bet · GP01LU2 · 2001-11-13 00:00:00 — Handlingsplan för konsumentpolitiken 20012005 SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringensproposition /01:135 Handlingsplan förkonsumentpolitiken 20012005 jämte 9 motionerinnehållande 40 motionsyrkanden som väckts medanledning av propositionen. Vidare behandlas 12motionsyrkanden som väckts och 22 motionsyrkanden somväckts under den allmänna motionstiden år 2001.I propositionen föreslår regeringen att riksdagenskall godkänna dels regeringens förslag i fråga ommål för konsumentpolitiken, dels regeringens förslagatt delmål skall anges för konsumentpolitiken, delsock regeringens förslag i fråga om mål förKonsumentverket.Regeringens förslag innebär att de nationellamålen för konsumentpolitiken skall vara attkonsumenternas ställning och inflytande på marknadenskall stärkas (inflytandemålet), att hushållen skallha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska ochandra resurser effektivt (hushållningsmålet), attkonsumenternas hälsa och säkerhet skall skyddas(säkerhetsmålet), att sådana konsumtions- ochproduktionsmönster skall utvecklas som minskarpåfrestningarna på miljön och bidrar till enlångsiktigt hållbar utveckling (miljömålet) samt attkonsumenterna skall ha tillgång till god vägledning,information och utbildning (kunskapsmålet).I förhållande till vad som gäller ärkunskapsmålet nytt medan inflytandemålet bygger pådet tidigare marknadsmålet. Övriga mål kvarståroförändrade.Propositionen är en handlingsplan förkonsumentpolitiken. I propositionen föreslås därföratt delmål skall anges för konsumentpolitikensverksamhetsinriktning . Ipropositionen redovisar regeringen sina bedömningarav vilka delmål som bör gälla för tidsperioden20012005 och vilka åtgärder som bör genomförasunder respektive delmål.I övrigt innebär regeringens förslag att deövergripande målen för verksamhetanpassas till de nya nationella målen förkonsumentpolitiken.Utskottet föreslår att skall bifallaregeringens förslag och avslå samtligamotionsyrkanden.Till betänkandet har fogats sexton reservationeroch tre särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Principiella frågorRiksdagen avslår motion 2001/02:L2 yrkandena 1i denna del och 3.Reservation 1 (m)2. Mål för konsumentpolitikenRiksdagen godkänner vad regeringen föreslår ipropositionen i fråga om mål förkonsumentpolitiken (avsnitt 4.1).Riksdagen avslår därmed motionerna 2001/02:L2yrkande 1 i denna del, 2001/02:L4 yrkande 1,2001/02:L6 yrkandena 1 och 2, 2001/02:L7 yrkande1, 2001/02:L9 yrkande 1, 2000/01:L715 och2000/01:L721 yrkande 1.Reservation 2 (m)Reservation 3 (kd)3. Mål och inriktning för EU-arbetetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L7 yrkande5 och 2001/02:L9 yrkandena 2 och 3.4. Delmål för konsumentpolitikenRiksdagen godkänner vad regeringen föreslår ipropositionen i fråga om att ange delmål förkonsumentpolitiken (avsnitt 4.3.1).5. konsumentverksamhetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L2 yrkande2 i denna del, 2001/02: L7 yrkande 4, 2001/02:L8,2000/01:L707, 2000/01:L721 yrkande 2 i denna deloch 2001/02:L295.Reservation 4 (m)6. Information om dagligvarorRiksdagen avslår motion 2000/01:L721 yrkande 2i denna del.7. Märkning av livsmedelRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L3,2001/02:L4 yrkandena 2 och 3, 2001/02:L5,2001/02:L7 yrkande 6 och 2001/02:L9 yrkande 4.Reservation 5 ( kd)Reservation 6 (c)8. KonsumentundervisningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L2 yrkande2 i denna del, 2001/02: L4 yrkande 4, 2001/02:L7yrkande 3, 2000/01:L705 yrkande 3 och2001/02:L265.Reservation 7 (m)Reservation 8 (c)9. Ideella organisationerRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L1,2001/02:L4 yrkande 5, 2000/01:L705 yrkande 2 och2000/01:L721 yrkande 3.Reservation 9 (m)Reservation 10 (c)10. Finansiella tjänsterRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L7 yrkande7, 2001/02:L230, 2001/02:L298, 2001/02:L317 och2001/02:L360.11. Skuldfällor och skuldsaneringRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L7 yrkande9 i denna del, 2001/02: L9 yrkande 8 och2001/02:L351.12. Konsumentskydd vid kreditgivningRiksdagen avslår motion 2001/02:L7 yrkande 9 idenna del.13. Betalningsansvar vid obehörigtutnyttjande av kontokort, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:L7 yrkande9 i denna del och 2001/02:L312.14. Etiska fonder, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:L7 yrkande8 och 2001/02:L338.15. ProduktsäkerhetslagenstillämpningsområdeRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L2 yrkande6 och 2000/01:L706.Reservation 11 (m)16. StandardiseringRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L6 yrkande3 och 2001/02:L243.17. KonsumentforskningRiksdagen avslår motion 2001/02:L2 yrkande 5.Reservation 12 (m)18. PrisinformationRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L9yrkande 5 och 2001/02:L254.19. Nya marknaderRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L9yrkandena 6 och 7, 2000/01:L704, 2000/01:L721yrkande 4 och 2001/02:L246.20. Etisk märkningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L2 yrkande7, 2001/02:L4 yrkandena 6 och 7, 2001/02:L7yrkande 2, 2000/01:L721 yrkande 5, 2001/02: L251,2001/02:L252, 2001/02:L278, 2001/02:L346 och2001/02:L366.Reservation 13 (m)Reservation 14 (c)21. Mål för KonsumentverketRiksdagen godkänner vad regeringen föreslår ipropositionen i fråga om mål för (avsnitt 13).Riksdagen avslår därmed motionerna 2001/02:L2yrkande 4, 2001/02:L9 yrkande 9 och 2000/01:L705yrkande 1.Reservation 15 (m)22. Tvistlösning utom domstolRiksdagen avslår motion 2001/02:L2 yrkande 8.Reservation 16 (m)den 13 november 2001På lagutskottets vägnarTanja LinderborgFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: TanjaLinderborg (v), (), ChristelAnderberg (m), (), (), (m), (),(), (),(), (), KjellEldensjö (kd), (), (), () och ().Ärendet och dess beredningI beslutade regeringen direktiv till enparlamentarisk kommitté med uppgift att lämnaförslag om hur den framtida konsumentpolitiken skallutformas för att kunna ge människor förutsättningaratt känna sig trygga som konsumenter och ha ettstarkt inflytande över sin vardag (dir. 1999:1).Kommittén antog namnet Konsumentpolitiska kommittén2000.Enligt direktiven hade kommittén i uppgift attidentifiera konsumentpolitikens långsiktiga innehålloch prioriteringar. För det ändamålet skullekommittén göra en utvärdering och analys av dekonsumentpolitiska målen och vid behov föreslå hurmålen, mot bakgrund av de nya förutsättningarna isamhället, kan utvecklas och fungera bättre. Iuppdraget ingick också att avväga vilka medel i formav lagstiftning och ekonomiska och andra resursersom bör utnyttjas för att nå dessa mål. Arbetetskulle, enligt direktiven, utföras i ett tydligt EU-perspektiv med det nordiska samarbetet som en viktigbas. Kommittén redovisade sitt uppdrag i april 2000i slutbetänkandet (SOU 2000:29) Starka konsumenter ien gränslös värld.I december 1997 tillkallade regeringen en utredaremed uppdrag att göra en analys av existerandeproblem och omfattningen av dessa när det gällermärkning och annan konsumentinformation pådagligvaruområdet samt att föreslå vilka principersom bör gälla vid utformningen av information om ochmärkning av dagligvaror (dir. 1997:151). Utredningenantog namnet Utredningen gällandekonsumentinformation om dagligvaror. I oktober 1998fick utredningen genom tilläggsdirektiv i uppdragatt särskilt studera och analysera situationen pådagligvarumarknaden för personer med svåraresynnedsättning (dir. 1998:94). I tilläggsuppdragetingick att föreslå principer för hur märkning ochannan information skall utformas för att man påbästa sätt skall nå de synskadade och undersöka hurden moderna informationstekniken bäst kan utnyttjasi kommunikationen med denna grupp. Utredningenredovisade sitt uppdrag ibetänkandet (SOU 1999:7) Märk väl!.Båda betänkandena har remissbehandlats och liggertill grund för regeringens förslag och bedömningar iförevarande proposition 2000/01:135 Handlingsplanför konsumentpolitiken 20012005.I propositionen föreslår regeringen att riksdagenskall godkänna dels regeringens förslag i fråga ommål för konsumentpolitiken (propositionens avsnitt4.1), dels regeringens förslag att delmål skallanges för konsumentpolitiken (propositionens avsnitt4.3.1), dels ock regeringens förslag i fråga om målför (propositionens avsnitt 13).Regeringens förslag återfinns i bilagan.Regeringen redovisar i propositionen även sinabedömningar i fråga om vilka delmål som bör gällaför konsumentpolitiken.Med anledning av propositionen har 9 motioner väcktsinnehållande 40 motionsyrkanden. I detta sammanhangbehandlar utskottet även 12 motionsyrkanden frånden allmänna motionstiden och 22motionsyrkanden från den allmänna motionstiden år2001. Förslagen i motionerna återges i bilagan.Som ett led i ärendets beredning har utskottet vidett studiebesök hos den 23 oktober2001 inhämtat upplysningar om verkets verksamhet.Utskottet har även inhämtat upplysningar frånföreträdare för Konsumentråd och SverigesKonsumenter i Samverkan. Vidare har företrädare förSvensk Energi lämnat synpunkter såvitt gällerregeringens bedömning om ett branschfinansieratorgan för information och vägledning på elområdet(propositionens avsnitt 11.5). I ärendet harinkommit en skrivelse från Synskadades Riksförbund.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslår regeringen att riksdagenskall godkänna regeringens förslag till mål förkonsumentpolitiken. Målen för konsumentpolitikenskall enligt regeringens förslag vara följande.1. Konsumenternas ställning och inflytande påmarknaden skall stärkas, inflytandemålet.2.· Hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttjasina ekonomiska och andra resurser effektivt,hushållningsmålet.·1. Konsumenternas hälsa och säkerhet skallskyddas, säkerhetsmålet.2.3. Sådana konsumtions- och produktionsmönsterskall utvecklas som minskar påfrestningarna påmiljön och bidrar till en långsiktigt hållbarutveckling, miljömålet.4.5. Konsumenterna skall ha tillgång till godvägledning, information och utbildning,kunskapsmålet.6.Dessa mål skall vara styrande såväl för detnationella konsumentpolitiska arbetet som förSveriges arbete i EU och andra internationellaforum.Regeringen föreslår vidare att målen förKonsumentverkets verksamhet anpassas till de nyamålen för konsumentpolitiken.Propositionen är en handlingsplan förkonsumentpolitiken. I propositionen föreslås därföratt delmål skall anges för konsumentpolitikensverksamhetsinriktning . Ipropositionen redogör regeringen också för sinbedömning av vilka delmål som bör gälla förverksamhetsinriktningen ochvilka åtgärder som bör genomföras under respektivedelmål.2001/02LU2Utskottets övervägandenPrincipiella frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå två motionsyrkanden sominnebär en annan inriktning på den framtidakonsumentpolitiken än den regeringenföreslår. Jämför reservation nr 1 (m).MotionernaI motion 2001/02:L2 förespråkar . (m) en annan inriktning på den framtidakonsumentpolitiken än den som föreslås ipropositionen. I motionen anförs att regeringenspolitik på området är uttryck för ett planekonomiskttänkande och en förmyndarmentalitet och attkonsumenterna, genom en mer avregleradkonsumentpolitik samt ett sunt underifrånperspektiv,bör ges tillbaka förtroendet och makten. Den principsom, enligt motionärerna, måste ligga till grund förall politik, inklusive konsumentpolitiken, är attkunden alltid har rätt och att det är den enskildemedborgaren som skall få göra sitt val och tryggtkunna förlita sig på sin egen kunskap, sunda lagaroch en lyhörd och ansvarstagande marknad som stöd.Motionärerna anser att regeringens politik tar ifrånden enskilde konsumenten dennes inflytande ochbestämmanderätt och således minskar den verkligakonsumentmakten. Konsumentpolitiken måste, anförsdet i motionen, i sin helhet decentraliseras ochkonkurrensens betydelse för konsumenternapoängteras. I motionen begärs ett tillkännagivandeom mål och inriktning av konsumentpolitiken ienlighet med det anförda (yrkande 1, delvis).I samma motion anförs det vidare attkonsumentpolitiken bör syfta till att öka denkonkurrensutsatta sektorn, vidga området för privatnäringsverksamhet, avveckla offentliga monopol ochminska offentligt ägande i näringsverksamhet. Imotionen begärs ett tillkännagivande om vikten avstrukturförändringar i konkurrenshöjande syfte(yrkande 3).Utskottets ställningstagandeInför ställningstagandet till ifrågavarandeprincipiella spörsmål vill utskottet först erinra omatt den svenska konsumentverksamheten har en långtradition och att den förda politiken vid eninternationell jämförelse måste anses ha varitframgångsrik. Flera olika statliga organ harinrättats för att hjälpa hushållen att effektivtkunna utnyttja sina resurser och stärkakonsumenternas ställning på marknaden. Under årenslopp har vidare ett fruktbart samarbete mellan denstatliga organisationen och den som bedrivs avfrivilliga organisationer vuxit fram. På mångaområden har också etablerats ett konstruktivtsamarbete med näringslivet.Utskottet konstaterar att förevarande propositionbygger vidare på denna tradition, och utskottetdelar för sin del den grundsyn på konsumentpolitikensom regeringen ger uttryck för. Som anförs ipropositionen är det sålunda en förutsättning föratt marknaden skall fungera att det finns starka ochvälinformerade konsumenter. Konsumentpolitiken ärdärför en viktig förutsättning för en fungerandemarknadsekonomi. Marknadsmekanismerna utgör ettsnabbt och smidigt signalsystem för producenter ochkonsumenter och gör det möjligt för nya företag attväxa fram som svar på konsumenternas efterfrågan.Marknadens inneboende tendenser till koncentrationmotverkar den mångfald och variation som ärmarknadsekonomins förutsättning. Den prismekanismgenom vilken marknaden arbetar kan inte alltid skapade stabila spelregler som krävs för att marknadenskall fungera på ett tillfredsställande sätt.Statens uppgift måste vara att skapa dessaspelregler och att tillhandahålla demarknadsoberoende organ som behövs för attupprätthålla marknadsekonomin. Marknaden behöverstarka och välinformerade konsumenter för attmarknadsekonomin skall fungera. Konsumentpolitikenär också en del av välfärdspolitiken och skallstödja enskilda människor i deras egenskap avkonsumenter för att ge dem ett större inflytande ochför att få dem att känna sig trygga på marknaden.Den har även ett fördelningspolitiskt inslag i detatt den främjar människors möjligheter att hushållamed sina resurser.Det anförda innebär sammanfattningsvis attutskottet inte delar den uppfattning om den framtidakonsumentpolitiken som förs fram i motion 2001/02:L2yrkandena 1 i denna del och 3. Utskottet föreslårdärför att motionsyrkandena avslås.Mål för konsumentpolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna vad regeringenföreslår i propositionens avsnitt 4.1 om målför konsumentpolitiken. Motionsyrkanden medkrav på andra eller utvidgademålformuleringar bör avslås. Jämförreservationerna nr 2 (m) och nr 3 (kd).BakgrundRiksdagen har fastställt konsumentpolitiskariktlinjer vid fyra tillfällen , 1975, 1986och 1995 (prop. 1972:33, bet. NU40, rskr. 225, prop.1975:40, bet. NU26, rskr. 170, prop. 1985/86:121,bet. LU34, rskr. 292 och prop. 1994/95:140, bet.LU32, rskr. 438).Därutöver har lagt fast mål ochinriktning för det svenska arbetet medkonsumentfrågor inom EU (skr. 1995/96:181, bet.LU26, rskr. 292) och ställt sig bakomregeringens förslag till handlingsplan för att nådet beslutade miljömålet ikonsumentpolitiken (skr. 1997/98:67, bet. LU21,rskr. 220).Nu gällande riktlinjer är avsedda att ange målenför och inriktningen av den konsumentpolitik sombehövs för att möta de förändringar som sker och attstärka konsumenternas ställning. Vissa områdenskall, enligt riktlinjerna, vara prioriterade. Dithör hushållens baskonsumtion och stöd tillkonsumentgrupper som är ekonomiskt eller socialtutsatta eller som av andra skäl har behov avsärskilt stöd. Det gäller också åtgärder som främjarkonsumentintressena i det internationellasamarbetet.De mål som lagts fast för konsumentpolitiken är1. att hushållen skall ha goda möjligheter attutnyttja sina ekonomiska och andra resursereffektivt, hushållningsmålet,2. att konsumenterna skall ha en stark ställningpå marknaden, marknadsmålet,3. att konsumenternas hälsa och säkerhet skallskyddas, säkerhetsmålet,4. att sådana konsumtions- och produktionsmönsterutvecklas som minskar påfrestningarna på miljön ochbidrar till en långsiktigt hållbar utveckling,miljömålet.De fyra målen är likställda.PropositionenI propositionen föreslår regeringen att målen förkonsumentpolitiken fortsättningsvis skall vara1. att konsumenternas ställning och inflytande påmarknaden skall stärkas, inflytandemålet,2. att hushållen skall ha goda möjligheter attutnyttja sina ekonomiska och andra resursereffektivt, hushållningsmålet,3. att konsumenternas hälsa och säkerhet skallskyddas, säkerhetsmålet,4. att sådana konsumtions- och produktionsmönsterskall utvecklas som minskar påfrestningarna påmiljön och bidrar till en långsiktigt hållbarutveckling, miljömålet, samt5. att konsumenterna skall ha tillgång till godvägledning, information och utbildning,kunskapsmålet.Enligt förslaget skall målen vara styrande för såväl detnationella arbetet som arbete inom EU ochandra internationella forum.Tre av de föreslagna målen, hushållningsmålet,säkerhetsmålet och miljömålet, är identiska med nugällande mål. Inflytandemålet bygger på det tidigaremarknadsmålet medan kunskapsmålet är nytt.MotionernaI ett tiotal motionsyrkanden begärs att riksdagenskall göra vissa uttalanden som bl.a. innebär andraeller utvidgade målformuleringar för den svenskakonsumentpolitiken. I fem av motionerna begärstillkännagivanden som innebär delvis andramålformuleringar än de som regeringen föreslagit.Christina m.fl. (s) begär i motion2000/01:L721 ett tillkännagivande om behovet av ettnytt konsumentpolitiskt mål som tar sikte på atttillgodose konsumenternas behov av bra utbildning,information och vägledning (yrkande 1).I motion 2001/02:L2 av m.fl.(m) anser motionärerna att kunskapsmålet torde varadet övergripande medlet för att uppnå samtliga mål,varför kunskapsmålet bör sättas främst (yrkande 1,delvis).Lars m.fl. (fp) anser i motion2001/02:L9 att de nya mål som regeringen föreslårinnebär att konsumentens ställning som den eneaktören på marknaden blir otydlig. En marknadbestår, anförs det i motionen, av köpare ochsäljare, producenter och konsumenter. Att devalveradetta till dels ett inflytandemål, dels ettkunskapsmål skulle, enligt motionärerna, ledakonsumentpolitiken i fel riktning. I motionen begärsett tillkännagivande om att det förstakonsumentpolitiska målet även fortsättningsvis skallvara att stärka konsumenternas ställning och attkunskap är ett sätt att nå detta mål (yrkande 1,delvis).I motion 2000/01:L715 av () tyckermotionären att det är mycket glädjande attkonsumentpolitiken åter lyfts fram, men beklagarsamtidigt att det sker i en anda som uttrycker attbara resurssvaga grupper är i behov av konsumentråd.Därmed bibehålls, enligt motionären, fördomen attkonsumentkunskap inte behövs för den välutbildadeoch välavlönade konsumenten. Motionären anser att entydligare statlig fokusering och marknadsföring avkonsumentpolitiken som ett område som berör allaskulle öka intresset för frågorna. I motionen begärsett tillkännagivande om behovet av att marknadsförakonsumentpolitiken och klargöra dess betydelse förhela konsumentgruppen i syfte att driva påtillkomsten av en stark konsumentrörelse.Kia m.fl. (mp) anför i motion2001/02:L7 att det är olyckligt att inflytandemåletutformats som en process i stället för ett önskvärttillstånd och förordar att inflytandemålet skallformuleras på så sätt att konsumenterna skall hainflytande och en stark ställning på marknaden.Motionärerna begär vidare att utskottet, i sambandmed att det omformulerade inflytandemålet läggsfast, skall uttala att konsumenternas ställning inte kan anses tillfredsställande stark. Imotionen begärs ett tillkännagivande i enlighethärmed (yrkande 1, delvis).Kia m.fl. (mp) framhåller vidare imotion 2001/02:L7 betydelsen av attkonsumentpolitiken bidrar till att göra människormer medvetna om att deras handlande har etiskaaspekter vad gäller exempelvisproduktionsförhållanden för människor och djur, valav material m.m. Miljömålet bör därför, anförs det imotionen, kompletteras med en etisk aspekt i syfteatt ta till vara och stödja det ökade intresset företiska aspekter av konsumtion och göras om till etthållbarhetsmål. Den globala aspekten bör ocksåtydliggöras genom ett tillägg. Vidare ansermotionärerna att regeringen skall redovisahur hållbarhetsmålet efterlevs. I motionen begärsett tillkännagivande i enlighet med det anförda(yrkande 1, delvis).Tre motioner innehåller yrkanden som tar sikte påfunktionshindrade konsumenter. I motion 2001/02:L9av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om att det av motionärernaföreslagna första konsumentmålet skall förtydligasmed en hänvisning till tillgängligheten förfunktionshindrade på alla konsumentområden och atthandikappanpassningen inte kan försummas i dettasammanhang (yrkande 1, delvis).Viviann m.fl. (c) anför i motion 2001/02:L4att det bör införas ett sjätte konsumentpolitisktmål, nämligen Tillgänglighet och användbarhet förfunktionshindrade konsumenter. Detta skulle, enligtmotionärerna, innebära att får iuppdrag att beakta funktionshindrade konsumentersintressen inom all sin verksamhet och attutvecklingsarbete bedrivs för att utveckla tekniskaförutsättningar för de funktionshindrade. I motionenbegärs ett tillkännagivande i enlighet med det nuanförda (yrkande 1).Också m.fl. (kd) förespråkar imotion 2001/02:L6 att det bör införas ett sjättekonsumentpolitiskt mål som går ut på tillgänglighetoch användbarhet för funktionshindrade konsumenter(yrkande 1) och att ges i uppdragatt i all sin verksamhet också beaktatillgängligheten och användbarheten förfunktionshindrade kunder i enlighet med ambitionen iproposition 1999/2000:79 Från patient tillmedborgare, en nationell handlingsplan förhandikappolitiken och på dethandikappolitiska området (yrkande 2).Utskottets ställningstagandenSom redovisats i det föregående innebär regeringensförslag att säkerhetsmålet och hushållningsmåletkvarstår oförändrade i förhållande till vad somgäller enligt konsumentpolitiska beslut.Regeringens förslag i denna del har inte föranlettnågot motionsyrkande. Enligt utskottets mening ärsäkerhets- och hushållningsmålen i högsta gradalltjämt relevanta, varför de bör ligga till grundäven för det framtida konsumentpolitiska arbetet.Utskottet ställer sig således bakom regeringensförslag i denna del.Det föreslagna kunskapsmålet är nytt. Ipropositionen framhålls att konsumenterna för attkunna göra väl avvägda val på marknaden måste hatillgång till god vägledning, information ochutbildning. Vägledning, information och utbildningär, enligt regeringen, inte endast olika sätt attarbeta för att uppnå de övriga konsumentpolitiskamålen utan även, i vart fall på kort sikt, attbetrakta som ett eget mål.Utskottet ser för sin del med tillfredsställelsepå att de konsumentpolitiska målen nu kompletterasmed ett kunskapsmål. I takt med att konsumenternafår ett större utbud av varor och tjänster och ettallt större eget ansvar för sina val ökar behovet avvägledning på olika områden. God information omprodukter och tjänster är vidare nödvändigt för attkonsumenterna skall kunna göra väl överlagda val påmarknaden. Behovet av information ökar också dåkonsumenterna ställer allt större krav på exempelviskunskap om produktionsmetoder, miljöaspekter ochetiska aspekter. Som framhålls i propositionen ärutbildningsinsatser nödvändiga, särskilt för gruppersom saknar grundläggande kunskaper omkonsumentfrågor och vilka rättigheter ochskyldigheter man har som konsument i det svenskasamhället.Det anförda innebär att utskottet ansluter sigtill regeringens bedömning också i fråga omkunskapsmålet. Motion 2000/01:L721 yrkande 1 ärdärmed tillgodosedd. Utskottet finner inte skäl att,som föreslås i motion 2001/02:L2 yrkande 1 i dennadel, ge kunskapsmålet försteg framför övrigakonsumentpolitiska mål.Också inflytandemålet är till viss del nytt. Måletbygger på det gällande marknadsmålet som gårut på att konsumenterna skall ha en stark ställningpå marknaden.