bet · GO01MJU8 · 2001-01-16 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01MJU8Redogörelse för ärendetI betänkandet behandlas 88 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden respektive 2000. Många avde frågor som är aktuella behandlades även hösten1999 i betänkande 1999/2000:MJU4, som omfattadevissa, mer centrala djurskyddsfrågor. Motionerna tarupp bl.a. djurskyddslagstiftningen, organisation avdjurskyddstillsynen, uppfödning och hållande avvissa angivna djurslag, slakt och operativa ingrepppå djur, import och export av levande djur ochanimalieprodukter, veterinärmedicinska läkemedelm.m.När det gäller tillsynsfrågan kan nämnas attutskottet anordnade enoffentlig utfrågning i detta ämne.Utskottet konstaterar att huvuddelen av motionernatar upp frågor där och regeringenöverlämnat normgivnings- och beslutanderätten tillde myndigheter som har särskild sakkunskap påområdet. I stor utsträckning handlar det således omyrkanden som det enligt gällande uppgiftsfördelninginte ankommer på att besluta om. Skälettill denna ansvarsfördelning är bl.a. att frågorna imånga fall förutsätter en veterinärmedicinsk ochteknisk bedömning snarare än en politisk bedömning.De aktuella frågorna regleras i ett mycket stortantal detaljföreskrifter utfärdade av främstJordbruksverket men också vissa andra myndigheter,t.ex. I beredningsarbetet harockså beaktats ett antal EU-direktiv ochförordningar på djurskyddsområdet. mening bör behandladjurskyddsfrågorna utifrån ett mer övergripandesynsätt än vad många motioner syftar till.De detaljföreskrifter och rättsakter som utskottethänvisar till är främst följande:LSFS 1991:92, Lantbruksstyrelsens föreskrifter ochallmänna råd om djurhållning i djurparker,SJVFS 1993:154 om operativa ingrepp på djur,SJVFS 1997:43 om undantag från kravet på veterinärmedverkan vid offentlig tävling med djur (ändrad gm.SJVFS 2000:104)SJVFS 1999:110 om villkor för hållande, uppfödningoch försäljning m.m. av djur avsedda för sällskapoch hobby, samt allmänna råd 1999:2 i samma ämne,SJVFS 2000:23 om hur djur får tränas för elleranvändas vid tävling och hur tävling bör genomföras,SJVFS 2000:107 om djurhållning i lantbruket,SJVFS 2000:110 om foder,SJVFS 1997:71 och 2000:113 om undantag från kravetatt höns för äggproduktion inte får inhysas i andraburar än sådana som uppfyller hönsens behov av rede,sittpinne och sandbad,SJVFS 2000:115 om hållande av strutsfåglar,SJVFS 2000:133 om transport av levande djur,Direktiv /628/EEG om skydd av djur vidtransport,Förordningen (EG) 1255/97 om gemenskapskriterierför mellanstationer och om ändring av färdplanen ibilagan till ovannämnda direktiv,Förordningen (EG) 411/98 om tilläggsnormeravseende skydd av djur vilka skall tillämpas påvägfordon som används för djurtransporter somöverskrider 8 timmar.Förordningen (EG) 2377/90 om inrättande av ettgemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärdenför högsta tillåtna restmängder avveterinärmedicinska läkemedel i livsmedel medanimaliskt ursprung.När det gäller förhållandet mellan ,regeringen och tillsynsmyndigheterna vill utskottetockså hänvisa till den utförliga redovisningen ibudgetpropositionen för under politikområdetDjurpolitik (utg.omr. 23 s. 23 f.) Utskottet har idetta sammanhang enhälligt tillstyrkt regeringensförslag om målet för djurpolitiken (2000/01:MJU2 s.20 f.). Målet för djurpolitiken är ett gottdjurskydd och ett gott djurhälsotillstånd bland djuri människans tjänst och att viltstammarna förvaltaspå ett sådant sätt att oacceptabla skador påmänniskor och egendom inte uppstår.Utskottet har vidare utan erinran godkäntregeringens redovisning av politikens inriktning, destatliga insatserna inom politikområdet,resultatbedömningen samt analys och slutsatser. I betänkandet behandlas sammanlagt 88motionsyrkanden om olikadjurskyddsfrågor. Endast ett fåtal yrkanden berörriksdagens primära ansvarsområde,lagstiftningsmakten. De flesta motionerna tar uppfrågor där och även regeringen beslutatöverlämna normgivnings- och beslutanderätten till demyndigheter som har särskild sakkunskap inom berördaämnesområden. De myndigheter som utfärdatdetaljföreskrifter i aktuella ämnen är framför alltStatens jordbruksverk, men även och . Vidare finnsett stort antal bestämmelser i olika rättsakter omdjurskydd m.m. som beslutats inom EU. I några fallrör det sig om EU-regler som är totalharmoniserade,vilket innebär att det inte finns något utrymme förvare sig strängare eller mildare nationella regler.Utskottet avstyrker samtliga motioner medhänvisning bl.a. till den ansvarsfördelning somgäller på djurskyddsområdet. Utskottet gör samtidigtuttalanden som innebär att utskottet förutsätter attregeringen och svenska myndigheter även ifortsättningen aktivt verkar för ett förbättratdjurskydd nationellt och inom EU.I betänkandet finns 16 reservationer och 9särskilda yttranden. Lagstiftningsfrågor m.m.-----------------------------------------------| ||Utskottets förslag i korthet: || || ||Utskottet avstyrker motioner om vissa ||lagstiftnings- och tillämpningsfrågor och om||översyn av det samlade regelverk som gäller||djurhållningen m.m. || |-----------------------------------------------Utskottets ställningstagandeMotion 2000/01:MJ256 (m) innebär sammanfattningsvisatt djurskyddsreglerna kännetecknas av en högdetaljeringsgrad och att tillämpningen borde utgåmer ifrån ett funktionskrav än en mångfald avpreciserade bestämmelser i fråga om båspallmått,förbud mot kodressörer, betestvång, lägstamedeltemperatur för utevistelse m.m. Det ligger iproducentens intresse att djuren mår bra, och detfinns ett klart samband mellan god djuromsorg ochett bra produktionsresultat. Enligt motion1999/2000:MJ515 (m) är de detaljerade reglerna omt.ex. hållande av sällskapsdjur och tillämpningen avdessa regler ett slöseri med statens pengar ochresurser, och det behövs en allmän översyn avregelverket. Motionären tar upp fallet med åsnanRufus som exempel. I detta fall gällde dettillämpningen av krav på att detvid offentlig förevisning av djur skall finnas tvådjur av samma art.I motion 1999/2000:MJ542 (s) föreslås förändringari djurskyddslagen med bl.a. motiveringen att vidranchuppfödning av boskap kan god djurhållninggaranteras även utan skydd i form av liggstallar.Utskottet erinrar om att idjurskyddslagen (1988:534) lagt fast degrundläggande krav som bör gälla för en goddjurhållning. Dessa bestämmelser kan sägas geuttryck för ett visst funktionstänkande, i vart fallsåvitt avser djurens välbefinnande och skydd motolämplig behandling.Regeringen och har med stöd avriksdagens bemyndiganden i djurskyddslagen utfärdatett stort antal detaljföreskrifter omdjurhållningen. Utöver djurskyddsförordningen(1988:539) finns t.ex. regler om djurhållning ilantbruket i författning SJVFS2000:107. För djur avsedda för sällskap och hobbyfinns bestämmelser i 1999:110. Beträffandedjurhållning i djurparker finns bestämmelser i (före detta Lantbruksstyrelsensförfattningsserie). I denna författning finns enallmän dispensregel såvitt avser kravet att det ivarje djurpark skall finnas minst en hane och enhona av varje djurart. I fallet med åsnan harJordbruksverket sedermera, efter det den aktuellamotionen väcktes, lämnat sådan dispens.Utskottet går inte närmare in på frågan huruvidadetaljföreskrifterna på djurskyddsområdet skullekunna förenklas eller förändras på ett genomgripandesätt. Det grundläggande kravet måste vara attbestämmelserna gör det möjligt att genomföra deintentioner som ligger bakom en moderndjurskyddslagstiftning med höga krav på djurmiljöoch djurhälsa. En övergång till mer allmänt hållnafunktionskrav i djurhållningen kan innebära attutrymmet för subjektiva bedömningar ökar. Ett aktivtoch effektivt tillsynsarbete på djurskyddsområdet ärenligt utskottets mening knappast möjligt attgenomföra om det inte finns objektiva och ganskaklart preciserade föreskrifter om djurhållningen.Utskottet vill i detta sammanhang också understrykaatt medlemskap i innebär att gemensammaregler om djurhållningen ofta måste omsättas ipreciserade nationella föreskrifter. Med det anfördaavstyrks motionerna 1999/2000:MJ515 (m) och2000/01:MJ256 (m) yrkande 13.Motion 1999/2000:MJ542 (s) avstyrks med hänvisningtill att det ankommer på att bedömai vilken utsträckning s.k. ligghallar behövs vidranchuppfödning.Motion 2000/01:MJ518 (kd) tar upp frågan omavlivning av djur som omhändertas av myndighet.Enligt motionären borde sådana djur uppstallasåtminstone , i avvaktan på attärendet slutgiltigt avgörs.Utskottet erinrar om att bestämmelserna omtvångsingripanden mot djurägare utgår från att dessaingrepp kan förekomma endast när djurägaren på ettallvarligt sätt brustit i sina skyldigheter. I vissafall sker omhändertagandet på grund av att djuretotillbörligt utsätts för lidande och djurägarenunderlåtit att rätta till missförhållandet eftertillsägelse av tillsynsmyndigheten. I andra fall kandet gälla mer brådskande fall av omhändertagande,där det bedömts utsiktslöst att felet blir avhjälpteller att ägaren är okänd eller inte kan anträffas.Närmare bestämmelser härom finns i 31-34 §§djurskyddslagen. När beslut om försäljning elleravlivning fattas enligt 34 § är huvudregeln attbeslutet skall gälla . Den beslutandemyndigheten kan dock bestämma annorlunda, och sådantbeslut (s.k. inhibition) kan också meddelas av högreinstans om djurägaren överklagar beslutet. Detframgår av förarbetena till djurskyddslagen att ettomhändertaget djur skall säljas eller avlivas, ochatt det aldrig kan bli fråga om något längreomhändertagande. Något omhändertagande tills vidarebör inte heller ske (se prop. 1987/88:93 s. 48 och71). Med det anförda avstyrker utskottet motion2000/01:MJ518 (kd).Miljöpartiet framför i motion 1999/2000:MJ516yrkande 4 krav på utredning angående utbildning ochexamination för professionell djurhållning(djurhållningskörkort). Samma parti anför i motion2000/01:MJ544 att djurskyddslagen är en papperstigeroch att de grundläggande kraven i t.ex. 4 §djurskyddslagen knappast fått något genomslag. Detgäller bla kycklingar, kor och kalvar, grisar m.m.Efterlevnaden av djurskyddslagen måste stärkas(yrkande 1).Utskottet vill framhålla att imånga fall ställer krav på utbildning m.m. för vissdjurhållning (se t.ex. följande avsnitt omstrutsuppfödning). Dessutom finns ett allmäntbemyndigande i djurskyddslagen 7 § som innebär attregeringen eller kan meddelaföreskrifter om förbud mot eller villkor för atthålla djur i fångenskap. I 16 § djurskyddslagen harriksdagen beslutat om krav på tillstånd för vissatyper av djurhållning. Motion 1999/00:MJ516 (mp)yrkande 4 får anses i huvudsak tillgodosedd med detanförda.Det råder inga delade meningar om attdjurskyddslagen skall efterlevas i alla former avanimalieproduktion. Som motionärerna anför finns detanledning att särskilt uppmärksamma vissauppfödningsformer där kraven på god djurmiljö ochmöjligheter till naturligt beteende inte tillgodosesi tillräcklig utsträckning. Utskottet återkommertill vissa djurhållningsfrågor i följande avsnittoch vill i övrigt hänvisa till jordbruksministernsuttalande på Djurens dag att ettekologiskt hållbart samhälle också måste vara ettdjuretiskt samhälle. Frågan om efterlevnad avdjurskyddslagen har också starkt samband medtillsynsorganisationen, som redovisas i nästkommandeavsnitt. Med det anförda föreslår utskottet attmotion 2000/01:MJ544 (mp) yrkande 1 lämnas utanvidare åtgärd.I motion 2000/01:MJ508 (mp) yrkas att 33 §djurskyddsförordningen ändras så att ävenveterinärer som ej är anställda av Jordbruksverketfår vara tävlingsveterinärer vid hästtävlingar. Ettliknande yrkande framförs i motion 1999/2000:MJ529(kd).Utskottet konstaterar att motionerna delvis tycksbygga på en missuppfattning av det system somtillämpas av . Enligt 33 §djurskyddsförordningen skall det vid offentligtävling med djur finnas en veterinär som förordnasav verket eller, om så beslutar, avlänsstyrelse. Tävlingsarrangören kan själv kontaktaönskad veterinär och anmäla denne tillJordbruksverket. I övrigt ställs inga specifika kravpå den veterinär som är aktuell för ett förordnande.Skälet till att det krävs ett förordnande avJordbruksverket är att tävlingsveterinären utförmyndighetsuppgifter. Enligt 11 kap. 6 §regeringsformen krävs det stöd i lag för attöverlämna förvaltningsuppgift som innebärmyndighetsutövning till en enskild individ.Motionerna avstyrks.Enligt motion 2000/01:MJ544 (mp) yrkande 5 ärförhållandena på våra storskaliga slakterier i mångafall oacceptabla. Dessa förhållanden måste ses överoch förbättras. Endast slaktmetoder som kanbetraktas som respektfulla mot djuren bör godtas.Ett underlättande av villkoren för små slakterieroch hemslakterier skulle kunna leda till minskadedjurtransporter.Utskottet erinrar om att i 13 §djurskyddslagen slagit fast att djur skall skonasfrån onödigt obehag och lidande när de förs tillslakt och slaktas. I övrigt ankommer det påregeringen och ansvarig myndighet att meddelanärmare föreskrifter om slakt och om avlivning avdjur. När det gäller villkoren för små slakterierm.m. hänvisar utskottet till betänkande2000/01:MJU12 om vissa frågor om livsmedelskontrollm.m. Utskottet avstyrker motion 2000/01:MJ544yrkande 5.DjurskyddstillsynUtskottets förslag i korthet:Utskottet avstyrker motioner omorganisationen av djurskyddstillsynen och omkonkurrensneutralitet mellanprivatpraktiserande och statligt anställdaveterinärer. När det gällerorganisationsfrågan hänvisar utskottet tillatt Utredningen om hur djurskyddet skall varaorganiserat avslutat sitt arbete (seSOU 2000:108). Frågan omkonkurrensneutralitet har utretts av enarbetsgrupp inom Jordbruksverket.Utskottets ställningstagandeTvå motioner, 2000/01:MJ233 (c) och 2000/01:MJ544(mp), går ut på att ansvaret för djurskyddstillsynenskall ligga kvar hos kommunerna. Enligt mp-motionenbör det dessutom inrättas en djurskyddsmyndighet ochtillsättas en särskild djurskyddsminister.Utskottet hänvisar till att Utredningen om hurdjurskyddet skall vara organiserat nyligenpresenterat sina förslag (SOU 2000:108). Dessainnebär sammanfattningsvis att kommunernas ansvarför djurskyddstillsyn förs över till staten. Vidareredovisar utredningen alternativa förslag till en nydjurskyddsmyndighet. Förslagen remissbehandlas förnärvarande för fortsatt beredning iRegeringskansliet. Därefter kommer en proposition iämnet att föreläggas . Utskottet anser attriksdagen inte bör föregripa resultatet av dessaöverväganden och avstyrker motionerna 2000/01:MJ233(c) yrkande 20 och 2000/01:MJ544 (mp) yrkandena 2och 3. När det gäller tillsättande av endjurskyddsminister erinrar utskottet dessutom attdet enligt 7 kap. 1 § regeringsformen är regeringenoch inte som beslutar om fördelningen avärenden mellan departementen.Frågor om konkurrensneutralitet mellanprivatpraktiserande och statligt anställdaveterinärer tas upp i motionerna 2000/01:MJ220 (m)och 2000/01:MJ505 (kd). Utskottet hänvisar i dennafråga till vad som anförs i budgetpropositionen förår 2001, utg.omr. 23 s. 26. Den arbetsgrupp inomJordbruksverket som haft i uppdrag att utredakonkurrensförhållandena har avlämnat en rapport iämnet . De viktigaste förslagen frånarbetsgruppen är ett nytt system för veterinärresortill avlägset boende djurägare, en rikstäckandesamverkan om veterinär beredskap dygnet runt, ökadesatsningar på utbildning, stärkt samordning påregional nivå av den fältveterinära verksamhetensamt kvalitetssäkring av offentligaveterinäruppgifter.När det gäller behovet av en allmän översyn avJordbruksverkets organisation hänvisar utskottettill den utförliga redovisningen i betänkande2000/01:MJU2 s. 31 f. av arbetet på en effektivarejordbruksadministration m.m. Utskottet avstyrkermotionerna i avvaktan på fortsatta överväganden idessa frågor.Vissa djurhållningsfrågor ianimalieproduktionenUtskottets förslag i korthet:Utskottet avstyrker motioner med inriktningpå vissa speciella former av djurhållning,t.ex. uppfödning av struts, krav påbåspallar, burhållning av höns,slaktkycklingproduktionen, pälsfarmer,cirkusdjur samt operativa ingrepp på grisarm.m. Enligt gällande beslut omansvarsfördelningen tillhör frågorna ejriksdagens kompetensområde.Utskottets ställningstagandeI ett antal motioner ställs specificerade kravrörande djurhållningen med avseende på vissadjurarter. I samtliga fall regleras frågorna idjurskyddsförordningen eller i Jordbruksverketsdetaljföreskrifter.Två motioner från tar uppstrutshållningen i . Enligt motion1999/2000:MJ516 (mp) bör strutsfarmningen ses överpå grund av de problem som uppstått i fråga omslakt, sjukdomar m.m. Det bör ställas krav påutbildning och examination för att få hålla struts.Det behövs bättre regler för denna uppfödningsform.De problem som SVA konstaterat tyder på attbestämmelserna inte håller måttet. Enligt motion2000/01:MJ211 från samma parti bör strutshållningeni avvecklas.Utskottet avstyrker motionerna 1999/00:MJ516yrkandena 1-3 och 2000/01:MJ211 med hänvisning tillatt frågorna bör bedömas av den myndighet som avriksdagen utsetts till ansvarig myndighet ochdessutom har särskild sakkunskap i ämnet. Det kantilläggas att utfärdatdetaljföreskrifter om strutshållningen i SJVFS2000:115. Där finns regler om bla. tillsyn, skötsel,hägn, utrymme och inredning m.m. Dessutom finns kravpå att den som ansvarar för hållande av strutsfåglarskall med godkänt resultat ha genomgått en av verketgodkänd utbildning.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatmotioner om dispens för båspallar som ej uppfyllergällande måttföreskrifter (se t.ex. 1999/2000:MJU4s. Den dispensmöjlighet som efterfrågas imotion 2000/01:MJ243 (kd) yrkande 11 finns i 1 kap.31 § i föreskrifter om djurhållninginom lantbruket m.m. (SJVFS 2000:107). Bestämmelsenhar följande lydelse:"31 § Om det föreligger särskilda skäl, kanJordbruksverket medge undantag från föreskrifterna idenna författning. "Som utskottet tidigare anfört är det djurmiljön isin helhet som är det viktigaste. Det finnsmöjlighet att godta mindre avvikelser frånmåttbestämmelserna i enskilda fall, och det är somnämnts som i förekommande fall gerindividuella dispenser. Också detta är således enutpräglad myndighetsfråga. Motionen avstyrks iberörd del, i den mån den inte kan ansestillgodosedd genom hänvisningen till angivnadispensbestämmelse.I motion 1999/2000:MJ523 (m) efterlyses ettomställningsprogram för ekologisk och småskalighönshållning, och enligt motion 2000/01:MJ523 (m)yrkande 1 bör utvecklingen av frigående system förhöns aktivt främjas. Utskottet konstaterar att vissabudgetmedel avsatts för t.ex. rådgivning ochinformation för att underlätta övergången tillalternativa inhysningssystem för höns iäggproduktion. Vidare framgår av bl.a. uppgifterna ibudgetpropositionen att utvecklingen av ochomställningen till alternativa system gått framåtunder . Antalet höns i lösdrift har ökat, ochny teknikprövning av de inredda burarna hargenomförts. har den 17 oktober 2000godkänt inredda burar av visst fabrikat, avsedda föråtta höns per bur. Enligt uppgift kommer det attdröja ungefär till dess att ytterligarefabrikat teknikprovats och godkänts. Utskottetavstyrker motionerna 1999/2000: MJ523 (m) och2000/01:MJ523 (m) yrkande 1.Frågor om dispens för fortsatt burhållning av hönsprövas av enligt 57 §djurskyddsförordningen. Dispenskraven finns angivnai SJVFS 2000:113. Det framgår av ett frågesvar avjordbruksministern att de sistadispenserna kommer att löpa ut inom en tvåårsperiodoch att några nya dispenser i princip inte kommeratt beviljas. Om efterfrågan på nya system blirstörre än tillgången kan det möjligen bli aktuelltatt låta äggproducenter, som kan uppvisa avtal omköp av nya system, att i avvaktan på leverans av dennya inredningen fortsätta med sin produktion ibefintliga burar. Jordbruksministern betonar att ensådan övergångslösning endast kan accepteras förkortast tänkbara tid.Motion 1999/2000:MJ518 (mp) går ut på attdispenserna för fortsatt burproduktion av ägg skalldras in om uppfödningen inte är förenlig med högtställda djurskyddskrav. Utskottet förutsätter attdessa frågor prövas av i enlighetmed gällande föreskrifter och hänvisar i övrigt tilljordbruksministerns uttalanden. Det bör understrykasatt beslut om dispenser avserenskilda fall, efter prövning av omständigheterna ivarje enskilt ärende. Enligt grunderna för 11 kap. 7§ regeringsformen bör inte göra någotuttalande som avser den materiella prövningen avdessa ärenden. Motionen avstyrks.Utskottet anser att motion 2000/01:MJ515 (mp) omen översyn av den industriellaslaktkycklingproduktionen i huvudsak ärtillgodosedd. Det framgår t.ex. avbudgetpropositionen, utg.omr. 23 s. 27, attregeringen anser att bestämmelserna om hållande avslaktkycklingar bör ses över i syfte att förbättradjurens situation. Frågan har också uppmärksammats iEU-arbetet. Det finns en rapport från för djurs hälsa och välfärd, The Welfareof Chickens kept for . Rapporten tarupp flera problem i produktionen. Utskottet utgårfrån att regeringen i sitt fortsatta arbete meddenna fråga beaktar synpunkterna i motion MJ515 ochföreslår att denna lämnas utan vidare åtgärd.Yrkanden om förbud mot kastrering av griskultingarutan bedövning samt om förbud mot pälsfarmerframförs i motion 2000/01:MJ544 (mp) yrkandena 6 och9. Enligt motion 2000/01:MJ513 (m) bör burhållningav mink förbjudas. I motion 2000/01:MJ520 (s)yrkande 1 föreslås förbud mot att fixera, kastreraoch tandslipa grisar. Utskottet avstyrker dessayrkanden och vill i övrigt anföra följande:Enligt 25 § djurskyddsförordningen skall vidkastrering av svin som uppnått två veckors ålderingreppet göras under bedövning. Enligt 15 § sammaförordning får fixeringsanordningar för svin inteanvändas annat än tillfälligtvis. Tänder på svin fårslipas om det sker innan djuret uppnått en veckasålder (SJVFS 1993:154). Tänderna på nyfödda grisarkan vara mycket vassa och orsaka sår på suggansjuver. Bestämmelsen har således ett djurskyddssyfte.I fråga om pälsdjur har regeringen gettJordbruksverket i uppdrag att utvärdera tillgängligaforskningsresultat beträffande minkar, se överbefintliga regelverk och om möjligt föreslåförbättringar i minkhållningen. harockså fått i uppdrag att kartlägga förekomsten avchinchillafarmer och bedöma behovet avdetaljföreskrifter på området. Det kantilläggas att jordbruksministern den 29 november2000 besvarade en fråga om pälsfarmning och då bl.a.anförde att pälsproduktionen på initiativ av Finlanddiskuterades vid ett rådsmöte (jordbruk) den 17-18juli 2000. Bakgrunden var det förbud mot hållande avpälsdjur som förbereddes i Storbritannien.Kommissionens vetenskapliga veterinärkommittéarbetar med en rapport ompälsdjurhållning. Jordbruksministern anförde iövrigt bl.a. att även minkar självfallet skallhållas och skötas i en god djurmiljö och på ettsådant sätt att det ger dem möjlighet att bete signaturligt.I sammanhanget bör också nämnas att all hållningav räv skall ha anpassats tilldjurskyddsförordningens krav, vilka innebär atträvar bara får hållas på ett sådant sätt att derasbehov av att vara tillsammans med andra rävar, rörasig, gräva och ägna sig åt annan sysselsättning kantillgodoses. får meddela ytterligareföreskrifter om hur rävar skall hållas (9 a §djurskyddsförordningen).Djur inom nöjesbranschenUtskottets förslag i korthet:Utskottet avstyrker motioner om bl.a. förbudmot förevisning av vissa djurarter på cirkus.Utskottet hänvisar till att Jordbruksverkethar remissbehandlat ett förslag tillföreskrifter om djurhållning vid cirkusar,vilka beräknas träda i kraft under år 2001.Vidare avstyrks en motion omhundkapplöpningar med hänvisning till attriksdagen i lotterilagen (1994:1000) gettregeringen bemyndigande att ge tillstånd tillvadhållning vid sådana evenemang.Utskottets ställningstagandeEnligt motion 2000/01:MJ511 (m) behövs ett stärktskydd för djur inom nöjesbranschen. Det gäller bl.a.djur som används vid filminspelningar, utställningaroch cirkusföreställningar. I motionerna2000/01:MJ521 (v) och 2000/01:MJ544 (mp) yrkasförbud mot användning av djur på cirkus om djureninte finns i tamt tillstånd i .