bet · GO01JuU19 · 2001-04-05 00:00:00 — Även långsiktigaåtgärder av social karaktär, såsom insatser inommödra- och barnhälsovården, förskoleverksamheten,socialförsäkringssystemet, utbildningsväsendet ochfritidsverksamheten för barn och ungdomar innebär enform av social prevention.I skrivelsen gör regeringen bedömningen att detkrävs att det förebyggande arbetet inriktas påtidiga åtgärder för att nyrekryteringen tillkriminella livsstilar skall minska. Kriminologiskastudier visar enligt regeringen att kroniskabrottslingar ofta debuterar . Det har ocksåvisat sig att ju längre en kriminell karriär harpågått, desto svårare är det att förhindra enfortsättning. På grund härav måste enligt regeringenett effektivt brottsförebyggande arbete bygga påsådana åtgärder som riktar sig till barn ochungdomar i riskmiljöer och risksituationer i syfteatt förhindra eller i varje fall begränsa enogynnsam utveckling. Föräldrar har naturligtvis detprimära ansvaret för att förhindra att deras barndras in i kriminalitet. Men även samhälletsinstitutioner har enligt regeringen ett ansvar föratt barn och ungdomar erbjuds godauppväxtförhållanden. Skolan har ett ansvar att skapagoda förutsättningar för elevens sociala utveckling.Föräldrastöd och föräldrautbildning kan ges imånga olika former. Det är enligt regeringen viktigtatt sådan verksamhet får växa fram utifrån barnensoch föräldrarnas behov och önskemål.Folkhälsoinstitutet kommer att få i uppdrag attstödja utvecklingsarbetet inom området ochsammanställa och sprida kunskaper till dem somarbetar inom berörda verksamheter.Ett av de områden som BRÅ prioriterat under år2000 när det gäller ekonomiskt stöd till lokalaprojekt har varit projekt eller verksamheter för attgenom framför allt utbildning och nätverksuppbyggnadstödja vuxna i deras roll som föräldrar. och högskolor kommer att anlitasför att följa upp och utvärdera verksamheterna bl.a.för att kunna sprida kunskapen vidare. Sammantagetfördelade BRÅ medel till 19lokala brottsförebyggande projekt inom skolan och 27projekt inom kategorin föräldrastöd. Under år 2001prioriterar BRÅ bl.a. brottsförebyggande i skolan.Även fortsättningsvis kommer dock medel förbrottsförebyggande stöd till föräldrar att fördelas.När det sedan gäller skolans roll i detbrottsförebyggande arbetet hänvisar regeringen tillden s.k. kontrollteorin. Enligt den teorin utvecklassjälvkontrollen i barndomen och de sociala bandenfrämst . Svaga sociala band tilldet konventionella samhället, t.ex. skolan, medfören känsla av att stå utanför samhället och enupplevelse av att inte ha något att förlora på attbegå brott. I samverkan med föräldrar, myndigheteroch organisationer kan - anför regeringen - förskolaoch skola, utifrån sitt uppdrag, bidra till attförebygga brott både inom skolan och utanför.Av intresse när det gäller skolan är ocksåläroplanen som innebär att en rad olika hälsofrågorsom bl.a. droger skall tas upp i undervisningen.Lärarna måste enligt regeringen med detta uppdragsom utgångspunkt diskutera hur man vill utformaundervisningen och sätta sina egna mål tillsammansmed eleverna. har, påpekar regeringen,gett ut ett referensmaterial till skolorna som ettstöd för undervisningen om frågor som rör alkohol,narkotika och andra droger.Skolverket har i regleringsbrevet för fåtti uppdrag att i samverkan med Folkhälsoinstitutetanalysera vilka insatser som kan vidtas för attstärka den alkoholförebyggande verksamheten iskolan.Regeringen lämnar också en redovisning av BRÅ:sskolprojekt. Utgångspunkten är att skolan, vid sidanav familjen, är en av de viktigaste arenorna förbrottsförebyggande insatser. Skolans roll måstedärför tydliggöras så att man kan utveckla ochintensifiera skolans engagemang i detbrottsförebyggande arbetet. Det kan enligtregeringen ske både genom stöd till lokalautvecklingsprojekt och genom att olika slagsmaterial produceras. I detta sammanhang nämnerregeringen bl.a. ett projekt för att produceraundervisningsmaterial som integrerar frågor om brottoch straff i den ordinarie undervisningen. Dettaprojekt är tänkt att avslutas under våren 2001.Liknande yrkanden om familjens och skolansbrottsförebyggande betydelse som de nu aktuella harutskottet behandlat ,(bet. 2000/01:JuU1 s. 95 f).Utskottet anförde då att familjens betydelseknappast kan överskattas och att goda uppväxtvillkorär en brottsförebyggande faktor av mycket storbetydelse. Utskottet påpekade också att det interåder någon oenighet om detta. Utskottet uttryckteockså sitt gillande av att BRÅ under år 2000prioriterat sådana projekt som syftar till attstärka föräldrarnas roll för att förebygga brott ochsådana projekt som tar sikte på tryggheten i skolan.Det behövdes därför inga åtgärder från riksdagen.Utskottet konstaterar i likhet med vad utskottettidigare anfört att familjens och skolansbrottsförebyggande betydelse knappast kanöverskattas. Det är mot denna bakgrund glädjande attdenna fråga fått en så stor uppmärksamhet såväl hosBRÅ som på andra håll. Familjens och skolansbetydelse i det brottsförebyggande arbetet utgörockså en av utgångspunkterna för den socialabrottsprevention som genomsyrar regeringensskrivelse. Det råder inte någon oenighet i grunden idenna fråga.Som framgår ovan pågår det mängder av arbete somhar den inriktning som motionärerna efterfrågar.Utskottet kan inte se att en kampanj om föräldrarnasbetydelse skulle ha större effekt än de 27 projektsom fått stöd från BRÅ under åren 1999 och 2000.Inte heller finns det något behov av att riksdagenriktar sig till regeringen med ett uttalande omvikten av en fungerande normbildning. Som framgåtthar regeringen här samma uppfattning som riksdagen.Utskottet föreslår att avslår motionernaJu4 och Ju6 i här aktuella delar.Kostnaderna för § 34-placering, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår ettmotionsyrkande som rör kostnaderna förplaceringar enligt 34 § lagen om kriminalvårdi anstalt. Utskottet hänvisar till attKriminalvårdsstyrelsen öronmärkt medel fördessa placeringar. Jämför reservation 7 (m,kd, c, fp). Utskottet föreslår vidare attriksdagen avslår ett motionsyrkande om attkriminalvården bör ges mer resurser.Utskottet hänvisar till budgetprocessen.Jämför reservation 8 (m, kd, c).Enligt 34 § lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt (KvaL) kan en intagen få medgivande attvistas utanför anstalten om detfinns särskilda skäl och han genom vistelsen kan bliföremål för särskilda åtgärder som kan antasunderlätta hans anpassning i samhället. Därvid skallsärskilt beaktas om den intagne behöver vård ellerannan behandling mot missbruk avberoendeframkallande medel.I motion Ju6 (c) efterfrågas åtgärder för attförbättra möjligheterna till en återanpassning isamhället av dem som friges från anstalt. I motionenanförs bl.a. att anstalterna av kostnadsskäl avstårfrån placeringar enligt 34 § KvaL. Vidare begärshögre anslag till kriminalvården.Från och med innevarande budgetår harKriminalvårdsstyrelsen öronmärkt pengar förplaceringar enligt 34 § KvaL. Medlen får alltså inteanvändas av kriminalvårdsmyndigheterna för någotannat ändamål.I kriminalvårdens regleringsbrev för harregeringen krävt en återrapportering av vilkaåtgärder som vidtagits för att förbättra de intagnasmöjligheter till en ordnad situation vidfrigivningen. Av redovisningen skall framgå hursystemet med att sätta av särskilda belopp förplaceringar enligt 34 § KvaL påverkat verksamheten.Anslaget till kriminalvården höjdes genombudgetbeslutet med motiveringen bl.a. skulle kunna fullfölja statsmakternasprioriteringar på området. En av dessaprioriteringar var att inrikta arbetet på åtgärdersom syftar till att undvika att den dömde återfalleri brott. En sådan åtgärd är just placeringar enligt34 § KvaL.I sammanhanget bör även nämnas att regeringen ipropositionen Från anstalt till frihet (prop.2000/01:76) - som lämnats till -föreslår vissa ändringar som mer allmänt syftar tillatt förbättra frigivningsförberedelserna. Förslageninnebär bl.a. att det skall genomföras en treårigförsöksverksamhet som går ut på attfrigivningssituationen utreds och planeras på ettstrukturerat sätt och i samarbete med berördamyndigheter, organisationer och enskilda. I vissafall skall det också bli möjligt att avtjäna densista tiden av straffet före den villkorligafrigivningen genom intensivövervakning medelektronisk kontroll. Målsättningen är attalla intagna, som har behov av det, skall kunna fånågon form av strukturerad, successiv övergång frånanstaltsliv till ett liv i har i sitt betänkandeVägvalet - Den narkotikapolitiska utmaningen (SOU2000:126) tagit upp frågan om placeringar enligt 34§ KvaL. Kommissionen föreslår att kriminalvårdenunder en försöksperiod skall få göra sådanaplaceringar i vissa fall även utan att kommunenaccepterat att stå för kostnaden efter dagen förvillkorlig frigivning, något som anses hindradenna typ av placeringar (s. 244 f).Enligt utskottets mening kan det inte uteslutasatt de olösta frågorna kring finansieringen avplaceringar enligt 34 § KvaL bidragit till attantalet placeringar blivit färre än vad som eljestskulle ha varit fallet. Den frågan synes nuåtminstone delvis ha fått sin lösning med denkonstruktion med öronmärkta medel som införts. Iövrigt är frågan aktuell i Narkotikakommissionensbetänkande som remissbehandlas. Någon åtgärd medanledning av motion Ju6 behövs alltså inte.Riksdagen bör avslå motionen i denna del.När det sedan gäller frågan om kriminalvårdensresurser är utskottet inte nu berett att omprövasitt ställningstagande . Denna frågabör prövas i budgetsammanhang. bör avslåmotion Ju6 även i denna del.ÖvrigtUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår ettmotionsyrkande rörande segregationensbetydelse för brottsligheten i storstäderna.Utskottet konstaterar att storstadspolitikensyftar just till att minska segregationen.Jämför reservation 9 (c, fp). Vidare föreslårutskottet att avslår ettmotionsyrkande som rör platsbristen inom denslutna ungdomsvården. Utskottet hänvisar tillbudgetprocessen. Jämför reservation 10 (kd).Slutligen föreslår utskottet att riksdagenavslår ett motionsyrkande rörande stöd tillbrottsoffer. Utskottet hänvisar tillregeringens proposition Stöd tillbrottsoffer.StorstadspolitikenI motion Ju6 (c) understryks vikten av en minskadsegregation för att förebygga brottslighet.I skrivelsen redogör regeringen för de insatsersom görs i fråga om utsatta bostadsområden. Ihuvudsak handlar det om den s.k. storstadssatsningensom går ut på att staten och sju kommuner istorstadsområdena samarbetar genom lokalautvecklingsavtal. Erfarenheter från tidigareprojektverksamhet skall tas till vara. De lokalautvecklingsavtalen skall revideras minst en gång perår.Ett av de övergripande målen förstorstadspolitiken - som fastställts av (bet. 1998/99:AU2, rskr. 34) - är att bryta densociala, etniska och diskriminerande segregationen istorstadsregionerna och verka för jämlika ochjämställda levnadsvillkor för storstädernasinvånare. Det skall uppnås, anför regeringen, genomatt höja sysselsättningsgraden och utbildningsnivån,förbättra svenska språkets ställning och öka detdemokratiska deltagandet. Insatser av detta slag harockså betydelse för att minska brottsligheten ochöka tryggheten. Men det är också viktigt att vidtaåtgärder direkt mot brottsligheten och otrygghetenför att uppnå den långsiktiga målsättningen att allastadsdelar skall uppfattas som attraktiva och tryggaav sina invånare. I den kommande revideringen avavtalen kommer det brottsförebyggande arbetet attges särskild uppmärksamhet. Till satsningen påstorstäderna har anslagits över två miljarderkronor, och ett antal statliga myndigheter harålagts att samverka med kommunerna.Av skrivelsen framgår också att BRÅ ger ett visstekonomiskt stöd till kommuner och stadsdelar för attde skall inrätta lokala brottsförebyggande råd. Åttaav de bostadsområden som ingår i storstadssatsningenhar sökt och erhållit sådana startbidrag. Under år2000 prioriterades dessutom ansökningar som avsågbrottsförebyggande verksamhet i storstädernasbostadsområden eller skolor, föräldrautbildning ochprojekt för att minska våldet mot kvinnor. Vissautbildningssatsningar har också genomförts.Utskottet konstaterar att storstadspolitikensyftar just till att minska segregationen. Någonåtgärd från sida behövs alltså inte medanledning av motion Ju6. Motionen bör i denna delavslås av riksdagen.Sluten ungdomsvård m.m.De ungdomar som döms till sluten ungdomsvård skallplaceras på särskilda ungdomshem. På sådana hemplaceras också en del ungdomar som omhändertagitsmed stöd av lagen (1990:52) med särskildabestämmelser om vård av unga (LVU). Särskildaungdomshem drivs av (SiS).I motion Ju4 (kd) anförs att det behövs flerplatser för placering av dessa ungdomar.Anslaget till SiS hör till utgiftsområde 9. Påtilläggsbudgeten för fick SiS drygt 96miljoner kronor för att finansiera 40 nya platseravseende sluten ungdomsvård och 24 platser för vårdenligt LVU. I budgetpropositionen för år 2001föreslogs en höjning av anslaget medca 61 miljoner kronor.Av årsredovisningen för SiS avseende år 2000framgår att myndigheten hade problem med att snabbtkunna placera de ungdomar som behöver vård enligtLVU. Detta berodde enligt SiS på att ungdomar dömdatill sluten ungdomsvård prioriterades, att eninstitution lades ner och att avdelningar varittillfälligt stängda. Av de ungdomar där kommunernaefterfrågade vård enligt LVU placerades 52 %omgående och inom en vecka.Av det budgetunderlag för som SiS nyligenlämnat in till regeringen framgår att det ganskakonstant finns ca 50 ungdomar i kö till en placeringför vård enligt LVU. SiS anhåller i denna del omytterligare för utbyggnad vidde särskilda ungdomshemmen. I budgetunderlagetanförs vidare beträffande den slutna ungdomsvården,alltså de fall där den unge dömts till denna vårdsom en brottspåföljd, att den anslagsökning som manhittills fått varit otillräcklig. Detta beror enligtSiS dels på att den beräkning av kostnaderna somdagens anslag bygger på är för låg per plats räknat,dels på att behovet av platser är väsentligt störreän vad som förutsetts. Under innevarandeverksamhetsår beräknas behovet av platser öka fråndrygt 60 till mellan 70 och 75 ,vilket enligt SiS bl.a. beror på att påföljdstidernaför de dömda blir allt längre. För att driva 75platser beräknas anslagsbehovet öka med drygt 57miljoner kronor.Justitieutskottet behandlade liknandemotionsyrkanden och hänvisade då till att problemenmed platsbrist hade uppmärksammats av regeringen ochatt resursförstärkningar föreslagits (bet.1999/2000:JuU16 s. 12 f).Utskottet konstaterar nu att motionärernasuppfattning i fråga om platsbehovet får stöd av vadsom anförs i budgetunderlaget från SiS. Frågan omplatsantalet och hur man kan komma till rätta medden nuvarande bristen är emellertid en fråga som hardirekt anknytning till anslaget till SiS.Budgetunderlaget kommer att leda fram tillöverväganden i samband med den ekonomiskavårpropositionen. Den behandlingen bör inteföregripas. För övrigt ligger frågan om anslag tillSiS utanför justitieutskottets beredningsområde.Riksdagen bör avslå motion Ju4 i denna del.Stöd till brottsoffer och vittnenI motion Ju6 (c) efterfrågas olika insatser för attåstadkomma ett bättre stöd till brottsoffer ochvittnen.I den avlämnade propositionen Stöd tillbrottsoffer (prop. 2000/01:79) föreslås vidgademöjligheter att erhålla målsägandebiträde och ettförtydligande av socialtjänstlagen (1980:620) så attdet klart framgår att har ett ansvarför alla kommuninvånare som har utsatts för brottoch som behöver stöd och hjälp. Också andra åtgärdertas upp i propositionen. Här handlar det bl.a. omett uppdrag till atttillsammans med ta fram en plan föratt realisera målet att det skall finnasvittnesstödsverksamhet vid samtliga tingsrätter ochhovrätter . I propositionen anförs ocksåatt domstolslokalernas utformning är föremål för enkontinuerlig översyn, och vid ombyggnationer beaktasenligt regeringen alltid behovet av särskildaväntrum för målsägande.Propositionen, som aviserades i den nu aktuellaskrivelsen, bygger i huvudsak på den av utskottetinitierade betänkandeBrottsoffer - Vad har gjorts? Vad bör göras? (SOU1998:40).Utskottet kommer att behandla förslagfrån regeringen om åtgärder för ett bättre stöd tillbrottsoffer och vittnen. Den behandlingen bör intenu föregripas. Utskottet föreslår att riksdagenavslår motion Ju6 i denna del. Utskottets förslag till riksdagsbeslut En konkret handlingsplanRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju7.Reservation 1 (m)2. Polisens roll i det brottsförebyggandearbetetRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju5yrkandena 1-3 samt 2000/01:Ju6 yrkandena 1(delvis) och 5.Reservation 2 (m, kd, c, fp)3. Det lokala brottsförebyggande arbetet iövrigtRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju4 yrkande1 och 2000/01:Ju5 yrkande 4.Reservation 3 (kd)Reservation 4 (m, c, fp)4. Allmän kameraövervakning i taxibilarRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju4 yrkande5, 2000/01:Ju802, 2000/01:Ju803 och2000/01:Ju808.Reservation 5 (m, kd, c)5. Familjens och skolans brottsförebyggandebetydelseRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju4 yrkande2 samt 2000/01:Ju6 yrkandena 2 och 3.Reservation 6 (m, kd, c, fp)6. Kostnaderna för § 34-placeringRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju6 yrkande 7.Reservation 7 (m, kd, c, fp)7. Resurser till kriminalvårdenRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju6 yrkande 1(delvis).Reservation 8 (m, kd, c, fp)8. StorstadspolitikenRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju6 yrkande 4.Reservation 9 (c, fp)9. Sluten ungdomsvård m.m.Riksdagen avslår motion 2000/01:Ju4 yrkande 3.Reservation 10 (kd)10. Stöd till brottsoffer och vittnenRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju6 yrkande 8.11. Regeringens skrivelseRiksdagen lägger regeringens skrivelse2000/01:62 till handlingarna.Stockholm den 5 april 2001På justitieutskottets vägnarFredrik ReinfeldtFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Fredrik (), (),(), (), IngemarVänerlöv (kd), (), MaudEkendahl (m), (), MorganJohansson (s), (), RagnwiMarcelind (kd), (), (), (c), (), AnitaSidén (m) och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. En konkret handlingsplan (punkt 1)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motion2000/01:Ju7 som sin mening för regeringen vad somanförs i denna reservation.StällningstagandeRegeringens skrivelse visar att de åtgärder somvidtas inom det brottsförebyggande arbetet vilar påen bräcklig teoretisk grund. Regeringen kan inteheller visa att det brottsförebyggande arbete denbedrivit haft någotresultat. Om detta beror på att resultatet utebliviteller på att för liten vikt lagts vid utvärdering avoch forskning om effekterna av brottsförebyggandeinsatser låter sig inte med säkerhet sägas.Regeringen redovisar inte heller konkreta beskedom vad det brottsförebyggande arbetet framöver skallgå ut på.Enligt vår mening bör regeringen ges i uppdrag attarbeta fram ett nytt handlingsprogram där de bristersom vi nu påtalat avhjälpts.2. Polisens roll i det brottsförebyggandearbetet (punkt 2)av (), (),(), (), JeppeJohnsson (m), (c), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motionerna2000/01:Ju5 yrkandena 1-3 samt 2000/01:Ju6 yrkandena1 (delvis) och 5 som sin mening för regeringen vadsom anförs i denna reservation.StällningstagandePolisens roll i det brottsförebyggande arbetet fårinte underskattas. De åtgärder som majoritetenhänvisar till är enligt vår uppfattning intetillräckliga för att säkra genomförandet avnärpolisreformen. Om det brottsförebyggande arbetetskall ges rimliga förutsättningar måste antaletpoliser öka. Vidare måste polisen ges arbetsro. Deomorganisationer som sker i form av hopslagningar avnärpolisområden gör det i många fall avsevärtsvårare att bedriva förebyggande arbete. Dessaorganisationsförändringar är ett resultat avpolisväsendets svåra ekonomiska situation.Mot denna bakgrund anser vi att polisväsendetbehöver utökade resurser för att på ett bättre sättkunna delta i det brottsförebyggande arbetet. Dettabör regeringen beakta i det kommande budgetarbetet.3. Det lokala brottsförebyggande arbetet iövrigt (punkt 3)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motion2000/01:Ju4 yrkande 1 och med avslag på motion2000/01:Ju5 yrkande 4 som sin mening för regeringenvad som anförs i denna reservation.StällningstagandeVi anser i likhet med utskottsmajoriteten att detbrottsförebyggande arbetet skall bygga på kunskap.Som regeringen påpekar i skrivelsen måstekompetensen i de lokala brottsförebyggande rådenhöjas. För att åstadkomma detta anser vi att delokala brottsförebyggande råden måste få mer pengartill sitt förfogande. I sammanhanget vill viunderstryka att råden i regel inte kan påräkna stödfrån kommunerna i detta syfte eftersom mångakommuner är hårt ansträngda ekonomiskt. Det stöd somriksdagen anslår till brottsförebyggande arbete bördärför i högre grad än som skett fördelasså att det kommer de lokala brottsförebyggande rådentill del. Denna fråga är av sådan vikt att vi anseratt det bör ankomma på och inte på BRÅ attfatta beslut om hur medlen i fråga skall fördelas.Detta innebär att vi ställer oss bakom motion Ju4i denna del. I fråga om motion Ju5 delar vimajoritetens uppfattning.4. Det lokala brottsförebyggande arbetet iövrigt (punkt 3)av (), (),(), (c), AnitaSidén (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motion2000/01:Ju5 yrkande 4 och med avslag på motion2000/01:Ju4 yrkande 1 som sin mening för regeringenvad som anförs i denna reservation.StällningstagandeVi anser i likhet med majoriteten att det är viktigtatt det lokala brottsförebyggande arbetet bedrivsutifrån lokala förutsättningar. Vilken typ avstyrdokument som man lokalt skall ha bör vara enfråga för kommunerna själva att avgöra.Statsmakterna bör därför inte ställa krav påkommunerna att fastställa kommunala trygghetsplanereller andra typer av dokument. För att säkerställaatt kommunerna inte åläggs att producera sådanadokument bör uttala sig emot detta.Det anförda innebär att vi ställer oss bakommotion Ju5 i denna del. I fråga om motion Ju4 delarvi majoritetens uppfattning.5. Allmän kameraövervakning i taxibilar(punkt 4)av (), (),(), (), JeppeJohnsson (m), (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motionerna2000/01:Ju4 yrkande 5, 2000/01:Ju802, 2000/01:Ju803och 2000/01:Ju808 som sin mening för regeringen vadsom anförs i denna reservation.StällningstagandeVi anser att kameraövervakning i taxibilar generelltbör vara möjlig i syfte att förebygga brott. Detintegritetsintrång som blir följden av en sådanmöjlighet väger enligt vår uppfattning inte över detintresse som bär upp övervakningen. Denna frågamåste få en snabb lösning. bör därföruttala sig för en snabbutredning av de frågor som äraktuella i sammanhanget. Målet skall vara att enförändring skall kunna genomföras redan nästa år.6. Familjens och skolans brottsförebyggandebetydelse (punkt 5)av (), (),(), (), JeppeJohnsson (m), (c), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motionerna2000/01:Ju4 yrkande 2 och 2000/01:Ju6 yrkandena 2och 3 som sin mening för regeringen vad som anförs idenna reservation.StällningstagandeSom majoriteten framhåller har familjen och skolanen mycket viktig roll när det gäller detbrottsförebyggande arbetet, däribland att se tillatt grundläggande normer förmedlas direkt tillbarnen.De åtgärder som majoriteten hänvisar till framstårdock som otillräckliga. Ytterligare åtgärder behövsalltså på området.