bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — Härvid ägnas särskilduppmärksamhet åt att barnperspektivet iden statliga budgetprocessen utvecklasoch att de resurser som påverkar barnsliv skall vara urskiljbara på ett sådantsätt att de kan bli föremål för politiskaprioriteringar. Regeringen avser attredovisa det samlade arbetet kringbarnperspektivet i statsbudgeten i enskrivelse till under våren2002.Finansutskottet anser att barnenssituation i samhället speglar devärderingar och den framtidstro som finnsi samhället. Som barnen mår, mår ocksåsamhället. Barnens situation är därförmycket viktig för samhällets utveckling.Barns och ungdomars verklighet förändrashela tiden i takt med de förändringar somsker i omvärlden. Det är därför angelägetatt samhällets barnpolitik i så storutsträckning som möjligt anpassas tilldessa nya förhållanden i syfte att gebarn så goda och tryggauppväxtförhållanden som möjligt.Utskottet ser mycket positivt påregeringens strävan att barnperspektivetskall finnas med i allt offentligtbeslutsfattande som rör barn. Mångainsatser är underberedning inom . Det ärviktigt att dessa frågor har högprioritet.Finansutskottet har tidigare behandlatfrågan om en barnbilaga tillbudgetpropositionen (bet. 1997/98:FiU26,2000/01:FiU1). Frågan har ocksåbehandlats av (bet. 1997/98:KU27) och socialutskottet(bet. 1996/97:SoU8, 1997/98:SoU13,1998/99:SoU6, 1999/2000:SoU12,2000/01:SoU7).Utskottet anser att det arbete som pågårinom kringredovisningen av barnfrågorna samtstrategierna för utformning, uppföljningoch utvärdering av barnpolitiken ärvärdefullt. Kravet på att barnfrågornaskall redovisas i en särskild bilaga tillbudgetpropositionen måste dock ansesunderordnat kravet på att redovisningenblir så aktuell och genomarbetad sommöjligt. Med hänvisning härtill föreslårutskottet att avslår förslageni motionerna Fi214 (kd, v, c, fp, mp),So304 (c) yrkande 1 och So495 (mp)yrkande 26.5.4 Försäljning av och VasakronanUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslåren motion om att sälja ochVasakronan AB.Jämför reservation 25 (m, kd, c, fp).MotionenI den moderata kommittémotionen Fi222föreslås att staten skall avyttra sittaktieinnehav i och AB.Staten skall, menar motionärerna, intevara ägare i företag som bedriveraffärsmässig verksamhet. Detta gällersärskilt om det handlar omkonkurrensutsatta marknader.Även i motion Fi293 (c) yrkande 8föreslås utförsäljning av vissa statligaföretag, bl.a. som är moderbolagför AB.Utskottets ställningstagandeFinansutskottet, som vid ett flertaltillfällen behandlat motsvarande yrkandeom försäljning av och ,vidhåller sin tidigare åsikt ochavstyrker därför motionerna Fi222 (m) ochFi293 (c) yrkande 8 i denna del.5.5 Indelning i politikområdenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslåren motion om att införa ett nyttpolitikområde om människohandel försexuella ändamål.Jämför reservation 26 (v, mp).MotionenI motion Fi219 av m.fl.(v) föreslås olika åtgärder för attbekämpa människohandel för sexuellaändamål. En av dessa åtgärder är att taett samlat grepp, vilket kan nås genomatt införa ett nytt politikområde(yrkande 2). Motionärerna efterlyserpolissamarbete över nationsgränserna,fler specialutbildade poliser och flerprostitutionsgrupper. Det är vidareviktigt att samtliga aktörer inomrättsväsendet får kunskap för att hanterafrågorna. De anför att det behövs samladeåtgärder för att minska prostitutionenoch för att hjälpa de prostituerade,oavsett etniskt ursprung, till ett livutanför prostitutionen. En ordentlig,områdesöverskridande satsning krävs,menar motionärerna som anser att dettabör som sin mening geregeringen till känna.Finansutskottets ställningstagandeFrån och med innevarande år harstatsbudgeten delats in i 47politikområden. hadeanledning att kommentera indelningen isamband med att den infördes (bet.2000/01:FiU1). Utskottet uttalade dåbl.a. att politikområdena inte bör skäratvärs över indelningen i utgiftsområden.Politikområdena bör dessutom inte varaalltför små. Det skulle också, anfördeutskottet, vara en fördel med attindelningen i politikområden blirbeständig. Frekventa ändringar iindelningen kan försvåra uppföljnings-och utvärderingsarbetet. Utifrån dessautgångspunkter finns det med andra ordskäl att vara återhållsam med att göraändringar i indelningen.Motionärernas syfte med att införa ettnytt politikområde är att öka ochförbättra samordningen av de satsningarmot människohandel som olika myndigheterär ansvariga för. ställersig tveksamt till om dessa frågor har denbudgetmässiga omfattning att man börinföra ett nytt politikområde för att nådetta syfte och avstyrker därför motionFi219 (v) yrkande 2.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken angesvilket avsnitt och vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslutsom behandlas i reservationen.1.Allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken - avsnitt 1.3, punkt 1 (m,kd, c, fp)av (), (), (), AnnaÅkerhielm (m), Per (), LenaEk (c), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget tillriksdagsbeslut under punkt 1 borde haföljande lydelse:1. godkänner vad som anförs ireservation 1 och tillkännager detta förregeringen som sin mening. Därmedbifaller delvis motionerna2001/02:Fi291 av m.fl. (m)yrkandena 1, 8, 10-16 och 18-19,2001/02:Fi292 av m.fl. (kd)yrkandena 1-3,2001/02:Fi293 av m.fl. (c)yrkandena 1, 8 i denna del, 9-13 och15-20,2001/02:Fi294 av m.fl.(fp) yrkande 1 ochavslår propositionen 2001/02:1 punkt 1.StällningstagandeNu behövs ett skifte!Sverige behöver offensiva reformer somstärker de enskilda människorna och somgenom ökat företagande och arbete ger enhög tillväxt och stabil välfärd. Så kanvi stå starkare i den lågkonjunkturSverige nu möter.Vi vill att skall stå starkt ien global ekonomi och vi vill att Sverigeskall ge sitt bidrag till en allt öppnareinternationell ekonomi. En ekonomiskutveckling som ger en högreekonomisk tillväxt än andra länder kräverett uppbrott från den passivitet sompräglar dagens samarbete mellanVänsterpartiet, ochSocialdemokraterna.En vital arbetsmarknad utformad för enny tids jobb och företag, och som tartill vara både kvinnors och mänsmöjligheter, förutsätter en politik somsätter den enskilde och inte kollektiveti centrum. En framgångsrik kamp motarbetslöshet och utanförskap i en vikandekonjunktur ställer krav på en politik somnu stärker företagandets villkor istället för att bara låta offentligsektor expandera.En politik som ger låg- ochmedelinkomsttagare lägre skatter gerökade möjligheter till social trygghet.De offentliga utgifterna måste hållasunder kontroll genom att utgiftstakenrespekteras, och inte kringgås, och genomatt den offentliga utgiftskvoten pressasner. Så säkras stabila offentligafinanser och goda tillväxtmöjligheteräven när konjunkturen pekar neråt.Sverige behöver en stark regeringNär den internationella lågkonjunkturendrabbar framstår bristerna i densocialdemokratiska ekonomiska politikenallt tydligare. De tidigare årenskonjunkturuppgång har inte använts tillatt göra svensk ekonomi motståndskraftig.I stället har regeringen och dessstödpartier använt uppgången till attsätta i gång en löfteskarusell.Konsekvensen av detta är att Sverigegenom hög arbetslöshet, växandeinflationstryck och fortsatt svag kronariskerar att drabbas hårdare än andraländer av konjunkturnedgången. Följdernaav detta kommer vi alla att få betala.Det behöver är entillväxtinriktad politik som gör attekonomin klarar en konjunkturavmattning iomvärlden utan att stora ingrepp iutgiftssystemen behöver göras. Det kräveren offensiv reformpolitik.Terrordåden var enattack på det öppna demokratiskasamhället. Det var också ett angrepp påden ekonomiska utvecklingen. Denavmattning som var på väg redan före den11 september förstärks genom den oro ochosäkerhet som dåden skapade. står detklart att en utgiftspolitik som grundarsig på förhoppningar om en snabbkonjunkturuppgång saknar grund iverkligheten.Sverige har västvärldens mestkonjunkturkänsliga offentliga finanser.En konjunkturnedgång drabbar deoffentliga utgiftssystemen hårt. Därförkrävs reformer som både höjer tillväxtenlångsiktigt och gör välfärdssystemen merastabila. Vi lägger fram förslag somuppfyller båda dessa krav.En hög och stabil, långsiktigt uthålligtillväxt är nyckeln till att resurser kanskapas för både privat och offentligvälfärd. Det kräver en tillväxt somligger ungefär på den nivå som varitvanlig i konjunkturuppgångar. Vi villdärför att den svenska ekonomin skalluppnå en långsiktig tillväxtförmåga pådrygt . Våra riktlinjer för denekonomiska politiken syftar till reformersom gör detta möjligt.En nödvändig förutsättning är att våratillgångar, främst i form av människorsvilja till arbete, utnyttjas. Vi har interåd med att människor hålls borta frånarbetsmarknaden. Sjukfrånvaron måstekunna minska genom omfattande insatsersom bidrar till människors hälsa.Förtidspensioneringar skall inte användassom arbetsmarknadspolitiska medel. Mänoch kvinnor skall i arbetslivet harättvisa och lika villkor, som gör attvar och en kan bidra och utveckla sittyrkeskunnande efter sina förutsättningar,som familjepolitiken skallunderlätta att förena arbete med ansvarför barn.För att genomföra detta krävs reformerpå många områden. Förutsättningarna förföretagande måste förbättras. Sjukvårdoch skola måste ges nya möjligheter intebara för att ge patienter och elever enbättre verksamhet, utan också för attkunna bli vitala delar av vårsamhällsekonomis utveckling. Arbete skallalltid vara lönsamt.Jämställdhetspolitiken måste ta siktepå den enskildes möjligheter och inte påden politiska maktens regleringar. Dehöga skattehindren för arbete ochföretagande måste sänkas. Det krävsenvishet och målinriktning och framförallt politisk vilja för att minskaonödigt krångel och övertung byråkrati.Här har regeringen grundligt misslyckats.Dess försök till avregleringar ochförenklingar har runnit ut i sanden.Viljan har saknats. Utan en politik somstimulerar viljan och möjligheterna attstarta och driva företag kan en god ochstabil tillväxt inte nås.Grunden för tillväxt och välfärd ärenskilda människors företagande ochansvar. Människor som genom företagandevill förverkliga sina idéer ochlivsprojekt skall ges godaförutsättningar för detta.Arbetsmarknadens institutioner ochregler behöver reformeras.Förutsättningarna och behoven är i dagväsentligt annorlunda än när nuvaranderegelsystem kom till. Det är glädjandeatt arbetsmarknadens parter är benägnaatt påbörja ett reformarbete. Det behövsett stöd i form av reformvilja från detpolitiska systemets sida. Vi vill uppnåregler som fungerar väl i det modernasamhället och som ger en rimlig balansmellan parterna.Vi vill öka välfärden genom att påmånga olika sätt öka människorsvalfrihet. Det är en stor utmaning attomforma de offentliga systemen så att deger människor en betydligt störrevalfrihet än . Inom den offentligafinansieringens ram kan mångfald ochvalfrihet vad gäller vem som förser ossmed dessa tjänster, och tjänsternasutformning, öka kraftigt. Onödiga hindersom Socialdemokraterna byggt upp genomdecennier måste bort. Försök att resa nyahinder måste stoppas.Förutsättningarna för jämställdhetenmellan män och kvinnor skall stärkas. Detkräver att hinder som möter denenskilde måste rivas. I den del avarbetsmarknaden där kvinnor främståterfinns dominerar offentliga monopolsom motverkar både företagande och en merflexibel lönebildning. Därmed hindrasstora grupper kvinnor från att pröva nyamöjligheter på det som blivit derasarbetsmarknad. Dessutom måste politikenpå en rad andra områden förändras för attge kvinnor och män lika möjligheter.En hög och stabil tillväxt krävs föratt skall kunna komma tillbakatill en tätposition bland de utveckladeländerna. Ambitionen att inteskall vara ett låglöneland innebär att vimåste ligga högt vad gäller BNP perperson. Den position vi startar ifrånkräver högre tillväxt än i omvärlden.En god tillväxt är också nödvändig föratt möta en rad utmaningar under dekommande åren.· Globaliseringen skärperkonkurrensen men erbjuder storamöjligheter både för oss och för defattiga i världen.·· En allt äldre befolkning kanmedföra påfrestningar på ekonomin om viinte redan nu börjar en omställning sominnebär ökad stimulans till arbete,reformerade socialförsäkringar ochtydligare prioriteringar i fråga om vadsom är det offentligas viktigasteuppgifter.·· Ökade resurser är nödvändiga föratt vi skall få utrymme för investeringari infrastruktur, i vid mening. Samtidigtär en väl fungerande infrastrukturnödvändig för att upprätthållatillväxten.·Vi sätter därför som mål för vår politikatt långsiktiga tillväxtförmågaskall öka till per år.En stor utmaning under de kommande årenär att bryta socialt utanförskap samttudelningen mellan regioner liksom mellanprivat och offentlig sektor. Politikenmåste inkludera hela vårt samhälle ochhela landet samt ge förutsättningar förtillväxt och utveckling över helaSverige. Det är bättre att ge människor,orter och regioner möjlighet att växa avegen kraft än att göra dem beroende avolika bidragssystem. Det är vår fastaövertygelse att en god tillväxt minskarden sociala och regionala tudelningen,gör det lättare för alla att komma in påarbetsmarknaden och gör det lättare attklara de befolkningsmässiga utmaningarna.Vi är fyra partier som har en gemensamgrund i synen på den enskildes avgörandebetydelse för välståndets framväxt ochvälfärdens utformning. Vi går fram medvåra egna program baserade på delvisolika prioriteringar och historiskbakgrund men är förankrade i gemensammavärderingar om individens ansvar ochförutsättningar. Vi är fast beslutna attge en ny politik. Får vi folketsförtroende i det kommande valet är detvår avsikt att på basis av de riktlinjervi här redovisar bilda en ny regering medett program som kan lyfta och stärkaSverige.Det ekonomiska lägetDen förändrade bildenDe har haft högekonomisk aktivitet och god tillväxt. Dengenomsnittliga årliga BNP-tillväxten harde legat kring . Detär å andra sidan i nivå med omvärlden,vilket indikerar att den svenskahögkonjunkturen till största delen varitutlandsledd. Inte ens med dessa gynnsammayttre förutsättningar har vi lyckats taigen något av den eftersläpning sompräglat svensk ekonomi under de senaste30 åren.Nu har den tidigare någorlunda ljusabilden ändrats radikalt. Redan underhösten 2000 kom allt tydligare tecken påatt farten i den amerikanska ekonomin varpå väg att bromsas upp. Omvärderingen avkraften i IT-expansionen och börsfalletbröt den starka expansion som rådde framtill . Även i världsekonominsom helhet kunde man se att en dämpningvar på väg. revideradei snabb takt ned sina tillväxtprognoser.Under våren och sommaren 2001 indikeradeflertalet prognoser, bl.a. från ochIMF, att den globala tillväxttakten näranog skulle halveras mellan 2000 och 2001.Terroristattackerna i den 11september kom att påskynda och förstärkanegativa tendenser som redan fanns.Osäkerheten hos hushåll och företagökade. Händelserna har medfört att densnabba återhämtning som många trodde pånu inte verkar vara aktuell. Det ärtroligt att det kommer att handla om ettmera utdraget förlopp.Det är självklart att en nedgång iandra länder också drabbar eninternationellt inriktad och öppenekonomi som den svenska, och då i förstahand exporten.Förhoppningarna om tillväxt i Sverigebygger på förutsättningen att hushållenkommer att vilja fortsätta konsumeratrots att omvärlden blir osäkrare och attriskerna för inflation börjar göra siggällande. harhushållen blivit alltmer oroliga förSveriges ekonomi, men haräven osäkerheten om den egna ekonominökat. erfarenhet visar att detär när oro för den egna ekonomin uppstårsom konsumtionen påverkas.Sysselsättningen är också viktig förden privata konsumtionens utveckling. Närsysselsättningsläget nu försämras i ochmed att varslen och avskedandena ökar, såkommer också konsumtionen att dämpas.Därmed kommer utgångspunkten för denekonomiska politiken att radikaltförändras. Det är uppenbart att det intekommer att bli en BNP-tillväxt på 2,4 %nästa år som regeringen räknade med ibudgetpropositionen. Det är snararepropositionens lågtillväxtalternativ omen tillväxt som förefallermera realistiskt. Det är inte rimligt attlägga en förhoppning om en snabbåterhämtning till grund för denekonomiska politiken. Fundamentet förregeringens ekonomiska politik, och förredan utställda vallöften, är borta.Regeringen har tydligen inget lärt av80-talet och av dess erfarenheter av vaden ohämmad löftespolitik leder till.Tillväxt, sysselsättning ochstatsfinanser kommer att vara deavgörande frågorna . Inte ens under konjunkturuppgångenförbättrades vårt relativa läge vadgäller sysselsättning och tillväxtjämfört med t.ex. EU-länderna. Vid enkonjunkturförsämring riskerar vi atthalka efter ytterligare. Eftersomstatsfinanserna är mest konjunkturkänsligariskerar en avmattning att snabbt ledatill betydligt sämre statsfinanser.Nu behövs en ekonomisk politik somsnabbast möjligt ger en långsiktigthållbar tillväxt och som lägger grundenför en ekonomi som håller förpåfrestningar. Det är en sådan ekonomiskpolitik vi redovisar i denna reservation.Den internationella ekonomiskautvecklingenDen internationellakonjunkturutvecklingen har ,sommaren och hösten kännetecknats av ensnabb avmattning. Tidpunkten för enförväntad vändning har skjutits längreoch längre fram i tiden, och allt färretror nu på det s.k. V-scenariot, dvs. ensnabb nedgång följd av en lika snabbuppgång.I oktober publicerades preliminärasiffror från kommande prognos övervärldsekonomin, och enligt dessa kommerårets BNP-tillväxt för OECD-området attbli den lägsta . skerendast en marginell uppgång; från iår till . Det innebär attvärldsekonomin, enligt , befinner sigi recession både och nästa år.Tabell 1. prognos* över BNP-tillväxtenProcentuell förändring på årsbasis2001 2002USA 1,1 1,3Japan -0,7 -0,8Tyskland 0,7 1Storbritanni 1,9 1,6enSverige 1,6 1,8EU 1,7 1,5OECD 1 1,2*Preliminära siffrorDet som kännetecknar den nuvarandeavmattningen är att den pågår simultantöver i stort sett hela världen. Det finnssåledes ingen region som kan dämpanedgången. En anledning till den snabbaspridningen av nedgången kan vara den nyaekonomin. Nya och mer effektivainformationssystem har förkortatreaktionstiden hos företag, kunder ochleverantörer. En begynnande avmattningleder därmed snabbt till lägre inköp ochminskade lager, inte bara i , utanäven i och Asien.Nuvarande avmattning skiljer sig därmedfrån tidigare nedgångar under 1990-talet.Kuwaitkrisen hade sinupprinnelse i en specifik händelse, sombl.a. resulterade i kraftigt höjdaoljepriser. Asienkrisen blevtämligen kortvarig, och återverkningarnapå resten av världen begränsade. Dagensnedgång är i mångt och mycket en mertraditionell konjunkturnedgång.Visserligen talar det mesta för attnedgången blir både djupare och merutdragen till följd av terrorattackerna iUSA, men utlösande faktorer varöverinvesteringar, vinstförhoppningar sominte uppfyllts, fallande efterfrågan ochöverkapacitet.Det är främst en påtagligt lägreaktivitet i den amerikanska ekonomin sombidrar till nedgången. För helåret 2001pekar prognos mot en BNP-tillväxti på , vilket kan jämföras medförra årets tillväxt på drygt 4 %.De bakomliggande orsakerna tillnedgången i är tidigareöverinvesteringar och en allt för stortro på IKT-sektorn (informations- ochkommunikationsteknik), som i sin turledde till uppblåsta börskurser för inteminst företag inom just IKT-sektorn. Detvar också inom denna sektor som nedgångenbörjade, när tidigare överoptimistiskaförväntningar skruvades ned.När industriproduktion ochinvesteringar fallit kraftigt har denprivata konsumtionen till viss del hållituppe ekonomin, men syns tecken på attäven hushållen är på väg att dra ned påkonsumtionen. uppvisade denprivata konsumtionen i den störstanedgången för en enskild månad sedan1987, som index över deamerikanska konsumenternas förväntningar(consumer confidence) uppvisade denstörsta nedgången sedan oktober 1990.Arbetslösheten har legat påden högsta nivån . Det serockså ut som om konsumtionseffekten avskattesänkningarna i kommer att blimycket begränsade, åtminstone på kortsikt. I stället syns en klar uppgång isparandet.Nedgången i har naturligtvis ävenpåverkat utvecklingen i . Fallandeinvesteringar och industriproduktion,bl.a. beroende på en svagare export tillden amerikanska marknaden, inleddeavmattningen. Men även i syns nuen vikande konsumtion, vilket sänkertillväxten ytterligare. För EU-områdetsom helhet spår en BNP-tillväxt förinnevarande år på strax under 2 %.Centralbankerna i både och Europahar dragit ned sina respektive styrräntori syfte att dämpa konjunkturnedgången. Änhar ingen märkbar uppgång synts vadgäller exempelvis investeringar, inte ensi där varit mestaggressiv. Det faktum att överkapaciteteni den amerikanska ekonomin fortfarande ärbetydande (kapacitetsutnyttjandet var iseptember det lägsta ) ärden troliga förklaringen.Andra konjunkturindikatorer pekar inteheller mot en snar vändning.Inköpschefsindex i både och ,som allmänt betraktas som en av de mesttillförlitliga s.k. early indicators,indikerar en fortsatt försvagning avindustrikonjunkturen.OECD tror i sin nya prognos att denamerikanska tillväxten endaststiger marginellt jämfört med ; från1,till . Nästa års tillväxt inomEU förväntas bli något lägre, jämfört medi år, bl.a. beroende på en förväntadnedgång i den brittiska ekonomin.Nedgången i och har bidragittill att sänka aktiviteten i de asiatiskaländerna. I , som redan iutgångsläget led av stora kvarvarandestrukturella problem, har vikandeefterfrågan på IT- och elektroniskutrustning, liksom bilar, gjort att denekonomiska situationen förvärrats än mer.Det mesta tyder på att ekonomikommer att uppvisa negativ tillväxt bådei år och 2002.Det är ännu för tidigt att dra någralångtgående slutsatser vad gällereffekterna av terrorattacken i imitten av september. De indikatorer somhittills kommit efter händelsen tyderemellertid på att såväl konsumtionsbeslutsom planerade investeringar skjuts än merpå framtiden, vilket leder till att eneventuell återhämtning dröjerytterligare.Konjunkturutvecklingen och det ekonomiskaläget i SverigeDen internationella avmattningen har letttill en påtagligt lägre ekonomiskaktivitet i . Fallande export harslagit mot i första handindustriproduktion och investeringar. Denprivata konsumtionen har till följd avhögre disponibla inkomster varitförhållandevis stabil underåret. har det emellertidskett en markant nedgång i hushållensförväntningar, om både den egna och omSveriges ekonomi, vilket talar för attäven den privata konsumtionen kommer attdämpas.Som de internationella bedömningarna såhar konjunkturprognoserna för den svenskaekonomin successivt justerats ned underåret. Även i är det nu allt färresom tror på en snabb uppgång. I ställettyder nu det mesta på en lågkonjunkturmed ett "normalt" förlopp.Konjunkturinstitutet kompletterade därföri oktober sin senaste konjunkturprognosmed ett alternativt scenario som skallgälla vid en mer utdragen internationelllågkonjunktur.Tabell 2. BNP-prognos, procentuell förändring påårsbasis2001 2002 2003BNP-tillväxt vid enkortvarig 1,6 2,7 2,7internationelllågkonjunkturBNP-tillväxt vid enutdragen internationell 1,1 0,8 2lågkonjunkturKälla: KI ()Tydlig avmattning inom industrin ...har den inhemska avmattningenvarit mest tydlig inom industrin, och dåfrämst exportsektorn, som drabbats hårtav den internationellakonjunkturnedgången.Industriorderingången har minskat rejält,och inköpschefsindex har fallit undersommaren och hösten. Det tyder på attbotten inte är nådd utan att ytterligareförsämringar är att vänta.En specifik risk för är landetsstora beroende av telekomsektorn. Densvagare mobilsystemmarknaden kan ledatill att nedgången i svensk export blirextra stor. () pekade i sin Sverigerapport från isomras på just detta faktum, och attnedgången i därför blirkraftigare än vad tidigare prognoserindikerat.Att riskerar att drabbas extrakraftigt av den internationella nedgångenillustreras också av den kraftiganedgången i kursen för den svenskakronan.