bet · GO01SoU18 · 2001-05-15 00:00:00 — 1997/98:SoU24) att äldre skallkunna leva ett aktivt liv och ha inflytande isamhället och över sin vardag.Mot bakgrund av vad som anförts anser utskottet, ilikhet med motionärerna i So50 (fp) yrkande 3delvis, att förslaget till 5 kap. 4 § bör formulerasom och få följande lydelse: "skallverka för att äldre människor får möjlighet att levaoch bo självständigt under trygga förhållanden ochha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap medandra." Orden "med respekt för äldre människorssjälvbestämmande och integritet" bör utgå eftersomdet föreslås en inledande övergripande bestämmelsemed den innebörden i 1 kap. 1 § tredje stycket.Genom att begreppet "annat bistånd" tas bort i dennya socialtjänstlagen kommer bistånd till tandvård,läkemedel och hörapparater att omfattas av rättentill bistånd för livsföringen i övrigt enligt 4 kap.1 §. En individuell bedömning måste dock göras ivarje enskilt fall, bl.a. av vad som kan anses varaen skälig levnadsnivå. När det gäller tandvård börpåpekas dels att förstärkningar sker redaninnevarande år, dels att stora satsningar haraviserats för att förbättraskyddet mot höga behandlingskostnader, särskilt föräldre patienter. Utskottet konstaterar också attHandikappombudsmannen har begärt attregeringen skall se över avgiftsreglerna förhörapparater, vilka varierar kraftigt mellanlandstingen, samt att regeringen har för avsikt atttillsätta en utredning om hjälpmedel. Motion So50(fp) yrkande 3 delvis får anses i huvudsaktillgodosedd med det anförda.VistelsebegreppetPropositionenEnligt 2 kap. 2 § första stycket i förslaget till nysocialtjänstlag har kommunen det yttersta ansvaretför att de som vistas i kommunen får det stöd ochden hjälp som de behöver. Bestämmelsen motsvarar 3 §i nu gällande socialtjänstlag.MotionernaI motion So268 av () yrkas attregeringen lägger fram förslag till föratt mildra kostnadseffekterna av socialtjänstlagensvistelsebegrepp vad gäller hemtjänst för de kommunersom har hög andel fritidsboende med hemvist i annankommun.I motion So491 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om behovet av interkommunalersättning vad avser hemtjänst vid fritidsboende.I motion So438 av de ()begärs ett tillkännagivande om statens ansvar förpersoner som ankommer till Stockholm-Arlandaflygplats och som blir föremål för åtgärd enligtsocialtjänstlagen, LVU och LVM. Enligt motionären ärflygplatsen en nationell angelägenhet.Tidigare behandlingEtt motionsyrkande om kommuners ansvar försommargästers hemtjänst behandlade utskottet ibetänkande 1997/98:SoU10 (s. 17 f.). Utskottetvidhöll att det inte var berett att föreslå någotundantag från principen om vistelsekommunens ansvaroch avstyrkte därför motionen (res. kd+fp+mp).En motion med liknande innehåll som motion So438behandlades av utskottet i betänkande 1999/2000:SoU6(s. 9). Utskottet konstaterade att de synpunkter somhade framförts i motionen redan var föremål förberedning i och att riksdagendärför inte borde ta något initiativ. Motionenavstyrktes.Dåvarande socialministern besvarade i augusti 1997en fråga rörande vistelsekommunens ansvar förhemtjänst till sommargäster. Enligt det skriftligasvaret visar studier som gjorts av att inga betydande merkostnader haruppstått för turistkommunerna samt att en majoritetav kommunerna anser att ett ersättningssystem mellankommunerna bör undvikas. Socialministern såg motbakgrund av detta ingen anledning att vidta någraåtgärder.Utskottets bedömningUtskottet anser liksom tidigare att det inte börgöras något undantag från principen omvistelsekommunens ansvar. Utskottet tillstyrker 2kap. 2 § i förslaget till ny socialtjänstlag ochavstyrker motionerna So268 (kd) och So491 (s).Sigtuna kommun har lämnat en skrivelse tillSocialdepartementet med de synpunkter som framförs imotion So438 (m). Enligt uppgift från departementethar något beslut i ärendet ännu inte fattats.Utskottet vidhåller att inte bör ta någotinitiativ i frågan och avstyrker därför motionen.SpelberoendePropositionenNuvarande 11 § socialtjänstlagen har, oförändrad isak, delats upp i 3 kap. 7 § och 5 kap. 9 § iförslaget till ny socialtjänstlag. I 3 kap. 7 §finns bestämmelser om att socialnämnden skall arbetaför att förebygga och motverka missbruk av alkoholoch andra beroendeframkallande medel samt genominformation sprida kunskap om bl.a. skadeverkningarav missbruk. I 5 kap. 9 § stadgas bl.a. attsocialnämnden aktivt skall sörja för att denenskilde missbrukaren får den hjälp och vård som haneller hon behöver.I avsnittet om bistånd till vård och behandling (s.93) anför regeringen att den vård och behandling somnärmast avses är sådan som ligger inomsocialtjänstens ansvarsområde, dvs. framför alltbehandling för missbruk av alkohol, narkotika ochliknande. Även behandling för spelmissbruk kan docki vissa fall vara en insats som ligger inomsocialtjänstens ansvarsområde.Regeringen anser att det måste dras en skiljelinjemot sådana insatser som är att hänföra till hälso-och sjukvård och som är sjukvårdshuvudmannens ansvaratt tillgodose. Det kan enligt regeringen inte vararimligt att t.ex. kostnader för psykoterapi,alternativ medicinsk behandling eller andrasjukvårdande insatser skall bekostas avsocialtjänsten. Det är viktigt att markera attkommunernas yttersta ansvar för att de som vistas ikommunen får det stöd och den hjälp som de behöverinte skall omfatta insatser som åligger annanhuvudman. Att enskilda i vissa fall kan varamissnöjda med att de inte får den behandling deönskar inom hälso- och sjukvården får inte medföraatt kommunerna tvingas ta över det ansvaret frånlandstingen. Regeringen betonar vikten avatt och sjukvården utvecklarsamverkan kring personer som har problem, vilkakräver insatser från båda huvudmännen.MotionernaI motion So356 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen begär att regeringen i 11 §socialtjänstlagen inför spelberoende som ettarbetsområde när det gäller att motverka missbruk(yrkande 9). Enligt motionärerna finns det i dagingen laglig rätt att begära att samhället skallerbjuda eller stå för kostnaderna för behandling motspelberoende. Vissa kommuner nekar hjälp, andrakommuner väljer att upphandla och bekosta enbehandling. Motionärerna anser att 11 §socialtjänstlagen skall kompletteras på ett sådantsätt att paragrafen omfattar spelberoende.I motion So352 av och () begärs ett tillkännagivande om enändring i socialtjänstlagen i syfte att stärkaspelmissbrukares rätt till behandling. Enligtmotionärerna har kommunerna blivitmer restriktiva när det gäller att sändaspelmissbrukare till behandlingshem. En orsak tilldetta kan vara att det är oklart vem som skallfinansiera behandlingen, vilket i sin tur kan beropå att denna missbrukargrupp inte omnämns isocialtjänstlagen. Motionärerna anser att lagen börändras så att även spelmissbrukare omnämns ochdärmed får en tydligare rätt till behandling.Tidigare behandling och pågående arbeteUtskottet behandlade motioner om spelberoende senasti betänkande 2000/01:SoU1. Utskottet konstateradeatt ett aktivt arbete pågår för att bygga uppkunskap om spelberoende och hjälpinsatser till demsom drabbats av beroendet. Utskottet såg mycketpositivt på den verksamhet som bedrivs och utgickfrån att även i den nyaorganisationen kommer att fortsätta sitt arbete påområdet. Något initiativ på området behövdes enligtutskottet inte (res. kd+fp respektive v+mp).Riksdagen följde utskottet (rskr. 2000/01:96).Av budgetpropositionen 2000/01:1 (utg.omr. 9,avsnitt 4.8.1) framgår att från anslaget 14:7Folkhälsopolitiska åtgärder disponerarFolkhälsoinstitutet förinsatser i syfte att öka kunskapen om spelberoendeoch för att initiera aktiviteter för att förebyggaspelberoende. tillfördes itilläggspropositionen ytterligare 2 miljoner kronorför detta ändamål. har under2000 genomfört en kartläggning av problemet samtöppnat ett 020-nummer dit personer eller anhörigatill personer med spelberoendeproblem kan vända sigför att få hjälp.Regeringen bedömer att även ifortsättningen skall arbeta för att ta fram underlagi syfte att öka kunskapen om spelberoende och genomriktade insatser förebygga spelberoende.Folkhälsoinstitutet har till regeringen överlämnat en rapportöver aktiviteter genomförda eller planerade inomramen för anslaget till spelberoende . Enligtrapporten har verksamhet som bedrivits för attminska ohälsoeffekterna till följd av överdrivetspelande inriktats dels på att sprida kunskap omfenomenet genom riktade informationsinsatser tillstrategiska grupper i samhället, dels på stödjandeinsatser direkt till de spelberoende och derasanhöriga. Stöd till forskning utgör dock den störstadelen av utdelade medel.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning att biståndenligt socialtjänstlagen skall kunna utgå även tillbehandling för spelmissbruk, dock underförutsättning att behandlingen är att hänföra tillsocialtjänstens ansvarsområde och inte är att ansesom sådan sjukvårdande insats somsjukvårdshuvudmannen ansvarar för. Utskottet villvidare framhålla att det pågår ett aktivt arbete föratt bygga upp kunskap om spelberoende ochhjälpinsatser till dem som drabbats av beroendet.Utskottet ser mycket positivt på den verksamhet sombedrivs och utgår från att äveni den nya organisationen kommer att fortsätta sittarbete på området. De krav på lagändring somframförs i motionerna So352 (s) och So356 (v)yrkande 9 kan utskottet inte ställa sig bakom.Utskottet tillstyrker därmed 3 kap. 7 § och 5 kap. 9§ i förslaget till ny socialtjänstlag och avstyrkermotionerna.BostadsfrågorMotionerI motion Bo405 av m.fl. (v) yrkas attregeringen skall utreda och lägga fram förslag tilllagändringar i socialtjänstlagen för att tryggaindividens rätt till en egen bostad (yrkande 8).Enligt motionärerna garanterar socialtjänstlageninte rätten till eget boende utan endast tak överhuvudet. En lagändring om rätten till egen bostadskulle förstärka samt förbättrasituationen för hemlösa och uteliggare och för demsom riskerar att bli hemlösa, anförs det i motionen.I motion So52 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande om boendesociala frågor(yrkande 7). Enligt motionärerna finns det ingenlagstadgad rätt till bostad ens för de mest utsattaindivider som aldrig kommer att få en bostad på denvanliga marknaden. yttersta meningmåste dock vara att den enskilde också skall kunnafå hjälp med en bostad.I motion So346 av och MargaretaAndersson (c) begärs ett tillkännagivande om hjälptill boende, som även kan ge service (yrkande 3).Motionärerna framhåller behovet av stöd till denstarkt växande grupp i samhället som saknar arbeteoch bostad och som ofta har svårt missbruk och behovav psykiatrisk och fysisk vård. Det behövs enligtmotionärerna en mellanform av boende som förutom taköver huvudet även kan ge service. Motionärerna begärvidare ett tillkännagivande om statligt stöd ävenutanför storstadskommunerna (yrkande 4).I motion So525 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om behovet av skärpta krav påsocialtjänsten att ge de drabbade hjälp och stöd vidavhysning. Enligt motionärerna händer det alltförofta att bostadsfrågan för hyresgästen inte är löstvid avhysningstillfället. Motionärerna anser att deti dessa fall bör vara obligatoriskt för de socialamyndigheterna att närvara vidavhysningsförrättningen och aktivt utreda om detbehövs hjälpinsatser.PropositionenEnligt 3 kap. 2 § i förslaget till nysocialtjänstlag skall socialnämnden bl.a. i sinverksamhet främja den enskildes rätt till arbete,bostad och utbildning.Paragrafen motsvarar 7 § i nuvarandesocialtjänstlag.Tidigare behandling och pågående arbete m.m.Utskottet behandlade motioner om insatser förhemlösa senast i betänkande 2000/01:SoU1 (s. 63 f.och s. 86), vartill hänvisas. Utskottet vidhöll attdet är angeläget med konkreta och omedelbarainsatser för att bistå de hemlösa och att slutmåletmåste vara att människor måste kunna få egnabostäder. Utskottet hänvisade till det omfattandearbete som pågår och avstyrkte motionerna.Socialstyrelsen överlämnade sinrapport i . Vilka är de ochvilken hjälp får de? (följer upp ochutvärderar 2000:1). Av rapporten framgår att antalethemlösa var ungefär lika 1999 som vid dentidigare kartläggningen . 1999bedömdes de hemlösa uppgå till 8 440 personer.Antalet uteliggare/härbärgesboende var oförändrat,ca 1 200 personer. Andelen psykiskt störda hade ökatfrån bland uteliggarna/härbärgesboende,och andelen kvinnor hade ökat från 8 till 16 %.Utredningen bostadsföretag ochbostadssocial utveckling (dir. 1999:110) () har bl.a. haft i uppdrag att fullfölja deuppgifter som Boendesociala beredningen enligt sinadirektiv (1998:56) haft, nämligen att följautvecklingen på det bostadssociala området och lämnaförslag till åtgärder för att stödja särskiltutsatta grupper på bostadsmarknaden. Utredningenlämnade slutbetänkandet Allmännyttigabostadsföretag och kommunernas boendeplanering (SOU2001:27). föreslår (s. 187 f.) attBoverket, och länsstyrelserna skallges i uppdrag att kartlägga hur bostadsfrågor förhushåll som inte kan få en bostad på egen handhanteras inom . Med utgångspunkt frånresultatet av denna kartläggning bör enligtkommittén analyseras om kommunerna behöver tillförasytterligare bostadspolitiska instrument. Kommitténanser vidare att utvecklingen av utsatta gruppersboende inger stark oro och bör följas noggrant. Godaskäl finns att redan nu allvarligt överväga någonform av anvisningsrätt för , för bådeförturer och sociala eller kommunala kontrakt,särskilt i orter med bostadsbrist. Ett ökatmedvetande behövs bland alla fastighetsägare omvikten av att aktivt samarbeta för att klara utsattagruppers boende. Kommittén förordar dock inte att enanvisningsrätt för införs nu utananser bl.a. att effekter av föreslagna statligainsatser bör avvaktas.Betänkandet remissbehandlas för närvarande.Kommittén för hemlösa avlämnade ettdelbetänkande Adressat okänd - om hemlöshetensbakgrund, orsaker och dynamik (SOU 2000:14).Kommittén redovisade här kunskapsläget inom en radolika områden som har samband med eller nära sambandmed hemlöshetsproblematiken. Förslag till insatserfrån olika myndigheter redovisades liksom kommitténsfortsatta arbete. Kommittén har också givit utHemlöshet. En antologi om olika perspektiv ochförklaringsmodeller. Kommittén beräknas avge ettslutbetänkande hösten 2001.Kommittén Välfärdsbokslut har i uppdrag attsammanställa den kunskap som finns och identifierade områden där behovet av kunskap kringvälfärdsutvecklingen är angelägen. I direktiven(1999:7) anförs att det bl.a. framstår som angelägetatt förbättra kunskapsläget om vräkningar ochhemlöshet. Kommittén har givit ut en raddelbetänkanden och skall slutredovisa uppdraget den15 oktober 2001.Enligt praxis (bl.a. 1990ref. 119 och RÅ 1994 not 574) ingår i begreppetskälig levnadsnivå bostad av viss minimi-standard.Det får anses godtagbart att för en begränsadövergångsperiod - när en akut situation föreliggereller om ett lämpligt boende inte kan beredas denbiståndssökande för en rimlig kostnad - dennastandard är lägre än vad som kan anses skäligt pålängre sikt. I rättsfallet fann exempelvisRegeringsrätten att bistånd i form av boende medfrukost på härbärge uppfylldekravet på skälig levnadsnivå endast under en periodej överstigande . Det är inte socialnämndensskyldighet att tillgodose behovet av bostad iallmänhet. Det kan dock finnas situationer därsocialnämnden måste bistå den enskilde om han harspeciella svårigheter att på egen hand skaffabostad. I det nämnda rättsfallet fannRegeringsrätten att den biståndssökande tillhörde ensådan utsatt grupp av hjälpsökande som enligtförarbetena till socialtjänstlagen (prop. 1979/80:1del A) kan behöva särskild hjälp för att anskaffabostad. lösning att ställa en husvagntill förfogande för den aktuella familjen ansågsinte godtagbar. Regeringsrätten ansåg med hänsyntill den situation som den biståndssökande befannsig i att det fick anses vara en skyldighet försocialnämnden att lämna bistånd genom atttillhandahålla henne bostad som fyllde kravet påskälig levnadsnivå eller på annat sätt ombesörja atthon fick tillgång till en sådan bostad.När ansökan har gjorts om avhysning från en bostadskall, enligt 16 kap. 2 § utsökningsförordningen(1981:981), kronofogdemyndigheten underrättasocialnämnden i den kommun där bostaden finns.Nämnden skall också underrättas om tiden föravhysningsförrättningen.Om det behövs av hänsyn till svaranden fårkronofogdemyndigheten enligt 16 kap. 4 §utsökningsbalken medge anstånd med avhysningen underhögst . Om synnerliga skäl föreligger fåranståndet utsträckas , omskälig ersättning betalas för anståndstiden.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller att det är angeläget medkonkreta och omedelbara insatser för att bistå dehemlösa och att slutmålet måste vara att människorskall kunna få egna bostäder. Utskottet kankonstatera att ett omfattande arbete fortfarandepågår på området. har gjort enkartläggning av hemlösheten i . Kommittén förhemlösa har presenterat ett delbetänkande medförslag till utrednings- och kartläggningsinsatserför att öka kunskapsunderlaget samt en antologi omperspektiv och förklaringsmodeller till hemlöshet.Kommittén fortsätter sitt arbete med att i samverkanmed kommuner, organisationer och övriga myndigheterta initiativ och lägga fram förslag som långsiktigtkan förbättra insatserna mot hemlöshet. För attkunna bedöma om kommunerna behöver tillförasytterligare bostadspolitiska instrument föreslårAllbo-kommittén en kartläggning av hur bostadsfrågorför hushåll som inte kan få en bostad på egen handhanteras inom . Kommittén framhålleratt utvecklingen av utsatta gruppers boende ingerstark oro och bör följas noggrant. Även KommitténVälfärdsbokslut har uppdrag med anknytning tillvräkningar och hemlöshet. De frågor som tas upp imotionerna So52 (kd) yrkande 7, So346 (c) yrkandena3 och 4, So525 (s) och Bo405 (v) yrkande 8 omfattasav flera utredningsförslag som redovisats.Den fortsatta beredningen bör avvaktas. Riksdagenbör inte ta något initiativ. Motionerna avstyrks.Utskottet tillstyrker 3 kap. 2 § i förslaget tillny socialtjänstlag.Förslaget till socialtjänstlag i övrigtUtskottet föreslår följande:Förslaget till 5 kap. 1 § bör i förtydligande syftegenomgå en redaktionell förändring nämligen attordet "berusnings-" ersätts av "berusningsmedel".Utskottet delar Lagrådets bedömning såvitt gällerbenämningen av första underrubriken i 6 kap. Dennabör således lyda "Allmänna bestämmelser om vårdutanför det egna hemmet".För att i hela lagen konsekvent införa ordet "barn"i stället för "underårig" bör 6 kap. 6 § förstastycket samt 12 kap. 4 och 10 §§ ändras i enlighethärmed.Utskottet föreslår vissa språkliga ändringar i 6kap. 14 och 15 §§.I 10 kap. 4 § bör redaktionella ändringar göras.Även i 16 kap. 2 och 4 §§ föreslås vissa smärrespråkliga ändringar.Utskottet tillstyrker i övrigt regeringensförslag till socialtjänstlag.Övriga lagförslagUtskottet tillstyrker i övrigt regeringens förslagtill ändringar i lagen (1988:870) om vård avmissbrukare i vissa fall, lagen (1998:603) omverkställighet av sluten ungdomsvård ochbrottsbalken.I 1 § förslaget till lag om ändring i lagen(1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av ungasaknas fjärde stycket i paragrafens nuvarandelydelse. Någon ändring i denna del är inte avsedd.Paragrafens fjärde stycke kvarstår oförändrat. Iövrigt tillstyrker utskottet förslaget.En mindre språklig ändring bör enligt utskottetgöras i förslaget till ändring i 36 kap. 5 § fjärdestycket 2 . I övrigt tillstyrkerutskottet förslaget.I förslaget till lag om ändring i lagen (1987:813)om homosexuella sambor föreslår utskottet vissaredaktionella ändringar bl.a. med hänsyn till attlagen om svenskt medborgarskap numera har utkommit iSvensk författningssamling. I övrigt tillstyrkerutskottet förslaget.Vad sedan gäller 7 § första stycketsocialförsäkringsregisterlagen (1997:934)konstaterar utskottet att paragrafen har återgettsfelaktigt, dvs. i bristande överensstämmelse medlydelse enligt proposition 2000/01:69. Riksdagenmåste i nu förevarande ärende utgå från lagtext irätt lydelse, vilket innebär att orden "eller somutgör omdöme eller annan värderande upplysning omden registrerade" utgår ur 7 § första stycket nämndalag. Lagförslaget bör anpassas härtill. I övrigttillstyrker utskottet förslaget.Eftersom 4 kap. 2 § i förslaget till nysocialtjänstlag inte handlar om försörjningsstöd,bör hänvisningen till den paragrafen utgå i 4 §andra stycket i förslaget till lag om ändring ilagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program.I övrigt tillstyrker utskottet förslaget.Utskottet tillstyrker i övrigt regeringens förslagtill lagändringar. beträffande allmänna utgångspunkter försocialtjänstenatt avslår motionerna 2000/01:So48 yrkande 1,2000/01: So51 yrkandena 1 och 2, 2000/01:So226yrkandena 1, 2 och 4 samt 2000/01:So527yrkandena 1 och 2,res. 1 (m)2. beträffande 1 kap. 1 § förslaget tillsocialtjänstlagatt antar 1 kap. 1 § i regeringens förslag tillsocialtjänstlag,3. beträffande 4 kap. 1 och 2 §§ förslagettill socialtjänstlagatt antar 4 kap. 1 och 2 §§ i regeringens förslagtill socialtjänstlag4. beträffande posterna iförsörjningsstödetatt med avslag på motionerna 2000/01:So51 yrkande5, 2000/01:So356 yrkande 7 och 2000/01:So508yrkande 2 antar 4 kap. 3 § första stycket iregeringens förslag till socialtjänstlag,res. 2 (m)res. 3 (mp)5. beträffande riksnormenatt med avslag på motionerna 2000/01:So47 yrkande1, 2000/01:So51 yrkande 4 och 2000/01:So226yrkandena 3 och 5 antar 4 kap. 3 § andra stycketi regeringens förslag till socialtjänstlag,res. 4 (m, kd, c)6. beträffande rätten att överklagabeslutatt med avslag på motionerna 2000/01:So48 yrkande2, 2000/01:So51 yrkande 10, 2000/01:So337,2000/01:So356 yrkandena 5 och 6, 2000/01:So449yrkande 5 och 2000/01:So538 yrkande 3 antar 16kap. 3 § i regeringen förslag tillsocialtjänstlag,res. 5 (m) - delvis7. beträffande villkor förförsörjningsstödatt med avslag på motionerna 2000/01:So51 yrkande3, 2000/01:So226 yrkande 6 och 2000/01:So356yrkande 3 antar 4 kap. 4-6 §§ i regeringensförslag till socialtjänstlag, med den ändringeni 6 § att orden "3 §" ersätts av "4 §",res. 5 (m) - delvis8. beträffande bistånd till konstnäreratt avslår motion 2000/01:Kr230 yrkande 10,9. beträffande bistånd till studenteratt avslår motion 2000/01:A808 yrkande 32,res. 6 (mp)10. beträffande ideella skadeståndatt avslår motion 2000/01:So52 yrkande 5,res. 7 (kd, c)11. beträffande återkrav av biståndatt med avslag på motionerna 2000/01:So51 yrkande6 och 2000/01:So226 yrkandena 7 och 8 antar 9kap. 1 och 2 §§ i regeringens förslag tillsocialtjänstlag,res. 8 (m)12. beträffande barnbidrag m.m.att avslår motionerna 2000/01:So53 yrkande 4,2000/01: So284, 2000/01:So356 yrkande 1 och2000/01:Sf245,13. beträffande föräldrarsförsörjningspliktatt avslår motion 2000/01:So356yrkande 2,14. beträffande länsstyrelsernastillsynsansvaratt med avslag på motion 2000/01:So48 yrkandena 3och 4 antar 13 kap. 2-4, 6 och 7 §§ iregeringens förslag till socialtjänstlag,res. 9 (m) - delvis15. beträffande tillsynens organisationatt avslår motionerna 2000/01:So50 yrkande 4,2000/01: So51 yrkande 12 och 2000/01:So344yrkande 3,res. 9 (m) - delvisres. 10 (kd, fp)16. beträffande tillsyn överenskild verksamhetatt med avslag på motion 2000/01:So344 yrkande 2antar 13 kap. 5 § i regeringens förslag tillsocialtjänstlag,res. 11 (m) - delvis17. beträffande tillståndspliktatt med avslag på motion 2000/01:So344 yrkande 1antar 7 kap. 1 och 2 §§ i regeringens förslagtill socialtjänstlag,res. 11 (m) - delvis18. beträffande vårdplanatt antar 11 kap. 3 § i regeringens förslag tillsocialtjänstlag,19. beträffande 4 kap. 26 §barnavårdslagenatt avslår motion 2000/01:So51 yrkande 7,res. 12 (m, kd)20. beträffande familjerådslag m.m.att avslår motion 2000/01:So53 yrkande 1,res. 13 (mp)21. beträffande handläggningen av ärendenom omhändertagande av barnatt avslår motionerna 2000/01:So458 yrkandena 5och 6 samt 2000/01:So488,res. 14 (kd)res. 15 (mp)22. beträffande 5 kap. 10 § förslaget tillsocialtjänstlagatt med avslag på motionerna 2000/01:So50 yrkande2 delvis, 2000/01:So52 yrkande 1 och2000/01:So53 yrkande 3 antar 5 kap. 10 § iregeringens förslag till socialtjänstlag,res.