bet · GO01MJU16 · 2001-05-15 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut I betänkandet behandlas 58 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om miljölagstiftningenoch vissa övriga frågor. Utskottet avstyrkermotionerna om miljölagstiftningen m.m. och hänvisarbl.a. till att har i uppdragatt se över i flera viktiga avseenden.I anslutning till behandlingen av ett antalmotioner (s, m, v, kd, c, fp, mp) ommiljöklassningen av vissa fordonsbränslen harutskottet anordnat en utfrågning med representanterför och . Utskottetföreslår i denna del ett tillkännagivande som ikorthet innebär att regeringen bör se övermiljöklassningen av bensin och dieselolja så attutvecklingen av alternativa bränslen intemissgynnas.I betänkandet finns 9 reservationer och 4särskilda yttranden. Ärendet och dess beredningI anslutning till vissa motioner om miljöklassningenav drivmedel m.m. har utskottet anordnat enutfrågning med representanter för . är ett företag somtillverkar drivmedel och finkemikalier ur förnybararåvaror.Regeringen har framlagtpropositionen Svenska miljömål - delmål ochåtgärdsstrategier. Utskottet planerar att påbörjabehandlingen av propositionen . Idet betänkande som framläggs finns vissahänvisningar till regeringens förslag i den månpropositionen innehåller sakinformation elleröverväganden som utskottet ansett vara relevanta förbehandlingen av de aktuella motionerna.Miljöbalkens mål, tillstånds- ochhänsynsregler m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om ändring elleröversyn av m.m. och hänvisarfrämst till det arbete som pågår iMiljöbalkskommittén. Huvuddelen av de frågorsom tas upp i motionerna har särskiltunderstrukits i direktiven till kommittén.Utskottets ställningstagandeMotion T208 (mp) yrkande 1 tar upp problemen medbristande genomslag på den kommunala och regionalanivån av vissa miljömål. I motiveringen berörs bl.a.koldioxidutsläppen och trafiken. När kommuner ochlän inte klarar av att följa lagstiftningen, så somskett i och län, borde det enligtmotionen leda till någon form av straffsanktion.Utskottets kommentarer till motionen utgår frånantagandet att motionärerna förordar någon form avstraffrättsligt ansvar för kommuner och län närriksdagens beslut om allmänna miljömål ellermiljökvalitetsmål inte fullföljs genom adekvata ochverkningsfulla åtgärder på och regionalnivå. Det framgår dock inte om ansvaret skulle gällaför juridiska personer eller fysiska personer (t.ex.enskilda kommunpolitiker) eller möjligen bådadera.Det bör först understrykas att politiska mål ochliknande beslut av riktlinjekaraktär inte kananvändas för att ställa direkta rättsliga krav motolika aktörer. Dessutom gäller inom straffrätten, avhänsyn främst till medborgarnas rättssäkerhet, ens.k. legalitetsprincip som innebär att en vissgärning (eller underlåtenhet) måste i lag definierassom ett brott för att någon skall kunna lagföras.Vidare finns en allmän princip i svensk rätt attendast fysiska personer, ej juridiska personer, kanfällas till ansvar för brott. Bestämmelserna omföretagsbot kan möjligen ses som ett undantag fråndenna princip, men dessa bestämmelser avser baravissa, i lag definierade, brott i utövningen avnäringsverksamhet.Det finns givetvis andra - och enligt utskottetsmening bättre - vägar än de rent straffrättsliga attsäkerställa att miljökvalitetsmålen ger mätbaraeffekter. Ett sätt är att bryta ned och konkretiserade allmänt hållna miljökvalitetsmålen genom attt.ex. sätta gränser för föroreningsnivåer ellerstörningsnivåer i form av miljökvalitetsnormerenligt 5 kap. . Ett överskridande avsådana normer har flera olika typer avrättsverkningar, och det åligger både myndigheteroch kommuner att säkerställa att normerna uppfylls.Även EG:s rättsakter på miljöområdet kan innefattaen förpliktelse att vidta verkningsfulla åtgärdermot vissa miljöproblem. Förordningar medmiljöbestämmelser är direkt gällande imedlemsländerna, och även direktiven är ibland såutformade att de har s.k. direkt effekt och skallgenomföras enligt ordalydelsen.Med det anförda avstyrker utskottet motion T208yrkande 1 (mp).Enligt motion MJ720 (m) yrkande 1 bör miljöbalkenändras så att "den allmänna hänsynsregeln" samtstoppregeln och lokaliseringsregeln inte tillämpaspå jord- och skogsbruk inom ramen för pågåendemarkanvändning. Samma yrkande framförs i motionMJ764 (m) yrkande 6. I motion MJ827 (m) anförs attförsiktighetsprincipen bör omprövas. Enligt motionenbör man i fråga om ingripanden mot olika produkterpå marknaden undvika överdrifter och förhastadeslutsatser. Eventuella inskränkningar måste ha ettfullgott vetenskapligt underlag. Enligt motion MJ837(kd) yrkande 5 bör värnet av den biologiskamångfalden ingå i hänsynsregler.Utskottet erinrar om att den s.k. stoppregeln imiljöbalken 2 kap. 9 och 10 §§ innebär förbud mot enverksamhet eller åtgärd som medför risk för att ettstort antal människor får sina levnadsförhållandenväsentligt försämrade eller miljön försämrasavsevärt. Om verksamheten eller åtgärden kan befarasförsämra det allmänna hälsotillståndet är förbudetundantagslöst enligt . Inte ensregeringen får tillåta en sådan verksamhet.Utskottet anser det närmast vara en självklarhet atten regel som är avsedd att ge ett skydd mot mycketallvarliga miljö- och hälsoeffekter måste omfattaalla typer av verksamheter. Det bör dock tilläggasatt det i praktiken torde vara utomordentligtsällsynt att ett lantbruksföretag har en sådanomfattning eller når upp till sådana skadenivåer attstoppregeln skulle bli tillämplig.När det gäller lokaliseringsregeln enligt 2 kap. 4§ vill utskottet erinra om den allmännaskälighetsregeln i 2 kap. 7 § som innebär att dekrav på hänsyn som ställs inte får vara orimliga.Detta torde utgöra ett skydd för den enskilde inäringsverksamheten. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna MJ720 (m) yrkande 1 och MJ764(m) yrkande 6.Synpunkterna i motion MJ827 (m) påförsiktighetsprincipen enligt 2 kap. 3 § miljöbalkenär närmast av den karaktären att de framstår sommotivuttalanden till paragrafen. Sådana uttalandenbör endast göras i samband med lagstiftning.Utskottet hänvisar härvidlag till de utförligaförfattningskommentarerna i proposition 1997/98:45,bilaga 2 s. 14-19. En bärande princip i paragrafenär att försiktighetsmått skall vidtas redan om detfinns en risk för att skada eller olägenhet förmänniskors hälsa eller miljön kan uppkomma. Motionenavstyrks.Som framgår av utskottets betänkande 1997/98:JoU20(s. 41) skall tillämpas så att deallmänna målen enligt 1 kap. 1 § uppfylls.Målbeskrivningen omfattar bl.a. skydd och vård avvärdefulla natur- och kulturmiljöer och bevarande avden biologiska mångfalden. Därmed är yrkandet imotion MJ837 (kd) yrkande 5 tillgodosett.Ett antal motioner för fram mer allmän kritik motmiljöbalken i olika avseenden och innehåller bl.a.yrkanden om att lagstiftningen bör ses över. Detgäller t.ex. hänsynsreglerna, sanktionsavgifterna,prövnings- och tillsynsavgifterna, kravet påtillstånd för ändring av anläggningar, m.m. Sådanasynpunkter framförs i motionerna MJ717 (m), MJ720(m) yrkande 3, MJ751 (m), MJ764 (m) yrkande 8,MJ768 (m, kd, c, fp) och MJ802 (kd). I fleramotioner anförs att borde granskas urett småföretagarperspektiv och att systemet med högasanktionsavgifter i vissa fall fått orimligaeffekter. Enligt motionerna MJ764 (m) yrkande 5 ochN385 (m) yrkande 16 strider motgrundlagen när det gäller skyddet för äganderätten,och balken måste omarbetas i detta avseende.Utskottet vill i anslutning till dessa motionerfrämst hänvisa till att nugenomför en omfattande översyn av miljöbalken.Enligt direktiven (1999:109) skall särskilt intresseägnas åt sanktionssystemet, hänsynsreglerna,prövningsordningen och avgiftssystemet, dvs. ihuvudsak de frågor som tas upp i de angivnamotionerna. Kommittén skall i ett mer samlatbetänkande lägga fram deförslag till mer omfattande lagändringar somuppdraget kan medföra. Kommittén skall i ettslutbetänkande redovisaen fullständigare bild av hur fåttgenomslag i den praktiska tillämpningen m.m. bedömning innebär detta att de aktuellamotionerna i alla väsentliga avseenden kommer att fåen närmare belysning av . Detfinns därför ingen anledning att nu föregripa detfortsatta utredningsarbetet genom någon form avuttalande från sida. Utskottet föreslåratt motionerna MJ717 (m), MJ720 (m) yrkande 3, MJ751(m), MJ764 (m) yrkande 8, MJ768 (m, kd, c, fp) ochMJ802 (kd) lämnas utan vidare åtgärd med detanförda. I anslutning till motion MJ802, som avseråterbetalning av prövningsavgift i vissa fall, villutskottet dessutom erinra om att redan nuvarandebestämmelser ger möjlighet för t.ex. Miljödomstolenatt i det enskilda fallet sätta ned ellerefterskänka avgift. Närmare bestämmelser härom finnsi 9 kap. 3 § förordningen (1998:940) om avgifter förprövning och tillsyn enligt . Det börockså påpekas att tillståndskravet för ändring avverksamhet, som tas upp i motion MJ717, inte ärabsolut. Enligt 5 § förordningen (1998:899) ommiljöfarlig verksamhet och hälsoskydd krävs ejtillstånd om ändringen är mindre och ej innebär atten olägenhet av betydelse för människors hälsa ochmiljön kan uppkomma.När det gäller förhållandet mellan miljöbalkensersättnings- och intrångsregler och regeringsformenerinrar utskottet om att beslötom ett tillkännagivande i enlighet medkonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU30(rskr. 1997/98:280). I betänkandet anfördes bl.a.att det var otillfredsställande att ordalydelsen avregeringsformen 2 kap. 18 § var sådan att tolkningenkunde bli föremål för en sådan diskussion somförevarit. Det fanns därför enligt KU anledning attse över dess lydelse. Därefter harFörfattningsutredningen på regeringens uppdragutrett vissa grundlagsfrågor, däriblandregeringsformens egendomsskydd. Utredningen harnyligen framlagt ett betänkande, SOU 2001:19 Vissagrundlagsfrågor. I fråga om regeringsformensegendomsskydd har dock utredningen ej lyckats uppnåden eftersträvade parlamentariska förankringen ochavstår från att lägga fram konkreta förslag.Utskottet utgår från att regeringen nu övervägervilka åtgärder som behövs för att tillgodoseriksdagens beslut. Därmed avstyrker utskottetmotionerna MJ764 (m) yrkande 5 och N385 (m) yrkande16.Enligt motion MJ720 (m) yrkande 2 börlagstiftningen ändras så att markägaren kan säga nejtill kommersiellt utnyttjande av allemansrätten,utifrån äganderättens intresse. Utskottet hänvisar idenna fråga till den utförliga diskussionen ibetänkande 1997/98:JoU20 (s. 70 f.) omallemansrättens reglering i . Vissanärliggande yrkanden om allemansrätten har nyligenbehandlats i betänkande 2000/01:MJU3 (s. 34). Denverksamhet som avses i motionen omfattas normalt avbestämmelserna i 12 kap. 6 § om anmälanför samråd. Utskottet avstyrker motionsyrkandet.Enligt motion N265 (c) yrkandena 2 och 3 börvindkraftsanläggningar befrias frånmiljötillsynsavgifter, och vindkraften bör ejomfattas av den obligatoriskamiljöskadeförsäkringen.Utskottet erinrar om att bestämmelserna omavgifter för prövning och tillsyn m.m. är beroendeav definitioner av miljöfarligverksamhet. Närmare bestämmelser om benämning m.m.av miljöfarlig verksamhet som skall tillståndsprövaseller anmälas finns i förordningen (1998:899) ommiljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Bestämmelserom avgifter finns i förordningen (1998:940) omavgifter för prövning och tillsyn enligtmiljöbalken. Enligt utskottets mening finns det ingabärande skäl att särbehandla vindkraftsanläggningari de avseenden som motionärerna anger. Utskottetavstyrker motion N265 (c) yrkandena 2 och 3.Motion N327 (c) yrkande 2 är tillgodosedd genomatt regeringen gett Miljöbalkskommitténi uppdrag att gå igenom alla vattendomar som kan habetydelse för risken för översvämningar.Skydd av områden, ersättningsreglerm.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om utvidgning avstrandskyddet och om vissa ersättningsfrågori samband med inrättande avnaturskyddsområden m.m. Regeringen harnyligen gett i uppdrag attgöra en kartläggning av tillämpningen avstrandskyddsbestämmelserna.Utskottets ställningstagandeEnligt motion MJ711 (c) yrkandena 24 och 26 börmarkägare ges skälig ersättning vid bildande avolika typer av reservat. Det är viktigt att samrådsker mellan myndigheter och markägare vidinventering av markområden. Liknande synpunkter påbehovet av samråd framförs i motion MJ752 (m). Imotion MJ735 (c) yrkande 2 anförs att det måstefinnas beredskap hos berörda myndigheter att lösauppkomna ersättningsanspråk utan dröjsmål. I motionMJ306 (m) yrkande 5 anförs att den administrativahanteringen av ärenden om s.k. nyckelbiotoper börbli mer flexibel och rättssäker. I motion MJ713 (c)förordas frivilliga avtal som alternativ tillmiljöbalkens regler om områdesskydd (yrkande 1).Enligt yrkande 2 i motionen bör markägare ges skäligersättning vid olika typer av ingrepp.Utskottet har relativt behandlat vissaersättningsfrågor, främst med inriktning påskogsbruket, i betänkande 2000/01:MJU5. De nuaktuella motionerna innehåller ganska allmäntformulerade krav på att ersättningen till markägarevid ingripanden av det allmänna skall vara skälig.Som utskottet tidigare påpekat innebär den rättsligaregleringen i att fastighetsägaren harrätt till ersättning för vissa typer av ingripandenom beslutet innebär att mark tas i anspråk ellerpågående markanvändning inom berörd del av enfastighet avsevärt försvåras. Närmare bestämmelserfinns i 31 kap. . Enligt de bestämmelsersom gällde före betalades ersättning förhela den skada som en fastighetsägare lider när dens.k. kvalifikationsgränsen var överskriden. Imiljöbalken 31 kap. 6 § har efter förebild i plan-och bygglagen införts en bestämmelse som innebär attersättningen skall minskas med ett belopp sommotsvarar vad fastighetsägaren är skyldig att tålautan ersättning. De nu aktuella motionerna om nivåpå ersättningen m.m. torde inte kunna fullt uttillgodoses på annat sätt än genom ändring av berördlagstiftning. Utskottet är inte berett att ta någotinitiativ i den riktningen och avstyrker motionernaMJ711 (c) yrkande 24 och MJ713 (c) yrkande 2.Det finns enligt utskottets bedömning ganska klaraförvaltningsrättsliga bestämmelser om samråd iåtminstone de fall som avses i motion MJ752 (m).Enligt förordningen (1998:1252) om områdesskyddenligt m.m. skall kommun ellerlänsstyrelse ge ägare och innehavare av särskildrätt till mark tillfälle att avge yttrande innanbeslut fattas om olika former av områdesskydd enligtmiljöbalken. Tiden får ej sättas kortare än enmånad. Utskottet gör i övrigt den allmännabedömningen att det givetvis är angeläget attmyndigheterna informerar och samråder med berördamarkägare i all verksamhet som kan leda till beslutom restriktioner i brukandet av marken. Med detanförda bör motionerna MJ711 (c) yrkande 26 ochMJ752 (m) anses i huvudsak tillgodosedda.Utskottet har ingen annan mening än den somframförs i MJ306 (m) yrkande 5, nämligen att denadministrativa hanteringen i fråga om nyckelbiotoperbör vara flexibel och tillgodose rättssäkerhetenskrav. En enkel, snabb och rättssäker handläggningbör givetvis eftersträvas i alla typer avförvaltningsärenden. Det kan tilläggas attlänsstyrelserna i statsbudgeten för erhöllvissa resursförstärkningar för arbetet medskyddsvärda områden (se 2000/01:MJU1 s. 19).Motionsyrkandet föranleder i övrigt inget uttalandefrån utskottets sida. Utskottet gör samma bedömningi anslutning till motion MJ735 (c) yrkande 2.Utskottet har givetvis ingen annan mening änmotionärerna, nämligen att berörda myndigheter börha en beredskap att reglera uppkomnaersättningsanspråk utan dröjsmål.I anslutning till motion MJ713 (c) yrkande 1 villutskottet framhålla att det råder stor politiskenighet om att frivilliga avtal med markägare somalternativ till offentligrättsliga ingripandenenligt är en mycket viktig del ibevarandearbetet. Över huvud taget bygger svensknaturvård i stor utsträckning på frivilliga insatseroch på avtal mellan markägare och statligamyndigheter. Syftet med motionen kan såledestillgodoses utan något särskilt uttalande frånriksdagens sida.Två motioner syftar till en skärpning av gällandebestämmelser om strandskydd, nämligen MJ729 (mp) ochMJ731 (mp). Motion MJ729 tar främst upp problemenmed bostadsbyggande alltför nära vattendrag somriskerar att översvämmas. Övriga motioner berörfrämst naturvårdsaspekterna och den enligt uppgiftökade dispensgivningen på bl.a. nivå närdet gäller strandskyddet. Enligt motion MJ731 harfrån kommuner och länsstyrelser skickatin ca 10 500 dispenser till . Iendast 37 fall har verket överklagat. Det är enligtmotionen nödvändigt att en översyn görs om intealltfler stränder skall privatiseras och ännu flerarter skall se sin livsmiljö förstöras. I motionMJ833 (s) föreslås att beslutsordningen fördispenser från strandskyddet ändras. Det är enligtmotionen nödvändigt att centrala myndigheter,framför allt , får ett störreinflytande över besluten om dispenser och kan kommain tidigare i beslutsprocessen. I motion MJ809 (s)understryks att strandskyddet har stor betydelse förallemansrätten. Det är av stor vikt attstrandskyddet inte urholkas. Åtgärder måste enligtmotionen vidtas omgående för större restriktivitetvid dispensgivning. Det är också viktigt att få tillstånd en samlad bild över hur utvecklingen ser utlängs landets stränder.Utskottet får anföra följande. Enligt bestämmelseri 7 kap. omfattar strandskyddet normaltland- och vattenområdet intill frånstrandlinjen. Området får av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer utvidgas tillhögst från strandlinjen, om det behövs föratt tillgodose något av strandskyddets syften.Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får förordna att ett strandområde somuppenbart saknar betydelse för att tillgodosestrandskyddets syften inte skall vara omfattat avstrandskydd. Om det finns särskilda skäl fårmotsvarande beslut fattas beträffandestrandskyddsområde som avses ingå i en detaljplaneller omfattas av områdesbestämmelser enligt plan-och bygglagen (1987:10).Dispens i enskilda fall frånstrandskyddsbestämmelserna kan lämnas enligt 7 kap.18 § av , om det finnssärskilda skäl. Enligt 31 § kan regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer förordna att enkommun i stället för skall ha dennabefogenhet. I förordningen (1998:1252) omområdesskydd enligt m.m. anges attlänsstyrelsen får delegera rätten att besluta omdispenser till kommunen. Ett sådant förordnande fårdock inte avse byggande av försvarsanläggning ellerallmän väg.Utskottet vill i fråga om förutsättningarna förenskilda dispenser främst hänvisa till de utförligamotivuttalandena till 7 kap. 18 § (prop.1997/98:45 del 2 s. 88 f.). Enligt utskottets meningger dessa uttalanden uttryck för en restriktivgrundsyn i detta avseende. att de överväganden som gjordes i proposition1993/94:229 om ett differentierat strandskydd intetog tillräcklig hänsyn till behovet av att skyddafriluftslivet och naturmiljön. Övervägandena i dennaproposition skall därför inte tjäna till ledning vidprövning av dispenser enligt . Detframhålls vidare att områdets betydelse inte utan även skall bedömas. Om ettstrandskyddsområde är av särskild betydelse förnaturvården eller friluftslivet bör normalt aldrigdispens medges. Även omgivningen är av intresse.Finns det i närheten endast ett fåtal andrastrandområden som är tillgängliga för allmänhetenbör inte dispens medges. Stor vikt bör även läggasvid de hushållningsbestämmelser som finns i 4 kap.miljöbalken.Utskottet har emellertid noterat att det på senaretid i olika sammanhang ifrågasatts om tillämpningenav dispensbestämmelsen i står iöverensstämmelse med de motivuttalanden som gjorts.Bland annat med anledning härav har regeringen den26 beslutat om ett uppdrag tillNaturvårdsverket om kartläggning avstrandskyddsbestämmelserna. I uppdraget ingår bl.a.att undersöka i vilken utsträckning länsstyrelsernadelegerat beslutsbefogenheter och tillsynsansvartill kommunerna, hur länsstyrelserna tillämpatbestämmelserna om utvidgning respektive undantagfrån strandskyddsbestämmelserna av vissa områdensamt hur länsstyrelser och kommuner tillämpatbestämmelserna i 7 kap. omdispensärenden, komplementbyggnader samt tillsynen.I avvaktan på resultatet av denna kartläggningföreslår utskottet att motionerna MJ729 (mp), MJ731(mp), MJ809 (s) och MJ833 (s) nu lämnas utan vidareåtgärd. I anslutning främst till motion MJ729 villutskottet tillägga att de aspekter på byggande avbostäder nära översvämningshotade vattendrag som tasupp i motionen i princip ej beaktas i miljöbalkenutan i . Enligt 2 kap. 3 § PBLskall bebyggelse lokaliseras till mark som är lämpadför ändamålet med hänsyn till jord-, berg- ochvattenförhållandena. Utskottet utgår från att t.ex.risken för översvämningar beaktas ibygglovsprövningen enligt PBL.I motion MJ823 (s) anförs att skyddsformenregionala naturparker förekommer i stor utsträckningi ett antal europeiska länder. Ofta täcker parkernastora arealer och omfattar inte bara skog ochjordbruksmark utan även tätorter. Motionärerna anseratt flera områden i , bl.a. i skärgården ochpå , skulle kunna ingå i en regionalnaturpark. Det behövs en acceptans och någon form avinsyn och stöd från statligt håll för attskyddsformen skall kunna utvecklas i vårt land.Utskottet erinrar om att Miljöbalksutredningenhade som mål att det inte skulle finnas flerskyddsformer i än som motiveras avskyddsbehovet. Denna bedömning har delats avregeringen och . Utskottet är förnärvarande inte berett att föreslå att det inrättasfler skyddsformer än de som anges i . Detbör tilläggas att motionärernas synpunkter delvisligger i linje med regeringens överväganden ibudgetpropositionen för om förnyelse avnaturvårdspolitiken (se utg.omr. 20 s. 14 och 26).Enligt regeringen bör nya decentraliseradeförvaltningsmodeller prövas i syfte att skapafolklig förankring och medborgerligt engagemang inaturvårdspolitiken. I fråga om reservatsbildningenanförs att arbetet i första hand bör inriktas motstörre naturskogsområden, sammansatta ekosystem ochkoncentrerade insatser mot områden med särskildaekologiska skyddsvärden. Utskottet anser attmotionärernas synpunkter bör beaktas inom ramen fördessa överväganden och föreslår att motion MJ823 (s)lämnas utan vidare åtgärd.Enligt motion MJ715 (kd) bör gällande regler förnedgrävning av bredbandskablar ses över utifrånmiljöhänsyn.Utskottet erinrar om att bestämmelser omteleverksamhet och kabeldragning finns i bl.a.telelagen (1993:597) och i ledningsrättslagen(1973:1144). Enligt ledningsrättslagen fårledningsrätt för kabeldragning ej upplåtas omändamålet lämpligen bör tillgodoses på annat sätteller olägenheterna från allmän eller enskildsynpunkt överväger fördelarna. eller andra särskildabestämmelser i övrigt för marks bebyggande elleranvändning skall ledningsrätt upplåtas så att syftetmed bestämmelserna inte motverkas. Utskottet villsärskilt framhålla att det är en bärande princip imiljöbalken att balkens materiella krav skall varaminiminivå även när verksamheten regleras i annanlagstiftning (se bl.a. prop. 1997/98:90 s. 147 f.).I den verksamhet som motionärerna tar upp gällersåledes att verksamhetsutövaren är skyldig attiaktta t.ex. de allmänna hänsynsreglerna imiljöbalken. Utskottet föreslår med det anförda attmotion MJ715 (kd) lämnas utan vidare åtgärd.Miljömålsarbetet,organisationsfrågor m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner omansvarsfördelningen mellan enskilda,organisationer, kommuner m.fl. imiljöarbetet. Som framgår av utskottetsuttalanden råder stor enighet om att ettbrett deltagande från samhällets alla aktörerär en viktig förutsättning för ettframgångsrikt miljöarbete.Utskottets ställningstagandeI motion MJ764 (m) anförs i fråga ommiljömålsarbetet att tidsmålet är svårt att uppnåoch att målarbetet tyder på en betydande naivitet(yrkande 1). Motionen är således ganska allmänthållen och innehåller inga preciserade motförslagtill de mål och riktlinjer som godkänts avriksdagen i detta avseende. I övrigt utgår utskottetfrån att det kommer att finnas anledning att närmareöverväga dessa frågor när utskottet behandlar dennyligen framlagda propositionen om svenska miljömål- delmål och åtgärdsstrategier (prop.