bet · GP01BOU1 · 2001-11-20 00:00:00 — Vidare anserman att regeringens förslag är alltför schematisktbeskrivet för att kunna godkännas och att det integår att bedöma innan den aviserade propositionen omförutsättningarna för allmännyttiga bostadsföretagföreligger.I partimotion Bo290 yrkande 7föreslås en utredning om ett särskiltinvesteringsstöd för kommuner med tomma lägenheter.Motionärerna anser att stödet skall utformas så attdet ger valmöjligheter för kommunerna att utvecklaoch vidareförädla bostadsbeståndet. Förslaget äravlämnat under den allmänna motionstiden , dvs.innan den nu aktuella propositionen hade lagts frampå bord.Som framhålls i propositionen har staten tidigaretagit ett betydande ansvar för att komma till rättamed problemen inom såväl den privatafastighetssektorn som i vissa kommuner medövermäktiga åtaganden för boendet. För atttillfälligtvis hantera frågor om stöd till enskildakommuner inrättades Bostadsdelegationen.Delegationen har fullföljt sitt uppdrag i dennadel. Problemen med bl.a. tomma lägenheter i kommunermed en negativ befolkningsutveckling och en även iövrigt utsatt situation kan dock förväntas fortsättai delar av landet. I första hand är det givetvisnödvändigt med åtgärder som syftar till att stärkaden allmänna samhällsutvecklingen i de berördaregionerna. Förslag om åtgärder med sådan inriktningläggs fram i den aktuella propositionen och kanindirekt förväntas få en positiv inverkan även påbostadsmarknaden. delar emellertidregeringens bedömning att situationen på vissa orterär sådan att staten, tillsammans med de berördakommunerna, måste vara beredd att ta ett fortsattansvar för omstruktureringen av de kommunalabostadsföretagen.Inriktningen på de statliga insatserna måsteanpassas till de förutsättningar och behov somföreligger i varje enskilt fall. Detta ställer storakrav på flexibilitet i de lösningar som den statligaorganisationen i samarbete medkommunerna. kan konstatera attregeringens förslag har denna inriktning. Bland deåtgärder som diskuteras i propositionen kan nämnaslösningar som syftar till att hantera ned-skrivningsbehovet eller genom bidrag till kommuneneller bostadsbolaget medverka till en rekonstruktionav bolaget. Regeringen utesluter inte att det ivissa fall kan vara motiverat att staten, helt ellerdelvis, tar över ett fastighetsbestånd i en kommunmed ett utsatt ekonomiskt läge. Den av regeringenförordade ordningen innebär att det som iVänsterpartiets partimotion föreslås om att ett stödbör ge utrymme för olika valmöjligheter kanförväntas bli tillgodosett.Utskottet vill även mycket kortfattat kommenterade avslagsförslag som läggs fram i fyra motioner.Det kan konstateras att dessa förslag läggs framutan att motionärerna hänvisar till någotrealistiskt alternativ att hantera problemen i dekommuner som kan vara i behov av stöd. Vissa avmotiven för avslagsyrkandena får anses tydapå en bristande insikt i de förutsättningar som kanråda på bostadsmarknaden i kommuner som drabbats aven befolkningsminskning som en följd av en negativnäringslivsutveckling eller av andra skäl. Utskottetsyftar här på förslagen om att kommunerna skall lösabostadsföretagens problem genom att tillämpamarknadshyror eller sälja sina fastigheter tillhyresgästerna.Med hänvisning till det anförda anserbostadsutskottet att rikdagen bör godkännaregeringens förslag om att inrätta en organisationför fortsatt statligt stöd till en omstruktureringav kommunala bostadsföretag. De motståendemotionsförslagen N23 (fp) yrkande 11, N25 (m)yrkande 11, N27 (c) yrkande 44 samt N31 (kd)yrkandena 6 och 7 avstyrks av utskottet. Även motionBo290 (v) yrkande 7 avstyrks, dock med motiveringenatt förslaget redan får anses vara tillgodosett ibetydande utsträckning.BoendeintegrationUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omboendeintegration. Jämför reservationerna 37(m, -) och 38 (kd, c, fp).Utskottet behandlar i detta avsnitt två motioner somtar upp frågor om behovet av att motverkasegregation i boendet.I motion Bo243 (kd) yrkande 1 föreslås riksdagengöra ett tillkännagivande om behovet av ett brettspektrum av åtgärder för att ökaboendeintegrationen. Enligt motionen är bristen pådelaktighet i den lokala utvecklingen ett utmärkandedrag i s.k. utsatta områden. Motionärernaframhåller därför särskilt nödvändigheten av att tatill vara de boendes erfarenheter och engagerafrivilliga krafter för att bryta en negativutveckling i dessa bostadsområden. Som positivaexempel nämns satsningar i i ,i och i . Imotionens yrkande 2 föreslås förorda attalla bostadsområden skall ge möjlighet till boendemed olika upplåtelseformer.Bostadspolitiken skall enligt Centerpartietspartimotion Ju237 vara en central del i skapandet avett integrerat samhälle. I motionens yrkande 17föreslås i ett tillkännagivande göra ettuttalande med denna innebörd. Motionärernaframhåller att de personliga relationer som skapasnär invandrare och infödda svenskar bor och arbetartillsammans leder till ökad kunskap om ochförståelse för varandra.De synpunkter som förs fram i de aktuellamotionerna ligger väl i linje med vad utskottet vidåtskilliga tillfällen anfört om vikten av att påolika sätt motarbeta segregation i boendet liksom isamhällslivet i övrigt. Det är självfallet viktigtatt hela samhället tar ett ansvar för att motverkasegregationen. Ett framgångsrikt arbete motsegregation förutsätter som framhålls i motionernaett brett spektrum av åtgärder. Bostadspolitiken ocholika bostadspolitiska insatser intar här en centralroll även om en rad andra åtgärder måstevidtas för att nå bestående framgång i arbetet motsegregation. Såväl i den fysiska planeringen som ikommunernas arbete med bostadsförsörjningsplaneringi övrigt måste frågan ägnas stor uppmärksamhet. Attslå vakt om en blandning av upplåtelseformer kanvara en del i detta arbete. Det gäller exempelvisatt behålla ett utbud av hyresbostäder med rimligaboendekostnader i områden som annars riskerar attsnabbt få ett ensidigt befolkningsunderlag.Bostadsutskottet instämmer vidare i bedömningenatt ett framgångsrikt arbete för att brytasegregationen förutsätter att man tar till varalokala initiativ. Detta är också en avutgångspunkterna i arbete medatt förverkliga den nationella storstadspolitikensmål. Delegationen har bl.a. till uppgift att genomlokala utvecklingsavtal verka för en långsiktigthållbar tillväxt och bryta segregationen i utsattaområden. Insatserna sker i dialog med boende ochandra verksamma i dessa områden. Gårdstensprojektetsom nämns som ett positivt exempel i kd-motioneningår i denna satsning.Sammanfattningsvis ser bostadsutskottet inte skälatt rikta några invändningar mot de relativt allmäntformulerade synpunkter på vikten av att verka förboendeintegration som förs fram i de aktuellamotionerna. Ett tillkännagivande till regeringen meddenna utgångspunkt kan emellertid inte anses tjänanågot reellt syfte. Det torde stå utom allt tvivelatt även regeringen omfattar åsikten attsegregationen i boendet måste motverkas med olikamedel. Av detta skäl avstyrks motionerna Bo243 (kd)yrkandena 1 och 2 samt Ju237 (c) yrkande 17.Bostadsbidragens utformningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag till lag omändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag, avslå motionsförslagen om fortsattreformering av kraven på återbetalning m.m.,jämför reservationerna 39 (m, -),40 (v) och41 (kd), avslå motionsförslaget om informationen tillbidragshushållen, avslå motionsförslagen om bostadsbidragensutformning på , jämförreservationerna 42 (m, -), 43 (v), 44 (kd),45 (c) och 46 (fp), avslå motionsförslagen om bostadsbidragtill utbytesstudenter, jämför reservation 47(fp), avslå motionsförslaget om bostadsbidragsgrundandeinkomst för näringsidkare, jämför reservation48 (m, kd, fp, -) samt särskilt yttrande 7(c), stipendier i den bostadsbidragsgrundande inkomsten.Reglerna för eftergiftRegeringen lägger i proposition 2001/02:9 Vissasocialförsäkringsfrågor fram ett förslag till lag omändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag sominnebär att reglerna för eftergift ändras.Bakgrunden till förslaget är i korthet följande.Den som har fått för mycket utbetalatbostadsbidrag har under vissa förutsättningarmöjlighet att få eftergift av kravet pååterbetalning. I korthet innebär reglerna föreftergift att kravet kan efterges helt eller delvisom det finns särskilda skäl. Vid denna bedömningskall särskilt hushållets förmåga att betalatillbaka det återkrävda beloppet beaktas. Enförutsättning för eftergift är vidare attanmälningsplikten när det gäller ändrad inkomst harfullgjorts.Den restriktiva tillämpningen av kravet påanmälningsplikt har enligt regeringen lett till attnågon egentlig prövning av betalningsförmågan imånga fall inte kommit till stånd. Regeringenföreslår därför att eftergiftsprövning bör varamöjlig i vissa fall när bidragstagaren inte harfullgjort sin anmälningsplikt. Det gäller i de fallbidragstagaren skäligen inte borde ha insett attanmälningsskyldighet förelåg. En sådan situationskulle enligt regeringen kunna vara om enbidragstagare kan visa att en inkomstökninginträffat efter det att bidraget har upphört ellerom bidraget har jämkats till noll kr för resten avåret. Även om bidragstagaren anmäler dennainkomstökning påverkas inte storleken av det bidragsom redan utbetalats. Det kan också gälla om ensocialbidragstagare vid en inkomstökning fårmotsvarande sänkning av socialbidraget och därigenomen i princip oförändrad ekonomisk situation. Enannan liknande situation kan enligt förslaget varanär en bostadsbidragstagare under bidragsåretbeviljas ytterligare en socialförsäkringsförmån frånförsäkringskassan, t.ex. vårdbidrag för etthandikappat barn eller retroaktiv livränta.De förslag till ändrade regler för när eftergiftkan beviljas har inte ifrågasatts på annat sätt änatt det i motion Sf6 (kd) hävdas att reglerna inteär tillräckligt långtgående. Med avseende på attnågot förslag till lagändring inte lagts fram imotionen har utskottet valt att behandla denna fråganedan i anslutning till övriga förslag som avseröverväganden om utformningen avbostadsbidragsreglerna när det gäller eftergift ochåterbetalningsskyldigheten m.m.Den hittillsvarande restriktiva tillämpningen avkravet på anmälningsplikt har lett till att någonegentlig prövning av betalningsförmågan i många fallinte kommit till stånd. Avsikten med det förslagtill ändring av reglerna för eftergift som lagtsfram är att frågan om eftergift skall kunna prövasäven i vissa fall där uppgiftsskyldigheten intefullgjort sin anmälningsplikt. Utskottet delaruppfattningen att denna möjlighet bör tillskapas.Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) ombostadsbidrag tillstyrks.Fortsatt reformering av kraven på återbetalningm.m.Förslag som avser återbetalningsskyldigheten ochreglerna för eftergift förs fram dels i en medanledning av proposition 2001/02:9 väckt motion,dels i flera motioner väckta under allmännamotionstiden.Det förslag till ändrade regler för eftergift somregeringen lagt fram är enligt motion Sf6 (kd)rimligt, men inte tillräckligt. Reglerna föreftergift bör därför ändras ytterligare. Enligtförslaget bör eftergift kunna beviljas om deinkomster som ger upphov tillåterbetalningsskyldighet kan hänföras till tid dåbidrag inte utgick yrkande 4. Det anges t.ex.gälla den som studerar ochdärefter börjar arbeta. För att minskamarginaleffekterna i systemet och för att reduceraandelen återbetalningsskyldiga föreslås dessutom attåterbetalningsskyldighet skall inträda först när dentaxerade inkomsten överstiger den bidragsgrundandeinkomsten med yrkande 3.Enligt motion Bo219 (v) yrkande 2 bör detövervägas att införa en godtrosparagraf i fråga omkravet på återbetalning i bostadsbidragslagen yrkande 2. Denna regel bör utformas så att den somhandlat i god tro och som lämnat korrektauppgifter om ändrade inkomstförhållanden skall kunnafå sitt bostadsbidrag baserat på en avstämd inkomstsom ger ett förlåtande intervall om högst 20 000 kr.Dessutom bör det övervägas att öppna en möjlighetatt efterge återbetalningskrav som beror avtillfälliga inkomster som i grunden avser ett annatinkomstår yrkande 3. Det kan t.ex. vara fråga omretroaktiv ersättning i form av försäkringsförmåneller avgångsvederlag som avser inkomstborfall förkommande år.För den som studerar ochsedan börjar arbeta kan dagens regler leda till attbidragstagaren får betala tillbaka hela eller delarav bidraget. Det är enligt motion Bo279 (s)otillfredsställande eftersom bidraget var rättberäknat för den tid under vilken det faktisktutgick. Reglerna bör därför ses över med avseende pådetta.Enligt motion Bo209 (m) måste reglerna föråterkrav av bostadsbidrag ses över när det gällerrealisationsvinst i visst fall. Det fall som avsesär när en reavinst uppkommer och denna vinst sedandras in av kronofogdemyndigheten till följd av enskuld hos denna. I detta fall har intebidragstagarens disponibla inkomst ökat. Vidberäkningen av det slutliga bidraget bör enligtmotionen hänsyn tas till detta.Med anledning av vad som i motionerna föreslagitsbeträffande möjligheterna till eftergift ochutformningen av reglerna för återbetalning villutskottet anföra följande.Systemet med preliminärt och slutligtbostadsbidrag innebär bl.a. att den som fått förmycket utbetalat bidrag blir återbetalningsskyldigför det belopp som betalats ut för mycket.Överskjutande bidrag som understiger behöverdock inte betalas tillbaka. I fler av motionernahävdas att detta belopp skall höjas kraftigt. Iandra motioner förs fram förslag om att kravet pååterbetalning över huvud taget inte skall utlösas ivissa situationer. Utskottet kan, i likhet med fleraav motionärerna, konstatera att en höjd beloppsgränsför när återbetalning skall ske skulle innebära enökad träffsäkerhet i systemet. Även om en ökadträffsäkerhet i och för sig är önskvärd bör denenligt utskottets mening inte åstadkommas genomkraftigt ökad beloppsgräns utan genom attinformationen och därmed kunskaperna om vikten avatt anmäla en riktig inkomst ökar.När det gäller frågan om bostadsbidragens effekterför grupper som socialbidragstagare och arbetslösadär inkomsterna kan variera kraftigt sådelar utskottet motionärernas uppfattning om attdetta kan vara ett problem. Denna frågeställningomfattas också av det tillkännagivande tillregeringen som på förslag avbostadsutskottet (bet. 2000/01:BoU12 s. 8) gjordevåren 2001. En närmare redovisning avtillkännagivandets innebörd lämnas nedan i avsnittetom bostadsbidragens utformning på längre sikt.Som framgått ovan kan eftergift av det återkrävdabeloppet medges under vissa förutsättningar. Redanefter det första bidragsåret uppmärksammades attmöjligheterna till eftergift enligt de ursprungligareglerna var alltför begränsade. beslutadedärför på förslag av regeringen attmöjligheterna till eftergift skulle vidgas (bet.1998/99:BoU9). Det förslag som lagts fram och somutskottet ovan ställt sig bakom innebär attmöjligheterna till eftergift vidgas ytterligare.Utgångspunkten för om eftergift skall medges ellerinte är dock fortfarande att det i första hand skallbedömas med avseende på hushållets förmåga attbetala tillbaka det återkrävda beloppet. mening bör det enskilda hushålletsekonomiska situation även fortsättningsvis utgöragrund för om eftergift skall medges eller inte. mån motionerna strider mot denna grundläggandeprincip bör de alltså avstyrkas av riksdagen.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nuanförda förslagen i motionerna Bo209 (m), Bo219 (v)yrkandena 2 och 3, Bo279 (s) samt Sf6 (kd) yrkandena3 och 4.Informationen till bidragshushållenInformationen till bidragshushållen om reglerna förbostadsbidragen bör enligt motion Bo241 (s)förbättras. Det anges bl.a. gälla i den situationdär bidragstagaren inser att årsinkomsten blir såhög att bostadsbidraget kan komma att upphöra. Denbidragstagare som då begär att bidrag skall upphöraatt utgå i stället för att endast anmäla ändradinkomst riskerar att under vissa omständigheter gåmiste om delar av sitt bidrag.Utskottet delar motionärernas uppfattning omvikten av att bidragshushållen ges en bra ochlättillgänglig information om de regler som gällerför bidragen. Inte minst gäller det när reglerna hargenomgått stora förändringar. På samma sätt är detnödvändigt att sådana delar av regelverket som visarsig vålla svårigheter uppmärksammas särskilt iinformationsgivningen. Utskottet har också mot dennabakgrund tidigare påtalat vikten av förbättradinformation om bl.a. systemet med preliminärt ochslutligt bostadsbidrag.I budgetpropositionen uttalar regeringen att enökad träffsäkerhet i det preliminärabostadsbidraget är beroende av de uppgifter sombidragshushållen lämnar till iansökan och i vilken utsträckning de anmälerinkomständringar. För att förbättra bidragstagarnaskunskaper och förståelse för bostadsbidragssystemetsregler arbetar också med attvidareutveckla informationen till hushållen medsyfte att öka kunskaperna om reglerna och attpåminna om vikten av att bl.a. anmälainkomständringar. Det får enligt utskottets meningförutsättas att bidragstagarna mot denna bakgrundkommer att få den förbättrade information somefterlyses i motion Bo241 (s) utan att görett särskilt tillkännagivande om detta. Motionenavstyrks.Bostadsbidragens utformning på längre siktI anslutning till sitt ställningstagande tillanslagsfördelningen för ovan harutskottet även behandlat förslag som avser reglernaför bostadsbidragen för samma budgetår. I fleramotioner läggs dessutom fram förslag som avserutformningen av bostadsbidragen på något längre siktoch som därigenom inte påverkar anslagen förnästkommande år. Förslagen avser såväl en meragenomgripande reformering av bostadsbidragen somenskildheter i dagens bidragssystem.I motion Bo237 (m) yrkande 1 föreslås attbostadsbidragen skall ses över i ett social- ochskattepolitiskt sammanhang. Enligt motionen innebärdet att bostadsbidragen bör samordnas med övrigasocialpolitiska åtgärder och att dagens bidrag påsikt växlas mot sänkta skatter. Förslaget innebäratt bostadsbidragen skall ersättas av ett system sombygger på principen om generella grundavdrag förbarn i stället för bidrag yrkande 2. Allabarnfamiljer skall omfattas av avdraget, vilketbl.a. leder till att marginaleffekterna kommer attminska. Endast i de fall avdrag ej kan komma i frågautgår bidrag.De förändringar som gjorts ibostadsbidragen innebär enligt motion Bo226 (kd) attbidragen inte längre svarar mot de uppsatta målen.Framför allt är det barnfamiljerna som drabbats.Skälen till detta är bl.a. införandet avindividuella inkomstgränser och de snäva ytgränsersom satts upp. En översyn behöver därför görassnarast av dagens regler och konsekvenserna av dem yrkande 1. Översynen bör syfta till att finna ettfördelningspolitiskt bättre och rättvisare regelverkän det som gäller. I anslutning härtill föreslåsdessutom att bostadsbidragen skall stämmas avhalvårsvis yrkande 2.Bostadsbidragen skall enligt motion Bo219 (v) varaett bostadspolitiskt instrument med uppgift att gesvaga hushåll möjligheten att efterfråga goda ochtillräckligt rymliga bostäder. konstaterasi motionen att bidragen numera fått prägel av ettensamförälderstöd i framför allt hyresrätt och attfamiljer med två inkomsttagare och flera barnalltmer sällan får bostadsbidrag. Ett av skälen tilldetta anges vara att hyres- och inkomstgränsernavarit oförändrade . Regeringen bör därförlägga fram förslag till förändring avbostadsbidragen som tar större hänsyn till bådeinkomstutvecklingen och boendekostnadsutvecklingen yrkande 1. För att öka träffsäkerheten och ökamåluppfyllelsen bör bostadsbidragen dessutom sesöver med avseende på- barns kapital och kapitalinkomster vid beräkningenav den bidragsgrundande inkomsten (yrkande 4),-- försäkringskassornas rätt att ta del avkontrolluppgifter avseende kapital m.m. (yrkande5),-- konsekvenserna av åldersgränsen för bostadsbidragtill hushåll utan barn (yrkande 6),-- effekterna av ytnormen (yrkande 7).-Folkpartiet föreslår i sin partimotion Sf397 yrkande7 att bostadsbidragen skall växlas mot ettgenerellt barnstöd. Till grund för förslaget liggerenligt motionen en strävan att minskamarginaleffekterna och att upphöra med denkonsumtionsstyrning som dagens bostadsbidrag medför.För att minska kraven på återbetalning och skapa ettbättre fungerande system bör bostadsbidragen enligtförslaget beviljas på grundval av boendekostnaderoch inkomster månad för månad. Förslaget om enändrad grundval för beviljandet av bostadsbidragförs även fram i partimotion Bo324 (fp) yrkande 12liksom i motion Sf7 (fp).För att minska behoven av bostadsbidrag bör enligtCenterpartiets partimotion Bo325 yrkande 19 åtgärdervidtas för att sänka boendekostnaderna och för attöka den disponibla inkomsten.Med anledning av vad som i motionerna föreslagitsom bostadsbidragens utformning på villutskottet anföra följande.Den reformering av bostadsbidragen som genomförtssedan år 1997 har lett till betydande förändringarför många bidragstagare. Det är mot den bakgrundensom bostadsutskottet och varit drivandenär det gäller att få till stånd en snabb ochfortlöpande utvärdering av de nya bidragen. Somredovisats ovan har också utskottet kontinuerligtföljt upp effekterna av de nya reglerna dels vidtidigare interna utfrågningar med företrädare förRiksförsäkringsverket, dels vid en offentligutfrågning där också Boverketoch oberoende forskare fanns representerade.Som en direkt följd av utskottets tidigareinsatser har också vissa ändringar vidtagits ibostadsbidragen. Det gäller bl.a. att en lägsta nivåför reduktion av boendekostnaden på grund avbostadsytan införts och att möjligheterna tilleftergift av återbetalningskrav vidgats.En slutsats som kan dras av den hittillsvarandeuppföljningen av bostadsbidragen är att de fyller deuppsatta målen så till vida att bidragen i förstahand träffar ekonomiskt svaga hushåll. Det innebärdock inte att bidragen med nödvändighet i alla delarsvarar mot de mål som satts upp. liksom tidigareanser utskottet därför att bostadsbidragen ävenfortsättningsvis bör följas upp och utvärderas. Medanslutning till tidigare ställningstaganden villutskottet framhålla att det finns ett behov av attytterligare fördjupa och bredda analysen avbostadsbidragen.I anslutning till sitt ställningstagande tillmotionsförslag om bostadsbidragens utformning underföregående redovisade utskottet den översynav de ekonomiska familjestöden som då pågick, ochsom även omfattade bostadsbidragen tillbarnfamiljer. Utredningen har redovisat sinaställningstaganden i sitt slutbetänkande Urfattigdomsfällan (SOU 2001:24). Utan att här gå inpå de förslag som lagts fram av utredningen kanutskottet konstatera att det är värdefullt att enbred översyn gjorts av bostadsbidragen. Betänkandetär efter sedvanlig remissbehandling nu föremål förfortsatt beredning i regeringens kansli. mening bör resultatet av denna beredningavvaktas innan ställning tas till bostadsbidragensframtida utformning. Utskottet utgår i dettasammanhang från att beredningen när det gällerbostadsbidragen har som grund att bidragen ävenfortsättningsvis skall syfta till att ge ekonomisktsvaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda ochtillräckligt rymliga bostäder. Det innebär bl.a. attbidragens roll som ett viktigt bostadspolitisktinstrument inte bör överges.Även om en beredning av bostadsbidragen i vidmening nu pågår finns det enligt utskottets meninganledning att något beröra några av de frågor somutskottet uttalat attde bör få sin lösning. Det gäller bl.a. den ovanredovisade frågan om bostadsbidragens roll ocheffekter för särskilda grupper somsocialbidragstagare och arbetslösa där inkomsternakan variera kraftigt . I sammanhanget hardessutom vissa frågor av mer teknisk natur lyftsfram som försäkringskassornas tillgång tillkontrolluppgifter, hur barns försäkringsersättningarm.m. skall beaktas, kravet på anmälningsplikt sedanbidraget upphört och socialbidragstagares skyldighetatt anmäla ökad inkomst.Så sent som uttalade också utskottet (bet.2000/01:BoU12 s. 8) att det trots den pågåendeberedningen av förslag fannsanledning att i särskild ordning överväga de frågoravseende bostadsbidragen som utskottet lyft fram.