bet · GO01FöU5 · 2001-03-13 00:00:00 — Genom avtal mellan Post- och telestyrelsenoch respektive operatör åtar sig operatörernakostnaderna för drift och underhåll av aggregaten.Det nya och allvarligaste hotet mottelekommunikationer är en följd avInternetutvecklingen och att IP (Internet Protocol)är världsstandard för datatrafik med storamöjligheter till samtrafik. Därmed öppnas ocksåangreppsmöjligheter mot dåligt skyddade IT-systemoch nät. Det är angeläget att dels klarläggamöjligheterna att utifrån göra intrång ochmanipulera i dessa IT-system och nät, dels följa upphur hotet utvecklas i Sverige.Regeringens sammanfattande bedömning av läget vadgäller området telekommunikationer är atttelefunktionens förmåga att motstå svårapåfrestningar på samhället i fred är delvisgodtagbart. Med den planering som Post- ochtelestyrelsen har bedömerregeringen att telekommunikationernas sårbarhet ochberedskap kommer att vara godtagbar inom några år.Bedömningen är dock osäker eftersom utvecklingeninom området går mycket fort och skyddet kan behövaanpassas därefter.Post- och kan vid behov i svårasituationer, med stöd av träffade avtal medoperatörerna, besluta om och upphandla förstärkningav telekommunikationerna i ett katastrofområde medde av beredskapsskäl anskaffade 30 mobila GSM-basstationerna och de 1 600 reservkraftaggregaten.Detta är en bra modell men det kan uppstå oklarheterom prioriteringar och ersättningskrav t.ex. föruteblivna intäkter i andra delar av landet som följdav framför allt de personella insatserna som kankomma att krävas av operatörerna.Regeringen avser dels att närmare utreda frågan omdet är nödvändigt att i lag föreskriva om befogenhetför regeringen att göra prioriteringar inomtelefunktionen i en katastrofsituation, dels attutreda behovet av att med lagstöd föreskriva omteleoperatörers insatser vid nationella katastrofer.Radio och TVSkrivelsenDistributionssystemen för radio och TV kan hotas avhandlingar som sabotage, terroristaktioner ochinfiltration. Störningar kan även orsakas avfaktorer såsom bristande underhåll, konstruktionsfeloch den mänskliga faktorn, större skadehändelserorsakade av rena tekniska fel inom eller utomsystemet samt olika typer av naturkatastrofer.Distributionen av TV är också känslig förelbortfall. Enligt Styrelsen för psykologisktförsvar (SPF) innebär digital-TV-tekniken till vissdel en ny typ av sårbarhet. SPF menar att den ökandemjukvarubaserade tekniken medför nyainformationsrelaterade hot.Vid allvarliga störningar eller händelser isamhället har radio och TV en viktig roll att fyllagenom nyhetsrapportering, men även när det gälleratt snabbt informera allmänheten, t.ex. genomvarningsmeddelanden.SR och SVT har därutöver haftöverenskommelser med () omtillämpning av informationssystemet Viktigtmeddelande till allmänheten (VMA). Detta kom tillför att så snabbt som möjligt kunna få utinformation och varningar till allmänheten iallvarliga situationer. Överenskommelserna förnyadesunder 1995, när även TV4 träffande en motsvarandeöverenskommelse med SRV. Sedan den 1 oktober 1996har SRV även en överenskommelse medRadioutgivareföreningen om den lokala kommersiellaradions medverkan i VMA-systemet.De tre public service-bolagen skall, efter samrådmed , SPF och andra berörda myndigheter,utarbeta erforderliga beredskapsplaner förverksamheten under höjd beredskap och vid svårapåfrestningar på samhället i fred.Beredskapsplanerna skall lämnas till regeringen() och till som public service-företagen harredovisat sin beredskap till regeringen i sinaberedskapsplaner. SPF bedömer beredskapensamlat över hela massmedieområdet och rapporterartill regeringen.Den befintliga författningsregleringen bedöms varatillräcklig. Vid utformningen av de nyasändningstillstånden till SR, SVT och UR kommer dockberedskapsfrågorna att uppmärksammas.Försörjning med vattenSkrivelsenAnsvaret för vattenförsörjningen är uppdelat påolika nivåer. har enligtlivsmedelsförfattningarna ansvar för frågor omdricksvattnets kvalitet, beredning och hantering.Kommunen ansvarar enligt lagen (1970:244) omallmänna vatten- och avloppsanläggningar för denallmänna vattenförsörjningen, dvs. för att det skallfinnas vatten av godkänd kvalitet. Staten har alltsåinget produktionsansvar men ställer krav påkommunerna att det finns tillgång till vatten frånallmänna vattenanläggningar och att vattnet har engod kvalitet.Förmågan att upprätthålla försörjningen meddricksvatten under ostörda förhållanden är godtagbari hela landet. Förmågan att förhindra eller i tidupptäcka sabotage med B-stridsmedel bedöms dock intesom godtagbar.Som nämnts ovan finns inte någon centraltillsynsmyndighet för vattenförsörjningen och därmedingen som har det centrala ansvaret förförsörjningen av vatten vid en svår påfrestning påsamhället i fred.Elkraften är en central faktor som kan begränsavattenförsörjningen. Tillgången tillreservelkraftkraft är inte säkrad vid alla störrevattenverk. Vidare råder det en brist ivattentäkternas säkerhet mot stora uttag samt mycketstora läckor. har en radlaboratorier lagts ned eller flyttats utomlands. Dethar resulterat i att tillgången av laboratorier iSverige är knapp. Utbildad personal påvattenverken är viktig för vattenförsörjningen.Vidare är genomsnittsåldern på personal vidvattenverken hög, vilket kan leda till en framtidabrist på kompetent personal.Regeringen har i regleringsbrevet förJordbruksverket för uppdragit åtverket att tillsammans med ochNaturvårdsverket utvärdera om målsättningarna förförsörjningen med reservvatten och täktskydd kananses vara uppfyllda enligt vad som uttalas iskrivelse 1998/99:33 Beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred. Slutsatserna frånuppdraget kommer att redovisas vid senare tillfälle.Massflykt av asyl- och hjälpsökande tillSverigeSkrivelsenMottagandet av asylsökande regleras i lagen(1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. InomRegeringskansliet bereds ett förslag som innebär attlagen om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) börändras så att en kommun i en massflyktsituationinledningsvis skall kunna svara för att den enskildefår det stöd som bedöms skäligt till dess attMigrationsverket skyndsamt tar över ansvaret.Regeringen bedömer att har en godkapacitet och flexibilitet för mottagande avasylsökande och skyddsbehövande.Allvarlig smittaSkrivelsenSmittskyddet i har visat sig vara väl rustatför att hantera epidemier av den storleksordning somskett . Kunskapen inomhälso- och sjukvården om potentiella B-stridsmedelär dock inte tillräcklig. Ambitionen är att detskall finnas en fullgod beredskap för alla typer avsärskilt farliga smittämnen. Genom tillkomsten avett säkerhetslaboratorium på högsta nivå, P4, (ävenbenämnt BSL4) vid , som tagitsi bruk , har ökad möjlighetskapats att säkerställa en kom-plett diagnostiskberedskap för alla typer av särskilt farligasmittämnen. Den högsta nivån krävs för arbete medsmittämnen som kan resultera i hög dödlighet. Dessaämnen har hög smittsamhet och leder till sjukdomarför vilka det saknas behandlingsmöjligheter.Under senare tid har risken för terroristangreppmed biologiska smittämnen ("bioterrorism")uppmärksammats i ökad utsträckning. Sedan något årpågår vid med stöd och Socialstyrelsenuppbyggnad av en specialutrustad "beredskapsstyrka"avsedd för att i höggradigt kontaminerad miljö kunnagöra provtagningar och utföra transport av smittadepatienter. Vid finnsen specialstyrka med utrustning och kunskap attvårda patienter med höggradigt smittsamma sjukdomar.Enligt regeringen kan - ur en rentförfattningsteknisk synvinkel - ett pågåendereformarbete komma att ge ännu bättreförutsättningar för ett tillfredsställandesmittskydd även vid svåra påfrestningar i fred. Detsom särskilt måste uppmärksammas är i ställetinformationen till allmänheten vid inträffadesamhällsfarliga sjukdomar eller allmänfarligasmittsamma sjukdomar, dvs. hur och av veminformation skall spridas till allmänheten om hurden skall förhålla sig och bete sig.I är beredskapen för att hantera enallvarlig smitta på djur väl förberedd. Samtidigtbör det påpekas att det kan finns vissa sårbarheteri beredskapen. För det första har Statensveterinärmedicinska anstalt en "slimmad"organisation, vilket ger en försvagad uthållighet dåen extra ordinär händelse inträffar. För det andrasker det en utarmning av laboratorieresurser iSverige. hardock avtal med utländska laboratorier och ärdelägare i en internationell vaccinbank. För dettredje är förmågan att ta emot högriskavfallbegränsat. Det finns bara en förbränningsanläggningför högriskavfall i . Vidare är samarbetetmed myndigheter som ansvarar för den humana sidan avsmittskyddet inte tillräckligt utvecklat. Ettflertal djursjukdomar är, som tidigare nämnts,överförbara från djur till människa.Allvarlig smitta på djur regleras medepizootilagen och zoonoslagen. Det finns inget behovav ytterligare författningsreglering beträffandedessa lagar.Nedfall av radioaktiva ämnenSkrivelsenStatens strålskyddsinstitut (SSI) är centralförvaltningsmyndighet för frågor om skydd avmänniskor, djur och miljö mot skadlig verkan avstrålning. () ärcentral förvaltningsmyndighet med uppgift attövervaka säkerheten vid kärntekniska anläggningar.Enligt räddningstjänstlagen (1986:1102) skalllänsstyrelserna svara för räddningstjänsten vidutsläpp av radioaktiva ämnen. Länsstyrelserna skallockså svara för saneringen efter sådana utsläpp ochupprätta en plan för detta efter hörande av andraberörda myndigheter, kommuner och landsting.Om en olycka skulle inträffa är målet att begränsaeffekterna för människor, miljö och egendom isamband med nedfall. Möjligheter skall finnas att tahand om människor som utsätts för strålning och atti övrigt begränsa skadorna. De långsiktigaeffekterna av nedfallet skall kunna bedömas ochsaneringsåtgärder skall kunna vidtas så att mark iså stor utsträckning som möjligt åter kan användasför sina ändamål. Åtgärderna skall kunna vidtas varesig utsläppen härrör från inhemska eller utländskakärntekniska anläggningar.Området är väl reglerat och med tydligaansvarsförhållanden. Det finns därför inget behov avstora författningsändringar.Kärnkraftverken har krav på tillgänglighet avreservkraft i form av diesel-aggregat, vilket är vältillgodosett. Störningar inom IT har analyserats isamband med IT-omställningen inför millennieskiftet.Analyserna har resulterat i bedömningen attsäkerheten vid reaktorerna inte är beroende av IT-funktionerna. Vid beredskapsmyndigheterna SKI ochSSI är läget delvis olika. SSI har tillgång tillreservkraft, vilket däremot SKI inte har. SKI kandock vid en svår påfrestning samgruppera sinberedskapsorganisation med SSI.Kemikalieolyckor och större olyckor till sjössmed allvarligare utsläpp som följdSkrivelsenReglerna för transport av farligt gods är i myckethög grad internationella och utarbetas bl.a. inomolika organ i FN och EU. deltar aktivt iregelutvecklingsarbetet. Ansvarig myndighet förlandtransporter är , förlufttransporter och försjötransporter Sjöfartsverket.Statens räddningsverk är central myndighet förfrågor om olycks- och skadeförebyggande arbeteenligt räddningstjänstlagen (1986:1102), ärtransportmyndighet för transporter av farligt godsenligt lagen (1982:821) om transport av farligt godsoch samordnar övriga ansvariga myndigheter inomdetta område samt ansvarar i vissa fall för frågorom sanering av radiakutsläpp m.m. Räddningsverkethar även tillsynsansvar enligt lagen (1999:381) omåtgärder för att förebygga och begränsa följderna avallvarliga kemikalieolyckor (Sevesolagstiftningen).I har det inte inträffat några allvarligakemikalieolyckor i stationära anläggningar. Detfinns ändå ett behov av att förstärka samhälletsgrundberedskap mot kemikalieolyckor såväl vidolyckor med transport av farligt gods som vidolyckor med kemikaliehantering i stationäraverksamheter. Regeringen fattade mot denna bakgrundi beslut om att skallinrätta sju regionala resursbaser motkemikalieolyckor samt att skallsvara för att ansvarig personal utbildas.Dessa förråd innehåller skyddsutrustning,indikeringsinstrument, utrustning förbildöverföring, kemikalielänsor och utrustning föromhändertagande av kemikalier. Utrustningen skallkomplettera kommunernas egna resurser. Med lärdomfrån gasololyckorna i och Lilleström iNorge har inriktningen vad gäller den planeradekompletteringen av materiel fått en delvis ändradkaraktär.För att förebygga de risker som är förenade medtransport av farligt gods antog EU 1996 rådetsdirektiv /35/EG om utnämning av och kompetens hossäkerhetsrådgivare för transport av farligt gods påväg, järnväg eller inre vattenvägar. Direktivetinnebär att det för varje verksamhet som utförtransporter av farligt gods samt för verksamhetersom lastar och lossar sådana transporter, skallutses en säkerhetsrådgivare. Direktivet ledde tilländringar i lagen (1982:821) och förordningen(1982:923) om transport av farligt gods. Kravet påsäkerhetsrådgivare gäller från den 1 januari 2000.Med den nya lagstiftningen sätts fokus på aktivtförebyggande åtgärder. Verksamheter som berörs skalllägga tyngden vid sådana åtgärder somsäkerhetsmässigt avhjälper allvarliga risker ochdärmed medverkar till att transportsäkerheten ökar.I skrivelsen redovisas pågående förändringsarbeteinom området, bl.a. nämns Utredningen om översyn avräddningstjänstlagen (Fö 1999:03). Utredningen skallockså se över vissa frågor som hör samman medmiljöräddningstjänst till sjöss, bl.a.befogenheterna för att kunnasätta i gång miljöräddningsoperationer till sjösssamt fördelningen av ansvaret mellan statliga ochkommunala myndigheter då fartyg i samband med enräddningstjänstinsats bogseras till hamn. Utredarenskall redovisa sitt resultat senast den 1 juni 2001.Även betänkande (SOU1998:158) Att komma åt oljeutsläpp som överlämnadesi nämns i skrivelsen. Utredningeninnehåller bl.a. förslag på åtgärder för atteffektivisera det rättsliga förfarandet för attbeivra oljeutsläpp till sjöss, lämna förslag tillförändringar i myndigheternas verksamhet samt iregelsystemet som kan leda till effektivareingripanden. Förslagen bereds inomRegeringskansliet. En proposition är aviserad tillvåren 2001.MotionernaI kommittémotionerna Fö9 (kd) av m.fl.och Fö10 (c) av m.fl. tas frågorupp som rör elförsörjningen.Kristdemokraterna ställer frågan i sin motion omstandarden på det förebyggande underhållet avledningsgatorna och anser att det finns skäl attutarbeta vilka kvalitetskrav som Energimyndighetenbör ställa angående ledningsgator i samband mednätskoncessioner för att minimera elavbrott isamband med t.ex. snöoväder (yrkande 3). I sammamotion anses också att beredskapen vad gäller el-och telefunktionerna behöver ses över.Regeringen bör därför tillsätta en arbetsgrupp meduppdrag att framlägga förslag om hur el- ochteleförsörjningen skall säkras då samhället utsättsför svåra påfrestningar i fred (yrkande 4).Centerpartiet tar upp liknande aspekter i sinmotion. Således krävs här åtgärder frånstatsmakternas sida för att eliminera eller kraftigtminska sårbarheten och tillförsäkra elkonsumenternaen säkrare elförsörjning (yrkande 1). Vidare sägsatt det måste analyseras om kraftbolagen verkligenhar gjort tillräckligt för att undvika de omfattandeströmavbrotten, hur de agerat för att rätta tillfelen och hur de framöver kan förebygga elavbrott(yrkande 2). I motionen framhålls också att enöversyn av de nuvarande reglerna, i syfte att skärpakraven på kvaliteten i elnäten, bör genomföras. Detär uppenbart, menar motionärerna, att sårbarhetenhar ett nära samband med hur ledningsnätenunderhålls. Kraftbolagen ansvar för ledningsnätensunderhåll bör därför särskilt uppmärksammas (yrkande3).I kommittémotion Fö9 (kd) av m.fl. anserKristdemokraterna att, när koncessionerna skallprövas eller omprövas för de privata radiokanalerna,bör det övervägas om inte dessa radiokanaler bordeomfattas av samma avtalsbestämmelser som publicservice-företagen när det gäller utsändning avmyndighetsmeddelanden. Syftet är att söka nå såmånga människor som möjligt med viktiga meddelandenvid akuta situationer (yrkande 6).I motion Fö704 (m) av och motionärerna att regeringen bör geStatens räddningsverk i uppdrag att finna vägar fören samordning och ett samutnyttjande av det redanbefintliga datanätverket för farligt gods. Slutmåletbör vara att i ett sammanhållet nätverk kunna lagraoch förmedla den information som krävs för attsnabbt kunna identifiera vilken typ av farligt godssom kan vara inblandat i en trafikolycka, enidentifikation som sedan kan användas för attomedelbart vidta relevanta åtgärder påolycksplatsen.Utskottets ställningstagandeMed anledning av yrkandena i motionerna som rör ensäkrare elförsörjning vill utskottet inledningsvisframhålla den avgörande betydelsen som en säkerelförsörjning har för samhällets funktionsförmåga.Det är inte bara de vitala samhällsfunktionerna somär beroende av en säker tillgång på el, utan helavårt samhälle bygger på att det finns enfungerande elförsörjning. Det visar inte minst densenaste i raden av lokalt avgränsade elavbrott somnyligen inträffade i nordvästra har vid de fem senaste riksmötena och nuför under innevarande riksmöteframhållit betydelsen av en robust och flexibelinfrastruktur inom bl.a. elförsörjningen. Vidhöstens budgetberedning (bet. 2000/01:FöU1) påpekadeutskottet att den funktionsgenomgång somÖverstyrelsen för civil beredskap genomfört inomdelfunktionen Elförsörjning visat att sårbarheten idet svenska elsystemet är oväntat stort. Detömsesidiga beroendet mellan el- ochtelekommunikationerna, som utskottet då också togupp och som regeringen nu framhåller i skrivelsen,gör naturligvis att det krävs en synnerligen godrobusthet i el- och telesystemen.I ellagen (1997:857) regleras nätföretagensansvar. Nätföretagen har nätkoncession för ett visstområde eller viss linje och är enligt ellagenskyldiga att på skäliga villkor överföra el förannans räkning. Tillsynen över de lokalanätföretagen utövas av ochElsäkerhetsverket. Därutöver har Affärsverketsvenska kraftnät det övergripande ansvaret fördriftsäkerheten hos det nationella elsystemet.Utskottet har erfarit att regeringen tagitinitiativ för att skärpa tillsynen överelnätsföretagen och har tillsatt en utredning() för att se över behovet av enskärpning av bestämmelserna för tillsynen avnätverksamheten. Utredningen lämnade i november 2000ett delbetänkande med sina förslag (2000:90). Denandra delen av arbete innefattarvidare att ta fram förslag till regler förtvångsförvaltning av nätkoncession. Tanken är att omett nätföretag väsentligt missköter sina åtagandenenligt ellagen så skall nätkoncessionen kunnaåterkallas.Näringsminister har i svar på enskriftlig fråga om lokalt ansvar förelförsörjningen och i en interpellationsdebatt den 6februari 2001 anfört att regeringen också har föravsikt att ge ochEnergimyndigheten i uppdrag att se över och utredavilka ytterligare åtgärder som bör vidtas för att imöjligaste mån undvika problem med omfattande ochlångvariga elavbrott.Enligt regleringsbrev för har Affärsverketsvenska kraftnät fått i uppdrag att i samråd medPost- och analysera de ömsesidigaberoendeförhållandena som finns mellanelförsörjningen och telekommunikationerna vidlångvariga och omfattande elavbrott samt undersökamöjligheterna att tillseratt den reservkraft som teleoperatörerna anskaffarmed stöd av statliga medel prioriteras på ett sådantsätt att en uppstart av elnätet efter ett långvarigtoch omfattande elavbrott underlättas. I uppdragetingår vidare att isamråd med skall verka föratt samplaneringen av beredskapsåtgärderna inomelförsörjningen och telekommunikationerna förbättrasi syfte att prioritera de behov av sambandsresursersom elföretagen har vid ett omfattande ochlångvarigt elavbrott. Uppdraget skall redovisassenast den 1 november 2001.Regeringen avser också dels att närmare utredafrågan om det är nödvändigt att i lag föreskriva ombefogenhet för regeringen att göra prioriteringarinom telefunktionen i en katastrofsituation, delsatt utreda behovet av att med lagstöd föreskriva omteleoperatörers insatser vid nationella katastrofer.Med de utredningsinitiativ som regeringen tagit ifrågan om en säkrare elförsörjning m.m. förutsätterutskottet att motionärernas yrkanden i dessaavseenden kommer att bli föremål för en ingåendebehandling och analys. Utskottet förutsätter därföratt regeringens överväganden och beslut medanledning av dessa utredningar kommer att leda tillatt elkonsumenterna tillförsäkras en säkerelförsörjning och att beredskapen säkerställs så attkonsekvenserna av ett elavbrott minimeras.Utskottet anser att något uttalande uttöver vadsom ovan anförts inte är påkallat.Kommittémotionerna Fö9 (kd) yrkande 3 samt Fö10 (c)yrkandena 1- 3 avstyrks därför av utskottetNär det gäller motion Fö9 yrkande4 om en översyn av beredskapen inom el- ochtelefunktionerna framgår ovan att i uppdraget tillAffärsverket och Post- ochtelestyrelsen ingår bl.a. att verka för attsamplaneringen av beredskapsåtgärderna inomelförsörjningen och telekommunikationerna förbättrasi syfte att prioritera de behov av sambandsresursersom elföretagen har vid ett omfattande ochlångvarigt elavbrott. Det framgår också ovan attregeringen avser dels att närmare utreda frågan omdet är nödvändigt att i lag föreskriva om befogenhetför regeringen att göra prioriteringar inomtelefunktionen i en katastrofsituation, dels attutreda behovet av att med lagstöd föreskriva omteleoperatörers insatser vid nationella katastrofer.Även om utskottet vid höstens budgetberedning(bet. 2000/01:FöU1 s. 95) kundekonstatera att förmågan inom funktionenTelekommunikationer m.m. inte var godtagbarförutsätter utskottet att det påbörjadeberedningsarbetet inom och de iskrivelsen redovisade övriga åtgärderna för enbättre beredskap inom el- och teleområdena kommeratt leda till en beredskap i enlighet med vad somyrkas i motionen. Något mer uttalande av riksdagenär därför inte nödvändigt. Kommittémotion Fö9 (kd)yrkande 4 avstyrks med det ovan anförda avutskottet.Med anledning av yrkande 6 i kommittémotion Fö9 (kd)har utskottet erfarit att Styrelsen för psykologiskberedskap i en framställan tillregeringen begärt medel för lokalradions beredskap.Medlen, som beviljats, skall användas till inköpsamt installation av s.k. RDS-apparatur tillsamtliga lokalradiostationer. RDS-apparaturenmöjliggör för lokalradion att sända viktigavarningar vid allvarliga händelser i samhället.Som utskottet ser det torde motionärernas yrkandeom utsändning av myndighetsmeddelande i de privataradiokanalerna därmed bli tillgodosett.Kommittémotion Fö9 (kd) yrkande 6 avstyrks därför avutskottet.I motion Fö704 (m) tas frågan upp om en samordningoch samutnyttjande av det redan befintligadatanätverket för farligt gods.Utskottet behandlade ett sådant yrkande (bet. 1997/98:FöU8). Utskottet redogjorde då för detnystartade projektet inom omanvändningen av transporttelematik inom områdetfarligt gods. Med transporttelematik menas dåintegration av telekommunikation ochinformationsteknik inom transportområdet. Denreferensgrupp som knöts till projektet omanvändningen av transporttelematik inom området förfarligt gods bestod av representanter frånräddningstjänsten, tillsynsmyndigheterna,, SOS Alarm och transportföretagen.Enligt vad utskottet nu erfarit har i två rapporter redovistat nuläget vadbeträffar användningen av transporttelematik inomområdet farligt gods. Det framgår av rapporterna attutvecklingen går mot en sammankoppling avolika delsystem. Rent generellt så finns stora delarav den nödvändiga informationen lagrad i olikasystem och dessa behöver nu anpassas till varandra.Av rapporterna framgår vidare bl.a. atttillsynsmyndigheternas vision är att på ett endaställe kunna nå elektroniskt lagrad information omtransporter av farligt gods.Som utskottet ser det har utvecklingsarbetetkommit i gång ordentligt och fortskrider i linje medvad som yrkas i motionen.