bet · GP01BOU1 · 2001-11-20 00:00:00 — Dessa förslag haremellertid inte bedömts vara budgetpåverkande ochbehandlas därför i den del av betänkandet som inteavser budgeten för år 2002.Bostadsutskottet går inte närmare in på deberäkningsförutsättningar som redovisats ibudgetpropositionen men ställer sig frågande tillpåståendet i c-motionen om en omotiverad tillväxt avadministrationen vid länsstyrelserna. Utskottet harinte uppfattningen att så är fallet utan vill försin del hävda att länsstyrelserna under de senasteåren genomfört ett omfattande arbete i syfte attrationalisera och effektivisera verksamheten. Denanslagsökning som föreslås för har,som framgått ovan, till stor del sin grund i enomfördelning av vissa medel för miljömålsarbetet ochför annan verksamhet med miljöinriktning. Utskottetfinner det angeläget att denna verksamhet kangenomföras på planerat sätt.Inte heller förslaget i m-motionen om enneddragning av anslaget med geranledning till vidare överväganden av utskottet.Motionärerna hänvisar, utan att precisera sig, tillarbetsbesparande förslag. Till viss del får detemellertid förmodas att motionärerna syftar påförslag som tidigare i detta betänkande behandlatsoch avstyrkts.Med hänvisning till det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag om anslaget förlänsstyrelserna m.m. och avstyrker motståendeförslag i motionerna Bo316 (m) yrkande 10 och Bo303(c) i motsvarande del.34:1 Stöd till lokala investeringsprogram förekologisk hållbarhetStödet till lokala investeringsprogram beslutades avriksdagen i enlighet med ett förslag ibudgetpropositionen . Fördelningen av medelregleras i förordningen (1998:23) om statliga bidragtill lokala investeringsprogram som ökar denekologiska hållbarheten i samhället. Ibudgetpropositionen redovisas att t.o.m. hade 136 kommuner och ettkommunalförbund fått statsbidrag till 166 lokalainvesteringsprogram.Regeringen beslutar om bidrag till lokalainvesteringsprogram. Regeringskanslietsarbetsuppgifter när det gäller programmen omfattarsåväl granskning av ansökningar och slutrapportersom uppföljning, utvärdering ochinformationsinsatser. I budgetpropositionenredovisar regeringen som sin uppfattning attarbetsuppgifternas karaktär och långsiktighet göratt det är lämpligare att de sköts av en myndighet.Denna uppfattning har också framförts av Riksdagensrevisorer och i samband medutvärderingar av stödet.En utvärdering av satsningen på lokalainvesteringsprogram skall påbörjas ochberäknas pågå åtminstone t.o.m. . Avsikten äratt de lokala investeringsprogrammen skall ersättasmed en satsning på klimatprogram. Från och med år2004 beräknas inga nya medel till anslaget Stöd tilllokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet.Redan för har regeringens anslagsförslagpåverkats av den nya inriktningen. Anslaget harminskats för att finansiera ökningar inom andrautgiftsområden, bl.a. ett nytt anslag inomutgiftsområde 20 för stöd tillklimatinvesteringsprogram.Regeringen föreslår att anslaget för stöd tilllokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhetför bestäms till . Vidarebegärs ett bemyndigande för regeringen att under år2002, i fråga om anslaget, besluta om bidrag sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter påhögst under åren 20032005.Förslag om avveckling av stödet till lokalainvesteringsprogram och ett till följd häravkraftigt minskat eller avskaffat anslag för år 2002läggs fram i flera motioner.Förslag med denna innebörd läggs fram i motionBo316 (m) yrkande 12 där anslaget föreslås reducerasmed , i motion Bo320 (kd)yrkande 23 i motsvarande del med förslag om enanslagsreduktion med samt imotion Bo303 (c) i motsvarande del där det föreslåsatt anslaget minskas med . Enavveckling av stödet till lokala investeringsprogramföreslås även i partimotionerna MJ337 (c) yrkande29, Fi294 (fp) yrkande 19 och Bo324 (fp) yrkande 14,de två sistnämnda yrkandena i motsvarande del.Förslagen i fp-motionerna innebär också att anslagetför stödet avvecklas helt redan budgetåret 2002.Bostadsutskottet har alltsedan beslutadeom att införa möjligheten till statligt stöd till delokala investeringsprogrammen haft att ta ställningtill motionsförslag om en avveckling av stödet.Utskottet har avstyrkt dessa förslag bl.a. medhänvisning till behovet av att på olika sättstimulera övergången till ett långsiktigt ekologiskthållbart samhälle. Enligt utskottets uppfattning hardet statliga stödet haft en betydelsefull roll idetta sammanhang.Som framgår av redovisningen ovan sker nu enavtrappning av stödet till lokalainvesteringsprogram, och en satsning på bl.a.klimatprogram tar vid. Däremot finns inget skäl attsom motionärerna föreslår snabbavveckla stödformen.Erfarenheterna av den hittillsvarande stödgivningenhar i huvudsak varit positiv. Det är nu angelägetatt dessa erfarenheter tas till vara och ges storspridning. Med den anslagstilldelning som regeringenföreslår ges förutsättningar för en planeradavtrappning av stödet som innebär såväl att gjordaåtaganden kan fullföljas som att resultaten avstödet kan följas upp.Regeringens förslag om anslag för år 2002tillstyrks liksom regeringens förslag om ettbemyndigande i fråga om anslaget. Utskottetavstyrker därmed motionerna Bo316 (m) yrkande 12,MJ337 (c) yrkande 29, Bo303 (c), Bo320 (kd) yrkande23, Bo324 (fp) yrkande 14 och Fi294 (fp) yrkande 19,de fyra sistnämnda motionerna i motsvarande del.34:2 disponeras för att finansiera verksamhetenvid huvuduppgift är att i anknytning tillde lokala investeringsprogrammen förmedla kunskaperoch erfarenheter mellan kommuner, statligamyndigheter, näringsliv, forskare och andra aktörer.Regeringen föreslår att anslås tillmyndigheten för . I propositionen framhållsbehovet av överväganden om den fortsattaverksamheten för institutet efter det att arbetetmed de lokala investeringsprogrammen har upphört.Ett ställningstagande i denna fråga aviseras senastske i samband med budgetpropositionen för 2003.I motion Bo316 (m) yrkande 13 föreslås att enavveckling av myndigheten genomförs undernästkommande år samt att anslaget för år 2002fastställs till . Anslaget är enligtmotionen endast avsett att täcka kostnaderna föravvecklingen. Även i motion Bo303 (c) föreslås imotsvarande del att myndigheten avvecklas. Enligtdetta förslag kan anslaget helt avskaffas för år2002.Bostadsutskottet har ovan ställt sig bakomregeringens förslag om stödet till lokalainvesteringsprogram. Verksamheten vid hållbarhet bör därförfortsätta som planerat i avvaktan på de övervägandensom aviseras av regeringen. Regeringensanslagsförslag tillstyrks således. De aktuellayrkandena i motionerna Bo303 (c) och Bo316 (m)avstyrks.Övriga anslag i budgetpropositionenUtskottet tar i detta avsnitt upp förslag tillanslag m.m. i budgetpropositionen som inte möttinvändningar i motioner eller vid utskottetsbehandling.I fråga om de anslag som inte behandlats avutskottet ovan föreslås i budgetpropositionen attdet för under utgiftsområde 18 skallanvisas till anslaget31:3 Statens bostadskreditnämnd:Förvaltningskostnader ett ramanslag om13 ,31:3 : Garantiverksamhetenett ramanslag om ,31:10 ett ramanslag om 6 300 000kr,32:2 Regionala självstyrelseorgan ett obetecknatanslag om 25 297 000 kr.Den av regeringen förordade anslagstilldelningenavseende de nu aktuella anslagen tillstyrks avutskottet.Förslag om nytt anslag inom utgiftsområde 18Utskottet har ovan tagit ställning till samtligaförslag som avser de anslag som finns upptagna ibudgetpropositionen inom utgiftsområde 18.Avslutningsvis vad gäller budgeten för år 2002behandlas i detta avsnitt ett motionsförslag om attinrätta ett nytt anslag inom utgiftsområdet.Det är enligt motion Bo320 (kd) mycket angelägetatt åtgärder vidtas för att barnen skall hamöjlighet att vistas i sunda och hälsosammaförskolor och skolor. Motionärerna hänvisar bl.a.till undersökningar som visar att ett stort antalskolor har dålig ventilation och fuktskador. Motdenna bakgrund föreslås i motionens yrkande 23 imotsvarande del att ett anslag på 25 miljoner kronorinrättas till åtgärder för bättre innemiljö iförskolor och skolor. Finansieringen av det nyaanslaget skall enligt yrkande 8 ske genom enmotsvarande minskning av anslaget för stöd till delokala investeringsprogrammen.Utskottet har vid ett flertal tillfällenframhållit vikten av fortsatta insatser för attförbättra inomhusmiljön i såväl bostadsbeståndet somi den offentliga miljön. I detta sammanhang är detgivetvis av särskilt stor vikt att vidta åtgärder ide byggnader där barn och ungdomar vistas dagligen.Motionsförslaget utgår emellertid från att medel förändamålet kan anslås i samband med en avveckling avdet statliga stödet till lokala investeringsprogram.Förslagen om en avveckling av detta stöd har ovanavstyrkts. Utskottet avstyrker av detta skäl ävenmotion Bo320 (kd) yrkandena 8 och 23, det sistnämndai motsvarande del. Det bör i sammanhanget nämnas attstödet till de lokala investeringsprogrammen sedanden till viss del kan användas fördet av motionärerna förordade ändamålet.Bostadspolitikens inriktning m.m.Utformningen av bostadspolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag omutformningen av bostadspolitiken.Jämför reservationerna 1 (m, -), 2 (v), 3(kd), 4 (c) och 5 (fp).Under allmänna motionstiden har det väckts ett flertal motionersom avser den huvudsakliga inriktningen ochutformningen av bostadspolitiken. Gemensamt förmotionerna är att de för fram förslag som täcker ettbrett bostadspolitiskt spektrum. Däremot ärutgångspunkten för dem något olika. Flera avmotionerna har en mer allmän bostadspolitiskutgångspunkt, medan andra har sitt ursprung i ensträvan att öka bostadsbyggandet i landet i sinhelhet eller i tillväxtregionerna.I Moderata samlingspartiets bostadspolitiskapartimotion Bo318 yrkande 1 föreslås att riksdagenskall göra ett tillkännagivande om bostadspolitikensinriktning. Enligt motionen bör utgångspunkten förbostadspolitiken vara att människor själva skallkunna välja den bostad de önskar. Det innebär attbostadsmarknaden måste styras av människorsefterfrågan och fria val. För att dessa mål skalluppnås måste enligt motionen skatterna sänkas,hyressättningssystemet reformeras, ägarlägenheterinföras, plan- och byggprocessen förenklas och egetägande underlättas. Som ett led i en nybostadspolitik föreslås dessutom i motionens yrkande2 att satsningar skall göras på infrastrukturen isyfte att underlätta byggande också utanförstadskärnorna.Förslag om bostadspolitikens utformning ochinriktning som motsvarar dem i motion Bo318 (m) försäven fram i partimotion N224 (m) yrkande 5 samt imotionerna N313 (m) yrkande 2 och N319 (m) yrkande2. Förslaget i den förstnämnda motionen ingår som endel i ett storstadspolitiskt program och förslagen ide två sistnämnda motioner som delar i program förtillväxt i Stockholmsregionen.En god bostads- och närmiljö är enligt motionBo320 (kd) av grundläggande betydelse för välfärden.Bostadssektorn måste därför bli mer flexibel ochöppen för människors behov. För att nå dit måstebostadspolitiken läggas om i riktning mot sänktaskatter och avvecklade generella subventioner yrkande 2. Det innebär bl.a. sänkt skatt på boendeoch byggande, ökad konkurrens i byggandet, införandeav ägarlägenheter och tillkomsten av nya former förkategoriboende. Dessutom måste kommunernasövergripande ansvar för bostadspolitiken på lokalnivå läggas fast yrkande 1. Det innebär attkommunerna skall ha det sociala ansvaret för atttrygga bostadsförsörjningen för sina medborgare. Hurdetta skall säkerställas hör till det kommunalasjälvbestämmandet att avgöra.Även i motion Bo269 (kd) läggs det fram förslagtill en ny bostadspolitik som motsvarar förslagen imotion Bo320 (kd). Utgångspunkt för förslagen imotionen är i första hand bostadssituationen iStockholm.En förutsättning för att kunna forma enbostadspolitik som löser dagens problem ochframtidens utmaningar är enligt Centerpartietspartimotion Bo325 att det finns en insikt om dediametralt olika förutsättningar som råder påbostadsmarknaden i olika delar av landet yrkande3. De principer för en hållbar boendepolitik som motden bakgrunden måste läggas fast är enligt motionensyrkande 2 bl.a. följande:- Människan i centrum-- Valfrihet och mångfald-- Neutralitet mellan boendeformer-- Ingen ny subventionspolitik-- Lokalt utformad boendepolitik-- Tillgänglighet-- Enklare regler-I motionen förs dessutom fram förslag om attförbättra kommunikationerna för att därigenom minskatrycket på de bostadsmarknader som är överhettade yrkande 4. Slutligen framhålls vikten av att statoch kommuner tar det ansvar som fordras för att fåtill stånd ett ökat bostadsbyggande yrkande 5.Den framtida bostadspolitiken måste enligtFolkpartiets partimotion So637 yrkande 13 präglas avökad egenmakt för de boende genom lägre beskattning,reformerad hyressättning, ökad konkurrens påbostadsmarknaden och införandet av ägarlägenheter.Som en del i en satsning på i södraStockholms län, respektive försmotsvarande förslag till en ny inriktning avbostadspolitiken fram också i motionerna Bo322 (fp)yrkande 1 samt Bo323 (fp) yrkande 2. Förslagetåterkommer även i motion N267 (fp) yrkande 30 som endel i ett näringspolitiskt program för ett starkareSverige.Det finns enligt motion Bo290 (v) ett stort behovav en samlad syn på bostadspolitiken för att skapaen ekologiskt och socialt hållbar utveckling.Grunden för en sådan bostadspolitik är bl.a. enplanering där alla aspekter som påverkar byggandeoch boende vägs in. En samplanering på regional ochnationell nivå som förutom bostäder också omfattarkommunikationer, service och placeringen avutbildningsplatser m.m. måste därför komma tillstånd yrkande 1. Som en viktig del ibostadspolitiken måste boendekostnaderna pressasned. För att nå detta bör enboendekostnadskommission tillsättas yrkande 3.Kommissionen bör ha ett brett uppdrag att se överalla de faktorer som påverkar boendekostnaderna ochkomma med förslag till åtgärder för att sänkaboendekostnaderna. I kommissionen bör ingårepresentanter för alla intressenter inom bygg- ochbostadssektorn.Enligt motion Bo311 (s) är det nu dags för en nysocial bostadspolitik anpassad för 2000-talet.Viktiga delar i denna politik är förstärkta ochutvecklade bostadsbidrag, ökat inflytande över denegna bostaden och ett boende och byggande präglat avett ekologiskt tänkande. Enligt förslaget måstestaten dessutom medverka till att regler ochbostadsfinansiering utformas så attombyggnadsverksamheten ökar.Det finns enligt motion Bo307 (s) flera exempel påatt hyresgäster och bostadsrättshavare betalar merför sitt boende än villaägare, trots att de senaredisponerar en betydligt större boendeyta. Åtgärdermåste därför vidtas för att åstadkomma neutralitetmellan olika upplåtelseformer. Det kan t.ex. skegenom stegvis förändring av skatte- ochavgiftspolitiken.För att i första hand lösa problemen iStockholmsregionen och i andra tillväxtorterförordas i motion Bo267 (s) att ett nyttbostadsbyggnadsprogram upprättas. Det innebär bl.a.att kommunerna måste ta ett större ansvar för atthålla nere kostnaderna för mark ochanslutningsavgifter m.m. Även staten bör på olikasätt kunna agera bl.a. genom sina fastighetsföretag.Även förslaget i motion Bo314 (s) syftar till attöka bostadsbyggandet. Ett skäl till attbostadsbyggandet inte har en tillräcklig omfattningär enligt motionen bristen på byggnadsarbetareframför allt i . Ett sätt attkomma till rätta med denna situation anges bl.a.vara att införa ett pendlingsstöd för arbetslösabyggnadsarbetare.När det gäller den i motionerna aktualiseradefrågan om bostadspolitikens utformning gör utskottetföljande bedömning.De nu behandlade motionerna syftar alla till attpå olika sätt och med delvis olika utgångspunkter geriktlinjer för hur den framtida bostadspolitiken börutformas. Det är alltså inte fråga om att i detaljfastställa hur politiken skall bedrivas, utan attlägga fast de mål som skall vara styrande förpolitiken. Mer ingående överväganden i sak om deolika åtgärder som kortfattat förordas i motionernaför att uppnå uppsatta bostadspolitiska målredovisas av utskottet i andra delar av dettabetänkande samt i betänkanden inriktade på olikasakfrågor inom bostadspolitiken.De mål som gäller för bostadspolitikenantogs av , på förslag av bostadsutskottet,. beslut innebär att målen formuleras på följande sätt.Bostaden är en social rättighet ochbostadspolitiken skall skapa förutsättningar föralla att leva i goda bostäder till rimligakostnader och i en stimulerande och trygg miljöinom ekologiskt hållbara ramar. Boendemiljönskall bidra till jämlika och värdigalevnadsförhållanden och särskilt främja en goduppväxt för barn och ungdomar.Samtidigt som de bostadspolitiska målen måste liggafast finns det enligt utskottets mening anledningatt stryka under att bostadspolitiken inte kan sesisolerad från andra viktiga politikområden. Detinnebär bl.a. att de bostadspolitiska målen måsteutgå från förutsättningen att bostadspolitiken skallutgöra en bärande del i den generella välfärden. Debostadspolitiska målen ger också klart uttryck fördetta bl.a. genom att de betonar att bostaden är ensocial rättighet och därmed också en samhälleligrättighet. Av detta följer att samhället ävenfortsättningsvis måste ta ett ansvar för att tryggabostadsförsörjningen.Det nu i korthet redovisade synsättet låter siginte förenas med flera av motionsförslagen, som istället bygger på principen att det samhälleligainflytandet liksom ansvaret bör minska. ärdet utskottets bedömning att flera motionsförslaginte i något avgörande avseende kan anses stå imotsatsförhållande till de mål som lagtfast. I dessa fall gäller frågan därför hur målenbör preciseras. Mot bakgrund av de förslag som försfram i motionerna vill utskottet erinra om att debostadspolitiska målen senast har preciserats påflera områden bostadspolitiskaproposition.Det gäller bl.a. beträffande- bostaden som en social rättighet,-- bostadspolitikens inriktning på att skapaförutsättningar för alla att växa upp och leva i enstimulerande och trygg miljö,-- de boendes inflytande över den egna bostaden m.m.,-- en bostadspolitik som utvecklas inom ekologiskthållbara ramar,-- utformning av boendemiljön för att bidra till attskapa jämlika och värdiga bostadsförhållanden samt-- utformning av bostadspolitiken så att social,ekonomisk och etnisk integration främjas.-Utskottet är inte heller berett att med utgångspunkti motionsförslagen förorda att de på detta sättpreciserade målen nu frångås. Även om detnaturligtvis alltid finns skäl att från tid tillannan också se över hur målen bör preciseras har detenligt utskottets mening inte i motionerna visatsatt nu bör göra något nyttställningstagande i frågan.När det gäller frågan med vilka medel som deuppsatta målen skall nås kan utskottet konstateraatt skiljaktigheterna är stora. Utskottet är motdenna bakgrund inte berett att ställa sig bakom demera konkreta förslag som läggs fram i flera avmotionerna. Det gäller bl.a. förslagen omägarlägenheter, tredimensionell fastighetsbildningoch fastighetsbeskattningen. I flera fall ärdessutom frågorna under utredning eller underberedning i . Det finns motbakgrund härav inte anledning för att nugöra nya tillkännagivanden i dessa frågor.Utskottet avstyrker med hänvisning till detanförda partimotionerna Bo290 (v) yrkandena 1 och 3,Bo318 (m) yrkandena 1 och 2, Bo325 (c) yrkandena25, N224 (m) yrkande 5 och So637 (fp) yrkande 13samt motionerna Bo267 (s), Bo269 (kd), Bo307 (s),Bo311 (s), Bo314 (s), Bo320 (kd) yrkandena 1 och 2,Bo322 (fp) yrkande 1, Bo323 (fp) yrkande 2, N267(fp) yrkande 30, N313 (m) yrkande 2 och N319 (m)yrkande 2.De bostadspolitiska frågornas behandling iregeringenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om debostadspolitiska frågornas behandling iregeringen.Jämför reservation 6 (m) och de särskilda yttrandena5 (kd, c, fp) och 6 (v).Boendefrågorna har enligt motion Bo273 (kd) alltid aktualitet,och de kommer också att kräva ett större utrymme iframtiden. kommer framtidens planering attinnebära krav på en mer blandad och ekologisktinriktad bebyggelse. Strävan måste vara att gå fråndet funktionsuppdelade till det socialt ochfunktionellt integrerade samhället. Sammantagetinnebär detta enligt motionen att det bör finnas enför dessa frågor ansvarig minister, som till sittförfogande har ett framtidsinriktat planerings- ochbostadsdepartement.Det finns enligt partimotion Bo290(v) yrkande 2 ett stort behov av en samlad syn påbostadspolitiken för att skapa en ekologiskt ochsocialt hållbar utveckling. Det sätt på vilketregeringen organiserat sitt arbete med debostadspolitiska frågorna verkar däremot i motsattriktning. Genom att lägga olika delar avbostadspolitiken på olika departement har regeringentappat den helhetssyn som är nödvändig för att få ensamlad och fungerande bostadspolitik. Även om ettantal bostadspolitiska frågor nu förts samman underden biträdande finansministern är detta enligtmotionen inte tillräckligt. Ett statsråd medövergripande ansvar för de bostadspolitiska frågornabör enligt motionens yrkande 1 därför tillsättas.Frågan om handläggningen av de bostadspolitiskafrågorna i regeringen har behandlats av riksdagenvid flera tidigare tillfällen.Under senare år (senast i bet. 2000/01:BoU1 s. 32)har utskottet tagit ställning till fleramotionsförslag om att ett bostadsdepartement skallinrättas eller att en minister med särskilt ansvarför de bostadspolitiska frågorna skall tillsättas.Även har vid några tillfällenbehandlat förslag av motsvarande innebörd. Förslagenhar avstyrkts med hänvisning till att det enligtregeringsformen är statsministern som tillsätterövriga statsråd och regeringen som fördelar ärendenmellan departementen. hardessutom betonat att borde vara ytterståterhållsam med att uttala sig eller på annat sättsöka påverka regeringen i fråga om hur den skallorganisera sitt arbete. har i sinaöverväganden betonat vikten av att bostadsfrågornages en sammanhållen behandling i regeringsarbetet.Vid sin senaste behandling av frågan framhöllutskottet att biträdande finansministern sedanhösten 1999 förutom sitt ansvar förbostadsfinansiering m.m. också har ansvar förlagstiftningsärenden som gäller hyra, förvärv ochförvaltning av hyresfastigheter m.m. ochbostadsrätt. Även ärenden som avser bostadssocialafrågor och äldreboende tillhör numera den biträdandefinansministerns ansvarsområde. Det betyder attflera för bostadspolitiken viktiga frågor nu förtssamman till ett ansvarigt statsråd. Även om någonbostadsminister till namnet inte har utnämnts finnsdet därmed ett statsråd med ett vidgatbostadspolitiskt ansvar som till gagnet i mångt ochmycket motsvarar en sådan minister. De avmotionärerna förordade förutsättningarna för en merasammanhållen behandling av bostadsfrågorna iregeringsarbetet föreligger enligt utskottets meningdärmed. Med hänvisning härtill och till att det ärregeringen som har att organisera sitt arbeteavstyrker utskottet motion Bo273 (kd) samtpartimotion Bo290 (v) yrkande 2.BostadsförsörjningenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen ombostadsförsörjningen.Jämför reservationerna 7 (m, fp, -), 8 (v), 9(kd) och 10 (c).Även om rätten till en bostad delvis har stärkts i och medinförandet av lagen (2000:1383) om kommunernasbostadsförsörjningsansvar är detta enligtVänsterpartiets partimotion Bo224 inte tillräckligt.Lagen bör därför arbetas om i sin helhet för attgöra den till en lag för övergripandeboendeplanering. Det innebär bl.a. att krav skallställas på att kommunerna upprättar särskildaboendeplaneringsprogram som antas avkommunfullmäktige minst en gång per mandatperiod.Riksdagen bör därför anta ett i motionen framlagtförslag till ändring i 1 § med denna innebörd yrkande 1. I andra hand bör begära attregeringen lägger fram ett förslag till motsvarandelagändring yrkande 2. Dessutom bör det ställaskrav på att kommunerna till årligenskall redovisa sina bostadsförsörjningsplaner.Riksdagen bör därför anta ett i motionen framlagtförslag till ändring i 5 § med denna innebörd yrkande 7.