bet · GO01SfU15 · 2001-05-08 00:00:00 — Sjukersättning och aktivitetsersättning i ställetför förtidspension Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01SfU15Redogörelse för ärendetI proposition 2000/01:96 Sjukersättning ochaktivitetsersättning i stället för förtidspensionföreslår regeringen () attriksdagen antar förslagen till lag om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring och lag omändring i socialförsäkringslagen (1999:799) m.fl.lagar. Regeringens förslag återges i bilaga 1 ochlagförslagen i bilaga 2.Med anledning av propositionen har sex motionerväckts. I detta sammanhang behandlar utskottet äventvå motionsyrkanden från den allmänna motionstiden2000 och ett motionsyrkande väckt med anledning avproposition 2000/01:72 Vuxnas lärande ochutvecklingen av vuxenutbildningen. Förslagen imotionerna återges i bilaga 1. I betänkandet behandlar utskottet regeringensproposition /01:96 Sjukersättning ochaktivitetsersättning i stället för förtidspensionjämte motioner som väckts med anledning avpropositionen. Dessutom behandlas några andramotionsyrkanden, främst från den allmännamotionstiden 2000.I propositionen föreslås nya regler för beräkningav ersättning till personer som drabbats avlångvarig eller varaktig medicinskt grundadnedsättning av arbetsförmågan. Regeringen föreslåratt förtidspension och sjukbidrag inte som i dagskall vara en del av den allmänna pensioneringenutan i stället tillhöra sjukförsäkringssystemet.Begreppet förtidspension och sjukbidrag utmönstrasoch ersättningen vid långvarig eller varaktigmedicinskt grundad arbetsoförmåga benämnssjukersättning respektive tidsbegränsadsjukersättning.Försäkrade som är föreslås fåaktivitetsersättning som skall kunna utges tidigastfrån det år den försäkrade fyller 19 åroch kunna beviljas för längst i taget.Försäkringskassan skall vara skyldig att erbjuda densom beviljats aktivitetsersättning möjlighet attdelta i aktiviteter. Vidare föreslås att försäkrademed funktionshinder i åldrarna skall harätt till hel aktivitetsersättning utan någonprövning av arbetsförmågan så länge studier bedrivspå grundskole- eller gymnasienivå. Den övreåldersgränsen för rätt till vårdbidrag och den nedregränsen för rätt till handikappersättning höjs det år den unge fyller 19 år.Sjukersättningssystemet omfattar både eninkomstrelaterad sjukersättning elleraktivitetsersättning och ett grundskydd i form avgarantiersättning för dem som inte har haft någraförvärvsinkomster eller haft låga sådana innanarbetsförmågan blev nedsatt.Den inkomstrelaterade ersättningen skall beräknaspå basis av en antagandeinkomst. Denna föreslås bligrundad på genomsnittet av de tre högstabruttoårsinkomsterna som intjänats , s.k. ramtid, som är mellan fem och åtta årberoende på den försäkrades ålder. För de försäkradesom skall uppbära aktivitetsersättning gäller attantagandeinkomsten - om detta är fördelaktigare -får grundas på genomsnittet av de två högstabruttoårsinkomsterna under en ramtid . Deninkomstrelaterade ersättningen skall utgöra avantagandeinkomsten.Sjukersättning och aktivitetsersättning i form avgarantiersättning föreslås vara åldersrelaterad framtill . Garantinivån skall vara densammaför gifta och ogifta och uppgå till 2,10prisbasbelopp för en person som inte fyllt 21år. Därefter höjs nivån med 0,05 prisbasbelopp förvarje tvåårsintervall . Förpersoner i åldrarna skall garantinivån vara2,40 prisbasbelopp.Personer, som när sjukersättningssystemet träder ikraft , uppbär förtidspensionföreslås få denna omvandlad till inkomstrelateradsjukersättning respektive garantiersättning genom enengångsinsats. Den som vid ikraftträdandet uppbärsjukbidrag skall enligt förslaget få förmånenomvandlad till en tidsbegränsad sjukersättning.Däremot skall aktivitetsersättning inte bli aktuellförrän tiden för den tidsbegränsade sjukersättningenlöpt ut. Efter omvandlingen skall den försäkrade iprincip få oförändrad nettoersättning. Detta skergenom att ett justeringsbelopp beräknas och sedananvänds för att öka eller minska denbruttoersättning som har beräknats enligt de nyareglerna. Beräkningen av justeringsbeloppet utgårfrån förhållandena under medersättning enligt nuvarande regler. Det innebär attdå gällande kommunalskattesats och civilstånd läggstill grund för beräkningen av justeringsbeloppet,som därefter fryses, dvs. senare ändringar i dessaavseenden tillåts inte påverka ersättningensstorlek.Den utbetalda inkomstrelaterade ersättningen skallutgöra pensionsgrundande inkomst för ålderspension.Ålderspensionsrätt skall dock tillgodoräknas på helaantagandeinkomsten, efter avdrag för ett belopp sommotsvarar allmän pensionsavgift. Mellanskillnadentillgodoräknas som pensionsgrundande belopp. Vidpartiell försäkringsförmån beräknasålderspensionsrätten på mot-svarande andel avantagandeinkomsten.De nya reglerna föreslås träda i kraft den1 . Förmåner som beviljas efterikraftträdandet men där den beviljade ersättningentill någon del avser tid före denna tidpunktberäknas enligt äldre bestämmelser.Utskottet tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats femton reservationeroch tre särskilda yttranden. Nuvarande bestämmelser omförtidspension m.m.Förtidspension utges enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring (AFL) till försäkrad i åldern16-64 år om hans eller hennes arbetsförmåga på grundav sjukdom eller annan nedsättning av den fysiskaeller psykiska prestationsförmågan är nedsatt medminst en fjärdedel och nedsättningen kan ansesvaraktig. Kan nedsättningen av arbetsförmågan inteanses varaktig men kan den antas bli bestående föravsevärd tid, har den försäkrade rätt till etttidsbegränsat sjukbidrag. Förtidspension/sjukbidragutges som hel, tre fjärdedels, halv eller enfjärdedels förmån, allt efter graden avnedsättningen av arbetsförmågan.Den medicinska faktor som grundar rätt tillförtidspension eller sjukbidrag kan vara enkroppslig eller psykisk sjukdom eller ettföljdtillstånd efter sjukdom. Den kan även vara ettmedfött funktionshinder.I förtidspensionssystemet garanterar oavkortadfolkpension, pensionstillskott och särskiltgrundavdrag (SGA) en nettoersättning på en visslägsta nivå.Förtidspension enligt AFL kan utges frånfolkpensioneringen och försäkringen förtilläggspension (ATP). Till förtidspension kan ocksåutges särskilda pensionsförmåner såsombostadstillägg och pensionstillskott.Hel förtidspension i form av folkpension utgör av prisbasbeloppet (2001) förogift pensionär och av prisbasbeloppet (2 229kr 2001) för en gift pensionär. Den somhar låg eller ingen ATP har rätt tillpensionstillskott med sådant belopp att dettillsammans med eventuell ATP uppgår till avprisbasbeloppet (2001).ATP utgör av prisbasbeloppet multipliceratmed medeltalet av pensionspoängen för de 15 bästainkomståren. Såväl inkomst av anställning sominkomst av annat förvärvsarbete är pensionsgrundandetill den del inkomsten uppgår till av detför året gällande prisbasbeloppet. Vid beräkningenbortses från inkomster som överstiger 7,5 gånger detvid årets ingång gällande inkomstbasbeloppet. Vidberäkning av pensionsgrundande inkomst skall frånden taxerade inkomsten ett belopp avräknas sommotsvarar den allmänna pensionsavgift (förnärvarande ) som debiteras på inkomst avanställning och annat förvärvsarbete. Som inkomstanses även sjukpenning, föräldrapenning m.m. Förfull ATP erfordras att pensionsgrundande inkomsttillgodoräknats . För den som harfärre än 30 poängår minskar pensionen proportionelltmed 1/30 som fattas. Som år för vilketpensionspoäng tillgodoräknats likställs s.k. vårdår.Vårdår kan tillgodoräknas förälder som under störredelen av året vårdat barn som inte har fyllt tre år.En förtidspension beräknas i vissa fall även pås.k. antagandepoäng, för tiden från pensionsfalletfram till 65-årsåret. Antagandepoängen beräknasantingen på den genomsnittliga pensionspoängen församtliga år fr.o.m. fram tillpensionstillfället, varvid man bortser från hälftenav dessa år, eller på genomsnittet av de två högstapensionspoängen närmast före detår då pensionsfallet inträffade. Det för denförsäkrade fördelaktigaste alternativet används.Vid övergång från sjukbidrag till förtidspensionfastställs inte något nytt pensionsfallsår utan detär det år som tillämpats vid beräkningen avsjukbidraget som används även vid beräkningen avförtidspensionen.Internationella förhållandenSveriges medlemskap i unionen (EU) medförbl.a. att om samordning av socialtrygghet skall tillämpas i . EnligtRomfördraget skall rådet besluta om sådana åtgärderinom den sociala trygghetens område som ärnödvändiga för att genomföra fri rörlighet förarbetstagare och därvid särskilt införa ett systemsom tillförsäkrar migrerande arbetstagare och derasfamiljemedlemmar att alla perioder som beaktasenligt lagstiftningen i de olika länderna läggssamman för förvärvande och bibehållande av rättentill förmåner. Sådana bestämmelser finns i rådetsförordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen avsystemen för social trygghet när anställda,egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttarinom gemenskapen.Genom detta regelverk kan personer som flyttarfrån ett land till ett annat inom unionen för attarbeta få eller behålla ett socialförsäkringsskydd.Avsikten med förordningen är att i största möjligautsträckning samordna förmåner från de olikaländerna. Genom samordning kan det undvikas attpersoner som har tjänat in rätt till förmåner i ettland går miste om dessa om de flyttar till ett annatland. Med samordningsregler går det också attundvika att personer som flyttar till ett annatmedlemsland får rätt till dubbla förmåner.Genom gäller förordningens regler ävenIsland, och . Genom ett avtalmellan och kommer förordningens regleräven att gälla i förhållande till Schweiz.En försäkrad som är bosatt i har rätt tillförtidspension i form av folkpension om han ellerhon antingen har tillgodoräknats ATP-poäng , s.k. ATP-baserad folkpension, eller om haneller hon tillgodoräknats bosättningstid i Sverigeför , s.k. bosättningsbaseradfolkpension. För rätt till hel förmån krävs 30 årmed ATP-poäng respektive bosättningstid iSverige. Är tiden kortare än 30 respektive 40 årreduceras pensionen med 1/40 respektive 1/30 förvarje år som fattas.Såväl vad gäller den ATP-baserade folkpensionensom den bosättningsbaserade kan för den som omfattasav förordning (EEG) 1408/71 kravet på minstaförsäkringstid uppfyllas genom sammanläggning medförsäkringstid i annat EU/EES-land. Dock måste ettår avse , dvs. med ATP-poängrespektive ett bosättningsår i krävs.Motsvarande kan gälla även för personer som omfattasav en överenskommelse om social trygghet som Sverigeingått med annan stat.För andra än EU/EES-medborgare, vilka inte helleromfattas av en överenskommelse som nämnts,gäller krav dels på bosättning i , dels påatt vederbörande tillgodoräknats tre bosättningsåreller med ATP-poäng.En svensk medborgare som är bosatt utomlands harrätt till förtidspension från folkpensioneringen iförhållande till det antal år för vilka han ellerhon tillgodoräknats ATP-poäng. Det krävs därvidminst med ATP-poäng.Den som tillgodoräknats ATP-poäng eller ärförsäkrad för arbetsbaserade förmåner är försäkradför ATP i form av förtidspension oberoende av var ivärlden han eller hon är bosatt.En EU/EES-medborgare, som tillgodoräknats tre årmed ATP-poäng i , har rätt att få svenskfolkpension baserad på ATP-poäng vid bosättning iannat EU/EES-land. Även här gäller attsammanläggning av försäkringstider kan ske. Dockmåste ett av åren med ATP-poäng avse Sverige.Folkpension i form av förtidspension utges pågrundval av den bosättningstid som kantillgodoräknas den pensionsberättigade t.o.m. åretföre pensionsfallet. Som bosättningstidtillgodoräknas även tiden därefter t.o.m. det år dåhan eller hon uppnår (framtidabosättningstid). Undantag från regeln attpensionsfallet måste ha inträffat efter bosättningeni gäller om pensionsfallet inträffat före 18års ålder. För en pensionsberättigad som är utländskmedborgare gäller detta under förutsättning att haneller hon är bosatt i sedan minst fem år.Vårdbidrag och handikappersättningEn förälder har enligt lagen (1998:703) omhandikappersättning och vårdbidrag rätt tillvårdbidrag för funktionshindrat barn, om barnet ärunder och på grund av sjukdom,utvecklingsstörning eller annat funktionshinder är ibehov av särskild tillsyn och vård under minst sexmånader eller det på grund av barnets sjukdom ellerfunktionshinder uppkommer merkostnader. För barn,som vistas på institution eller enskilt hem genomsamhällets försorg, kan för den tid barnet vistashemma under vissa förutsättningar utbetalas s.k.ferievårdbidrag. Vårdbidrag utbetalas allt eftertillsyns- och vårdbehovets omfattning ochmerkostnadernas storlek som hel, tre fjärdedels,halv eller en fjärdedels förmån. Helt vårdbidragutgör 2,50 prisbasbelopp. Om behovet av särskildtillsyn och vård för ett barn grundar rätt till helförmån utan att merkostnaderna beaktats kan, ommerkostnaderna uppgår till avprisbasbeloppet, ersättning dock utgå med högrebelopp. Förmånen är skattepliktig ochpensionsgrundande, men viss del av vårdbidraget kanfastställas som skattefri ersättning förmerkostnader.En försäkrad som fyllt och som före fyllda65 år för avsevärd tid fått sin funktionsförmåganedsatt i sådan omfattning att han eller hon i sindagliga livsföring behöver mer tidskrävande hjälp avannan eller för att kunna förvärvsarbeta behöverfortlöpande hjälp av annan eller på annat sättbehöver vidkännas betydande merutgifter på grund avsitt funktionshinder har rätt tillhandikappersättning. Studier som kan berättiga tillstudiestöd enligt studie-stödslagen (1973:349)likställs i detta sammanhang med förvärvsarbete.Handikappersättning kan begränsas till viss tidoch utges med belopp som för år räknat motsvarar 69,53 eller av prisbasbeloppet.Handikappersättning till blinda, döva eller gravthörselskadade utges alltid med en viss garanteradnivå.Särskilt grundavdrag för folkpensionärer - SGAFolkpension, ATP och pensionstillskott utgörskattepliktig förvärvsinkomst. Vid skatteberäkningenhar den som har haft folkpension rätttill ett särskilt grundavdrag (SGA) som för den medlåga pensionsinkomster leder till lägre skatt än vadsom skulle ha gällt om det vanliga grundavdragettillämpats.En förutsättning för rätt till SGA är att denskattskyldige har folkpension som uppgår till minst6 eller av den sammanlagdainkomsten. Som folkpension räknas ävenpensionstillskott, ATP som föranlett avräkning avpensionstillskott samt viss utländsk pension. Sommest kan SGA uppgå till för enogift pensionär och för en gift. Dessabelopp motsvarar summan av hel folkpension och fulltpensionstillskott för en ålderspensionär. SGA ärdock i många fall betydligt lägre än det maximalabeloppet då det inte får överstiga folkpensionen ochpensionstillskottet eller ATP-pensionen somreducerat pensionstillskottet. Däremot påverkas SGAi regel inte av inkomster av förvärvsarbete.För den som var folkpensionär vid utgången av åretföre beskattningsåret reduceras SGA, om summan avden skattskyldiges pensionsinkomster och eventuellarbetsskadelivränta överstiger de ovan angivnamaximala avdragen på 55 900 respektive 49 500 kr.Vid beräkningen av pensionssumman skall dock intepension som utges på grund av annanpensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkringareller från pensionssparkonto medräknas.FörsäkringstillhörighetEnligt socialförsäkringslagen (1999:799), som träddei kraft , är rätten tillsocialförsäkringsersättning beroende av om en personär bosatt i eller förvärvsarbetar här.Den som arbetar i omfattas av denarbetsbaserade försäkringen oberoende av var haneller hon är bosatt. Med arbete i avsesförvärvsarbete i verksamhet här i landet. Vissaundantagsregler finns.Den arbetsbaserade försäkringen upphör att efter den dag då arbetet har upphört avnågon annan anledning än ledighet för semester,ferier eller motsvarande uppehåll (efterskyddstid).Försäkringen upphör tidigare om den enskildepåbörjat arbete i ett annat land och omfattas avmotsvarande försäkring i det landet eller om detfinns andra särskilda skäl.Om en förmån som omfattas av försäkringen, t.ex.sjukpenning, utges när försäkringen skall upphöra,fortsätter försäkringen att gälla denförmånen eller någon annan arbetsbaserad förmånutges. Försäkringen fortsätter också att gälla undertid då personen bedriver vissa studier eller ärarbetslös och är beredd att anta erbjudet arbete ien omfattning som svarar mot den fastställdasjukpenninggrundande inkomsten samt aktivt sökerarbete. Vid förvärvsavbrott på grund av graviditet,föräldraledighet eller totalförsvarstjänstfortsätter försäkringen att gälla så längeskyddsbestämmelserna om beräkning avsjukpenninggrundande inkomst i 3 kap. 5 § tredjestycket 1-6 AFL är tillämpliga, s.k. SGI-skyddadetider. För biståndsarbetare m.fl. gäller särskildaefterskyddsregler.Den som är bosatt i enligtsocialförsäkringslagen är försäkrad förbosättningsbaserade förmåner. En person skall ansesvara bosatt här om han eller hon har sin egentligahemvist här i landet. Den som kommer till Sverigeoch kan antas komma att vistas här under längre tidän skall anses vara bosatt här. Detta gällerdock inte om särskilda skäl talar emot det. En iSverige bosatt person som lämnar landet skallfortfarande anses bosatt här om utlandsvistelsen kanantas vara längst . Särskilda regler gällerför statsanställda, diplomater, biståndsarbetare,utlandsstuderande m.fl. samt deras familjemedlemmar.Dessa regler innebär att personer som lämnat Sverigeunder vissa förhållanden ändå anses bosatta här.Har rätten till bosättningsbaserade förmånerupphört, får förmånen efter ansökan hosförsäkringskassan fortsätta att utges om det medhänsyn till omständigheterna skulle framstå somuppenbart oskäligt att dra in förmånen.Allmänna utgångspunkter för reformenUtskottets förslag i korthetGenom reformen kommer ersättning till den somdrabbats av långvarig eller varaktigmedicinskt grundad nedsättning avarbetsförmågan att ingå som en del avsjukförsäkringen. Försäkringen skall bygga påinkomstbortfallsprincipen kompleterat med ettgrundskydd. avslår motionsyrkandenom dels en socialförsäkringsreform, dels ensocialförsäkring byggd på grundtrygghet, delsen helhetssyn i sjukersättningssystemet.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (c), 3 (fp)och 4 (mp).PropositionenDet nya ålderspensionssystemet innebär helt nyaprinciper för såväl beräkning av förmånerna somfinansieringen av dessa. Det kräver, enligtregeringen, att reglerna för beräkning avförtidspension ändras , eftersomberäkningen av förtidspension bygger påbestämmelserna om tilläggspension (ATP) ochfolkpension. Förslagen i propositionen rör således ihuvudsak beräkningen av förmånerna i det reformeradeförtidspensionssystemet och hur de befintligaförtidspensionärernas ersättningar skall beräknasefter ikraftträdandet.Av propositionen framgår att förslagen utgår frånde principer för en reformering avförtidspensionssystemet som antog våren1998 (prop. 1997/98:111, bet. 1997/98:SfU11, rskr.1997/98:237). Regeringen har dock i tre avseendenfunnit att det föreligger mycket starka skäl attfrångå de antagna principerna. För det förstaföreslås att garantiersättningens storlek liksom inuvarande grundskydd skall vara beroende avtillgodoräknad försäkringstid. I princip innebärdetta att gällande regler om minst 40 årsförsäkringstid även skall gälla för rätt tilloavkortad garantiersättning. Den andra avvikelsen äratt tidsbegränsad ersättning skall kunna beviljasäven i det reformerade systemet vid långvarigt meninte varaktigt nedsatt arbetsförmåga. För det tredjeföreslås att garantinivån skall vara oberoende avden försäkrades civilstånd.I övrigt bygger regeringens förslag på vad somangivits i riktlinjepropositionen om att denreformerade förtidspensionen skall innehålla en välavvägd balans mellan målen att ge ekonomisk trygghetoch att stimulera till eget arbete och att systemetbör innebära möjligheter för förtidspensionärer attleva ett aktivt liv. Vidare skall ersättningen intelängre vara en del av pensionssystemet utan ingå isjukförsäkringen. Försäkringen skall bygga påprincipen om ersättning för inkomstbortfall ochbaseras på en uppskattning av den inkomst denförsäkrade skulle ha haft om nedsättningen avarbetsförmågan inte inträffat. För den som föreförsäkringsfallet saknat eller har haft lågaförvärvsinkomster skall den inkomstrelateradeersättningen kompletteras med ett grundskydd somutformas med utgångspunkt i en åldersberoendegarantinivå. Nivån bör säkerställa att allaförsäkrade som drabbas av sjukdom ellerfunktionshinder tillförsäkras en rimliglevnadsstandard. Den inkomstrelaterade ersättningenskall finansieras genom sjukförsäkringsavgifter ochgrundskyddet med allmänna skattemedel.Av propositionen framgår att regeringen ser mycketallvarligt på att sjukfrånvaron ochförtidspensioneringen har ökat kraftig under desenaste åren. En omfattande översyn av orsakernatill den ökade ohälsan i arbetslivet har därförinletts och en särskild utredare har fått i uppdragatt utarbeta förslag till en samlad handlingsplanför ökad hälsa i arbetslivet. Utgångspunkterna förarbetet skall bl.a. vara att samhällets insatserskall genomsyras av arbetslinjen, dvs. arbete skalllöna sig. skallutredaren redovisa åtgärder på längre sikt.Mot denna bakgrund föreslår regeringen inte nunågra ändringar av regelverket i övrigt, exempelvisvad gäller rehabilitering, rätten till ersättning,ansökan om förmån, anmälnings- ochuppgiftsskyldighet, utgivande av ersättning,beslutsfattande eller processuella regler. Inteheller när det gäller bedömningen av arbetsförmåganföreslår regeringen nu några ändringar.Beträffande det framtida bostadsstödet för depersoner som kommer att uppbära sjukersättning elleraktivitetsersättning anger regeringen att enproposition om det samlade bostadsstödet tillpensionärer m.fl. avses kunna föreläggas riksdagenföre sommaren 2001.MotionerBo Könberg m.fl. (fp) anför i motion 2000/01:Sf33att det behövs en bred uppgörelse mellan partiernaom en socialförsäkringsreform. Socialförsäkringarnabör enligt motionärerna utformas som tre riktigaförsäkringar: en allmän pensionsförsäkring (nyapensionssystemet), en allmän sjukförsäkring(inklusive förtidspensionen) och en allmänarbetslöshetsförsäkring.Alla tre bör vara obligatoriska, men friståendefrån statens budget. Systemen skall huvudsakligenfinansieras med egenavgifter. Det skall vara rakarör mellan avgifter och förmåner, och ändringar avavgifter och förmåner skall bara kunna ske när detär försäkringsmässigt motiverat. Deförsäkringsmässiga inslagen betalas med avgifter. Defördelningspolitiska inslagen, såsom garantinivånoch barnåren i pensionsförsäkringen betalas medstatsbidrag till respektive försäkringar.Taken i försäkringarna, som bör vara detsamma förförmåner som avgifter, bör sättas så att det storaflertalet inkomsttagares inkomster ryms.Försäkringarnas oberoende tryggas genombuffertfonder. Dessa bör, förutom förpensionsförsäkringen, pendla runt ett nollresultat.Placering i aktier skall inte tillåtas och fondernaskall inte heller användas för näringspolitiskauppgifter. Var och en av de treförsäkringarna bör ha en egen styrelse med ansvarför verksamheten. bör besluta om hureventuella underskott eller överskott skallhanteras.Försäkringarna bör utformas så att det alltidfinns incitament att återgå till arbete, delta irehabilitering etc.Motionärerna begär dels tillkännagivanden om detanförda (yrkandena 1 och 2), dels att en utredningom ett självständigt socialförsäkringssystem medbuffertfonder skall tillsättas (yrkande 3).I motion 2000/01:Sf32 av m.fl. (c)begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om principenom grundtrygghet i trygghetssystemet. Motionärernaanser att det, lika för alla människor, bör finnasen garanterad lägsta ersättningsnivå. Utöver dettaskall det finnas en inkomstrelaterad del, varsstorlek är baserad på vars och ens inkomst.Motionärerna menar att system som utgår från denenskildes anställningsförhållande leder till attgrupper som inte lyckats ta sig in påarbetsmarknaden hamnar utanför den generellatryggheten.