bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — "Men det är högst troligt att det inteblir fråga om en snabb återhämtning, även2002 kommer troligen att vara medsvag tillväxt i vår omvärld. "Motionärerna menar vidare att det bådehos regeringen och hos många andrafunnits en förhoppning attkonjunkturavmattningen för svensk delskulle bli kort och smärtfri. "Men redan före fannsdet starka skäl att räkna med attkonjunkturnedgången skulle blir avnormalt snitt, d.v.s. sträcka sig överett par års tid. En snabb uppgång 2002var inte det mest sannolika scenariot.Terrorattacken har gjort detta ännumindre troligt. "Som utskottet redovisat ovan anserutskottet att det finns en mycket storosäkerhet om den internationellakonjunkturutvecklingen. När det gällerprognosen om en ökad tillväxttakt 2002jämfört med vill utskottet erinra omatt den hänger samman med att regeringeni sin grundprognos räknar med en vissåterhämtning i den internationellakonjunkturen och den internationellaefterfrågan mot slutet av och under2002. Detta tillsammans medstimulanseffekter från den svaga kronanskulle ge en successiv förbättring av densvenska industrikonjunkturen. Uppgifterom utvecklingen under juli och augustiindikerar också att industrikonjunktureni , och i viss mån även i Förentastaterna och EU, sannolikt stod inför enviss vändning uppåt. Till exempel stegkonfidensindikatorn förtillverkningsindustrin i KI:smånadsbarometrar under både juli ochaugusti (se avsnitt 1.3.7 Ny informationefter det att regeringens prognosfärdigställts). Regeringen räknar ibudgetpropositionen med att BNP 2002stiger efter en uppgång på1,. Övriga svenska prognosmakareräknade i genomsnittmed att BNP 2002 ökar , dvs.ungefär i nivå med regeringens bedömning.Prognosmakarna räknade vidare med entillväxt på i genomsnitt 1,6 %,d.v.s. även det ungefär samma bedömningsom regeringen.I motion Fi293 (c) anser motionärernaatt det är anmärkningsvärt att regeringenjämfört med vårpropositionen skriver uppprognoserna för 2003 och 2004.Utskottet vill erinra om att regeringeni budgetpropositionen i förhållande tillden bedömning som gjordes ivårpropositionen justerat ned prognosernaför tillväxten 2001 och 2002. Det innebäratt aktiviteten och resursutnyttjandet iden svenska ekonomin blir lägre än vad som bedömdes ivårpropositionen. Det betyder i sin turatt möjligheterna ökat för en högresvensk tillväxttakt ,utan att resursutnyttjandet bliransträngt och inflationen stiger.Regeringen räknar i budgetpropositionenmed att BNP ökar 2003 och 2,3 %2004. Övriga svenska prognosmakareräknade med en BNP-uppgång 2003 på i genomsnitt , dvs.0,högre än regeringensbedömning. Dessvärre går det inte attgöra jämförelser eftersom endastett fåtal bedömare gjort prognoser för2004.Sammantaget gör utskottet bedömningenatt osäkerheten om den internationellakonjunkturutvecklingen ökat markant efterterrordåden i . Viss nyinformation tyder på att aktiviteten ivärldsekonomin försvagats ytterligaredirekt efter händelserna. Men uppgifternaär inte entydiga. Det finns ett antalpositiva faktorer som kan motverkaterrorattackernas negativa effekter påden ekonomiska aktiviteten.Finansmarknaderna har stabiliserats efterden omedelbara oron, oljepriset harsjunkit kraftigt somobligationsräntorna världen över gåttned. Till detta kommer de omfattandeekonomisk-politiska åtgärder somvidtagits i både och iandra länder, och som på olika sättkommer att stimulera hushållen ochföretagen.Enligt utskottets mening finns det förtillfället inte tillräckligt medstatistik och information för att kunnagöra en samlad och genomarbetad prognosav terrorattackernas ekonomiskakonsekvenser. Utskottet vill erinra omatt regeringen i budgetpropositionenredovisar ett s.k. lågtillväxtalternativ,i vilket antas att konjunkturavmattningenfördjupas och att den internationellaekonomiska aktiviteten vänder uppåt förstunder och 2004 (se avsnitt 1.3.6Alternativa kalkyler för utvecklingenfram till 2004). Ilågtillväxtalternativet sjunker densvenska tillväxttakten till i åroch 2002. Trots detta svagakonjunkturförlopp väntas de svenskaoffentliga finanserna ändå ge ettöverskott på underperioden 2001-2004.Enligt utskottets mening talaremellertid det mesta för attlågtillväxtalternativet inte kommer attinfrias.1.4 Inriktningen av den allmännaekonomiska politikenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagengodkänner det förslag till allmännariktlinjer för den ekonomiska politikensom regeringen redovisar ibudgetpropositionen. Förslaget byggerpå en överenskommelse mellanSocialdemokraterna, ochMiljöpartiet de gröna. avslårde förslag som förs fram i motionerna.Jämför reservation 1 (m, kd, c, fp).1.4.1 förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiskapolitikenDen kraftiga internationellakonjunkturnedgången gör att denekonomiska tillväxten i mattasav. Dessutom har terrordåden i ökat osäkerheten om utvecklingeni världsekonomin. För tillfället saknasstatistik och information för att ensamlad och genomarbetad prognos avterrorattackernas ekonomiska konsekvenserskall kunna göras. Den nya informationsom finns är bristfällig, tvetydig ochsvårtolkad.Utskottet kan dock konstatera att densvenska ekonomin står på en stabil grund.De offentliga finanserna visar överskott,den offentliga bruttoskulden sjunker, denoffentliga nettoskulden har vänts till ennettoförmögenhet, de svenska räntornaligger på ungefär samma nivå eller någotöver räntorna i och inflationenär låg, även om en viss uppgång noteratsde till följd av bl.a.tillfälliga prishöjningar. Dessutom harSverige ett stort överskott i de samladeaffärerna med utlandet.Sysselsättningen i den svenska ekonominökade med 91 000 personer under förraåret jämfört med året innan - den störstauppgången sedan mitten av 1970-talet.Under förra året nåddes målet om enhalvering av den öppna arbetslöshetentill . Trots den internationellakonjunkturförsvagningen och nedgången iden svenska tillväxttakten harsysselsättningen fortsatt att stiga. Iseptember var antalet sysselsatta 55 000fler än under samma månad förra året.De goda offentliga finanserna gör detmöjligt att genomföra reformeroch skattesänkningar för sammanlagt 44miljarder kronor. Därigenom stärkshushållens köpkraft, och genom attåtgärderna i huvudsak är riktade mot låg-och medelinkomsttagare erhålls en extrastimulans som bidrar till att motverkakonjunkturförsvagningen.Den stora utmaningen i den ekonomiskapolitiken är att på nytt skallnärma sig en situation med fullsysselsättning. Alla människors viljatill arbete skall tas till vara. Kraftenriktas nu mot att sysselsättningsmåletskall nås, dvs. att av den vuxnabefolkningen skall vara reguljärtsysselsatta (sysselsatta exklusivesysselsatta i konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska program) 2004.Uppgiften är därför att understödja desenaste årens goda utveckling. Denekonomiska politiken inriktas på fortsattstarka offentliga finanser och låginflation för att även skallklara de långsiktiga utmaningarna somställs till följd av den demografiskautvecklingen. Målet om överskott i deoffentliga finanserna över enkonjunkturcykel ligger fast. Den svenska ekonominslångsiktiga produktionsförmåga skallhöjas genom att ledigaarbetskraftsresurser mobiliseras,konkurrensen befrämjas och betydandesatsningar görs i utbildning ochkompetensutveckling. Näringsklimatetskall vara gott med gynnsammaförutsättningar för nya företag attetableras och befintliga företag att växaoch expandera. skall fortsättaatt vara ett land med en ledande positionnär det gäller BNP-andelen för forskningoch utveckling.För att tillväxten skall blilångsiktigt hållbar måste den också kommaalla till del. Det innebär att rättvisanskall stärkas genom en aktivfördelningspolitik och genom åtgärder somförbättrar utvecklingsmöjligheterna föralla medborgare oavsett kön, etnisk ellerkulturell tillhörighet eller var i landetman bor. Tillväxt och rättvisa måsteenligt utskottets mening fås att gå handi hand. I dagens värld med snabbaförändringar behövs rättvisa med tryggamänniskor som vågar utbilda sig och somvågar anta nya utmaningar.Ett viktigt mål i den ekonomiskapolitiken och i näringspolitiken ärdärför att hela skall växa.Staten har ett övergripande ansvar förutvecklingen i hela landet somdet även krävs aktiva lokala insatser ialla delar av landet för att skapaförutsättningar för högre tillväxt ochökad sysselsättning.Situationen mednedskärningar i den sociala välfärden föratt häva den ekonomiska krisen är förbi.De senaste årens höga tillväxt har skapatutrymme för ett antal rättvisereformer.Men fortfarande finns stora fördelnings-och regionalpolitiska utmaningar kvar.Genom det kommunala utjämningssystemetsker en långtgående utjämning avskatteinkomster och strukturelltbetingade merkostnader. Därigenom ökarförutsättningarna för alla kommuner ochlandsting i landet att kunna erbjuda sinainvånare en likvärdig vård, omsorg ochskola.Levnadsvillkoren skall fortsätta attförbättras, och som en följd av dettaskall socialbidragsberoendet halverasmellan 1999 och 2004. De reformer somtidigare presenterats skall förverkligas.Barnen och ungdomarna står i centrumför politiken. En mycket stor satsninggörs på skolan och studiebidragetförstärks. En bred familjepolitisk reformgenomförs stegvis bl.a. i syfte att ökarättvisan, arbetskraftsutbudet ochsysselsättningen. Maxtaxan iförskoleverksamheten ochskolbarnsomsorgen genomförs,föräldraförsäkringen utökas och denlägsta ersättningen under de dagarersättningen baseras på förälderssjukpenning höjs. Barn till arbetssökandeges rätt till förskoleverksamhet, ochresurserna till vården och omsorgenprioriteras och utökas. Tandvårdentillförs ytterligare resurser, ochsatsningar görs för att minska köer ochförbättra tillgängligheten i vården.En rad andra åtgärder vidtas för attförbättra arbetsmarknaden, utbildningenoch för att ytterligare förbättraföretagens tillväxtbetingelser och ökatillväxten i hela . En kraftigsatsning för att bygga ut och förbättrainfrastrukturen föreslås.Socialavgifterna för företag i stödområdeA sänks för att bl.a. gynnasmåföretagandet i utsatta regioner. Ettprogram för att öka sysselsättningenbland människor med invandrarbakgrundgenomförs. Pensionärernas ekonomiförbättras ytterligare.Arbetsskadeförsäkringen reformeras ochinsatser görs för att främja hälsan iarbetslivet. Golvet och taket iarbetslöshetsförsäkringen har höjts, ochtaket kommer att höjas ytterligare nästaår, om det statsfinansiella läget medgerdet. Den generella välfärden skallbevaras och utvecklas ytterligare. Omstatens finanser så medger skall taket isåväl sjuk- som föräldraförsäkringenhöjas 2003.Överskotten i de offentliga finansernagör att det nu är möjligt att gå vidaremed det tredje steget iinkomstskattereformen. Löntagarnakompenseras därför med ytterligare enfjärdedel av egenavgifterna fr.o.m. 2002.Vidare höjs gränsen för statlig skattytterligare, vilket innebär att andelenskattebetalare som betalar statliginkomstskatt sjunker till ungefär 17 %.Dessutom genomförs en riktadskattesänkning för pensionärer. Samtidigthöjs fribeloppet i förmögenhetsskattenoch fastighetsskatten sänks för attkompensera för stigande taxeringsvärden.Som ett rättviseåtgärd införs enskattereduktion för fackföreningsavgiftenoch för avgifter tillarbetslöshetskassan. Ytterligare steg iden gröna skatteväxlingen tas genom attbl.a. energiskatten på el ochkoldioxidskatten höjs. Vidare sänksmomsen på böcker och tidskrifter.Utvecklingen mot ett långsiktigthållbart samhälle kräver också enekologisk omställning. Målet är attSverige inom en generation skall ställasom till ett samhälle med en ekologiskthållbar utveckling. Förutom den grönaskatteväxlingen genomförs en rad andraolika insatser för att öka takten iomställningen. Flera nya åtgärderföreslås i budgetpropositionen.Att den svenska lönebildningenfungerar väl är enligt utskottets meningav avgörande betydelse för en fortsatthög tillväxt och stigande sysselsättning.Det är väsentligt att de nominellalöneökningarna förblir måttliga. Åtgärdervidtas för att förbättra lönebildningenoch minska riskerna för flaskhalsar ochöverhettning på arbetsmarknaden.Ytterligare satsningar görs för att ökakonkurrensen och effektiviteten påmarknaderna. Rättsväsendet får ökaderesurser, bl.a. för att motverka denkänsla av ökad otrygghet som mångaupplever. En del av rättvisepolitiken äratt visa internationell solidaritet.Därför höjs biståndet.Utskottet noterar medtillfredsställelse attbudgetpropositionen bygger på enöverenskommelse mellanSocialdemokraterna, ochMiljöpartiet de gröna. Samarbetet rörekonomi, sysselsättning, rättvisa,jämställdhet och miljö.Samarbetspartierna står bakomriktlinjerna för den ekonomiskapolitiken, budgetpolitiken, utgiftstakenoch tilläggsbudgeten . Samarbetetvisar att det finns en politisk majoritetför en ekonomisk politik som är inriktadpå full sysselsättning, ett offentligtöverskott om av BNP över enkonjunkturcykel och prisstabilitet.1.4.2 Partimotionernas förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiskapolitikenI Moderata samlingspartiets motion Fi291anförs att eftersläpning motandra länder måste brytas. De djupgåendestrukturella problemen som förhindrar atttillväxt och sysselsättning varaktigtökar finns kvar. Avregleringarna och destora reformerna i början av 1990-taletvar viktiga faktorer bakom den högatillväxttakten ,men när den socialdemokratiska regeringentillträdde avstannadereformprocessen, och i vissa fall harreformerna återställts eller motverkats.Det har fått till effekt att nu ikonjunkturnedgången präglas av den högstaarbetslösheten någonsin i ett sådantläge, utflyttning och utförsäljning avarbetskraft och företag, låg nivå pånyföretagandet och en svag krona somurholkar välfärden och höjerinflationstrycket i ekonomin. Enligtmotionärerna är också de senaste årenssysselsättningsökning till stor del enbubbla eftersom sjukfrånvaron ökatkraftigt . Regeringensbrist på reformer betyder atttillväxtpotentialen i den svenskaekonomin inte ökat tillräckligt mycketför att förhindra en fortsatteftersläpning. Detta är en allvarligutveckling eftersom behovet av reformerär större än vad det var i börjanav . För att brytaeftersläpningen måste, enligtmotionärerna, reformeringen av densvenska ekonomin återupptas ochintensifieras. De stora strukturellaproblemen med stor konjunkturkänslighet istatsfinanserna, hög utgifts- ochskattekvot samt stora politikerstyrdamonopol måste åtgärdas. Reformpolitikenbör utgå i från att långsiktigtskall kunna ha en tillväxt på över 3 %.Detta ställer bl.a. krav på en politikför företagande och på reformer påarbetsmarknaden. Bättre förutsättningarför kreativitet, företagsamhet, tillväxtoch möjlighet att leva på sin lön skapasenligt motionärerna bl.a. genom sänktaoch slopade skatter på företagande,arbete och sparande. Till exempel börinkomstskatterna reformeras och sänkasbl.a. genom att förvärvsavdrag införs ochgrundavdraget höjs kraftigt och denstatliga inkomstskatten successivtavvecklas. Vidare bör dubbelbeskattningenpå aktier och förmögenhetsskatten slopasoch en avveckling av fastighetsskattenpåbörjas. Skatten på hushållsnäratjänster och skatten på bensin och dieselbör sänkas som beskattningen avoptioner bör förändras. Skatterna påproduktionsmedel i jordbruket bör ocksåsänkas. Totalt föreslås i motionenskattesänkningar som i slutet avtreårsperioden uppgår till netto 80miljarder kronor utöver regeringensförslag. Vidare måste företagskrångletminskas genom färre och enklare regler.Den s.k. Simplexgruppens förslag börgenomföras.Utbildningspolitiken måste läggas omoch forskningen förstärkas. Två nyastiftelseuniversitet bör bildas ochvuxenutbildningen bör förändras.Arbetsmarknadspolitiken bör reformerasmed sikte på att skapa en störreflexibilitet och mångfald, ocharbetsrätten bör ses över och göras merindividuell. Konkurrenstrycket i ekonominmåste ökas genom reformeringar ochavregleringar av t.ex. bostadsmarknaden,vården, omsorgen och utbildningen. Föratt öka konkurrensen, den privataföretagsamheten och amorteringen avstatsskulden bör också de statligaföretagen privatiseras i en betydligtsnabbare takt än vad regeringen räknarmed.Sveriges behov av utbyggda ochförbättrade vägar är stort. Som ettförsta steg i en upprustning av vägnätetföreslår motionärerna att 14 miljarderkronor utöver regeringens förslag anslåsunder . Friheten ochmångfalden i samhället bör ökas genom attt.ex. en nationell obligatoriskhälsoförsäkring, en skolpeng och enäldrepeng införs. Det första steget i dennationella hälsoförsäkringen bör vara attinföra en nationell vårdgaranti. Sverigebehöver enligt motionärerna ensocialförsäkringsreform. De offentligautgifternas andel av ekonomin måstesänkas för att minska statsfinansernaskonjunkturkänslighet, öka medborgarnasfrihet och öka konkurrensen. Besparingari slutet av perioden motsvarande 77miljarder kronor netto presenteras imotionen.För att förbättra barnfamiljernasekonomiska situation och öka derasvalfrihet bör ett barnomsorgskonto medavdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader och ett grundavdragpå per barn införas.Motionärerna avvisar regeringens förslagtill maxtaxa och vill i stället införaetableringsfrihet inom barnomsorgen föratt höja valfriheten. De kommunalaverksamheterna måste fokuseras påkärnverksamheterna så att medborgarna fårut mer av varje skattekrona, vilketenligt motionärerna underlättas avinförandet av en skolpeng och en allmänhälsoförsäkring.En översyn bör göras omuppgiftsfördelningen mellan, stat,kommun, det civila samhället ochgemenskaperna för att bl.a. minskakommunernas obligatoriska åtaganden.Verksamheter bör avregleras och utsättasför konkurrens. Enligt motionärernainnebär deras politik att statsbidragentill kommunerna kan sänkas under denärmaste åren. Dessutom innebär desenaste årens snabbt stigande kommunalaskatteinkomster att det finns utrymme försänkta kommunalskatter. Kommunernasekonomiska problem löses bäst genom enpolitik som ökar den allmänna tillväxten.Euron bör införas ,och det långsiktiga målet förbudgetpolitiken bör vara att deoffentliga finanserna skall vara i balansöver konjunkturcykeln. Enligtmotionärerna bör inte sparandet i PPM-delen av pensionssystemet omfattas avbalansmålet eftersom det är ettprivaträttsligt sparande. I stället förett högt offentligt sparande förssparandet därmed över till den privatasektorn. Lägre utgifts- och skattekvoterminskar enligt motionärerna behovet av enoffentlig förmögenhetsuppbyggnad överkonjunkturcykeln (yrkandena 1, 8, 10-16och 18-19).I motion Fi292 anförsatt regeringen i budgetpropositionenägnar föga politisk kraft åtföretagsklimatet och de strukturellaproblem som gjort att halkat långt ned i OECD-ländernasvälståndslista. när konjunkturensnabbt viker står regeringen helt utan enstrategisk plan för att höjatillväxtförutsättningarna i den svenskaekonomin. Den totala arbetslösheten ärhög, det svenska näringslivet flyttarutomlands eller säljs ut till utländskaägare och en dåligt fungerandearbetsmarknad hotar att förvärrakonjunkturnedgången och öka på Sverigeseftersläpning mot övriga OECD-länder.Det är, enligt motionärerna, nu hög tidatt rätta till strukturfelen i densvenska ekonomin - rekordhögt skattetryckoch stora marginaleffekter som gör attdet lönar sig dåligt att arbeta ochskapar ett osunt bidragsberoende, en högbeskattning som gör det svårt att lockaoch behålla företag, en dåligt fungerandearbetsmarknad och lönebildning och ensvag konkurrens i stora delar avekonomin. Målet bör vara en varaktigthållbar tillväxt på minst 3 %.För att öka sysselsättningen, minskaarbetslösheten och trygga välfärdenföreslås att inkomstskatten reformeras ifyra steg bl.a. genom en höjning avgrundavdraget, en skattereduktion, ettförvärvsavdrag och genom att värnskattenavskaffas. Vidare sänksarbetsgivaravgifterna, och en 50-procentig skattereduktion på hushållensköp av tjänster i det egna hemmet införs.Vidare bör rimliga och rättvisakonkurrensvillkor för jordbruket, åkeri-och transportsektorn skapas.Förmögenhetsskatten avvecklas stegvis,och dubbelbeskattningen påutdelningsinkomster avskaffas.Fastighetsskatten sänks, avdragsrätten påpensionssparande höjs och en avdragsrättför insättningar på individuellautbildningskonton införs. Sammantagetföreslås skattesänkningar som i slutet avtreårsperioden uppgår till omkring 40miljarder kronor utöver regeringensförslag.Arbetsmarknadens funktionssätt måsteförbättras för att minska riskerna förarbetskraftsbrist inom vissa områden ochstigande löne- och inflationstryck.Villkoren för lönebildningen börförbättras genom t.ex. en högreegenfinansiering i en ny obligatoriskarbetslöshetsförsäkring, och regler ilönebildningen bör skapas som främjardynamik och flexibilitet ilönesättningen. De nuvarandearbetsmarknadspolitiska åtgärderna måsteminskas och regelverket förenklas.Konkurrensen måste öka inom t.ex.detaljhandeln, byggsektorn och denoffentliga sektorn. För att ökaeffektiviteten i vården och omsorgenanser motionärerna att konkurrensen skallöka genom att bl.a. fler privatainitiativ tillåts. Kvarvarandekonkurrenshämmande regleringar i denprivata sektorn bör avvecklas. Deregelförenklingar somSmåföretagsdelegationen föreslår börsnarast genomföras. Motionärerna anförvidare att regeringens okänsligabudgetsanering har varit förödande förenskilda människor, bl.a. pensionärerna.Motionärerna föreslår därför att bl.a.pensionstillskottet höjs 2002,inkomstprövningen av änkepensionen slopasoch att omställningspensionen förefterlevande återställs. Pensionärernassituation förbättras också fr.o.m. 2003genom grundavdragshöjningen. Vården,skolan och omsorgen tillförs ytterligareresurser, och satsningar görs för attåterupprätta rättsväsendet och upprustaden svenska infrastrukturen.Kristdemokraterna kritiserar regeringenför valet av samarbetspartier.Vänsterpartiet och är avtradition negativa till ekonomisktillväxt, och deras inflytande överregeringspolitiken ökar ytterligareosäkerheten om regeringens ekonomiskakurs och regeringens förmåga att göranågonting åt ekonomins grundläggandestrukturella problem.Familjepolitiken bör reformeras bl.a.för att öka valfriheten inombarnomsorgen. Avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader samt ettbarnomsorgskonto bör införas. Regeringensförslag till maxtaxa avvisas. Vidare börfamiljernas situation stärkas genom attbl.a. garantinivån i föräldraförsäkringenhöjs mer än vad regeringen föreslår ochatt en statlig skattereduktion för varjebarn införs. Enligtmotionärerna börsocialförsäkringssystemen reformeras ochutvecklas mer mot fonderade system. Föratt se över marginaleffekterna i skatte-och socialförsäkringssystemen bör det skeöverläggningar mellan de fem partier somstår bakom pensionsreformen. För attminska statsfinansernaskonjunkturkänslighet bör statsskuldenavbetalas i en snabbare takt än vadregeringen föreslår, bl.a. genom att flerstatliga företag säljs ut. En sådanutförsäljning motiveras också av attstaten måste renodla sin roll.Motionärerna vill ersätta överskottsmåleti de offentliga finanserna med ett målför statens finanser (yrkandena 1, 2 och3).I motion Fi293 anförs atttillväxten mattas av godekonomisk utveckling, och hållerpå att klyvas både socialt och regionalt.I budgetpropositionen talar regeringen omtillväxt och rättvisa, men i praktikenhämmas tillväxten, klyftorna vidgas ochjämställdheten går åt fel håll. Mångamänniskor får stå vid sidan avutvecklingen genom att de t.ex. inte fårtillgång till arbetsmarknaden. Bidrags-och skattesystemen låser in dem i enfattigdomsfälla, vilket särskilt gällerkvinnorna. Dessutom har de regionalaskillnaderna ökat. Regeringen har gjortett politiskt dubbelfel under dehögkonjunkturår som passerat. Dels harregeringen inte förmått att driva igenomstrukturella förändringar som gör svenskekonomi mer robust och mindre känslig förinternationella konjunktursvängningar,dels har regeringen inte förmått göraalla delaktiga i utvecklingen. Ibudgetpropositionen finns inte hellernågra åtgärder som tar tag i dessaallvarliga strukturella problem ellerminskar statsfinansernaskonjunkturkänslighet.Den ekonomiska politikens främstauppgift är enligt motionärerna att skapaframtidstro för människor och företagöver hela landet.