bet · GO01KrU6 · 2001-03-13 00:00:00 — Bild och form m.m. Utskottets förslag till riksdagsbeslut I detta betänkande behandlar utskottet motionerväckta under allmänna motionstiderna 1999/200 och2000/01. Motionerna gäller frågor om konstnärliggestaltning av den gemensamma miljön, såsombrukarinflytande, upphandling av offentlig konst,konstnärlig utsmyckning för synskadade,konstpedagogik, konstnärlig utsmyckning av EU:sbyggnader samt uttalanden om vissa monument. Vidarebehandlas motioner om ett för bildandekonst, stödet till kollektivverkstäder ochkonsthantverkskooperativ, Folkrörelsernaskonstfrämjande samt den s.k. enprocentsregeln vidbyggande. Slutligen behandlas motioner om hemslöjdensom förebild för form och design m.m., , det statliga engagemanget förarkitektur, formgivning och design samt statligtstöd till det planerade konst- och designmuseetMuseum Vandalorum.Samtliga motionsyrkanden avstyrks.I betänkandet finns 10 reservationer och 5särskilda yttranden. Konstnärlig gestaltning av dengemensamma miljönInledningStatens konstråd har till uppgift att verka för attkonsten blir ett naturligt och framträdande inslag isamhällsmiljön genom att- förvärva god samtidskonst till statens byggnaderoch andra lokaler för statlig verksamhet,-- medverka till att konst tillförs även andragemensamma miljöer än sådana som brukas av statenoch-- sprida kunskap om konstens betydelse för en godsamhällsmiljö.-BrukarinflytandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- brukarinflytande, jämför reservation 1 (kd,c).MotionerMotionärerna bakom motionerna 1999/2000:Kr313 (kd)yrkande 25 och 2000/01:Kr345 (kd) yrkande 30 anseratt man bör öka brukarinflytandet när konst skallköpas in genom Statens konstråds försorg. Det börenligt motionärerna ske genom en decentralisering avbeslutsprocessen.Även i motion 1999/2000:Kr315 (mp) framhållsbetydelsen av brukarnas delaktighet ibeslutsprocessen (yrkande 20).Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlat liknandemotionsyrkanden (senast i bet. 1998/99:KrU6).Utskottet har då redovisat att Statens konstrådenligt regeringens regleringsbrev skall redovisaolika samarbetsformer vid anskaffning av konst.Vidare har utskottet inhämtat att rådet genomgåendetillämpar ett samråd med fastighetsägare, arkitekteroch brukare i frågor om placering av verk och val avkonstnärer. Utskottet vill liksom tidigareunderstryka att det är av mycket stor vikt attbrukarna ges möjlighet att aktivt delta ibeslutsprocessen och att de därmed får känna sigdelaktiga i utsmyckningen av den egna närmiljön.Utskottet förutsätter att rådet så långt det ärmöjligt beaktar brukarnas synpunkter.Utskottet vill också påminna om att det ärkommunerna som har huvudansvaret för utformningenoch den konstnärliga utsmyckningen av icke-statligagemensamma miljöer.Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrksmotionerna 1999/2000:Kr313 (kd) yrkande 25,1999/2000:Kr315 (mp) yrkande 20 och 2000/01:Kr345(kd) yrkande 30.Upphandling av offentlig konstUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- upphandling av offentlig konst, jämförreservation 2 (m, kd, c, fp).MotionenI motion 2000/01:Kr346 (fp) framhåller motionärernaatt det är angeläget att konkurrensen ökar ochfungerar vid inköp av offentlig konst och att allakonstnärer får möjlighet att lämna anbud, oberoendeav om de är medlemmar eller inte i någonfackorganisation. Motionärerna anser att begreppenbör redas ut och att och Nämndenför offentlig upphandlings rekommendationer bör tastill vara (yrkande 29).BakgrundInköp av offentlig konst regleras i lagen(1992:1528) om offentlig upphandling (). I 1 kap.4 § anges att upphandling skall göras medutnyttjande av de konkurrensmöjligheter som finns.Undantag från denna bestämmelse regleras i 2 kap. 11§ beträffande varuupphandling överstigande ett värde(tröskelvärde) av och i 6 kap. 2 b§ i fråga om upphandling under detta värde. Isistnämnda lagrum anges bl.a. att en upphandlandeenhet utan föregående annonsering får begära anbudgenom att skicka en skrivelse till endast enleverantör om det som skall upphandlas avkonstnärliga skäl kan levereras av endast en vissleverantör.Konkurrensverket har i en utredning på bild- ochformområdet tagit upp frågan om offentligupphandling (Konkurrensfrågor på bild- ochformkonstområdet, avsnitt 5.1.2). Verket har iutredningen uppgivit att det på upphandlingsområdetfinns två principiella konkurrensfrågor av intresse,nämligen dels frågan om en påstådd favorisering avKRO-medlemmar i anslutning till statliga() och kommunala konstinköp, dels fråganpå vilket sätt undantaget från konkurrensutsättningenligt utnyttjas i praktiken.Beträffande den första frågan har verket iutredningen uppgivit bl.a. följande:Konstrådets styrelseledamöter utses avregeringen, och styrelsen utser därefter ettantal projektledare. De senare har ett egetansvar för inköp av konst från gallerier, medanstyrelsen fattar beslut bl.a. om större uppdragrörande exempelvis fast konst. Någon regleradfördelning av styrelseplatserna per organisationföreligger inte. Enligt uppgift frånKulturdepartementet är det andrakonstnärsorganisationer, såsom SK (, utskottets anm.), obetagetatt lämna namnförslag till regeringen.Styrelseledamöterna har till uppgift attsjälvständigt fatta beslut i övergripande frågorav betydelse för organisationens möjlighet att påbästa sätt utföra de uppgifter som ålagts den.Styrelseledamöterna sitter således inte som ombudför den organisation de är medlemmar i. Vadgäller projektledarna uppställs här liksom förandra befattningar på arbetsmarknaden vissa kravavseende utbildning, yrkeserfarenhet,dokumenterad skicklighet osv. Att dessa kan liknakrav som gäller för medlemskap i kan inte tastill intäkt för att avsikten skulle vara att geKRO-anslutna konstnärer en särskild fördel.Enligt uppgift finns också projektledare hosKonstrådet som inte är KRO-medlemmar.När det gäller den andra frågan anför verketbl.a. följande:Direktupphandling innebär att upphandlingen skerutan krav på formbunden inbjudan, vilketförsvårar för möjliga alternativa konstnärer attfå kännedom om den upphandlande enhetens behov.Det förhållandet att en upphandlande enhetutnyttjar det lagliga utrymme som finns enligtLOU att direktupphandla konst kan lätt leda tillkritik från de potentiella leverantörer som intetillfrågats. Om denna enhet väljer attutnyttja konsulter från företrädesvis en ochsamma branschorganisation ökar möjligheterna förangrepp om ifrågasatt diskriminering.Slutsatsen blir att det å ena sidan existerarett samband mellan blotta förekomsten avdirektupphandling och risken för att dra på sigkritik om bristande objektivitet/diskriminering.Å andra sidan utgör konst en så speciell vara attfördelarna med att införa konkurrens - i syfteatt förbättra exempelvis urvalet av och dekonstnärliga kvaliteterna i den upphandladekonsten - måste vägas mot ökade administrativabördor och andra kostnader i form av särskildaersättningar till deltagande konstnärer somföljer av en mer formbunden upphandlingsprocess.Även Nämnden för offentlig upphandling har tagit uppfrågan om upphandling av konst. I ett av sinanyhetsbrev uttalade nämnden att interna riktlinjerför upphandling inte får medföra att vissaleverantörer utesluts från upphandling, eftersom enupphandlande enhet, med hänsyn tillobjektivitetsregeln i 1 kap. 4 § , inte fårsärbehandla en leverantör i förhållande till enannan. Vidare ansåg nämnden att de upphandlandeenheterna, med hänsyn till regeln om utnyttjande avde konkurrensmöjligheter som finns, bör sträva efteratt, även vid upphandling som inte behöverkonkurrensutsättas, variera leverantörskretsen.Utskottets ställningstagandeEnligt regleringsbrevet för skallkvalificerade uppdrag spridas till många konstnärer.Konstrådet skall återrapportera bl.a. vilkakonstnärer som anlitats och analysera och bedömaresultaten. Utskottet utgår självfallet från attrådet följer anvisningarna i regleringsbrevet och sålångt det är möjligt utnyttjar dekonkurrensmöjligheter som står till buds. Utskottetförutsätter också att rådets styrelseledamöter vidinköp av offentlig konst självständigt och på bästasätt utför de uppdrag som ålagts dem och intefavoriserar någon speciell konstnär ellertillhörighet till viss konstnärsorganisation.En uppföljning av rådets verksamhet görs varje åri årsredovisningen till regeringen. Ibudgetpropositionen för har regeringenframhållit att det är en påfallande stor andel ungakonstnärer som får uppdrag i projekten, liksom attden geografiska spridningen av verksamheten somhelhet är god.Utskottet utgår från att återkommandeutvärderingar görs av verksamhet -liksom beträffande andra myndigheters verksamhet -avseende . Utskottet anser att detskulle vara av intresse att i ett sådant sammanhangeller genom en särskild undersökning följa upp vilkaformer av upphandling som rådet har tillämpat och -som ett komplement till andra uppgifter somredovisas om anlitade konstnärer - hur konstnärermed olika organisationstillhörighet ärrepresenterade bland de inköpta och beställdakonstverken.Med hänvisning till vad utskottet anförtbeträffande de anvisningar och regleringar som finnsoch som utskottet utgår från att rådet följeravstyrker utskottet motion 2000/01:Kr346 (fp)yrkande 29.Konstnärlig utsmyckning för synskadadeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- utredning om konstnärlig utsmyckning försynskadade.MotionenMotionären bakom motion 2000/01:Kr259 (m) anser atten viss del av konstnärlig utsmyckning i offentligamiljöer skall anpassas till de synskadades behov.Motionären anser att bör få iuppdrag att utreda frågan.Utskottets ställningstagandeEtt av de av beslutade nationellakulturpolitiska målen är att verka för att allaskall få möjlighet till delaktighet i kulturlivetoch till kulturupplevelser. Målsättningen omfattaräven de synskadade. När det gäller motionsförslagetanser utskottet att det är fel väg att gå attbestämma att en viss bestämd del av konstnärligutsmyckning i offentliga miljöer skall anpassas tillde synskadades behov; det är bättre att i varjeenskilt fall bedöma behovet och lämpligheten.Utskottet utgår från att , somgenomgående har samråd med fastighetsägare,arkitekter och brukare, beaktar de synskadades behovnär önskemål därom framställs eller det annarsframstår som lämpligt. Det kan tilläggas att -enligt vad utskottet erfarit - ett antalgånger tillgodosett önskemål av detta slag.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 2000/01:Kr259 (m).KonstpedagogikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- konstpedagogik, jämför reservation 3 (kd).MotionenI motion 2000/01:Kr345 (kd) framhåller motionärernaatt regeringen bör lägga fram enåtgärdsplan för en konstpedagogisk satsning rörandesamtidskonst bl.a. hos Riksutställningar och Modernamuseet (yrkande 31).Utskottets ställningstagandeKulturrådet har gjort en översyn och kartläggning avden konstpedagogiska utvecklingen med inriktning påbarn och ungdom i tre län, nämligen i ,och . Översynen ochkartläggningen läggs nu till grund för en rapportfrån om konstpedagogikens utveckling somberäknas vara klar . Utskottet harinhämtat att rapporten kommer att innehållaställningstaganden till hur man bör gå vidare idessa viktiga frågor. Ställningstagandena bör enligtutskottets mening inte föregripas, varför motion2000/01:Kr345 (kd) yrkande 31 avstyrks.Konstnärlig utsmyckning av EU:s byggnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- ansvaret för konstnärlig utsmyckning avEU:s byggnader.MotionenMotionären bakom motion 1999/2000:Kr294 (s) anseratt EU:s medlemsländer bör ta ett gemensamt ansvarför konsten inom EU:s institutioner och att densvenska regeringen bör ta upp frågan om utarbetandeav en policy för ett sådant arbete.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har tidigare på utrikesutskottets förslagavslagit en liknande motion (bet. 1998/99:UU10).Utskottet finner inte skäl att nu ändra dettaställningstagande, varför motion 1999/2000:Kr294 (s)avstyrks.Utskottet vill tillägga att även om ansvaret förkonsten inom EU:s institutioner inte ligger påStatens konstråd har rådet påriksdagens och regeringens uppdrag varit med i olikaEU-byggnadsprojekt bl.a. i Europaparlamentet.MonumentUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- minnesmärke över den svenske soldatensinsatser i fredens tjänst, jämför reservation4 (1 m),- Midlanda-Y:et.MotionernaI motionerna 1999/2000:Kr295 (m, v, kd, fp) och2000/01:Kr227 (m) anser motionärerna att ettminnesmärke bör uppföras över den svenske soldatensinsatser i fredens tjänst. Motionären bakom densistnämnda motionen anser vidare att en skulptur börutföras med författaren och skulptören till minnesmärke som förebild. På så sätthedras också en invandrare som betytt mycket försvensk kultur.Motionären bakom motion 1999/2000:Kr296 (v) anseratt Midlanda-Y:et bör utses till riksmonument.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlat liknandemotionsyrkanden rörande ett minnesmärke över densvenske soldatens insatser i fredens tjänst (bet.1998/99:KrU6). Utskottet har då ansett att det intebör vara uppgift att uttala sig om vilkaenskilda konstverk som skall beställas, utföras ochuppföras. Utskottet är inte av någon annan åsikt , varför motionerna 1999/2000:Kr295 (m, v, kd,fp) och 2000/01:Kr227 (m) avstyrks.Utskottet anser inte heller att motionsyrkandetavseende Midlanda-Y:et bör bifallas, varför motion1999/2000:Kr296 (v) avstyrks.Nobelpris för bildande konstUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- ett för bildande konst.MotionenI motion 1999/2000:Kr266 (m) hemställs att riksdagenskall göra ett tillkännagivande till regeringen ominrättande av ett för bildande konst (dvs.konst som gestaltas i fast material såsom bildkonst,arkitektur och konsthantverk). Motionären anför attde bildande konsterna bidrar i minst lika hög gradsom litteraturen till vår kulturs utveckling.Invigningen av det kommande bordekombineras med en nationalinsamling för ett sådantnytt nobelpris.Utskottets ställningstagandeNobelprisen har instiftats i enlighet med AlfredNobels vilja och kan inte ändras eller kompletterasmed flera priser. Däremot har instiftatett pris i ekonomi till minne, vilketdelas ut med de som delas ut iSverige.Utskottet anser att bör avslå motionen.Hemslöjd m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- hemslöjdens betydelse för form och design,- hemslöjden som näring,- bidrag till hantverksföreningar somförvaltar ett skall enligt sininstruktion (1988:315) ta initiativ till, planera,samordna och göra insatser för att främja hemslöjd iden mån sådana uppgifter inte ankommer på annanstatlig myndighet. Under anslaget Nämnden förhemslöjdsfrågor (28:17) har anvisat för nämndens verksamhet . Närings-och teknikutvecklingsverket () svarar förnämndens medelsförvaltning ochpersonaladministration. Nämnden fördelar detstatliga stödet till hemslöjdsfrämjande verksamhetunder anslaget Främjande av hemslöjden (28:18).Sammanlagt har anvisats för år2001. Medlen går till hemslöjdskonsulenter i länenvilka även finansieras av kommuner och landstingsamt fem rikskonsulenter, nämligen en konsulent ihemslöjd för barn och ungdom, en spetskonsulent ochtre sameslöjdskonsulenter. Vidare används medlentill bidrag till och till projekt inom hemslöjdsområdet.Från kulturbudgeten utgår inte några bidrag tillenskilda slöjdare. Bidrag till enskilda hemslöjdare- liksom till andra företagare - kan utgå i form avolika stöd till näringsverksamhet och frånregionalpolitiska medel på de grunder som gällerdessa statsbidragsformer - här kan nämnas regionaltutvecklingsbidrag, regionalt transportbidrag,småföretagsstöd, landsbygdsstöd m.m.Regeringen har i regleringsbreven för år 1997givit och iuppdrag att analysera hemslöjdens ställning ochmöjligheter ur ett regionalt utvecklings- ochnäringsperspektiv. Myndigheterna har år 1998avlämnat en gemensam rapport i frågan (R 1998:12). Irapporten har de gjort en avgränsning av hemslöjdentill att vara dels en näring som kräver en marknadmed avsättningsmöjligheter, dels en bärare avkulturhistoria och traditioner. Enligt rapportenbehövs det förstärkt distribution, marknadsföringoch kompetensutveckling. Kunskaperna i företagandebehöver ökas, varvid utgångspunkten måste varahemslöjdens specifika förutsättningar. Myndigheternauttrycker förhoppningen att undersökningsrapportenskall kunna stimulera till nya projekt kringhemslöjden med inriktningen att förstärka slöjdensidentitet som näring.Den av regeringen tillsatta Form- ochdesignutredningen har avgivit två betänkanden,nämligen Mötesplats för form och design (SOU1999:123) och Statens insatser för form och design(SOU 2000:75). I det senare behandlarutredningsmannen hemslöjden i dess egenskap av endel av form- och designområdet. Tre statligamyndigheter behandlas, vilka har koppling till ochansvar för form och design, varav Nämnden förhemslöjdsfrågor är en och karakteriseras som enrenodlad formmyndighet. I utredningsbetänkandetuppmärksammas också den utbildningsverksamhet ochhemslöjdskonsulenterna svarar för.Regeringen har i budgetpropositionen för (utgiftsområde 17 s. 30) uttalat sin avsikt attåterkomma till i frågor omform och design.MotionernaHemslöjdens betydelse för form och design bör enligtmotion 2000/01:Kr319 (c) tillkännages för regeringen(yrkande 1). Motionären påminner om att hemslöjdenav tradition är en inspirationskälla för form ochdesign. När nu form och design är starkaprofilområden är det ännu mera viktigt med ettsamspel mellan dagens framstående hemslöjd med desskombination av nyskapande och tradition och denform- och designverksamhet som finns inomutbildningsinstitutioner och näringsliv. Det bördärför vara ett starkt samhällsintresse atthemslöjden kan fortsätta att utvecklas.I samma motion begärs även ett tillkännagivandeför regeringen om behovet av långsiktighet i arbetetmed att stärka hemslöjden som näring (yrkande 2).Enligt motionären karakteriseras hemslöjden förstoch främst av att det är fråga om en näring och inte- som vanligen diskuteras - ett kulturarv ochhistoria. Hemslöjden som näring kräver en marknad.De flesta producenterna finns i glesbygd, medan deflesta konsumenterna finns i storstäderna. Ledetmellan dem bör stärkas. Ett långsiktigt arbete medatt etablera en marknad har påbörjats av för hemslöjdsfrågor. Detta bör enligtmotionen uppmärksammas i kommande budgetarbete.Riksdagen bör enligt motion 1999/2000:Kr299 (kd)tillkännage för regeringen att möjligheten börutredas att till hantverksföreningar som förvaltarett kulturarv anslå vad som i motionen benämns enbasresurs. Motionären framhåller att hantverk är ensysselsättning som inte kan effektiviseras. Detkräver tid och noggrannhet och produkterna kanenligt motionärens mening aldrig bli lönsamma.Motionären redovisar att Föreningen som mål för sin verksamhet att främja knypplingoch näraliggande handaslöjder. Detta kulturarv börhållas levande både genom klassisk produktion ochutveckling av nya mönster och produkter. Det behövsmedel för att bibehålla yrkeskunnandet och utvecklapersonal för framtida behov. Även andrahantverksföreningar har samma resursbehov.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att hemslöjdens betydelseför form och design har uppmärksammats i Form- ochdesignutredningens slutbetänkande.Utredningsförslagen har remissbehandlats och väntasläggas till grund för regeringens kommande förslagpå området . Utskottet gör denbedömningen att det inte behövs något särskiltuttalande från sida för att regeringenskall vara uppmärksammad på hemslöjdens betydelseför form och design, varför motion 2000/01:Kr319 (c)yrkande 1 avstyrks.Utskottet har ovan redovisat att och Nämndenför hemslöjdsfrågor på regeringens uppdraggjort en undersökning av hemslöjden som näring. Iregleringsbrev för har Nämnden förhemslöjdsfrågor fått som ett av flera verksamhetsmålatt lyfta fram hemslöjdens betydelse för regionaltillväxt och sysselsättning. Vidare har nämndenunder fått frånNäringsdepartementet till ett utvecklingsprojektbenämnt Den kvalitativa slöjden och marknaden.Projektet, som omfattar ett nationellt och sexregionala projekt, kommer att pågå under hela år2001.Det beredningsarbete som pågår inomRegeringskansliet beträffande form- och designfrågoroch de budgetkonsekvenser resultaten av detta arbetekan få bör enligt utskottets uppfattning inteföregripas genom ett uttalande i enlighet med motion2000/01:Kr319 (c) om särskilt avsatta medel tillarbete med att utveckla hemslöjden som näring.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet även yrkande 2 i motionen.Då det gäller yrkandet i motion 1999/2000:Kr299 (kd)om stöd till hantverksföreningar som förvaltar ettkulturarv vill utskottet påminna om följande. Vidriksmötet /98 behandlade utskottet ettmotionsyrkande om ett årligt stöd till spetskonsten(bet. 1997/98:KrU7 s. 9-10). Utskottet framhöll dåatt det är viktigt att den del av landets kulturarvsom hemslöjden utgör kan fortleva och utvecklas.Utskottet anförde också att det inom hemslöjdenfinns många unika och kvalitativt högtståendeverksamhetsområden, ibland med stark regionalanknytning, däribland spetsknypplingen, som börbevaras. Utskottet framhöll även att ett uttryck förriksdagens och regeringens syn på vikten av attspetskonsten bevaras och utvecklas är att statligtbidrag till en rikskonsulent verksam somspetskonsulent ingår i bidraget till hemslöjdensedan budgetåret 1985/86. Denna spetskonsulent ärknuten till statliga näringspolitiskt och regionalpolitisktmotiverade stöd som nämnts i det föregående och somkan utgå till företagare, bl.a. inom slöjdområdet,fördelas enligt de regler som gäller för respektivebidragsform och är således inte anpassade särskiltför stöd till slöjdare eller andra traditionellahantverksgrupper.Utskottet föreslår, med hänvisning till detanförda, att avslår motion 1999/2000:Kr299(kd).Stödet till kollektivverkstäder ochkonsthantverkskooperativUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- utrustningsbidraget tillkollektivverkstäder, jämför reservation 5(kd),- konsthantverkskooperativen.BakgrundBidrag till vissa organisationer utgår /83 från anslaget Bidrag till bild-och formområdet (28:19). Detta bidrag syftar tillatt stödja konsthantverket, främja dess utvecklingoch förnyelse samt öka konsthantverkarnasmöjligheter att försörja sig. Statens kulturrådfördelar medlen. erhöll 18konsthantverkskooperativ bidrag med sammanlagt drygt1,2 miljoner kronor.Vid /98 beslöt i enlighetmed regeringens förslag att det dåvarande stödettill organisationer och institutioner inom bild- ochformområdet skulle utvidgas till att avse bl.a. stödtill kollektivverkstäders investeringar i gemensamutrustning (prop. 1997/98:87 s. 23, bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:258). I enlighet med förslag ibudgetpropositionen för beslöt attanslaget Bidrag till bild- och formområdet skulleförstärkas med sammanlagt för attskapa utrymme för bl.a. detta nya bidrag (prop.1998/99:1, utgiftsområde 17, bet. 1998/99:KrU1,rskr. 1998/99:00). Medlen fördelas av ,som har avsatt ca förändamålet åren 1999, 2000 och 2001.MotionernaI motion 1999/2000:Kr315 (mp) yrkande 22 begärs enutvärdering av effekten av de för nya medlentill kollektivverkstäder. Motionärerna anser attutvärderingen skall avse både effekterna förverkstäderna och effekterna för övriga ändamål inomdet totala anslaget som, enligt vad som hävdas imotionen, inte ökats i motsvarande mån.Enligt motion 2000/01:Kr345 (kd) harkollektivverkstäderna en viktig funktion att fylladå särskilt nyexaminerade konstnärer inte har rådatt bygga upp egen kostsam utrustning. Motionärernaanser att kollektivverkstäder bör finnastillgängliga i hela landet (yrkande 32 i denna del).Vidare begärs i motion 2000/01:Kr345 (kd) enöversyn av konsthantverkskooperativen mot bakgrundav att utredare lämnat vissa kritiska synpunkter påverksamheten.