligt utskottet nyckelord isammanhanget. För att förverkliga lika möjligheterför alla måste tillgängligheten vara integrerad ochutformad så att den som är funktionshindrad inteblir beroende av andra. Särlösningar upplevs avmånga funktionshindrade som diskriminerande och bördärför undvikas så långt som möjligt. Utskottet villockså betona att frågor om bemötande har storbetydelse för många grupper. Motionerna - - - är ihuvudsak tillgodosedda med vad som följer avhandlingsplanen.Vad gäller frågor om tillgänglighet behandladesdetta av regeringen i proposition 1999/2000:79 om ennationell handlingsplan för handikappolitiken.Regeringen anförde att i arbetet med att utvecklatillgängligheten behövde bl.a. de statligamyndigheterna råd och stöd för att kunna leva upptill sitt ansvar. En central statlig myndighet bordedärför ges en samordnande, stödjande, rådgivande ochpådrivande roll i arbetet för att göra samhällettillgängligt. Regeringen bedömde attHandikappombudsmannen var en lämplig myndighet fördessa uppgifter. Vid sidan av de uppgifterHandikappombudsmannen redan hade borde därför enframtida viktig uppgift vara att utgöra ettnationellt tillgänglighetscenter. En viktig uppgiftför skulle därmed bli attdriva på och följa myndigheters, kommuners och andraorgans utveckling inom tillgänglighetsområdet, attbygga upp, utveckla och förmedla kunskap, ge råd ochsamarbeta med berörda aktörer. Viktiga målgrupperför denna verksamhet var även näringsidkare,byggherrar och yrkesgrupper som arkitekter m.fl.Handikappombudsmannen borde även kunna stödjaforskning och andra utvecklingsinsatser inomtillgänglighetsområdet. I arbetet skulleHandikappombudsmannen ha nära kontakter medhandikapporganisationerna.Utskottet delade regeringens uppfattning attHandikappombudsmannen borde ges en samordnande,stödjande och rådgivande samt pådrivande roll påområdet. följde utskottet (betänkande1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240).I budgetpropositionen 2000/01:1, volym 6,utgiftsområde 9 föreslogs i enlighet medhandikapplanen att tillförsytterligare för inrättandet avett nationellt tillgänglighetscenter.Socialutskottet tillstyrkte detta i betänkande2000/01:SoU1. följde utskottet (rskr.2000/01:96).I proposition 2000/01:48 om tillgänglighet till offentligalokaler och på allmänna platser anför regeringen attden anser det viktigt att handikapporganisationernages bättre möjligheter att lämna synpunkter påplaner och ny- och ombyggnad. Regeringen har därföri ett uppdrag till bl.a. beslutat attverket i samråd med ochföreträdare för handikapporganisationerna skallutreda förutsättningarna för att förbättra de lokalahandikapporganisationernas möjligheter till insynoch samråd i plan- och byggärenden.Bostadsutskottet behandlade propositionen ibetänkande 2000/01:BoU5 och anförde med anledning avpropositionen och motioner följande angåendehandikapporganisationernas inflytande m.m. (s.15-16):delar bedömningen att det finnsskäl att i högre grad ägna tillgänglighetsfrågornauppmärksamhet i plan- och byggprocessen. En sådanutveckling kan visserligen redan sägas ha pågåttunder men det kan samtidigtkonstateras att det fortfarande tillkommer byggnaderoch miljöer som givits en utformning som fungerardåligt för personer med funktionshinder. Det ärdärför viktigt att i olika delar av plan- ochbyggprocessen finna former för att inhämta och tatill vara de kunskaper som inte minsthandikapporganisationerna besitter. I många fallfinns redan utvecklade rutiner för ett fungerandesamråd, men i andra fall kan tillgänglighetsfrågornabehöva lyftas fram och ges en betydligt störretyngd. De lagändringar som utskottet i dettabetänkande ställt sig bakom får anses vara en del idenna strävan. Det kan också handla om att bättretillämpa det regelsystem som redan finns i PBL ochatt sprida goda exempel på hur ett fungerandesamrådsförfarande kan läggas upp i olika typer avärenden. Som anförs i en av motionerna är behovet avatt få in kunskapen om tillgänglighet ochanvändbarhet i ett tillräckligt tidigt skede avplan- och byggprocessen en av de frågor som börägnas särskild uppmärksamhet.Bostadsutskottet kan även instämma i motionärernasuppfattning att har en viktig roll iarbetet med att utveckla formerna för samråd ochinflytande i tillgänglighetsfrågorna. Verket haremellertid redan erhållit ett uppdrag frånregeringen som synes väl täcka in de frågor somenligt motionerna behöver utredas. I regeringenstidigare omnämnda uppdrag till att ta framtillämpningsföreskrifter till den föreslagnaförändringen i PBL ingår således att arbetet skallske i samråd med bl.a. företrädare förhandikapporganisationerna. I uppdraget ingår ävenatt utreda frågor om hur tillgänglighetsaspekternatas upp i samrådsförfarandet vid plan- ochbyggärenden. skall tillsammans med och företrädare förhandikapporganisationerna studera de nuvarandeformerna för samråd och utreda förutsättningarna attförbättra möjligheterna till insyn. Regeringenframhåller också i sitt uppdrag att det är viktigtatt handikapporganisationerna ges goda möjligheteratt i ett tidigt skede lämna synpunkter på planersamt ny- och ombyggnader.Uppdraget till att utreda formerna för delokala handikapporganisationernas insyn ochinflytande i plan- och byggärenden skall redovisassenast . anser inteatt detta arbete bör föregripas. Motionerna - - -avstyrks mot denna bakgrund.Socialutskottet behandlade två motioner angåendehandikappanpassning som norm i statliga utredningarm.m. i betänkande 1997/98:SoU16. Utskottet anfördedå att utskottet delade regeringens inställning atthandikappaspekterna skall beaktas inom varjesamhällssektor och att handikapporganisationernaskall ingå som viktiga samverkansparter i ett sådantarbete. Utskottet vidhöll också atthandikappaspekterna bör beaktas på ett tidigtstadium i allt utredningsarbete. Därmed blir detnaturligt att söka generella lösningar i stället förindividuella.