bet · GP01BOU1 · 2001-11-20 00:00:00 — I andra hand bör begära attregeringen lägger fram ett förslag till motsvarandelagändring yrkande 8.När det gäller innehållet iboendeplaneringsprogrammen innebär förslaget imotionen bl.a. att- miljökvalitetsmålen skall beaktas (yrkande 9),-- ekologisk hållbarhet skall utgöra en grund(yrkande 10) samt-- ekologi, kvalitet, tillgänglighet, trygghet,integration m.m. i boendet skall ingå som en del(yrkande 11).-Även i partimotioner Bo246 yrkande10 och A317 yrkande 10 ställs krav på obligatoriskaboendeplaneringsprogram som tar hänsyn till sociala,ekologiska och feministiska perspektiv i boendet.Förslaget i motion Bo320 (kd) yrkande 9 innebärdäremot att kommunernas skyldigheter enligt lagen omkommunernas bostadsförsörjningsansvar börinskränkas. Enligt motionen hindrar tvingandelagstiftning det kommunala självstyret. I ställetbör det ankomma på den enskilda kommunen attbestämma vilka planeringsinstrument eller andraåtgärder som behövs för att den skall kunna ta sittansvar för bostadsförsörjningen. Något obligatorisktkrav på bostadsförsörjningsprogram bör därför inteställas. En kommun skall inte heller kunna åläggasatt anordna bostadsförmedling.Med anledning av vad som i motionerna föreslagitsbeträffande kommunernas ansvar förbostadsförsörjningen m.m. vill utskottet anföraföljande.Den tidigare bostadsförsörjningslagen upphävdes1993. I samband därmed underströks att lagensavskaffande inte innebar någon förändring avkommunernas grundläggande ansvar förbostadsförsörjningen (bet. 1992/93:BoU19), dettatrots att kommunernas bostadspolitiska ansvar skullestyras i allt väsentligt endast av kommunallagen,socialtjänstlagen och plan- och bygglagen.Utvecklingen kom emellertid att visa att mångakommuner inte tog detta ansvar. Det var också motden bakgrunden som på förslag avregeringen antog en lag om kommunernasbostadsförsörjningsansvar (bet. 2000/01:BoU2).I sitt ställningstagande erinrade utskottet om attdet enligt 1 kap. 2 § regeringsformen särskilt skallåligga det allmänna att bl.a. trygga rätten tillbostad samt att verka för social omsorg och trygghetoch för en god levnadsmiljö. Utskottet framhöllvidare att det fastlagda målet för bostadspolitikenger uttryck för samma ambitioner genom att däruttalas att bostaden är en social rättighet ochbostadspolitiken skall skapa förutsättningar föralla att leva i goda bostäder till rimligakostnader.Sammanfattningsvis uttalade utskottet attsituationen på bostadsmarknaden gav vid handen attdet kommunala ansvaret för bostadsförsörjningen imånga kommuner inte fungerade tillfredsställande.Det var enligt utskottet därför befogat att i ensärskild lag förtydliga detta ansvar på det sätt somregeringen föreslagit. Utskottet står fast vid dennabedömning. Det frågan gäller är mot den bakgrundenhur detta ansvar skall komma till uttryck. I detavseendet går motionsförslagen i olika riktninggenom att de i det ena fallet vill ålägga kommunernaytterligare obligatoriska uppgifter och i det andrafallet inskränka kommunernas skyldigheter.Utskottet är för sin del inte berett att inskränkakommunernas lagreglerade ansvar förbostadsförsörjningen på det sätt som föreslås imotion Bo320 (kd). Ett genomförande av denlagändring som där föreslås skulle innebära attlagen inte längre ger det tydliga uttryck förkommunernas bostadsförsörjningsansvar som avsetts.När det gäller frågan om att utsträcka kommunernasansvar enligt den nya lagen kan det enligtutskottets mening finnas anledning att redan nuöverväga att något vidga detta ansvar. I denlagrådsremiss med förslag till lag om allmännyttigabostadsföretag som lagts fram ingår ocksåett förslag till ändring i lagen om kommunernasbostadsförsörjningsansvar. Innebörden av dettaförslag är att kommunfullmäktige en gång permandatperiod skall anta riktlinjer förbostadsförsörjningen. Det kan mot bakgrund häravförutses att utskottet och kommer att fåanledning att behandla denna fråga senare underriksmötet. Utskottet är inte heller främmande föratt det kan finnas behov av att också i andraavseenden tydligare klargöra det kommunala ansvaretför bostadsförsörjningen. Med avseende på att lagenendast varit i kraft under mindre än börytterligare erfarenheter vinnas innan ställning kantas i denna fråga. Utskottet är mot bakgrund häravinte berett att nu utsträcka ansvaret på det sättsom föreslås i motion Bo224 (v).Utskottet avstyrker med hänvisning till det nuanförda partimotioner Bo224yrkandena 1, 2 samt 711, Bo246 yrkande 10 samt A317yrkande 10 och motion Bo320 (kd) yrkande 9.Bostadsbyggande och boendekostnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om ansvar för frågor om byggkonkurrens, jämförreservationerna 11 (m, -) och 12 (kd, c, fp), utredning om hyresbostäder, jämförreservationerna 13 (m, kd,fp, -) och 14 (c), utredning om byggmomsens effekter, jämförreservation 15 (kd, c, fp), byggande av vissa typer av bostäder, jämförreservationerna 16 (m, -) och 17 (c, mp), bosparande, jämför reservation 18 (m, kd,c, fp, -), uppföljning av hyresutfallet.Ansvar för frågor om byggkonkurrensFrågor om hur konkurrensen på den svenskabyggmarknaden kan förbättras har under senare årrönt stor uppmärksamhet. Särskilt har dessa frågortagits upp i diskussioner om hur boendekostnaderna inyproduktionen skall kunna begränsas. Olika statligauppdrag och utredningar har också inriktats påfrågor om byggkonkurrensen. Byggkostnadsdelegationentillsattes med uppdrag att i samverkan medbyggsektorns aktörer aktivt arbeta för långsiktigtsänkta produktions- och förvaltningskostnader ochdärmed lägre boendekostnader. Delegationenredovisade resultatet av sitt arbete ibetänkandet Från byggsekt till byggsektor (SOU2000:44). Därefter har regeringen beslutat att följaupp Byggkostnadsdelegationens arbete genom att ijanuari 2001 inrätta ett Byggkostnadsforum vidBoverket. Byggkostnadsforum har till uppgift attbl.a. förmedla kunskaper till byggherrar och attfrämja utvecklingsarbete, innovationer och arbetetmed kostnadseffektiva produktionsprocesser.Tre motioner tar upp myndighetsansvaret för frågorom byggkonkurrensen. Gemensamt för dessa motioner äratt motionärerna hänvisar till behovet av merkraftfulla åtgärder för att stärka konkurrensen inombyggsektorn och därigenom hålla nerebyggkostnaderna. Som ett led i detta arbete föreslåsi motion Bo320 (kd) yrkande 6 att Konkurrensverketges ett tydligare uppdrag att ägnabyggkostnadsfrågorna uppmärksamhet. Detta bör enligtmotionärerna ske genom en avveckling avByggkostnadsforum som taröver motsvarande uppdrag. Motsvarande förslag försfram i partimotion Bo325 yrkande 7.Även enligt partimotion Bo324 yrkande 1bör få ett utökat uppdrag avseendebyggkonkurrensen, bl.a. avseende en uppföljning avByggkostnadsdelegationens resultat. Motionärernaframhåller också behovet av fler utländska aktörerpå den svenska byggmarknaden.Bostadsutskottet delar uppfattningen attutvecklingen av byggkostnaderna är en av deviktigaste bostadspolitiska frågorna för närvarande.En begränsning av byggkostnaderna är av heltavgörande betydelse för att åstadkomma ettnytillskott av bostäder med rimliga boendekostnader.Regeringen har också tagit ett flertal initiativ föratt söka påverka byggmarknaden i denna riktning.Byggkostnadsdelegationens arbete var ett led i dessasträvanden. Byggkostnadsforums uppdrag att främjaett utvecklingsarbete för kostnadseffektivaproduktionsprocesser innebär att delegationensresultat tas till vara och följs upp. Flera av destödformer som inrättats för att stimulerabostadsproduktionen har också utformats med syfteatt prioritera ett kostnadseffektivt byggande. Föratt nå ett resultat måste ett brett spektrum avinsatser prövas. anser det därförvara fel att ställa olika statliga insatser ochverksamheter med syfte att begränsa byggkostnadernamot varandra. Det bör snarare ses som attverksamheten vid de olika myndigheterna för attstärka byggkonkurrensen och begränsa byggkostnadernakompletterar varandra.Vad gäller förslagen i de aktuella motionerna bördet vidare understrykas att byggområdet redan är ettprioriterat område för . Myndighetenhar genomfört ett flertalutredningar och granskningar som riktats motbyggsektorn både i form av regeringsuppdrag och påeget initiativ. har också som encentral uppgift att tillämpa konkurrenslagen ochfölja lagens efterlevnad.Bostadsutskottet ser sammanfattningsvis inte skälatt som motionärerna förordar föra överByggkostnadsforums uppgifter till Konkurrensverketeller att på annat sätt ställa dessa verksamhetermot varandra. Av detta skäl avstyrks motionernaBo320 (kd) yrkande 6, Bo324 (fp) yrkande 1 och Bo325(c) yrkande 7.Utredning om hyresbostäderHyresrättens betydelse för en fungerandebostadsmarknad bildar utgångspunkt för ett förslag iCenterpartiets partimotion Bo325. I motionenhänvisas till de problem som bristen påhyreslägenheter för med sig på många orter. Imotionens yrkande 6 föreslås att regeringen skallges i uppdrag att tillsätta en utredning med uppgiftatt allsidigt belysa hur förutsättningarna för attbygga och förvalta hyresbostäder kan förbättras.Bostadsutskottet instämmer givetvis i bedömningenatt tillgången på bostäder upplåtna med hyresrätthar en helt avgörande betydelse för en fungerandebostadsmarknad. Det är också den under ett antal åralltför begränsade nyproduktionen av hyreslägenhetersom är en av huvudorsakerna till dagens omfattandeproblem med bostadsbrist i storstäderna och på vissaandra orter. Problemens omfattning och huvudsakligaorsaker är emellertid väl kända. Ytterligareutredningar med en allmän inriktning skulle därförknappast bidra till att förbättra förutsättningarnaför att bygga och förvalta hyresbostäder. Vad som nubehövs är i stället åtgärder från alla parter inombostadssektorn som aktivt kan bidra till attförbättra förutsättningarna för hyresrätten somupplåtelseform. Utskottet har ovan redan kommit inpå behovet av att förbättra byggkonkurrensen ochdärigenom begränsa byggkostnaderna. Från statenssida har också beslut fattatsom investeringsbidrag som syftar till att förbättraförutsättningarna för byggande av hyresbostäder. Detkan i sammanhanget noteras att motsattsig införandet av detta bidrag.Även om behovet av fortsatta statliga insatserkvarstår är det nu nödvändigt att övriga parter påbostadsmarknaden tar sitt ansvar för att etttillräckligt byggande av hyresbostäder med rimligaboendekostnader kommer till stånd. Här har givetviskommunerna ett stort ansvar sett ur flerasynvinklar. Det gäller dels i deras roll sombyggherre och förvaltare genom de kommunalabostadsföretagen, dels som markägare och ansvarigaför olika typer av avgifter som belastarboendekostnaderna. Vad gäller förutsättningarna förde kommunala bostadsföretagen att ta sitt ansvar fören fungerande hyresmarknad vill utskottet hänvisadels till det förslag som behandlas längre fram idetta betänkande, dels till en av regeringenaviserad proposition i denna fråga. Slutligen är detuppenbart att marknadens privata aktörer på såvälbygg- som förvaltningssidan måste ta ett störreansvar för att utbudet på ett bättre sätt skall mötaefterfrågan på hyresbostäder.Bostadsutskottet anser sammanfattningsvis att detfinns behov av att på olika sätt fortsätta attförbättra förutsättningarna för att bygga ochförvalta hyresbostäder. Däremot ser inte utskottetmotsvarande behov av ytterligare utredningar med deninriktning som förordas i motion Bo325 (c) yrkande6. Motionen avstyrks således i denna del.Utredning om byggmomsens effekterI två motioner lämnas förslag om utredningar ombyggmomsens effekter för bostadsbyggandet. Det enaförslaget, framlagt i partimotionen Bo325 (c)yrkande 18, avser en utvärdering av effekterna avden höjning av byggmomsen som genomfördes i sambandmed skattereformen . Det andraförslaget, i motion Bo320 (kd) yrkande 5, innebäratt en utredning skall genomföras av konsekvensernaav en sänkt byggmoms. Motionärerna anser att ensänkning av byggmomsen skulle bidra till ett ökatbyggande och en stimulans av tillväxten.Under det föregående togs frågan ommöjligheterna att sänka byggmomsen upp i tvåinterpellationsdebatter (senast i debatten den 26januari 2001 med anledning av interpellation2000/01:199). I dessa sammanhang diskuterades ocksådet eventuella behovet av en utredning avkonsekvenserna av en sänkt skattesats.Finansministern framhöll vid båda dessa tillfällenatt EG-reglerna inte tillåter en generell sänkningav byggmomsen och att en särreglering inommervärdesskatteområdet således inte är någonframkomlig väg att minska byggkostnaderna. Ävendetta oaktat ansåg finansministern att ensärreglering skulle leda till gränsdragningsproblemoch skapa svårigheter vid kontroll och tillämpning.Utskottet instämmer i finansministernsuppfattning. En generell sänkning av momsen påbyggande torde knappats vara förenlig med EG:smomsregler. Det framstår enligt utskottets meningdärför inte som meningsfullt att genomföra deefterfrågade utredningarna om konsekvenser av dennuvarande skattenivån eller av en sänkt nivå.Motionerna Bo320 (kd) yrkande 5 och Bo325 (c)yrkande 18 avstyrks sålunda.Byggande av vissa typer av bostäderEtt antal motionsförslag har det gemensamt att deförordar satsningar på bostadsbyggnadsprojekt medinriktning mot en viss typ av boende. Här skallbehandlas förslag i tre motioner omseniorlägenheter, kollektivboende och en grönstad. Vidare behandlas ett förslag om inriktningenpå framtida bomässor. Förslag om satsningar påstudent- och ungdomsbostäder behandlas senare i etteget avsnitt.Enligt motion Bo250 (s) finns ett ökat intressehos äldre att flytta till särskilt seniorboende medhyresrätt. Seniorboendet bör enligt motionärernaerbjuda anpassade lägenheter och gemensamma utrymmenför samvaro. föreslås göra etttillkännagivande om behovet av att stimulera ettbostadsbyggande med denna inriktning.Ett tillkännagivande om behovet av ökademöjligheter till kollektivboende föreslås i motionBo286 (s). Motionärerna hänvisar till de fördelarsom denna boendeform kan föra med sig. I motionenföreslås att det byggs ett antal kollektivhus i ettprojekt som kan följas av byggherrar, arkitekter,politiker och forskare.En utredning om möjligheterna att bygga en grönstad på lämplig plats i föreslås i motionBo221 (mp). Motionärerna förordar att det utarbetasett uppdrag att bygga en stad för ca 25 000 invånaredär allting blir så ekologiskt rätt som möjligtfrån början.I motion Bo270 (kd) föreslås att i etttillkännagivande till regeringen framhåller attbomässorna i fortsättningen bör inriktas på olikagruppers behov av boende och visa ett varieratutbud. Bomässor bör enligt motionärerna kunna ordnasi mindre och medelstora kommuner i samverkan.Bostadsutskottet ser givetvis positivt på olikasatsningar som kan ge en ökad variation i utbudet avbostäder. Det är angeläget att beakta de särskildabehov eller önskemål som olika grupper kan ha omsitt boende. En sådan grupp där flera typer avsärlösningar kan komma i fråga är de äldre.Seniorboende i olika former har också kommit tillstånd i relativt stor utsträckning även under de årpå då övrigt bostadsbyggande legat på enmycket låg nivå. Ett särskilt statligt stöd tillbyggande av äldrebostäder bidrog till byggandet av 5300 lägenheter under slutet av 1990-talet.Även många hushåll i andra åldersgrupperefterfrågar, som framhålls i motion Bo286 (s), ettboende som underlättar olika kollektiva lösningaroch aktiviteter. Sådana s.k. kollektivhus har ocksåbyggts och drivits sedan mer än ett halvsekeltillbaka. En rad erfarenheter finns således atthämta från dessa projekt. Utskottet kan emellertidinstämma i motionärernas uppfattning att det vorevärdefullt om ett antal nya projekt med dennainriktning kommer till stånd där nya idéer om t.ex.självförvaltning tas till vara.En omställning av bostadsbyggandet i enlångsiktigt ekologiskt hållbar riktning har variten prioriterad fråga i den statliga bostadspolitikenunder . Flera statliga insatser harutformats med detta syfte. Utskottet kan bl.a.hänvisa till det bidrag till bostadsinvesteringarsom främjar ekologisk hållbarhet som för närvarandekan utgå. som det fortfarande finns skälatt i särskild ordning stimulera lösningar somfrämjar ett utvecklingsarbete och innovationer påområdet bör en strävan vara att dessa tankar tastill vara i den normala byggverksamheten.Inriktningen på arbetet med en ekologisk omställningav bygg- och bostadssektorn måste alltså vara attmiljöanpassade lösningar skall ses som en naturligdel i samhällsbyggandet och inte något som skallanvändas bara i ekobyar eller gröna städer.Vad slutligen gäller de tankegångar som förs frami kd-motionen om att bomässorna bör kunna visa ettvarierat utbud av bostäder och boendeformer sompassar olika grupper kan utskottet inte annat äninstämma. Bostadsmässorna bör för övrigt ses som ettbra tillfälle att pröva nya idéer med deinriktningar som tas upp i de ovan behandlademotionerna. Någon motsättning mellan motionärernasönskemål och de strävanden som ligger bakomverksamheten vid föreningen () tycks emellertid inte föreligga.Enligt sina stadgar skall föreningen bl.a. verka föratt främja utvecklingen av goda bostäder och godaboendemiljöer till rimliga kostnader, främjaforskning och framsteg inom bostadssektorn ochstimulera debatt i bostadsfrågor. Föreningen skallverka för genomförandet av en årlig svenskbostadsmässa som arrangeras med beaktande av krav påregional spridning och utförande. Även förekomstenav bostadsmässor som inte genomförs under medverkanav föreningen kan bidra till att speglautvecklingen inom bostadssektorn.Utskottet har ovan kortfattat redovisat sinaöverväganden med anledning av fyra motioner somvisserligen tar upp delvis olika frågor men har detgemensamt att de pekar på behovet av att stimuleraett utvecklingsarbete inom bostadssektorn. Även ommotionerna i sig inte ger utskottet anledning attföreslå något tillkännagivande i dessa frågor finnsall anledning att uppmärksamma de önskemål som olikagrupper kan ha vad gäller olika typer av bostäderoch boendeformer. Detta gäller givetvis även idagsläget då mycket av den bostadspolitiska debattenkommit att handla om hur kraven på rimligaboendekostnader och en tillräcklig nivå påbostadsproduktion skall kunna tillgodoses.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Bo221 (mp), Bo250 (s), Bo286(s) och Bo270 (kd).BosparandeFörslag som avser bosparande läggs fram i tvåmotioner.Möjligheterna att spara till en egen bostad måsteenligt motion Bo212 (m, kd, c, fp) vara goda. Enligtmotionen bör en strävan vara att öka den egnakapitalinsatsen vid ett bostadsköp. Motionärerna,som hänvisar till ett förslag framtaget avBofrämjandet, förordar en form av slutet bosparandesom möjliggör en totalfinansiering vidbostadsförvärv. Tanken är att sparandet skall ledatill en framtida lånerätt för köp av bostad. Enligtmotionärerna bör sparandet ske på marknadens villkorutan statliga . Motionsförslaget innebär attriksdagen skall besluta om regler som möjliggör ettslutet bosparande.Även i motion Bo235 (s) föreslås ett statligtengagemang i syfte att förbättra villkoren för ettmålinriktat bosparande. Motionärerna anser att ettsådant sparande bör premieras, exempelvis genomreducerad beskattning av sparkapitalet om detanvänds för bostadsförvärv.Förslag om olika former av statligt reglerat ellergynnat bosparande har behandlats av bostadsutskottetvid ett flertal tillfällen under senare år.Utskottet har ställt sigpositivt till ett ökat bosparande men samtidigtifrågasatt lämpligheten i de former för statligreglering av sparandet som förordats i motionerna. Istället har utskottet framhållit att bosparandet iförsta hand bör stimuleras genom information ochopinionsbildning. Utskottet vidhåller dennauppfattning.Ett förslag identiskt med det som förs fram imotion Bo212 (m, kd, c, fp) behandlades ävenföregående år av utskottet (bet. 2000/01:BoU1).Utskottet framhöll då att förslaget inte gavunderlag för annan bedömning än att dagensfinansiella lagstiftning ger utrymme för denförordade lösningen. Inget hindrar således de bankereller kreditinstitut som önskar erbjuda ettbosparande till fast in- och utlåningsräntakombinerat med en lånerätt att marknadsföra ettsådant system. Utskottet ifrågasatte även om det börvara och regeringens sak att förorda denärmare villkoren för ett bosparande påmarknadsvillkor. När staten tidigare vid olikatidpunkter genom reglering framhållit vissasparformer, exempelvis allemans- ochungdomsbosparandet, har detta varit förenat medsubventioner i form av skatteförmån eller statligbonusränta. Det kan konstateras att det förslag tillbosparande som utarbetats av Bofrämjandet och sommotionärerna hänvisar till utgår från att statenstimulerar systemet genom en skattefri bosparpremie.Enligt den aktuella motionen är dock inte avsiktenatt införa statliga stimulanser till bosparandet.Vid en sådan uppfattning torde motivet för enlagreglering enligt motionsförslaget i huvudsakbortfalla, om inte avsikten är att ge möjlighet tillnya former av ekonomisk förvaltning som inte ärförenliga med dagens lagstiftning.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Bo212 (m, kd, c, fp). Utskottetavstyrker även förslaget i motion Bo235 (s) om attinföra någon form av skattepremiering avbosparandet.Uppföljning av hyresutfalletI motion Bo266 (s) föreslås begära att enuppföljning genomförs av de effekter somfastighetsskattesänkningarna för hyreshus fått påhyresnivåerna. Motionärerna anför att det är viktigtatt hyresgästerna får sin rättmätiga vinst när ensänkning av fastighetsskatten genomförs. Detföreslås mot denna bakgrund att en offentligredovisning klargör att de beslutadeskattesänkningarna också kommit hyresgästerna tilldel.Bostadsutskottet delar motionärernas bedömning attde aktuella skattesänkningarna bör påverka utfalletav hyresförhandlingarna. Ansvaret för att såverkligen blir fallet måste emellertid anses vila påde förhandlande parterna. Det kan därför inte sessom en statlig uppgift att svara för den offentligaredovisning som motionärerna efterfrågar. Däremot ärdet givetvis till fördel för en öppen debatt omboendekostnaderna om de förhållanden som påverkathyresnivåerna redovisas så öppet som möjligt. Detfår förutsättas att det ligger i parternas egetintresse att se till att så blir fallet.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Bo266 (s).Investeringsbidrag till bostadsbyggandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om villkoren för investeringsbidrag förekologisk hållbarhet, jämför reservationerna19 (m, fp, -) och 20 (mp), villkoren för investeringsbidrag förnybyggnad av hyresbostäder, jämförreservation 21 (m, kd, c, fp, -) permanenta investeringsbidrag, jämförreservationerna 22 (m, -), 23 (v), 24 (kd)och 25 (c, fp).För närvarande kan tre former av investeringsbidragutgå i samband med bostadsbyggande. Det gällerbidrag till studentbostäder, hyresbostäder och tillbostadsinvesteringar som främjar ekologiskhållbarhet. De två förstnämnda bidragsformerna ärendast avsedda att utgå . För samtliga bidragsformer gäller att denärmast är att se som komplement till det räntestödsom kan utgå enligt förordningen (1992:986) omstatlig bostadsbyggnadssubvention. En grundläggandeförutsättning för att ett projekt skall komma ifråga för investeringsbidrag är således att stödenligt denna förordning utgår.Utskottet har i avsnittet om anslagsfördelningenunder behandlat anslagsfrågor ochförslag om investeringsbidragen som bedömts varaanslagspåverkande. I detta avsnitt behandlas förslagom vissa villkor för investeringsbidrag tillhyresbostäder respektive bostadsinvesteringar somfrämjar ekologisk hållbarhet som inte bedömts ha ensådan inverkan på nästkommande års budget. Vidarebehandlas förslag om införande av permanentainvesteringsbidrag med en mer generell inriktning änden nuvarande.