bet · GP01NU2 · 2001-11-27 00:00:00 — Efterfrågan på myndighetensdeltagande i arbetet med de regionalatillväxtavtalen har från regional nivå hittillsvarit låg. Enligt revisorerna bedriver myndigheteninte heller någon egentlig utvärdering av gles- ochlandsbygdspolitiska insatser.Ett annat problem som revisorerna påtalar gällerden definition som användersig av för gles- och landsbygd. (harutformat en definition av gles- och landsbygder somgrundar sig på ett områdes tillgänglighet tilltätorter. Definitionen bygger på den avgränsning somfinns i en förordning om landsbygdsstöd som sägeratt glesbygd är större sammanhängande områden somkarakteriseras av långa avstånd till service ocharbetsmarknad. Enligt definitionbor av befolkningen i glesbygd, itätortsnära landsbygd och i tätorter).Revisorerna anser att den nuvarande definitionen avgles- och landsbygdsbefolkningen är alltför vid. Enför bred målgrupp minskar enligt revisorernamöjligheterna att fokusera på de regionalpolitiskaproblem som uppkommer till följd av en glesbefolkningsstruktur. Revisorerna ser inget hinder iatt en glesbygdsmyndighet ges ett landsomfattandeuppdrag. De menar dock att uppdraget bör varaavgränsat till att gälla glesbygds- ochlandsbygdsområden som präglas av regionalpolitiskaproblem.Revisorerna påpekar att den kartläggning som degjort av verksamhet inte tyder påatt myndigheten fungerar dåligt. Däremot ärGlesbygdsverkets uppdrag otydligt, och bristen påuppföljningsbara mål för vad verket förväntasprestera gör det svårt att bedöma om Glesbygdsverketär ett effektivt verktyg för att stimulerautvecklingen i gles- och landsbygden.Förslaget från revisorer innebär attden av regeringen aviserade översynen avGlesbygdsverkets roll i regionalpolitiken bör görasmed följande inriktning:- Översynen bör genomföras med utgångspunkt i deregionalpolitiska problem som hänger samman meden gles befolkningsstruktur.-- Översynen bör klargöra ansvarsfördelningen mellanmyndigheterna inom den regionalpolitiskamyndighetsorganisationen för att dels följa upp,dels främja den regionala välfärds- ochtillväxtpolitiken ur ett glesbygds- ochlandsbygdsperspektiv.-- Översynen bör klargöra på vilket sätt dencentrala regionalpolitiskamyndighetsorganisationen bör stödja kommuner,landsting, länsstyrelser, självstyrelseorgan,andra regionala och centrala myndigheter ochövriga organ som har betydelse för gles- ochlandsbygdens utveckling.-Vidare föreslår revisorerna att frågan om vilkengles- och landsbygd som bör vara föremål försärskilda myndighetsinsatser behandlas i denföreslagna översynen.RemissyttrandenAv de remissyttranden som inkommit med anledning avrevisorernas rapport framgår att ingen instansdirekt motsätter sig förslaget om en översyn avGlesbygdsverkets roll. Vad gäller en geografiskavgränsning av myndighetens uppdrag är svaren intelika entydiga. tillstyrker i alltväsentligt förslaget om en översyn. Myndighetenanser att en sådan bör ske i ett sammanhang somomfattar alla regionalpolitiska aktörer.Glesbygdsverket delar dock inte revisorernasuppfattning att den nuvarande definitionen av gles-och landsbygd är för vid. Det anförs att en snävaregeografisk definition kraftigt skulle begränsamöjligheten att agera på system- och strukturnivådär en väsentlig del av verkets insatser görs i ()anser att den av revisorerna påtalade bristen påuppföljningsbara mål för måsteavhjälpas. Översynen bör enligt ITPS klarläggaansvarsfördelningen mellan och andramyndigheter som hanterar närliggande frågor. Vidareanser ITPS att olika myndigheters definition av vadsom är gles- respektive landsbygd bör göras merenhetlig. Verket för näringslivsutveckling ()tillstyrker en översyn men vill begränsa den iförhållande till revisorernas förslag. De menar attoperativa frågor inom det tillväxtpolitiska områdetbör hållas utanför översynen, bl.a. för att inteytterligare komplicera förutsättningarna för detpågående omställningsarbetet på detta område. NUTEKförordar regionala arbetsmarknader som bas när detgäller analyser av tillväxt. menaratt revisorernas skäl till en översyn är relevanta.Enligt verket bör dock även iframtiden ha en central roll som främjande ochuppföljande myndighet med fokus på välfärds- ochstrukturpolitiska mål. menar att detinte finns skäl för en geografisk avgränsning avGlesbygdsverkets uppdrag då en sådan kraftigt skullebegränsa den nationella överblicken över gles- ochlandsbygdsbefolkningens villkor.Vissa kompletterande uppgifterFärjetrafiken har behandlats av utredningen regler för enskilda vägar (den s.k. ) som lämnade sitt slutbetänkande Enskildeller allmän väg? (SOU 2001:67) . Ibetänkandet presenteras förslag som bl.a. gällervalet av ansvarig för färjeverksamhet,gränsdragningar mellan allmän och enskild färja samtförändringar av bidrag och regler för färjor.Utredningen är föremål för ett brettremissförfarande, som löper till i januari 2002.Betänkandet har remitterats till 149remissinstanser. Regeringen har i missivskrivelsenbl.a. påpekat att utredningens förslag om färjor ärav särskilt intresse.I samband med en fråga (2001/01:839) av AnnelieEnochson (kd) om vilka åtgärder som skulle vidtasför att stödja frakttrafiken med färja iskärgårdsområdena hänvisade näringsminister i sitt svar till och att utredningens förslag skallberedas på sedvanligt sätt innan några åtgärdervidtas.Trafikutskottet behandlar i betänkande2001/02:TU1 ett antal motioner som rörfärjetrafiken. I detta sammanhang bemöts bl.a. enmotion vari begärs att regeringen skyndsamt skallåterkomma till med förslag om utformningenav ansvaret och regelverket för färjetrafiken mellanöar och fastland. I sitt ställningstagande påpekartrafikutskottet att det är viktigt att färjefrågornages en tillfredsställande lösning så att riksdagenstransportpolitiska mål om ett tillgängligttransportsystem, en hög transportkvalitet och enpositiv regional utveckling tillgodoses även iskärgården. Enligt trafikutskottets mening bör dockremissbehandlingen samt regeringensställningstagande till förslagavvaktas innan utskottet tar ställning tillförändringar i reglerna för färjeverksamhet.Utskottets ställningstagandeNär det gäller myndighetsorganisationen på detregionalpolitiska området har utskottet vid tidigaretillfälle (bet. 1999/2000:NU2) påpekat att det är avstor vikt att myndighetsorganisationen fungerareffektivt. Detta vill utskottet återigen framhålla.Riksdagens revisorer har genomfört en omfattandegranskning av verksamhet.Granskningen har bl.a. omfattat en analys avverksamheten i förhållande till verkets och övrigaregionalpolitiska aktörers uppdrag. Revisorerna haräven beskrivit hur regionalpolitiken och denregionalpolitiska myndighetsorganisationenförändrats sedan bildades. Utifråndenna analys är revisorernas bedömning bl.a. att demål som formulerats för är svåra attfölja upp och att myndighetens uppdrag är otydligt.Med anledning därav har revisorerna ansett att detföreligger skäl till en översyn av Glesbygdsverketsroll. Detta har uppmärksammats av regeringen som iden regionalpolitiska propositionen anför attGlesbygdsverkets roll inom den nya politiken förregional utveckling bör utvecklas och tydliggöras.Vidare aviserar regeringen att den, efter enöversyn, ämnar att återkomma till medförslag till hur verksamhet börförändras för att bättre kunna stödja den nyapolitiken. De förslag som revisorerna lämnat tillriksdagen innebär en precisering av inriktningen påden av regeringen aviserade översynen.Utskottet vill inledningsvis erinra om attrevisorerna i sin rapport påpekar att deraskartläggning av verksamhet intetyder på att myndigheten fungerar dåligt. Vadrevisorerna däremot för fram är att Glesbygdsverketsuppdrag är otydligt och att det finns brister vadgäller uppföljningsbara mål för verksamheten.Bristen på uppföljningsbara mål gör det enligtrevisorerna svårt att uttala sig om huruvidaGlesbygdsverket är ett effektivt redskap för attstimulera utvecklingen i gles- och landsbygden.Utskottet menar att detta inte ärtillfredsställande. har ett ansvar för attfölja upp hur regeringen och dess myndigheterförvaltar de medel beslutat om. Det ärdärför viktigt att regeringens redovisning tillriksdagen har sådan kvalitet att måluppfyllelsen kanbedömas av . Eventuella brister i de målsom gäller på myndighetsnivå får en direktåterkoppling till möjligheter att isammanhanget göra en adekvat bedömning avverksamheten och ställa den i relation tillkostnaderna. Därför är det angeläget att målen ärmätbara och uppföljningsbara. Revisorerna påpekaratt det förvisso kan vara svårt att formuleraspecifika, mätbara och uppföljningsbara mål förkunskapsproducerande myndigheter, men att det börvara möjligt att nå längre än . Utskottetinstämmer i detta.Vidare konstaterar utskottet allmänt att tydligheti ett myndighetsuppdrag är en grundläggandeförutsättning för att en myndighet skall kunnaidentifiera vad den skall åstadkomma och därmedfungera effektivt. Med anledning av vad revisorernaanfört om uppdrag instämmerutskottet i regeringens bedömning attGlesbygdsverkets roll bör tydliggöras. Utskottet ärdärför positivt till regeringens aviserade översynav och menar att revisorernasgranskning påvisat att en sådan är angelägen.Utskottet noterar även att remissbehandlingen avrevisorernas rapport i allt väsentligt stödergenomförandet av en översyn.Även det faktum att regionalpolitiken genomgåttstora förändringar sedan inrättadesi och att myndighetens rollefterhand kommit att ändras utan att en merdjupgående genomgång av myndighetens verksamhet ochbetydelse för regionalpolitiken genomförtsförstärker enligt utskottets mening behovet av enöversyn.I motion 2001/02:N277 (m) föreslås attGlesbygdsverket skall integreras med , och imotion 2001/02:N325 (fp) förordas inrättandet av englesbygdsombudsman. Utskottet har tidigare (bet.1999/2000:NU2) uttryckt att det inte kan uteslutasatt organisatoriska förändringar skulle kunnaeffektivisera verksamheten. påtaladeutskottet att samordning och samsyn iregionalpolitiska frågor också kan lösas genom ettökat och mera fast organiserat samarbete mellan demyndigheter som har regionalpolitiska uppgifter.Utskottet förutsätter emellertid att regeringen isamband med översynen - om behov anses föreligga -även beaktar ovan berörda organisatoriska frågor.Utskottet finner därför inte att nämndamotionsyrkanden bör föranleda någon åtgärd frånriksdagen.När det gäller förslaget i motion 2001/02:N230(kd) menar utskottet att det inte ärpåkallat med ett uppdrag till ochGlesbygdsverket rörande regelverket förfärjetrafiken i skärgården, detta dels medhänvisning till den tidigare nämnda pågåenderemissbehandlingen av , dels medanledning av regeringens kommande översyn avGlesbygdsverket.Den granskning som revisorer genomförtav är, enligt utskottets mening, enbra utgångspunkt för den kommande översynen. Vidareutgår utskottet från att de problem som revisorernabelyst i sin rapport omfattas av regeringenskommande översyn i berörda delar. Då regeringenemellertid meddelat sin avsikt att återkomma tillriksdagen med förslag om hur Glesbygdsverketsverksamhet bör förändras för att bättre stödja dennya politiken finner utskottet det inte nödvändigtatt närmare precisera inriktningen för denna översyni enlighet med revisorernas förslag.Med det sagda avstyrker utskottet samtliga häraktuella motionsyrkanden samt revisorersförslag om inriktningen på den kommande översynen.Avskaffande av vissa stödformer inomutgiftsområde 19 Regional utjämningoch utvecklingAvskaffande av lån till privata regionalainvestmentbolagUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag omatt avskaffa stödformen lån till privataregionala investmentbolag, med hänvisningtill att erfarenheterna av stödformen ärövervägande negativa samt att den inteutnyttjats under de senaste fem åren.PropositionenI den regionalpolitiska propositionen (s. 173)föreslår regeringen att godkännerregeringens förslag om att stödformen lån tillprivata regionala investmentbolag avvecklas. Denregionalpolitiska stödformen lån till privataregionala investmentbolag, som infördes , kanendast beslutas av regeringen. Syftet med stödformenär att främja expansion av små och medelstoraföretag inom de nationella stödområdena, dels genomatt öka tillgången på privat riskvilligt kapital,dels genom att tillföra företagen kompetens i formav ledningskunnande. Stödformen har emellertid inteutnyttjats . Regeringenföreslår, mot bakgrund av att erfarenheterna avstödformen är övervägande negativa, att stödformenskall upphöra.Regeringens bedömning är att statliga aktörer pålånemarknaden bör ha en uttalatmarknadskompletterande roll. Staten bör därförenligt regeringen ha en fortsatt viktig roll, främsti tidiga skeden. Vad regeringen i övrigt anför omstatens roll beträffande lån och garantier iproposition 2001/02:4 behandlas av utskottet ibetänkande 2001/02:NU4.Inga motioner har väckts på detta område.Vissa kompletterande uppgifterEnligt tidigare förordning (1990:642) omregionalpolitiskt företagsstöd kunde lån lämnas avregeringen till privata regionala investmentbolag.Ett bolag fick med hjälp av lånemedlen endast deltai sådana verksamheter som var stödberättigade enligtförordningen. Verksamheten skulle huvudsakligenbedrivas inom stödområdena eller i ett områdeutanför stödområdena där, enligt beslut avregeringen, regionalt utvecklingsstöd skulle kunnalämnas för en begränsad tid. Lånevillkoren i övrigtbestämdes av regeringen särskilt för varje enskiltfall. Om stödet utgjorde statsstöd enligt fick det lämnas endast om EG-kommissionengodkänt stödet. Det innebar att kommissionen skullenotifiera användandet av stödformen.Den nämnda förordningen om regionalpolitisktföretagsstöd ersattes från och med den 1 juni 2000av förordning (2000:279) om regionaltutvecklingsbidrag. Förändringen har medfört attstödformen lån till privata regionalainvestmentbolag saknar regelverk.NUTEK genomförde en utvärdering av stödformen år1993 (R1993:67). I utvärderingen hävdades att stödetmed stor sannolikhet varit avgörande förinvestmentbolagens tillkomst men att lånetsbetydelse för bolagens resultat i form avkapitaluppbyggnad och företagsutveckling varitmarginell.Utskottets ställningstagandeDå erfarenheterna av stödformen är övervägandenegativa samt att den inte utnyttjats under desenaste fem åren har utskottet inget att erinra motregeringens förslag om att avskaffa stödformen låntill privata regionala investmentbolag.Avskaffande av småföretagsstödUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag omatt avskaffa stödformen småföretagsstöd ochsamtidigt avslå ett motionsyrkande i frågan.Jämför reservation 2 (c).PropositionenRegeringen föreslår i den regionalpolitiskapropositionen (s. 177) att godkännerregeringens förslag om att småföretagsstödetavvecklas. Småföretagsstödet är ettinvesteringsbidrag som kan beviljas avlänsstyrelserna respektive självstyrelseorganen medmaximalt av utgifterna för en investering.Syftet med stödet är att främjasysselsättningsskapande investeringar ochinomregional balans. Målgruppen för stödet ärföretag över hela landet med färre än 50 anställdaoch i omsättning ellermaximalt i balansomsättning. Stödkan lämnas till såväl hårda som mjuka investeringari hela landet.Som skäl till förslaget att avskaffa stödformenanger regeringen sin principiella inställning attföretagsstöd, i form av selektiva bidrag, primärtskall användas i områden som har störst geografiskalägesnackdelar, dvs. främst stödområde A.Småföretagsstöd har tidigare beviljats främst itätorter utanför nationella stödområden. I dessaområden bör, enligt regeringen, marknadens aktörerta ett ökat ansvar och statens insatser i ställetbestå av andra utvecklingsinriktade insatser.I den regionalpolitiska propositionen påpekas attflertalet remissinstanser anser attsmåföretagsstödet utnyttjas i mycket litenomfattning och därför kan avvecklas. Deremissinstanser som avstyrker att småföretagsstödetavvecklas motiverar enligt regeringen detta medhänvisning till att stödformen är anmäld och godkändav och därför bör bibehållas.MotionenRiksdagen bör enligt vad som anförs i Centerpartietsmotion /02:N27 besluta om att avslå regeringensförslag om att avveckla småföretagsstödet.Motionärerna menar att motiven till regeringensförslag inte är tillfredsställande. Det faktum attföretag utanför de nationella stödområdena beviljatsdetta stöd, efter sedvanlig prövning, visar att detäven i andra delar av landet kan vara svårt attuppbringa nödvändigt kapital för investeringar.Vissa kompletterande uppgifterSmåföretagsstöd regleras genom förordningen(2000:282) om småföretagsstöd. Från och med år 1994ingår småföretagsstödet bland de företagsstöd somlänsstyrelser och självstyrelseorgan kan bevilja.Småföretagsstödet är en selektiv stödform där varjeenskild stödansökan bedöms av handläggare utifrånsärskilda kriterier. Skillnaden mellansmåföretagsstöd och övriga selektiva stödformer inomutgiftsområde 19 är att småföretagsstöd kan lämnastill företag i hela landet.Enligt stöd (R 2001:9) harsmåföretagsstöd beviljats medsammanlagt till 77 olikaarbetsställen i totalt 10 olika län. varJämtland och de län som tilldelades detstörsta beviljade beloppet för småföretagsstöd med4,vardera. Den bransch som år 2000erhöll störst del av småföretagsstöd var kemiskindustri (av totalt beviljat stödbelopp) följtav branscherna livsmedel, dryck och tobak () ochmetallvarutillverkning exkl. maskin ().Enligt den regionalpolitiska utredningensslutbetänkande (SOU 2000:87) har de selektivastödformerna till viss del negativa effekter och börpå sikt avvecklas och ersättas av generellalösningar. Utredningens förslag innefattade bl.a.att sysselsättningsbidraget och småföretagsstödetskulle avvecklas och även det regionalautvecklingsbidraget. Landsbygdsstödet skulle däremotbibehållas men inriktas mot entreprenörsutveckling,mjuka kunskapsutvecklande investeringar ochsamverkan mellan företag.Regeringens bedömning (prop. 2001/02:4 s. 178) äratt sysselsättningsbidraget, regionaltutvecklingsbidrag och landsbygdsbidrag bör finnaskvar tills vidare. Inriktningen och beslutsformernaskall dock ses över och utvecklas på olika sätt.Regeringen bedömer att det råder oklarheter kringsysselsättningsbidraget effekter och avser därföratt ge iuppdrag att, i samråd med Institutet förarbetsmarknadspolitiska utvärderingar, utvärderastödformen.I rapporten - kvalitet ibeslutsprocessen (RRV 2001:22), som nyligenöverlämnats till regeringen, har () lämnat olika förslag på hur kvaliteten ibeslutsprocessen kring de regionalpolitiskaföretagsstöden kan förbättras.Utskottets ställningstagandeUtskottet tar i denna del endast ställning tillsmåföretagsstödet. Regionalpolitiska stödformerbehandlas även av utskottet i betänkande2001/02:NU4, bl.a. i avsnittet om regionalpolitiskabidrag.I motion 2001/02:N27 (c) avvisas regeringensförslag om att avskaffa stödformen småföretagsstöd.Utskottet vill här erinra om den regionalpolitiskautredningens slutsatser att de selektivastödformerna, däribland småföretagsstöd, till vissdel har negativa effekter och därför böravvecklas och ersättas av generella lösningar. Iutredningens slutbetänkande (SOU 2000:87) anförs attstöden kan kompensera för vissa av de problem somfinns i stödområdena, men att de för den långsiktigautvecklingen troligen spelar en mindre roll.Angående stöden och deras effekter drog utredningentvå principiella slutsatser. För det första attstöden, och då i första hand de selektivastödformerna, generellt sett gav negativa effekter.För det andra att de selektiva företagsstödenvisserligen kan utgöra bra verktyg för att stimulerasysselsättning och tillväxt i stödområdena, men attde hanterades på ett sådant sätt att de bidrar konservering av den befintliga näringsstrukturenoch därmed kan utgöra ett hinder för utveckling.Regeringens principiella inställning är att det iett längre perspektiv är angeläget att reduceraanvändningen av olika bidrag. Utskottet delar dennauppfattning. Då regeringens förslag om att avskaffastödformen småföretagsstöd ligger i linje med denregionalpolitiska utredningens slutsatser harutskottet inget att erinra mot detta förslag. Meddet anförda tillstyrker utskottet propositionen idenna del och avstyrker motion 2001/02:N27 (c) iberörd del.Upphävande av lag om nedsättning avsocialavgifterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag omupphävande av lagen om nedsättning avsocialavgifter. Skälet härtill är beslut att stödformen intelängre får tillämpas då den inte är förenligmed EG:s statsstödsregler.PropositionenI budgetpropositionen (utg.omr. 19) föreslårregeringen att skall anta regeringensförslag till lag om upphävande av lagen (1990:912)om nedsättning av socialavgifter.Regeringen föreslår att lagen skall upphöra attgälla vid utgången av . Enligt denna lag fickvissa arbetsgivare med fast driftställe i dåvarandestödområde 1 och i den norra delen av stödområde 2till och med en nedsättning avarbetsgivaravgifterna.EG-kommissionen beslutade attstödformen inte längre får tillämpas då den inte varförenlig med . Den upphävdalagen kommer dock fortfarande att gälla i fråga omavgifter som hänför sig till tiden före den 1januari 2002. Vissa eftersläpande utgifter beräknasuppstå under åren 2001 och 2002.Inga motioner har väckts på detta område.Vissa kompletterande uppgifterEn regional nedsättning av socialavgifter infördesår efter förslag i proposition 1981/82:113.Syftet med stödformen var att delvis kompenseraföretag i vissa branscher i de regionalpolitiskthögst prioriterade områdena för bestående nackdelari form av merkostnader på grund av det geografiskaläget, t.ex. långa avstånd, liten hemmamarknad, lågbefolkningstäthet och sämre servicegrad än övrigalandet. Vilka branscher och geografiska områden somvarit aktuella för åtgärden har ändrats vartefter.Nedsättningen var 8procentenheter. tvingades vid årsskiftet1999/2000 upphöra med stödformen i avvaktan på slutliga ställningstagande i fråga omstödets förenlighet med EG:s statsstödsregler.Regeringen har emellertid meddelat att den har föravsikt att föreslå införandet av en ny stödform(prop. 2001/02:1 vol. 1, s. 190 och prop. 2001/02:4s. Detta behandlas närmare av utskottet ibetänkande 2001/02:NU4, där även motioner på områdettas upp. Regeringen har därefter överlämnat enproposition om sänkt mervärdesskatt på böcker ochtidsskrifter, m.m. (prop. 2001/02:45), där ettlagförslag läggs fram om utvidgningen av desärskilda avdragen enligt socialavgiftslagen(2000:980). Denna proposition behandlas inomriksdagens skatteutskott (bet. 2001/02:SkU12).Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid tidigare tillfällen uttalat sinståndpunkt att det varit angeläget att försökabehålla stödformen med en regional nedsättning avsocialavgifter (bet. 2000/01:NU2 s. 46 och bet.1999/2000:NU2 s. 16).Från och med årsskiftet 1999/2000 tvingadesSverige upphöra med stödformen i avvaktan på slutliga ställningstagande i fråga omstödets förenlighet med . Somovan nämnts beslöt kommissionen attinte godkänna stödformen. Det grundläggande skälettill detta var att stödformen inte var förenlig medstatsstödsriktlinjerna som, vad gäller driftsstöd iSverige, endast tillåter bidrag för transport avvaror, s.k. transportbidrag.Utskottet beklagar att kommissionen inte godkäntstödformen. Som medlem i Europeiska unionen harSverige emellertid förbundit sig att solidarisktfölja gemenskapens statsstödsregler. Syftet medstatsstödsreglerna är att säkerställa attmedlemsstaternas företagsstöd inte snedvriderkonkurrensen och påverkar handeln mellanmedlemsstaterna.Med det anförda tillstyrker utskottet den avregeringen föreslagna lagen om upphävande av lagen(1990:912) om nedsättning av socialavgifter.Anslag m.m. inom utgiftsområde 19Regional utjämning och utvecklingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa anslagen och godkännabemyndigandena för inomutgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling i enlighet med vad regeringenföreslagit.