bet · GO01KU18 · 2001-05-08 00:00:00 — Enligt utskottets meningborde utvärdering avverksamheten avvaktas (bet. 1999/2000:KU15).Riksdagen har beslutat att målen förmediepolitiken skall vara att stödja yttrandefrihet,mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighetsamt att motverka skadliga inslag i massmedierna(prop. 2000/01:1 utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1,rskr. 2000/01:59). I samband därmed beslutaderiksdagen också att marksänd digital TV skall fåbyggas ut till att omfatta hela landet.Utredningar, pågående arbete m.m.I betänkande Konvergens ochförändring (SOU 1999:55) dras slutsatsen att detföreligger behov av samordning av viss lagstiftning.Det gäller framför allt relationen mellan å enasidan telelagen och å andra sidanyttrandefrihetsgrundlagen och radio- och TV-lagen.Därutöver måste hänsyn tas till de övrigatillämpningsproblem som konvergensutvecklingenmedför. Utredaren fann inte tillräckliga skäl föratt föreslå konkreta lagstiftningsåtgärder, bl.a.med hänsyn till ett pågående arbete inom EU och denosäkerhet som präglar konvergensutvecklingensnärmare riktning.Regeringen beslutade att enparlamentariskt sammansatt kommitté skulle analyserabehovet av och förutsättningarna för en mer tek-nikoberoende grundlagsreglering av yttrandefriheten(Ju 1999:01, dir. 1999:8). Kommittén, som antognamnet , presenterade den29 sina överväganden och förslag ibetänkandet Yttrandefriheten och Internet. Utvidgatgrundlagsskydd och andra frågor om tryck ochyttrandefrihet (SOU 2001:28). att den nuvarande s.k. databasregeln (1 kap. 9§ yttrandefrihetsgrundlagen) utvidgas så att denomfattar också direktsändning på begäran, print ondemand och push-teknik. För massmedieföretag skallskyddet liksom vara automatiskt. Vidareföreslås en möjlighet att genom utgivningsbevis fåett frivilligt skydd. Dessa ändringar innebär enligtkommittén en vidareutveckling av nuvarandegrundlagsreglering men gör denna mindreteknikberoende. föreslårockså ändringar i yttrandefrihetsgrundlagen i frågaom nätägarens rätt att bestämma över sina nät föratt tillåta regler om skyldighet att upplåta utrymmei nät för annans teletjänster samt för att klargöraatt det är tillåtet med regler om skyldighet förnätinnehavare att släppa in andra program än dem somnu omfattas av den s.k. must carry-skyldighetenliksom med regler om skyldighet att vidta åtgärderför att tillförsäkra motta-garkollektivet (t.ex.hyresgäster i ett hyreshus) inflytande överprogramvalet.Inom EU har det under en följd av år pågått ettomfattande arbete med konvergensfrågorna. Utskottetredogjorde ingående för detta arbete i betänkande1999/2000:KU15. Här kan därför nu hänvisas till denbakgrundsbeskrivning som lämnas där.Kommissionen lade fram ettförslag till direktiv om ett gemensamt ramverk förelektronisk kommunikation och tillhörande tjänster,KOM (2000) 393. I en faktapromemoria frånNäringsdepartementet (regeringens promemoria2000/01:57) anförs bl.a. följande. Kommissionensförslag till nytt regelverk för elektroniskakommunikationsnät består av fem direktiv, enförordning samt ett beslut. Ramdirektivet är avsettatt utgöra en form av grunddirektiv bland dessa.Direktivet fastställer det nya regelverketsmålsättning: att åstadkomma ett harmoniseratregelverk för elektroniska kommunikationsnät och -tjänster samt tillhörande faciliteter. Vidare angerdirektivet de nationella tillsynsmyndigheternasuppgifter och skyldigheter bl.a. beträffandekonsultations- och informationsförpliktelser.Ramdirektivet anger även ett flertal grundläggandebestämmelser för tillämpningen av övriga direktivsåsom definitionen av det nyamarknadsinflytandebegreppet (SMP) och procedurernaför marknadsanalyser.I promemorian anges vidare att i grundenär positivt inställt till kommissionens förslag medtanke på inriktningen mot fortsatt liberaliseringoch ökad konkurrens inom området. bör enligtpromemorian även stödja omfattningen av den aktuellaregleringen och inriktningen mot en horisontellreglering av olika typer av infrastruktur förelektronisk kommunikation. stöder en gradvisövergång från sektoriell reglering till allmänkonkurrensrätt. Det är enligt promemorian dockviktigt att understryka att en övergång till allmänkonkurrensreglering inte kan äga rum för . Enabsolut nödvändig förutsättning är att en effektivoch stabil konkurrens råder på marknaden. - Sverigeär enligt promemorian dock tveksamt till den ökadecentralisering och byråkrati som blir en följd av deregler som föreslås t.ex. om konsultation medkommissionen och andra medlemsstater. Vidare krävsåtskilliga klargöranden och förtydliganden av deföreslagna artiklarna.Arbetet i rådsarbetsgruppen har påbörjats, och ipromemorian görs bedömningen att ett nytt regelverkpå området skulle kunna tas av rådet och parlamentet2001/02 och i enlighet med kommissionens förslagvara genomfört i medlemsstaterna den 1 januari 2002.Regeringen gör i proposition 2000/01:94 Radio ochTV i allmänhetens tjänst 2002-2005 bedömningen attförslagen, trots att de inte omfattar innehållet ide tjänster som befordras med hjälp av elektroniskainformationsnät, påverkar förutsättningarna förradio och TV i allmänhetens tjänst eftersom debehandlar distributionsformer som bär såväl radiooch TV-sändningar som nya medieformer och tjänster.Utskottets ställningstagandeNär det gäller frågan om riktlinjer för statensagerande rörande medier, vidhåller utskottet sintidigare inställning. I sammanhanget vill utskottetockså erinra om att beslutat målför mediepolitiken. Motion K400 yrkande 2 avstyrks.Vid förra avstyrkte utskottet ettmotionsyrkande om auktionsförfarande för nya TV-koncessioner. Utskottet finner inte anledning att nuinta någon annan ståndpunkt. Att nyligenbeslutat att marksänd digital TV skall få byggas uttill att omfatta hela landet förändrar inte denbedömningen. Motion K400 yrkande 10 avstyrks.Konvergensfrågorna är föremål för ingåendebehandling inom EU. I harMediegrundlagsutredningen lagt fram förslagtill ändringar i yttrandefrihetsgrundlagen som bl.a.syftar till att uppnå ett ökat teknikoberoende. Detfinns enligt utskottets mening inte anledning attföregripa de pågående arbetena med dessa frågor.Motionerna Kr343 yrkande 2, T201 yrkande 21 och T718yrkande 3 avstyrks.Även i fråga om must carry-skyldigheten harMediegrundlagsutredningen lagt fram förslag tillförändringar. Enligt utskottets mening finns detinte heller i fråga om det förslaget anledning attföregripa det fortsatta beredningsarbetet. MotionK400 yrkande 13 avstyrks.Pornografi i kabel-TVUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår - med hänvisning tillpågående arbeten - att avslår tvåmotionsyrkanden (c respektive s) om åtgärdermot pornografi i kabel-TV.MotionerI motion K351 av och () föreslås ett tillkännagivande för regeringen omatt förhandla med kabel-TV-företagen om att ta bortpornografiska filmer från de ordinarie kabel-TV-paketen. Motionärerna anför att de porrfilmer somvisas ofta är väldigt förnedrande mot både kvinnoroch män och visar på ett sexuellt umgänge som inteär naturligt samt att filmerna ofta innehållerbrutala sekvenser. De som har kabel-TV-kanaler isitt hem skall, enligt motionärerna, inte tvingas hamed porrfilmer på dessa. Valet måste tvärtom varaatt de som önskar ha porrfilmkanaler i sin TV självaskall begära detta. Därför anser motionärerna attregeringen skall förhandla med kabel-TV-företagarnaom att pornografiska filmer inte automatiskt skallingå i kabel-TV-paketen.I motion K375 av m.fl. (s) föreslås etttillkännagivande för regeringen om marknadsföring avTV-kanalpaket (yrkande 1). Motionärerna anser attdet är angeläget att stödja de familjer som villvälja bort pornografin i TV. Pornografiska bildersänds enligt motionärerna på ett sådant sättatt det finns en betydande risk att barn ochungdomar kan se både dessa och hela porrfilmer.Pornografi döljs i programpaket och bakom rubrikersom "Natten bjuder på elegant underhållning för allalivsnjutare". Pornografi marknadsförs och säljsenligt motionärerna i paket som även rymmer barn-,ungdoms-, sport- och naturprogram och detta utan entydlig information till konsumenten. Motionärernaanser det därför angeläget både att innehålletnoggrant anges vid marknadsföringen och att enöversyn av reglerna för marknadsföring av kanalpaketkommer till stånd.BakgrundGällande bestämmelserEnligt 6 kap. 2 § radio- och TV-lagen (1996:844) fårTV-program som innehåller ingående våldsskildringarav verklighetstrogen karaktär eller pornografiskabilder inte sändas och på sådantsätt att det finns en betydande risk för att barnkan se programmen, såvida det inte av särskilda skäländå är försvarligt. Sådana program skall antingenföregås av en varning i ljud eller innehålla envarning som anges löpande i bild . Enligt förarbetena (prop.1995/96:160, s. 93 f.) skall det vid tillämpningengöras en samlad bedömning av det skadliga innehållsändningen har, sändningen skettsamt den allmänna tillgängligheten av sändningen,dvs. om den är krypterad. förradio och TV får förelägga den som åsidosätterbestämmelsen om varning att följa bestämmelsen.Föreläggandet får förenas med vite.Om någon vid upprepade tillfällen sänder sådanavåldsskildringar eller pornografiska bilder itelevisionen får Justitiekanslern förelägga honomeller henne att inte på nytt sända sådana program påtider och på sådant sätt att det finns betydanderisk för att barn kan se programmen. Föreläggandetfår förenas med vite. I fall av väsentliga brott motbestämmelsen om sändning av våldsskildringar ochpornografiska bilder kan Justitiekanslern efteranmälan av regeringen väcka talan vid allmän domstolom återkallelse av ett sändningstillstånd sommeddelats av regeringen.En väsentlig utgångspunkt iyttrandefrihetsgrundlagen är att censur inte skallfå förekomma. Enligt 1 kap. 3 § andra stycketyttrandefrihetsgrundlagen får det dock genom lagmeddelas föreskrifter om granskning och godkännandeav rörliga bilder i filmer, videogram eller andratekniska upptagningar som skall visas offentligt.I 1 § lagen (1990:886) om granskning och kontrollav filmer och videogram (granskningslagen) stadgasatt framställning i en film eller ett videogramskall vara granskad och godkänd av Statensbiografbyrå, innan den får visas vid allmänsammankomst eller offentlig tillställning. Frångranskningsplikten undantas dock filmer ochvideogram som sänds i ett TV-program som omfattas avyttrandefrihetsgrundlagen.Enligt 4 § första stycket granskningslagen fårframställningen i en film eller ett videogram elleren del därav inte godkännas för visning, omhändelserna skildras på sådant sätt och i sådantsammanhang att framställningen kan verka förråande.I bestämmelsens andra stycke anges att det vidbedömningen särskilt skall beaktas omframställningen innehåller närgångna eller utdragnaskildringar av grovt våld mot människor eller djur,skildrar sexuellt våld eller tvång eller skildrarbarn i pornografiska sammanhang.Utredningar m.m.Europeiska unionens råd har antagit rådetsrekommendation 98/560/EG av omutvecklingen av konkurrenskraften hos den europeiskaindustrin för audiovisuella tjänster ochinformationstjänster genom främjande av nationellasystem för att uppnå en jämförbar och effektivskyddsnivå för minderåriga och för den mänskligavärdigheten. Rekommendationen vänder sig tillmedlemsstaterna, berörda branscher och kommissionen.Den omfattar alla audiovisuella tjänster ochinformationstjänster som görs tillgängliga förallmänheten, oavsett spridningssätt. Som exempelnämns radio- och TV-sändningar, privatadirektanslutna tjänster eller tjänster på Internet.Medlemsstaterna rekommenderas att, som ettkomplement till lagstiftningen, främja inrättandetpå frivillig grund av nationella system för skydd avminderåriga och den mänskliga värdigheten inom deolika medie-branscherna. Vidare rekommenderasmedlemsstaterna att samarbeta på gemenskapsnivå föratt utveckla metoder för en jämförbar utvärdering.Kommissionen ansvarar för att utveckla dessa metodertillsammans med berörda nationella myndigheter. -Rådet för skadliga våldsskildringar har i uppdragatt informera berörda branscher om innehållet irekommendationen, följa branschernas självreglerandearbete med de frågor som rekommendationen omfattar,fungera som samtalspartner i frågor som rör skydd avbarn och den mänskliga värdigheten om branscherna såönskar och fortlöpande rapportera tillKulturdepartementet och om hurbranschernas självregleringsarbete fortskrider. -Kommissionen lämnade enutvärderingsrapport till ministerrådet ochEuropaparlamentet om tillämpningen avrekommendationen, KOM (2001) 106. I rapportenkonstaterar kommissionen att medlemsstaterna hartillämpat rekommendationen på olika sätt och att deflesta av medlemsstaterna har inlett kampanjer om ensäkrare användning av Internet och att en del harinfört ny lagstiftning eller stödåtgärder somtelejourer hos polisen när det gällerbarnpornografi. När det gäller de olikaaudiovisuella medierna anför kommissionen attantalet åtgärder har minskat, medan det mestaarbetet läggs ned på att skydda minderåriga ochmänsklig värdighet när det gäller Internet och minstnär det gäller videospel, vilket ligger i linje medrekommendationens huvudsakliga inriktning. Deåtgärder som medlemsstaterna har vidtagit är enligtkommissionen mycket olika och sträcker sig frånnästan inga åtgärder, särskilt i fråga om Internet,till omfattande arbete med att upprätta en gemensampolitik för alla de olika audiovisuella medierna.Även om rekommendationen inte har någon direktkoppling till TV-direktivet, kan resultaten avutvärderingsrapporten enligt kommissionen mycket välkomma att påverka innehållet i ett eventuellt nyttdirektiv om skydd av minderåriga och av mänskligvärdighet när det gäller allt elektroniskt material.Avslutningsvis anför kommissionen att resultaten avrapporten "visar att utmaningarna måste tas påallvar när det gäller skydd av minderåriga och avmänsklig värdighet i alla medier, oberoende av omdet är fråga om Internet, TV- och radiosändningar,videospel eller videokassetter och DVD. Man måstelägga ner mer arbete på att säkerställa ettenhetligt tillvägagångssätt, särskilt dåkonvergensen kommer att fortsätta att öka, när detgäller , interaktiva sändningar ellernedladdning av videospel från Internet. Man börockså uppmuntra att användarna, vilket inbegriperkonsumenterna, involveras. Lösningar som grundandetav i samt denbrittiska vitboken om kommunikationer visar enligtkommissionen att mycket kan uppnås med hjälp av sam-eller självreglering och att lösningarna kan varariktgivande vid den fortsatta tillämpningen avrekommendationen".Enligt beslut vid regeringssammanträde den 8 juni2000 skall en särskild utredare analysera ochöverväga behovet av ändringar i radio- och TV-lagen(1996:844) bl.a. beträffande skydd av barn.Utredaren skall överväga olika sätt att förbättramöjligheten att skydda barn mot olämpligtprograminnehåll, t.ex. genom att det ställs upp kravpå att visst innehåll skall kunna blockeras elleratt det skall vara möjligt att utesluta program medvisst innehåll från abonnemanget. Utredaren skallföreslå de lagändringar som föranleds avövervägandena. Uppdraget omfattar dock inte förslagtill grundlagsändringar. Uppdraget skall i denna delvara slutfört före utgången av (dir.2000:43 och 2001:11).En särskild utredare har haft kulturministernsuppdrag att se över 4 § granskningslagen medinriktning på frågan om censurgrunden förråande ibestämmelsens första stycke bör behållas samt om denexemplifiering som finns i bestämmelsens andrastycke bör behållas eller modifieras såvitt avsersexualskildringar.Utredaren föreslår, i promemorian Förråandepornografiska filmer (Ds 2001:5), att rekvisitet"förråande" behålls och att det i stället iexemplifieringen anges att skildringar kan varaförråande om de innehåller, förutom sexuellt våldeller tvång, grova sexuella kränkningar.Promemorian har remissbehandlats och är förnärvarande föremål för beredning iRegeringskansliet.Utskottets ställningstagandeDet pågående arbetet med att överväga olika sätt attförbättra möjligheten att skydda barn mot olämpligtprograminnehåll bör inte föregripas. Detsamma gällerberedningen av förslagen om ändringar igranskningslagen. Motionerna K351 och K375 yrkande 1avstyrks.TV-direktivetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår ettmotionsyrkande (m) om att regeringen skallverka för ett avskaffande av TV-direktivet.MotionI motion U513 av m.fl. (m) föreslås etttillkännagivande för regeringen om att avskaffa EU:sTV-direktiv (yrkande 12). Motionärerna anser att EUskall arbeta för att utvidga den inre marknaden ochfå bort offentliga monopol. Enligt motionärernasuppfattning bör TV-bolagen fritt förfoga överprograminnehållet i enlighet med ländernastryckfrihetsförordningar. Motionärerna finner detoacceptabelt att EU ställer krav på en visssammansättning av programmen och anser att EU:s s.k.TV-direktiv bör avskaffas.BakgrundDet s.k. TV-direktivet - rådets direktiv /552/EEGav om samordning av vissabestämmelser som fastställts i medlemsstaternaslagar och andra författningar om utförandet avsändningsverksamhet för television - började förSveriges del att gälla , då trädde i kraft och genomfördes i svensk rättgenom lagen (1992:1356) om satellitsändningar avtelevisionsprogram till allmänheten (prop.1992/93:75, bet. 1992/93:KU12, rskr. 1992/93:117).Den 1 december 1996 ersattes bl.a. denna lag avregler i radio- och TV-lagen (1996:844) som dåträdde i kraft. TV-direktivet har setts över avkommissionen, och antogEuropaparlamentet och rådet ett nytt direktiv(97/36/EG) om ändring av TV-direktivet. Ändringarnainförlivades med svensk rätt genom ändringar iradio- och TV-lagen (SFS 1998:1713, prop.1997/98:184, bet. 1998/99:KU13, rskr. 1998/99:100).TV-direktivet innehåller minimiregler för TV-sändningar inom EG och syftar till att möjliggörafri rörlighet för TV-sändningar. Direktivet innebäratt den medlemsstat varifrån en sändning härrörskall se till att sändningen följer lagen i denmedlemsstaten. Andra medlemsstater skall tillåta frimottagning och får inte hindra vidaresändning av enTV-sändning från en annan medlemsstat av skäl somomfattas av direktivet. Direktivet hindrar inte attmedlemsstaterna tillämpar mer restriktiva regler förTV-företag inom dess jurisdiktion. I direktivetfinns bl.a. regler om europeiska programkvoter ochom sändning av biograffilmer i TV. Vidare innehållerdet allmänna regler om TV-reklam och sponsring. Därföreskrivs också förbud eller restriktioner motsändningar med visst innehåll.Regeringen anger i proposition 2000/01:94 Radio ochTV i allmänhetens tjänst 2002-2005 att kommissioneninom kort kommer att inleda en översyn av TV-direktivet. Kommissionens förslag till ändringarväntas enligt regeringen i slutet av år 2002.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar inte motionärernas uppfattning attdet finns anledning för regeringen att verka för ettavskaffande av TV-direktivet. Motion U513 yrkande 12avstyrks.Tillgänglighet för funktionshindradeUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår ettmotionsyrkande (v) om att i kommersiell TVåstadkomma ökad tillgänglighet förfunktionshindrade.MotionI motion Kr340 av m.fl. (v)begärs att regeringen återkommer med förslag tillsådan ändring i sändningstillstånden att ävenkommersiell TV blir mer tillgänglig förfunktionshindrade (yrkande 4). Enligt motionärernamåste även de kommersiella programbolagen ta hänsyntill de funktionshindrades behov. Därför ansermotionärerna att det i nästa sändningstillstånd förde kommersiella bolagen bör föras in särskildavillkor om detta. Enligt motionärernas uppfattningbör de programbolag som sänder i marksänt digitaltnät, liksom TV4 som sänder både analogt ochdigitalt, införa textning, samt öka och förbättrakvaliteten i textningen, texttolkning m.m.BakgrundGällande bestämmelser m.m.Enligt 2 kap. 1 § första stycket radio- och TV-lagen(1996:844) krävs det tillstånd för att sändaljudradio- eller TV-program med hjälp av radiovågorpå frekvens under 3 gigaherz. Tillstånd att sändaTV-program meddelas av regeringen (2 kap. 2 § förstastycket).Enligt 3 kap. 1 och 2 §§ gäller attsändningstillstånd som meddelas av regeringen fårförenas med villkor av olika slag. Bland annat fårsådana villkor avse skyldighet att bereda utrymmeför sändningar som är särskilt anpassade för syn-eller hörselskadade enligt 2 kap. 1 § andra stycketoch att utforma sändningar på ett sådant sätt att deblir tillgängliga för funktionshindrade.Enligt 5 § i sändningstillståndet för TV4 gäller attTV4 AB (31 december 2001) skall göra storaunderhållningsprogram och svensk TV-dramatiktillgängliga för funktionshindrade i minst sammaomfattning som . Verksamheten förfunktionshindrade skall under tillståndsperiodenutökas i den mån nya tekniska förutsättningar gördetta möjligt inom ramen för oförändrade kostnader.Enligt TV4:s programredovisning för sändesdet program textade förfunktionshindrade under . Motsvarande siffraför var 110 timmar.I enlighet med bestämmelserna i 3 kap. 7 § andrastycket radio- och TV-lagen förlängs tillståndet förTV4 på oförändrade villkor ,om TV4 önskar det och regeringen inte senast två årföre tillståndstidens utgång meddelat atttillståndet inte kommer att förlängas eller attregeringen önskar förändra villkoren. Regeringen harinte meddelat TV4 att tillståndet inte kommer attförlängas eller att regeringen önskar förändravillkoren.För public service-företagen () och () gällerenligt respektive sändningstillstånd att de ärskyldiga att beakta funktionshindrades behov (18 § iSVT:s tillstånd respektive 13 § i UR:s tillstånd).Företagen skall även producera program för speciellamålgrupper. Genom att utnyttja befintlig och nyteknik skall SVT och UR ökamöjligheterna för funktionshindrade att ta del avprogrammen. I fråga om program om och förfunktionshindrade får SVT och UR samt () sinsemellan fördela ansvaret för olika slagsinsatser.Enligt SVT:s uppföljningsrapport för hartextningen av svenska program ökat mellanåren 1996 och 2000. Antalet text-TV-textadeprogramtimmar ökade under år 1996till . Hälften av dettotala utbudet var genom textning tillgängligt förhörselskadade . Även sändningarna påteckenspråk har ökat och uppgick till 74timmar jämfört och 54 timmarår 1996.I proposition 2000/01:94 Radio och TV iallmänhetens tjänst 2002-2005 föreslår regeringenvillkor och riktlinjer som skall gälla underkommande tillståndsperiod för den radio- och TV-verksamhet i allmänhetens tjänst som bedrivs av SVT,SR och UR. När det gäller tillgänglighet förfunktionshindrade föreslår regeringen attprogramföretagens insatser skall öka och att ett målskall vara att uppläst textremsa kan erbjudas undertillståndsperioden. Vidare föreslår regeringen attvillkoren för SVT:s programverksamhet för döva(tidigare Dövas TV) skall fortsätta att gälla.Regeringen anför också att public service-företageni stort sett är ensamma om att särskilt anpassaprogramverksamheten och göra programmen tillgängligaför funktionshindrade.För de företag som vid sidan av TV4 och publicservice-företagen erhållit tillstånd för marksänddigital-TV gäller inte något motsvarande villkor omtillgänglighet för funktionshindrade.Den 15 juni 2000 konstaterade förradio och TV i två beslut rörande och Kanal 5att de sändningar som dessa programföretag bedriveri det marksända digitala TV-nätet inte lyder undersvensk jurisdiktion, eftersom sändningarna i detnärmaste helt överensstämde med innehållet iföretagens sändningar över satellit, vilka stårunder brittisk jurisdiktion.En särskild utredare har fått i uppdrag att bl.a.överväga behovet av lagstiftning som gör att TV-sändningar i det svenska marknätet med säkerhetkommer under svensk jurisdiktion och lägga framförslag som gör att samma regler kan tillämpas påsamtliga TV-sändningar från ett företag, oberoendeav om sändningarna sker på ett sätt som krävertillstånd eller på något annat sätt.