bet · GP01KU12 · 2001-11-13 00:00:00 — Den som frågar bör i stället ha sistaordet eftersom det är regeringens ledamöter somkommer till för att utfrågas och intetvärtom.Gällande reglerEnligt 6 kap. 3 § riksdagsordningen framställsmuntlig fråga vid frågestund som anordnas ikammaren. Talmannen beslutar om vem som skall fåordet vid frågestund. Enligt anvisningar avtalmannen skall frågor och svar vara korta och iprincip inte överstiga en minut. Frågeställaren kanenligt anvisningarna normalt räkna med att få ordetför minst en följdfråga eller kommentar. Vanligenfår statsrådet det sista inlägget i ett replikskiftemen talmannen kan, om det finns skäl, gefrågeställaren ordet för ett avslutande inlägg.Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett ändra den regel iriksdagsordningen som föreskriver att talmannenbeslutar om vem som skall få ordet i frågestund.Talmannens nu gällande anvisningar ger utrymme föratt frågeställaren i särskilda fall ges sista ordet.Frågan om en ändring av anvisningarna är en frågaför talmannen och inget hindrar att frågan tas uppt. ex. i talmannens samråd med de särskildaföreträdarna för partigrupperna. Utskottet avstyrkermotion K212 (m).Registrering av lobbareUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om registreringav lobbare med hänvisning till att enproposition om demokratifrågor bör avvaktas.MotionenI motion K380 av () begärs attriksdagen beslutar om registrering av lobbare.Lobbning i syfte att påverka de politiska beslutenär enligt motionären en snabbt växande verksamhet,och behovet av transparens och etik är stort. Ävenom transparens och etik noga iakttas av de flestaföretag i branschen är det för politikernautomordentligt angeläget att uppdragsgivaresidentitet och uppdragens innehåll alltid äruppenbara och att lämnade uppgifter är korrekta. Meddetta syfte har såväl kongressen i somEuropaparlamentet infört en registreringsskyldighet.Eftersom systemet enligt motionären visat sigfungera bra för båda parter är det angeläget attpröva ett liknande system i Sverige.Tidigare behandlingEn liknande motion som den nu aktuella avstyrktes avutskottet (bet. 2000/01:KU4) underhänvisning till att det pågående arbetet iRegeringskansliet med anledning avDemokratiutredningens slutbetänkande borde avvaktas.Utskottet redovisade en tidigare utskottsbehandlingav frågan (bet. 1997/98:KU27), då det gjordes enallmän genomgång av frågan om lobbningsverksamhet,både i och andra länder samt iEuropaparlamentet.Utskottets ställningstagandeEn proposition om demokratifrågor är aviserad tilldecember 2001. Utskottet vidhåller sin tidigarebedömning att denna proposition bör avvaktas. MotionK380 avstyrks.Teknisk utrustningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden omanvändningen av bärbara datorer i kammare ochutskott med hänvisning till tidigareställningstaganden att detta är en fråga förtalmannen och de särskilda företrädarna förpartigrupperna respektive förordförandekonferensen. Ett motionsyrkande omledamöternas tillgång till teknisk utrustningavstyrks med hänvisning till en dialog sompågår i Rådet för ledamotsnära frågor.MotionernaPer () begär i motion K214 att det blirtillåtet för ledamöterna att använda bärbara datorerunder utskottssammanträden (yrkande 1) och ikammaren (yrkande 2). Det är enligt motionären dagsför att omfatta den nya tekniken påriktigt och inte bara tala om dess förträfflighet.Datorn borde vara ett lika självklart hjälpmedel iriksdagsarbetet som papper och penna.Sven-Erik () begär i motion K379 etttillkännagivande om behovet av ökad tillgång påteknisk utrustning för ledamöter. Det börenligt motionen göras en särskild översynbeträffande den tekniska utrustning riksdagenerbjuder ledamöterna. Översynen bör gällamöjligheterna att uppdatera utrustningen samtbehovet av och tillgången till ny utrustning och hurden sammanfaller med ledamöternas behov.Tidigare riksdagsbehandling m.m.Konstitutionsutskottet avstyrkte ettmotionsyrkande om att bärbara datorer i plenisalenborde tillåtas (bet. 1997/98:KU27 s. 50). mening borde inte alltfördetaljerat reglera vad som är tillåtet och intetillåtet att göra under överläggningarna i kammaren.Den fråga som aktualiserades i motionen och liknandeandra frågor borde avgöras av talmannen, eventuelltefter diskussion i talmanskonferensen, som kunde tainitiativ i fråga om reglering av ordningsfrågor, omså var påkallat.Hösten 2000 avstyrkte utskottet motionsyrkanden omanvändningen av bärbara datorer i utskott ochkammare (bet. 2000/01:KU4). Utskottet ansågfortfarande att frågan om bärbara datorer i kammarenliksom liknande andra borde avgöras av talmannen omdet behövdes efter diskussion i riksdagsstyrelsenoch med de särskilda företrädarna för partigruppernasom kunde ta initiativ i fråga om reglering avordningsfrågor. Frågan om användningen av bärbaradatorer under utskottssammanträden kunde tas upp iordförandekonferensen med utskottens ordförande.Något särskilt initiativ med anledning av motionernavar enligt utskottets mening inte nödvändigt.Enligt 6 kap. 2 § lagen (1994:1065) om ekonomiskavillkor för ledamöter tillhandahållsriksdagens ledamöter sådan teknisk utrustning som ärav väsentlig betydelse för utförande av uppdragetsom ledamot i . Enligt riksdagsstyrelsenstillämpningsföreskrifter (RFS 1995:4) skall ledamotpå riksdagsförvaltningens bekostnad erbjudas pc-enhet i hemmet eller i alternativbostad,uppkopplingsbar mot datasystem, telefax,telefonabonnemang för kommunikation ochtjänstesamtal och personsökare.Närmare precisering av vad som är att hänföra tillsådan utrustning och tillbehör m.m. som skalltillhandahållas beslutas av riksdagsdirektören eftersamråd med Rådet för ledamotsnära frågor.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagandeom användning av datorer i kammare och utskott.Motion K214 yrkandena 1 och 2 (m) avstyrks.Planering för vilken teknisk utrustning medtillbehör som skall tillhandahållasriksdagsledamöterna efter valet pågår inomriksdagsförvaltningen. Arbetet med kravspecifikationinför upphandling sker i dialog med Rådet förledamotsnära frågor som förmedlar information tilloch inhämtar synpunkter från partigrupperna. Detordnas också seminarier för intresserade ledamöter.Det kan enligt utskottet förutsättas att fråganfortlöpande tas upp i Rådet för ledamotsnära frågor.Motion K379 avstyrks.Riksdagens IT-policyUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden omriksdagens IT-policy med hänvisning tilltidigare ställningstagande att detta är enfråga för riksdagsstyrelsen.MotionenI motion Ub533 yrkande 6 av m.fl.(m) begärs ett tillkännagivande om IT-policy. Motionärerna framhåller att somarbetsgivare har ett särskilt ansvar. De riktlinjersom nu finns saknar verklighetsförankring och äromoderna. måste visa att den finns iframkanten av utvecklingen och ta fram nya modernaoch offensiva IT-riktlinjer där människor utvecklingbejakas.Samma synpunkter förs fram i motion K231 av PerBill (m), där det begärs nya riktlinjer föranvändning av Internet och elektronisk post (e-post)vid datorer anslutna till riksdagsförvaltningensnätverk (yrkande 1). De nya riktlinjerna skall utgåfrån en modern och offensiv IT-policy som speglarett förtroende för ledamöter ochmedarbetare och stimulerar arbete och engagemang(yrkande 2). Enligt motionären är det lika naturligtatt på sin lediga tid sälja fondandelar som attskicka e-post. riktlinjer gäller alla mendet är bara de anställda som kontrolleras. Reglernaantyder att inte litar på sina medarbetareoch tillämpar en snarstucken personalpolitik.Motionären anser att storebrorsmentaliteten måsteförsvinna till förmån för tillit och stimulans.Riksdagen måste ta fram nya, moderna och offensivaIT-riktlinjer där människor och utveckling bejakas.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet behandlade ett motionsyrkandeliknande de nu aktuella (bet. 2000/01:KU4).Utskottet hänvisade till att riksdagensInternetpolicy antagits () ochframhöll att det är riksdagsstyrelsen som har attfatta beslut i denna typ av frågor.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande.Motionerna Ub533 yrkande 6 (m) och K231 yrkandena 1och 2 (m) avstyrks.Registrering av ledamötersekonomiska intressenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande om attregistret över riksdagsledamöternas åtagandenoch ekonomiska intressen skall görasobligatoriskt. Utskottet hänvisar till att enutvärdering bör avvaktas.Jämför reservation 6 (v och mp).MotionenI motion K329 av () begärs attregistret över riksdagsledamöternas åtaganden ochekonomiska intressen görs obligatoriskt. Enligtmotionen är det mot bakgrund av att utvärdering avregistret ännu inte redovisats hög tid att riksdagenfattar beslut i frågan om obligatorisk registrering.Av det förhållandet att ett stort antal ledamöteravstår från att redovisa sina privata ekonomiskaintressen och sidouppdrag kan man enligt motionärenbara dra en slutsats, nämligen att en frivilligregistrering inte är tillfyllest för att uppnåsyftet med registret.Tidigare behandling m.m.Hösten 2000 avstyrkte utskottet (bet. 2000/01:KU4)ett par motioner i samma syfte som den nu aktuella.Utskottet hänvisade till ett tidigare uttalande isamband med att utskottet behandladeförslaget till lag om registrering avriksdagsledamöters åtaganden och ekonomiskaintressen (bet. 1995/96:KU13). Utskottet framhöll dåatt det var angeläget att de första årenserfarenheter tas till vara och att nödvändigajusteringar och förbättringar görs så snart det ärmöjligt. Utskottet förutsatte att den utvärderingsom föreslagits av den arbetsgrupp som utarbetatlagförslaget skulle komma till stånd i lämpligtsammanhang.Vid behandlingen av frågan framhöllutskottet att det var angeläget att dennautvärdering nu kom till stånd för att ligga tillgrund för bedömningar om huruvida ändringar i lagenkan behöva göras. En sådan utvärdering borde enligtutskottet föreligga innan utskottet tog ställningtill frågan om en obligatorisk registrering.Utskottet, som förutsatte att utvärderingen skullekomma till stånd, ansåg inte att ett initiativ medanledning av motionerna var nödvändigt.Frågan om formerna för en utvärdering av lagen(1996:810) om registrering av ledamöternas åtagandenoch ekonomiska intressen är föremålför överväganden i riksdagsstyrelsen.Utskottets ställningstagandeInom riksdagsstyrelsen förbereds en utvärdering avlagen om registrering av riksdagsledamötersåtaganden och ekonomiska intressen. En kartläggninghar genomförts av kammarkansliet. Utskottetvidhåller sin bedömning att utvärderingen böravvaktas innan ställning tas till frågan omobligatorisk registrering. Motion K329 (s) avstyrks.Regionalt riksdagskontor i förslaget i korthetUtskottet avstyrker en motion om ettriksdagskontor i med hänvisning tilltidigare ställningstagande att det liggernärmare till hands att bygga på verksamhetsom redan finns, som medborgarkontor ochbibliotek och att detta är en fråga förriksdagsförvaltningen.Jämför reservation 7 (fp).MotionenI motion K256 av m.fl. (fp, s, kd, mp,v) begärs att det inrättas ett regionaltriksdagskontor i . Motionärerna framhålleratt avståndet mellan väljare och valda måste blikortare, särskilt för den överväldigande majoritetsom bor utanför . Om det finns möjlighetatt inhämta information om riksdagsarbetet kännermänniskor det lättare att även själva delta idebatten och den politiska beslutsprocessen, utanatt vara partipolitiskt anknutna. Därför behöverriksdagen inrätta ett antal regionala riksdagskontori landet med början i . Vid ett sådantkontor kan kammardebatter, frågestunder,interpellationer m.m. vara uppkopplade påstorbilds-TV. Förslagsvis kan även de lokalariksdagsledamöterna bemanna kontoret enligt ettrullande schema. Kostnaderna för kontoret bör kunnafinansieras inom givna budgetramar.Tidigare behandlingHösten 2000 behandlade utskottet en likalydandemotion (bet. 2000/01:KU4). Utskottet delademotionärernas uppfattning om det angelägna i attgöra informationen om riksdagsarbetet lättillgängligframför allt för dem som bor utanför Stockholm.Utskottet var dock inte berett att förorda en sådanlösning som föreslogs i motionen. Närmare till handslåg enligt utskottets mening att bygga på verksamhetsom redan finns, som medborgarkontor och bibliotek.I sådana lokaler kan bl.a. informationsmaterialställas ut genom försorg och gesmöjligheter att nå riksdagsinformationen genomInternet. Detta är emellertid en fråga förriksdagsförvaltningen. Enligt utskottets mening varnågot särskilt initiativ med anledning av motioneninte nödvändigt.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning ochavstyrker motion K256 (fp, s, kd, mp, v).Högvakt vid och SagerskahusetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande omhögvakten och ett yrkande om säkerheten iriksdagen. När det gäller säkerhetsfrågornahänvisar utskottet till pågående översyn ochtill att informationsrutinerna närmast är enfråga för riksdagsdirektören ellerriksdagsstyrelsen. Utskottet anser vidare attden nuvarande lagstiftningen omsäkerhetskontroll i är väl avvägd.MotionenMagnus () begär i motion K296 atthögvaktens bevakningsområde utökas tillriksdagshuset och (yrkande 1).Härigenom kan säkerheten höjas. Enytterligare åtgärd i syfte att höja säkerheten förriksdagen är att ledamöter och personal med jämnamellanrum får utbildning om riksdagenssäkerhetsrutiner. En tredje förbättring som snarastbör göras är enligt motionären att göra detobligatoriskt för besökare på besöksläktaren att gåigenom en metalldetektor, vilket skulle minskahotbilden som besökarna i inteutsätts för en onödigt hård kontroll (yrkande 2).Gällande reglerEnligt 9 kap. 1 § förordningen (1996:927) medbestämmelser för Försvarsmaktens personal skallmilitär personal svara för vakttjänsten vidstatschefens residens. Närmare bestämmelser förhögvakten meddelas enligt paragrafen avFörsvarsmakten. Försvarsmakten har avtal med Polisenom hur vakttjänsten organiseras i förhållande tillordningsmakten.Enligt 2 kap. 4 § riksdagsordningen är sammanträdemed kammaren offentligt. Enligt 1 § lagen (1988:144)om säkerhetskontroll vid sammanträde med riksdagenskammare och utskott får säkerhetskontroll äga rum isyfte att förebygga att det i lokalerförövas brott som innebär en allvarlig fara förnågons liv, hälsa eller frihet eller för omfattandeförstörelse av egendom.Beslut om säkerhetskontroll fattas enligt 2 § avtalmannen och skall avse visst tillfälle eller, dådet gäller sammanträde med kammare elleroffentlig del av sammanträde med ett utskott, visstsammanträde eller viss tid.Vid säkerhetskontroll skall enligt 4 § vapen ochandra föremål som är ägnade att komma tillanvändning vid brott som avses i 1 § eftersökas. Fördetta ändamål får kroppsvisitation äga rum.Kroppsvisitation som sker på annat sätt än genomanvändande av metalldetektor eller liknandeanordning får enligt 5 § utföras endast av polismanI förarbetena till lagen (bet. KU 1987/88:34)framhölls att vid upprepade tillfällenuttalat att öppenheten i vårt statsskick utgör engrundläggande förutsättning för vårt demokratiskasamhällsystem och att detta förhållande självfalletskall prägla arbetet i i dess egenskap avledande statsorgan. Kontrollåtgärder som syftar tillatt förebygga brott eller förhindra störningar avallmän ordning och säkerhet kunde innebära mer ellermindre kännbara inskränkningar i lagskyddade fri-och rättigheter. Vid bedömningen av vilkabegränsningar som får göras skall särskilt beaktasvikten av vidast möjliga yttrande- ochinformationsfrihet. Detta gäller i hög grad ipolitiska angelägenheter och därmed ocksåallmänhetens tillträde till sammanträden medpolitiska församlingar. Det borde dock enligtutskottet införas en möjlighet för att ivissa extraordinära situationer kunna beslutasäkerhetskontroll vid bl.a. sammanträde medriksdagens kammare.För närvarande gäller enligt talmannens beslutsäkerhetskontroll för tiden - den 15december 2001, vilket innebär att besökare tillåhörarläktaren måste passera genommetalldetektor.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser inte att det finns tillräckliga skälför att högvaktens bevakningsområde skall utvidgastill att omfatta och Sagerska huset.Motion K296 (kd) yrkande 1 avstyrks följaktligen.När det gäller frågan om utbildning om riksdagenssäkerhetsrutiner vill utskottet hänvisa till att ettinslag om dessa rutiner ingår i denintroduktionsverksamhet som riktar sig till bådetjänstemän och nyvalda ledamöter. Information omsäkerhetsrutinerna ges vidare till partikanslierna,och utrymningsövningar genomförs regelbundet. Förnärvarande pågår en övergripande översyn avriksdagens säkerhetsrutiner, och det kan förutsättasatt information ges om nya rutiner. Frågan omomfattningen av säkerhetsinformationen är närmast enfråga för riksdagsdirektören ellerriksdagsstyrelsen. Motion K296 (kd) yrkande 2 idenna del avstyrks.När det gäller frågan om obligatorisk passeringgenom metalldetektor för besökare på åhörarläktarenanser utskottet att den nuvarande regleringen är välavvägd mot bakgrund av å ena sidan säkerhetsriskernai skilda situationer och å andra sidan hänsynen tillbesökarnas personliga integritet och behovet avöppenhet. Utskottet är inte berett att förorda enlängre gående reglering. Motion K296 (kd) yrkande 2avstyrks också i denna del.Samordning av riksdagensinformations- ochdokumentationsverksamhetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande om attutredningstjänsten, informationsenheten ochIT-avdelningen organisatoriskt bör föras tillRiksdagsbiblioteket.MotionenI motion K274 av () begärs attriksdagen kraftsamlar sin kunskaps- ochdokumentationsverksamhet. För en effektiv service åtriksdagsledamöterna är det enligt motionen angelägetatt informationsservice och omvärldsbevakningsamordnas och förses med erforderligserviceverksamhet. Avdelningen förkunskapsförsörjning () bör därförtillföras inte bara utredningstjänsten utan äveninformationsenheten och IT-avdelningen. Biblioteketsvana vid att arbeta användarorienterat ochserviceinriktat kan då kombineras med ett effektivtutnyttjande av tillgängliga och nödvändiga resurser.Tidigare behandlingHösten 2000 behandlade utskottet ett motionsyrkandeom att dataenheten skulle infogas iRiksdagsbiblioteket med en liknande motivering som iden nu aktuella motionen (bet. 2000/01:KU4).Utskottet framhöll att det ankommer påriksdagsförvaltningens ledning att besluta omförvaltningens organisation. Riksdagsstyrelsen skallpröva om förvaltningens verksamhet bedrivs effektivtoch i överensstämmelse med syftet för verksamheten.Något särskilt initiativ med anledning av motionenom dataenhetens organisatoriska tillhörighet ansågsinte påkallat.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagandeatt det är en uppgift för riksdagsstyrelsen attpröva om förvaltningen bedrivs effektivt och iöverensstämmelse med sitt syfte. Motion K274 (m)avstyrks.Skolelevers besök i riksdagenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande ombidrag till skolelevers besök i riksdagen.Utskottet hänvisar till pågåendeinformationsinsatser för skolelever ochvidhåller ett tidigare ställningstagande attdetta närmast är en fråga förriksdagsförvaltningen.MotionenRolf () begär i motion K202 etttillkännagivande till riksdagsstyrelsen om bidragtill skolelevers besök i . Alla skolklasserhar enligt motionen inte råd med resan tillStockholm. riksdag borde kunna betala enviss del av verksamheten.Tidigare behandlingHösten 2000 behandlade utskottet ett snarliktmotionsyrkande (bet. 2000/01:KU4). Utskottetredovisade inslag i omfattandeinformationsverksamhet, bl.a. en tävling förgymnasieklasser på avstånd från , vars trevinster var resa till för bl.a. samtal medtalmannen och riksdagsledamöter. Enligt utskottetsmening var den informationsinsats som tagits upp ibl.a. den ifrågavarande motionen närmast en frågaför riksdagsförvaltningen. Utskottet var inte berettatt förorda något initiativ med anledning avmotionen.Utskottets ställningstagandeUnder har fortsatt medatt i viss utsträckning bekosta resor förskolelevers besök i . Inom ramen förprojektet inbjöds skolklasser iGotlands, , och atttävla om en resa till . De tre vinnandeklasserna, totalt ca 90 personer inklusivemedföljande lärare, besökte en hel dag medolika programaktiviteter. bekostade resantill och uppehället under dagen.Elevprojektet innebär att 349ungdomsdelegater från hela landet kommer att bjudastill , som bekostar resan till Stockholmoch uppehället för dessa elever. Totalthar 139 klasser över hela landet anmält sig tillprojektet.Utskottet anser liksom vid frågans behandling förraåret att den begärda informationsinsatsen närmast ären fråga för riksdagsförvaltningen. Motion K202 (m)avstyrks därför.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Ledamöternas placering i plenisalen (punkt5)av Per (), (), (), (), von der Esch (kd) ochNils ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. beslutar att platsfördelningen iriksdagens plenisal skall ske efterpartitillhörighet och inte efter valkrets. Därmedbifaller motion 2001/02:K227.StällningstagandeI nästan alla demokratier är ledamöterna placeradepartivis. Det svenska sättet att ordna placeringenfår närmast ses som en historisk kvarleva från dentid riksdagsledamöterna främst uppfattades somföreträdare från sina valkretsar. I andra politisktvalda församlingar brukar inte en geografiskindelningsgrund följas. Kommunfullmäktigeledamöteroch landstingsledamöter sitter ofta partivis, ochsamma förhållande råder i Europaparlamentet.Utskottet delar motionärernas bedömning att enplatsfördelning i plenisal efterpartitillhörighet skulle skänka debatten störrelivfullhet och åskådlighet. Partiernas uppträdande ivoteringar och skillnader i närvaro skulle kunnaavläsas snabbt. Enligt utskottet bör således enförändring av ledamöternas placering i plenisalengenomföras inför nästa . Europaparlamentarikers deltagande iriksdagsdebatter (punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. beslutar att de svenskaEuropaparlamentarikerna skall ges möjlighet attdelta i riksdagsdebatter. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:U301 yrkande 2.StällningstagandeEnligt utskottets mening är det angeläget att EU-frågorna förs närmare medborgarna och attEuropaparlamentarikernas roll blir mer tydlig.Europa-parlamentarikerna bör därför ges möjlighetatt delta i särskilda debatter i riksdagen.Erfarenheterna från visar att detfinns ett stort intresse av dessa debatter.Utskottet tillstyrker således motion U301 yrkande 2.3. Budgetprocessen (punkt 10)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:10. beslutar att låta utvärderabudgetprocessen och därefter pröva förslag tillförändringar i enlighet med vad som anförs ireservation 3. Därmed bifaller motion2001/02:K332 och delvis motion 2001/02:K277.StällningstagandeUtskottet delar bedömningen i motion K332 att det nuefter de förändringar i budgetprocessen sombeslutades är angeläget att gå vidare meden mer omfattande utvärdering som bl.a.sammanställer resultatet från redan genomfördautredningar. I utvärderingen bör ingå en bedömningav förutsättningarna för att kunna göra långsiktigaoch korrekta utgiftsprognoser liksom utgiftstakenskonsekvenser för konjunkturerna och införandet avett inkomstgolv. Andra frågor som bör ingå iutvärderingen är utformningen av sparmålet samtnivån och användningen av budgeteringsmarginalen.Motion K332 tillstyrks följaktligen.4. (punkt 12)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget under punkt 12 borde haföljande lydelse:12. tillkännager för riksdagsstyrelsen somsin mening vad som i reservation 4 anförs om förslagtill ändringar i riksdagsordningen i syfte attmiljö- och jordbruksutskottet skall ändras tillnatur- och miljöutskottet.