bet · GO01KU18 · 2001-05-08 00:00:00 — Uppdraget skallvara slutfört före utgången av (se dir.2000:43 och 2001:11).Utskottets ställningstagandeSändningstillståndet för TV4 kommer att förlängas påoförändrade villkor fr.o.m.den 1 januari 2002, om TV4 önskar det, eftersomregeringen inte har meddelat TV4 att tillståndetinte kommer att förlängas eller att regeringenönskar förändra villkoren. Beträffande dekommersiella kanalerna och Kanal och TV funnit att derassändningar i det digitala marknätet inte lyder undersvensk jurisdiktion, eftersom sändningarna i detnärmaste helt överensstämmer med innehållet iföretagens sändningar över satellit, vilka stårunder brittisk jurisdiktion. Utskottet vill dockpeka på att en särskild utredare för närvarandeöverväger behovet av lagstiftning som gör att TV-sändningar i det svenska marknätet kommer undersvensk jurisdiktion. Mot denna bakgrund avstyrksmotion Kr340 yrkande 4.Digital-TVUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår - med hänvisning tillpågående beredning i av ettförslag som i huvudsak tillgodosermotionärernas önskemål - att avslårtvå motionsyrkanden (m respektive kd) ommöjligheterna att avbryta program för attsända reklam. Vidare föreslår utskottet attriksdagen avslår ett motionsyrkande (kd) omstängning av de analoga näten, eftersomutskottet i likhet med regeringen anser attdet ännu är för tidigt att avgöra hur långövergångsperioden skall vara.MotionerI motion K209 av förste vice talman () föreslås att förbudet mot s.k.breaks i marksänd digital-TV hävs. Enligtmotionärerna har det aldrig funnits, och kommeraldrig att finnas någon efterfrågan på marksänddigital-TV. Med blott 22 000 sålda digitalboxar drassändningarna med stora förluster. Därmed drar sigprivata TV-bolag för att engagera sig i dessasändningar menar motionärerna, varför publicservice-televisionen får dra det tunga lasset. Dettainnebär enligt motionärerna att resurser skjuts frånkvalitativa programsatsningar till investeringar iomodern teknik. En bidragande orsak till det ljummaintresset från fria TV-bolag anser motionärerna varade missgynnande reklamreglerna. Motionärerna menaratt reklamreglerna måste förändras så attdistributionssättet kan bli intressant förinternationella bolag. tänds en censurskyltvarje gång det sänds reklam under program (s.k.breaks). Endast s.k. blocks, dvs. reklam mellanprogram, är tillåtna. Följden blir att Kanal m.fl.går med förlust för var dag de sänder i marknätet.Enda syftet med att vara kvar där synes enligtmotionärerna vara att utestänga övriga konkurrenter.I motion K272 av m.fl. (kd) begärsatt regeringen återkommer med förslag till tidpunktnär det analoga marksända TV-nätet skall släckas ned(yrkande 4) och regeringen skall redovisa åtgärderför att hantera den konflikt som kan gälla mellanEG:s TV-direktiv och de sändningsföretag i detdigitala marknätet som i sina ursprungsländer harrätt att bryta program för reklam men inte anser sigha rätt att vidaresända denna reklam i det svenskanätet (yrkande 5). Motionärerna utgår från att deanaloga sändningarna kommer att slopas inom en näraframtid. Enligt motionärerna är det viktigt att detdå finns ett praktiskt taget heltäckande digitaltnät som kan förmedla åtmin-stone public service-kanalerna. Staten har ett infrastrukturellt ansvarför detta. Motionärerna menar att ett sådant nät ärnödvändigt för att tillgodose de resurssvagas behovav grundläggande information. För att det digitalaTV-nätet skall bli ett attraktivt alternativ är det,enligt motionärerna, en fördel om TV-konsumenternafår klart för sig när det analoga TV-nätet skallsläckas ned. Motionärerna framhåller att harfattat ett sådant beslut och anför att regeringenbör lägga fram ett förslag till om detta.Motionärerna anför vidare att ett problem haruppmärksammats när sändningsföretag i det digitalanätet ursprungligen sänder från annat land och i detlandet har rätt att bryta ett program för reklam.Sändningsföretagen har enligt motionärernauppfattat sina tillstånd så att de i det svenskadigitala nätet inte har rätt att sända sådan reklamoch visar därför upp en stillbildsskylt under sådanreklam. Detta ger bisarra effekter för tittarna ochminskar dessutom intresset för det sändandeföretaget. Mycket tyder, enligt motionärerna, på atttillstånden kan ha formulerats eller uppfattats påett sådant sätt att de står i strid med EG:s TV-direktiv, vilket bl.a. är omnämnt i 1 kap. 2 §radio- och TV-lagen. Det kan enligt motionärernaalltså föreligga en konflikt mellan den paragrafenoch 7 kap. 7 § samma lag, där det föreskrivs attreklam skall sändas mellan programmen. Motionärernaanser att regeringen för bör redovisa deåtgärder som måste vidtas med anledning av dennatroliga motsättning.BakgrundRegeringen föreslog (prop. 1996/97:67)att digital marksänd TV skulle införas i flera stegmed möjlighet för staten att successivt ta ställningtill om och på vilket sätt verksamheten skallfortsätta. Det skulle eftersträvas att flera avvarandra oberoende programföretag deltog. Engrundläggande förutsättning för en utbyggnad varenligt regeringen att de digitala mark-sändningarnabedömdes ha ekonomisk bärkraft. Härvid skulleutgångspunkten vara att en eventuell fortsattutbyggnad finansierades av medverkande företag ochutan statliga bidrag eller subventioner. I en förstaetapp skulle sändningar inledas på ett begränsatantal orter i landet. godkände regeringensförslag (bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178).Regeringen fastställde genom beslut den 13november 1997 områden och sändningsutrymme m.m. förmarksänd digital TV. Områdena utgjordes av Stockholmmed och , norra ,södra och nordöstra , med omnejd samtSundsvall och med omnejd.Regeringen beslutade därutöver att tillkalla enparlamentarisk kommitté med uppdrag att följa ochutvärdera de markbundna digitala TV-sändningarnaunder den första etappen (dir. 1997:134). Kommitténskulle medverka vid urvalet av programföretag för dedigitala TV-sändningarna genom att yttra sig tillRadio- och över tillståndsansökningar.Kommittén skulle vidare följa verksamheten meddigital marksänd TV och fortlöpande rapportera sinaiakttagelser till regeringen.I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1 utg.omr. 17)föreslog regeringen att digital marksänd TV skullefå byggas ut till att omfatta hela landet. Förslagetbyggde på förslag i maj 2000att marksänd digital TV skulle få byggas ut i helalandet, varmed kommittén avsåg 99,8 %befolkningstäckning. Regeringen anförde bl.a. attdet var ett viktigt demokratiskt krav att alla sombor i har tillgång till ett allsidigt TV-utbud. När TV-distributionen digitaliseras kanallmänheten få tillgång till flera TV-program ochäven till olika nya tjänster som blir möjliga genomdigitaltekniken. Det var enligt regeringen ocksåväsentligt att TV-sändningar i allmänhetens tjänstär lätt tillgängliga i alla distributionskanaler.Eftersom den digitala tekniken är mer frekvenssnålän den analoga kommer frekvenser att kunnafrigöras för nya användningar. Detta förutsättergivetvis att de analoga sändningarna först harupphört. Regeringen bedömde att åtminstone 98 %befolkningstäckning kommer att kunna uppnås under år2002.Kulturutskottet fann det angeläget att riksdagensnarast fattade beslut om att låta digital marksändTV omfatta hela landet. I samband därmed avstyrkteutskottet också fyra motioner, (m) respektive (fp),som syftade till att stoppa utbyggnaden (bet.2000/01:KrU1). följde utskottet (rskr.2000/01:59).I dagens fyra sändarnät för marksänd digital TVfinns det utrymme för 18 TV-kanaler. Regeringenbeslutade att ge Post- ochtelestyrelsen i uppdrag att koordinera de frekvensersom behövs för ytterligare två rikstäckandesändarnät. Detta innebär att minst ytterligare åttaTV-kanaler kommer att få möjlighet att sända närfrekvenskoordineringen är klar.Enligt inhämtade uppgifter från Boxer ABoch i framgår att utbyggnaden är ifull gång och att man räknar med atttäcka av landets befolkning samt att det fanns54 067 aktiva programkort hos konsumenter den 3april 2001.I betänkandet Radio och TV i allmänhetens tjänst,ett beredningsunderlag (SOU 2000:55) behandlas bl.a.frågan om parallella sändningar i de analoga ochdigitala näten. Utredaren anför att besparingarnablir väsentliga när väl det analoga nätet kanstängas, vilket enligt utredaren bör kunna ske någongång (bet. s. 263 och267).Regeringen gör i proposition 2000/01:94 Radio ochTV i allmänhetens tjänst 2002-2005 bedömningen attdet ännu är för tidigt att säga hur långövergångsperioden skall vara. Det finns, enligtregeringen, dock goda skäl att inte göra dennaperiod längre än absolut nödvändigt.Reklamreglerna i radio- och TV-lagen (1996:844)tillåter reklamavbrott endast i föreställningar ochevenemang med pauser samt i program som består avavslutade delar, medan TV-direktivet medger avbrotti de flesta slags program. Ett syfte med den svenskalagstiftningen är att den skall skydda publikensmöjligheter att uppleva TV-programmen utan attstöras av avbrott. De svenska reglerna medgeremellertid att program, filmer etc. ofta avbryts avett eller t.o.m. två andra program, vilka omges avannonssändningar. Avbrotten blir härigenom betydligtlängre än om avbrott för annonser skulle tillåtas.Dessutom har många TV-företag som sänder viasatellit till publiken i etablerat sig iStorbritannien där lagstiftningen är mindrerestriktiv än den svenska när det gällerreklamavbrott i programmen.Enligt digitaltillstånden för och Kanal 5gäller bestämmelserna i radio- och TV-lagen försändningarna. konstaterade och TV i två beslutrörande och Kanal att de sändningar som dessaprogramföretag bedriver i det marksända digitala TV-nätet inte lyder under svensk jurisdiktion, eftersomsändningarna i det närmaste helt överensstämde medinnehållet i företagens sändningar över satellit,vilka står under brittisk jurisdiktion.Regeringen beslutade att tillkallaen särskild utredare för att göra en översyn avradio- och TV-lagen och föreslå de lagändringar somföranleds av övervägandena före utgången av (dir. 2000:43). I uppdraget för utredaren ingårbl.a. att överväga behovet av lagstiftning som göratt TV-sändningar i det svenska marknätet medsäkerhet kommer under svensk jurisdiktion och läggafram förslag som gör att samma regler kan tillämpaspå samtliga TV-sändningar från ett företag,oberoende av om sändningarna sker på ett sätt somkräver tillstånd eller på något annat sätt. Frånbörjan ingick det också i uppdraget att föreslåändrade reklam- och annonsregler som leder till attkonkurrensvillkoren, så långt det kan ske utan attmöjligheterna att uppfylla syftena med den svenskalagstiftningen eftersätts, blir mer likvärdiga förde TV-företag som är verksamma på den svenskareklam-TV-marknaden. Frågan om regler om annonseroch reklam ingår, enligt tilläggsdirektiv den1 , dock inte längre i uppdraget (dir.2001:11). Enligt tilläggsdirektiven skall densärskilde utredarens uppdrag i nämnda del varaslutfört före utgången av . Reklamfråganskulle i stället beredas i Regeringskansliet.I departementspromemorian Ändrade regler om annonseri TV-sändningar (Ds 2001:18), som har utarbetatsinom , föreslås det att reglernai radio- och TV-lagen om hur annonser får sättas ini TV-program i huvudsak anpassas till TV-direktivet.Detta gäller dock inte program som huvudsakligenvänder sig till barn . Avsikten medförslaget är att anpassa de svenska reglerna för hurannonser får sättas in i sändningarna till vad somgäller inom EU, och på så sätt skapa mer likvärdigakonkurrensförutsättningar på den svenska TV-marknaden mellan TV-företag som är etablerade iSverige och företag som är etablerade i andra EU-länder. Ändringarna, som bl.a. innebär att annonserskall få avbryta program under vissaförutsättningar, föreslås träda i kraft den 1januari 2002. - Promemorian är för närvarandeföremål för remissbehandling.Utskottets ställningstagandeBåda motionerna tar upp frågan om möjligheterna attavbryta program för att sända reklam. Idepartementspromemorian Ändrade regler om annonser iTV-sändningar (Ds 2001:18) lämnas förslag som bl.a.innebär att annonser skall få avbryta program undervissa förutsättningar. Härigenom torde de önskemålsom ligger till grund för motionerna i huvudsak blitillgodosedda. Förslagen är föremålför remissbehandling. Beredningsarbetet bör inteföregripas. Det bör i sammanhanget också påpekas attfrågan om jurisdiktion för TV-sändningar i detsvenska marknätet är föremål för utredning.Motionerna K209 och K272 yrkande 5 avstyrks.När det gäller frågan om stängning av de analoganäten har regeringen gjort bedömningen attdet ännu är för tidigt att säga hur lång övergångs-perioden skall vara. Det finns, enligt regeringen,dock goda skäl att inte göra längre änabsolut nödvändigt. Utskottet gör inte någon annanbedömning. Motion K272 yrkande 4 avstyrks.Samisk TVUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår - med hänvisning till delsatt det är en fråga för regeringen att itillståndsgivningsprocessen avgöra om detfinns utrymme för att ta hänsyn till enetnisk minoritets behov av en egen TV-kanal,dels att det är tillståndshavaren som avgörvilka program som skall sändas - attriksdagen avslår ett motionsyrkande (mp) ominrättande av en samisk TV-kanal i sambandmed den digitala utvecklingen i marknätetsamt om att samiskt producerade TV-programskall visas i public service.MotionI motion K378 av m.fl. (mp)föreslås ett tillkännagivande för regeringen ombehovet av samisk TV i samband med den digitalautvecklingen i marknätet samt att samisktproducerade teveprogram visas i public service(yrkande 6). Det är enligt motionärerna viktigt attuppmärksamma samernas behov av tillgång till egensändningstid när det digitala marknätet utvecklasöver hela landet. Motionärerna framhåller ocksåvikten av att hela landet har tillgång till samiskaprogram, vilket de menar borde vara verklighet redani dag utifrån det mångfaldsbegrepp som är stipulerati avtalet mellan staten och public service-företagen. Enligt motionärerna är det nödvändigt attmedel avsätts från public service till produktion avsamiska program producerade av samerna själva.Vidare menar motionärerna att bordeunderlätta inrättandet av minst en TV-kanal påsamiska.BakgrundI sändningstillståndet för () anges att SVT skall erbjuda ett mångsidigtprogramutbud som kännetecknas av hög kvalitet (9 §).Programmen skall utformas så att de genomtillgänglighet och mångsidighet i skälig omfattningtillgodoser skiftande behov och intressen hoslandets befolkning. Även mindre gruppers intressenskall i görlig mån tillgodoses då del av befolkningen har möjlighet att seprogrammen. Programutbudet skall som helhet präglasav folkbildningsambitioner. Det skall utformas såatt utrymme ges åt en mångfald av olika åsikter ochmeningsriktningar och så att hänsyn tas till olikaförutsättningar hos befolkningen. SVT skall i skäligomfattning tillgodose olika intressen i fråga ombl.a. religion, kultur och vetenskap. (Se prop.1995/96:161 s. 45-47, 59 f., bet. 1995/96:KrU12 s.10-19).Vidare anges i SVT:s sändningstillstånd att SVTskall tillhandahålla program som speglar detmångkulturella . Programutbudet skall speglaolika länders kulturkretsar (13 §). SVT är vidareskyldigt att beakta språkliga och etniskaminoriteters behov. Samiska, finska ochtornedalsfinska skall inta en särställning (14 §). Ifråga om verksamhet på invandrar- ochminoritetsspråk får SVT, () ochSveriges () sinsemellanfördela ansvaret för olika slags insatser. Enligtanslagsvillkoren skall företagens samlade resurserför verksamheten vara minst oförändrade i jämförelsemed verksamhetsåret 1996.Enligt SVT:s uppföljningsrapport för år 2000uppgick den rikssända programverksamheten företniska minoriteter det året.Motsvarande siffra var . När detgäller rikssänd programverksamhet för den samiskaminoriteten har antalet sända timmar ökat från 13timmar år 2000.Av rapporten och TV framgår bl.a.att SVT i likhet var ensamt om attha TV-program som särskilt vänder sig tillinvandrare och etniska grupper.I proposition 2000/01:94 Radio och TV iallmänhetens tjänst 2002-2005 konstaterar regeringenatt public service-företagens utbud på invandrar-och minoritetsspråk är av betydande omfattning ochatt de är i stort sett ensamma om att producera ochsända program på olika minoritets- ochinvandrarspråk från ett svenskt samhällsperspektiv.Enligt regeringen har public service-företagen ettstort ansvar när det gäller programutbud förspråkliga och etniska minoriteter. Regeringen anseratt det finns särskilda skäl som motiverarprogramservice på samiska i större utsträckning änvad som motiveras av samernas antal. Detta medhänsyn tagen till bl.a. samernas status somursprungsbefolkning i har beslutat att marksänd digitalTV skall byggas ut till att omfatta hela landet(prop. 2000/01:1 utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1,rskr. 2000/01:59). Regeringen har med anledning avbeslutet gett bl.a. SVT och UR rätt att sända TV-program med digital sändningsteknik i hela landet.Teknikskiftet kan innebära att det blirmöjligt att distribuera ytterligare TV-kanaler. OmSVT eller UR vill starta nya digitala kanaler skallregeringens medgivande inhämtas (se prop. 2000/01:94s. 60).Det är regeringen som beslutar om vem som fårtillstånd att sända digital marksänd TV. om förfarandet vidtillståndsgivningsprocessen finns i förordningen(1997:894) om marksänd digital TV. Radio- och utlyser tillstånden, handlägger ansökningarnaoch ger ett motiverat förslag till regeringen om hursändningstillstånden skall fördelas. Innan Radio-och avger sitt förslag skall denparlamentariskt sammansatta digital-TV-kommittén hagivit sitt yttrande över ansökningarna. Radio- ochTV-verket skall i sitt förslag beakta kommitténsyttrande.Utskottets ställningstagandeI likhet med regeringen anser utskottet att det medhänsyn till bl.a. samernas status somursprungsbefolkning i finns särskilda skälsom motiverar programservice på samiska i störreutsträckning än vad som motiveras av samernas antal.I den mån som samiskt producerade program somuppfyller de kvalitetskrav m.m. som SVT och URställer blir tillgängliga för dessa företag, tordeman på goda grunder kunna utgå från att publicservice-företagen kommer att köpa in och sändaprogrammen. Det är dock en fråga förtillståndshavaren att avgöra vilka program som skallsändas. Huruvida det finns underlag för inrättandetav en särskild samisk TV-kanal saknar utskottetmöjlighet att bedöma. Enligt radio- och TV-lagen ärdet regeringen som meddelar tillstånd att sända TV-program. I tillståndsgivningsprocessen skallregeringen bl.a. eftersträva att radiofrekvensernatas i anspråk på ett sätt som leder till vidastemöjliga yttrandefrihet och informationsfrihet. Omdet finns utrymme för att i detta sammanhang tahänsyn till en etnisk minoritets behov av en egenTV-kanal måste avgöras i varje enskilt fall. Motdenna bakgrund avstyrks motion K378 yrkande 6.Digital radioUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår - med hänvisning till attregeringen aviserat att en kommitté skall fåi uppdrag att utvärdera försöksverksamhetenmed digital radio och att analysera dendigitala radions framtidsförutsättningar -att avslår ett motionsyrkande (m)om ett regelverk för digital radio.MotionerI motion K400 av Per m.fl. (m) begärs etttillkännagivande för regeringen om regelverk fördigital radio (yrkande 14). Introduktion av digitalradio - den s.k. DAB-radion - hindras, enligtmotionärerna, av regeringens vilja att styraradioutbudet. Regeringens krav på"skönhetstävlingar" som urvalsmodell och krav påprograminnehåll och oförändrat ägande ansermotionärerna är oförenliga både med denredaktionella frihet som medier skall ha och denkommersiella frihet som medieföretag behöver. Skallden digitala radion kunna utvecklas krävs det enligtmotionärerna ett tillståndsförfarande liknande detsom gäller för den privata lokalradion. Motionärernamenar att det krävs ett auktionssystem ochlångvariga sändningstillstånd för att ge detoberoende och den stabilitet som behövs för attprogrambolag skall ta de stora investeringar som ärförknippade med etablering av en ny sändningsteknikoch en ny marknad.BakgrundI radio- och TV-lagen (1996:844) finns föreskrifterför sändningar av ljudradio- och TV-program som ärriktade till allmänheten och som är avsedda att tasemot med tekniska hjälpmedel. De allmänna reglernaom radio i radio- och TV-lagen skall tillämpas fördigital ljudradio. Särskilda villkor kan dock angesi sändningstillstånden. Förordningen (1995:1020) omdigitala ljudradiosändningar reglerartillståndsgivningen för den marksända digitalaljudradion. För att sända digital ljudradio krävstillstånd som utfärdas av regeringen.Sedan 1995 sänds digital ljudradio, som ocksåkallas DAB (Digital Audio Broadcasting), på prov.Verksamheten skall utvärderas när mottagare harfunnits på marknaden och företag ochallmänheten har fått erfarenheter av den nyatekniken. Sändarnätet är utbyggt så att ungefär 85 %av alla hushåll i skall ha möjlighet attlyssna på DAB. är antalet DAB-mottagare mycket litet. har tillstånd att sändadigitalradio.Våren 1999 behandlade utskottet ett motionsyrkandeom fördelningen av digitalradiotillstånd (bet.1998/99:KU23). Utskottet var inte berett att förordaatt tillstånd för digitala ljudradiosändningarskulle fördelas genom ett auktionsförfarande. Vidareansåg utskottet att beredningen av betänkandet frånUtredningen om den framtida lokalradion bordeavvaktas. Ett motionsyrkande (m) som motsvarar detnu aktuella yrkandet avstyrktes.Utredningen om den framtida lokalradion (SOU1999:14) föreslog bl.a. en fortsatt utbyggnad av detdigitala nätet och att regleringen skulle varaenhetlig oavsett om sändningarna sker med digitaleller analog teknik.Regeringen gjorde i proposition 1999/2000:55Kommersiell lokalradio bedömningen att de digitalaljudradiosändningarna inte borde omfattas av de nyareglerna för den kommersiella lokalradion. Eftersomtillgången på mottagare fortfarande var begränsad iSverige och kommersiella sändningar ännu inte hadekommit till stånd, ansåg regeringen att det var förtidigt att göra en meningsfull utvärdering av dendigitala tekniken och att det därför var vanskligtatt bedöma vilka förändringar av regelverket förlokala digitala ljudradiosändningar som borde göras.Dessutom var många remissinstanser kritiska tillutredningens förslag och menade att det saknadestillräckligt kraftiga incitament för att denkommersiella radion skulle kunna inledateknikskiftet.Även avstyrkte utskottet ettmotionsyrkande (m) motsvarande det nu aktuellayrkandet (bet. 1999/2000:KU15). Utskottet uttaladedå att frågan om hur verksamheten med digitalljudradio borde fortsätta och hur de kommersiellaprogramföretagen skulle kunna medverka var föremålför beredning i . Enligt utskottetsmening borde detta arbete inte föregripas. Utskottetvar alltjämt inte berett att förorda att tillståndför digitala ljudradiosändningar skulle fördelasgenom ett auktionsförfarande.I proposition 2000/01:94 Radio och TV i allmänhetenstjänst 2002-2005 konstaterar regeringen attvillkoren för att utvärdera verksamheten med dendigitala radion ännu inte har uppnåtts. Med hänsyntill att sändningarna nu pågått görregeringen bedömningen att verksamheten trots dettasnarast måste utvärderas. Regeringen avser därföratt ge en kommitté i uppdrag att utvärdera denförsöksverksamhet av digital radio som pågått sedanår 1995. Kommittén bör enligt regeringen ocksåanalysera den digitala radionsframtidsförutsättningar.Utskottets ställningstagandeRegeringen har aviserat att den har för avsikt attge en kommitté i uppdrag att utvärderaförsöksverksamheten med digital radio och attanalysera den digitala radionsframtidsförutsättningar. Detta arbete bör inteföregripas. Motion K400 yrkande 14 avstyrks.Rätt till genmäleUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår ettmotionsyrkande (kd) om övervägande av lagliggenmälesrätt, eftersom utskottet inte villändra på den grundlagsfästa principen att densom sänder program självständigt skall avgöravad som skall förekomma i programmen.MotionI motion K272 av m.fl. (kd) föreslåsett tillkännagivande för regeringen om övervägandeav laglig genmälesrätt (yrkande 1).