bet · GO01UU10 · 2001-03-20 00:00:00 — I envärld som karakteriseras av många och direkta mötenmellan folk från olika länder är preventiva åtgärderoch kontroll av infektionssjukdomar beroende avglobala effektiva nätverk för bevakning av och skyddmot smittsamma sjukdomar. Inget enskilt land börutestängas från dessa nätverk. Det ligger därförinte bara i utan också i andra folksintresse att omfattas av världshälsosystemetoch skall kunna delta i arbetet inom WHO somobservatör.Folkpartiet framhåller i motion 2000/01:U657 (fp)att presidentvalet på bleven uppvisning i demokratiskt maktskifte. Efter merän maktinnehav på lämnade det gamlaregeringspartiet över regeringsmakten till detliberala oppositionspartiet. Det var första gången ihistorien som ett maktskifte ägde rum i demokratiskaoch fredliga former inom den kinesiska kultursfären.Motionärerna menar i yrkande 1 att all kinesiskmaktpolitik mot måste fördömas klart ochentydigt. Oavsett om vunnit internationellterkännande är det i strid med folkrätt och ett hotmot den internationella säkerheten i FN-stadgansmening. Varje antydan om att kan komma attanvända väpnat våld eller utpressning för att uppnåsina mål gentemot måste avvisas. Medborgarnapå avgör själva om de vill bli en del avfolkrepubliken eller fortsätta att leva sitt egetliv. och EU måste göra detta helt entydigtgentemot den kinesiska statsledningen.Motionärerna menar i motion 2000/01:U657 (fp)yrkande 5 att på olika sätt bör utvecklasina förbindelser med . Taiwansrepresentationskontor i bör gesdiplomatisk skattefrihet och den svenskarepresentationen i bör förstärkas (yrkande6). bör inom EU medverka till att EUupprättar ett informationskontor i (yrkande7). Vidare menar motionärerna att invånare frånTaiwan inte skall vägras inresa i av skälsom rör politisk etikett. I yrkande 8 framhålls attdet är upprörande att svenska myndigheter vägrar attutfärda besöksvisum för taiwanesiska medborgare iledande ställning, som företrädare förvärldens största diktatur besöker Sverige.När frågan om WTO-medlemskap är löst, är detangeläget att även kan beredas plats i WTO isnar anslutning till inträde. Motionärernamenar i yrkande 9 att ett snart och fullständigtdeltagande från och inom ramen för WTOockså kan komma att få viktiga förtroendeskapandeeffekter vad avser förhållandet länderna emellan.Inom ramen för den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken inom EU bör verka för attdet demokratiska ges plats i FN vid sidan avFolkrepubliken till dess att folken i ochpå i demokratiska val kan ta ställning tillsin eventuella gemensamma framtid. Varken Sverigeeller EU har stått bakom ansträngningarna att beredaplats för mest vitala demokrati och dess 23miljoner invånare i FN-familjen. och EU böri fortsättningen aktivt stödja detta förslag(yrkande 10). Det avser också frågan om Taiwansrepresentation i olika underorgan (yrkande 11).Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare behandlat yrkanden om Taiwansmedlemskap i , senast i betänkande 1997/98:UU17varvid anfördes:Medlemskap i behandlas av enligtuniversalitetsprincipen; suveräna stater som Sverigeerkänner anses ha rätt att ansluta sig till FN ochdess organ. I enlighet med upptas nyamedlemmar i genom beslut i generalförsamlingenefter beredning i och på rekommendation avsäkerhetsrådet. Ett flertal stater satte sig emotett förslag att föra upp frågan om ställningpå generalförsamlingens dagordning hösten 1993.Sedan 1993 har ytterligare försök att föra uppfrågan om ställning på generalförsamlingensdagordning misslyckats. Ett gemensamt initiativ togs1995 av tjugotalet länder som då erkände ochhade diplomatiska förbindelser med landet. Dessa varett antal länder huvudsakligen i ,och ; bl.a. , ,, , Centralafrikanskarepubliken och Swaziland.Utskottet konstaterar att inte erkännerTaiwan som en suverän stat. Den svenska ett-Kina-politiken är klar och tydlig. ärFolkrepubliken innehavare av den Kinatillhöriga platsen i FN.Utskottet anser att det är positivt att harutvecklade kontakter med olika länder samt medFolkrepubliken . Utskottet ser positivt på dendemokratiska utveckling som skett i . Medhänvisning till vad ovan anförts samt till tidigareuttalanden av utskottet framstår det som klart attdet inte är motiverat att agera för Taiwansmedlemskap i anser därmed motion 2000/01:U608 (m)yrkande 1 besvarad.Utskottet konstaterar att nya medlemmar i upptasenligt stadgan efter beredning och på rekommendationav säkerhetsrådet. följeruniversalitetsprincipen som innebär att suveränastater som erkänner anses ha rätt attansluta sig till FN.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2000/01:U652 (m, v, kd, c, fp, mp) och2000/01:U657 (fp) yrkandena 10 och 11 kan besvaras.I enlighet med om diplomatiska förbindelserbeviljar med stöd av bl.a. lagen omimmunitet och privilegier i vissa fall utländskadiplomatiska beskickningar i immunitet ochprivilegier. och har inte upprättatdiplomatiska förbindelser, och kan såledesinte ha en diplomatisk beskickning i . Mednuvarande lagstiftning är det därför omöjligt atttillmötesgå kravet på skattebefrielse för Taiwanshandelskontor i . I motionen hänvisas tillatt personalen vid det svenska Exportrådskontoret iTaipei åtnjuter skattebefrielse. tillämpardock inte reciprocitetsprincipen för behandlingen avutländsk representation. Det är således inte hellermöjligt att av reciprocitetsskäl beviljaTaiwankontoret skattebefrielse.Utskottet avstyrker motion 2000/01:U657 (fp) yrkande5 samt anser motion 2000/01:U608 (m) yrkande 2besvarad med vad utskottet anfört.Utskottet konstaterar att eftersom inte harmellanstatliga förbindelser med kan intenågot dubbelbeskattningsavtal ingås. Ettdubbelbeskattningsavtal har förnyats mellanKina och . Det avtalet gäller inte dådet förutsätter att staten i fråga (i detta fallKina) har fullständig kontroll över territoriet därbeskattningen skall äga rum.Det finns stater, t.ex. och ,som utan att ingå folkrättsligt bindande avtal haruppnått arrangemang med taiwanesiska motparter föratt undvika dubbelbeskattning. har dockinget EU-land gjort detta. Regeringen arbetar medfrågan att finna en praktisk och tekniskttillfredsställande lösning på de problem somdubbelbeskattning och kapitalflykt innebär ochföljer noga utvecklingen. Diskussioner förs avSverige (och EU-länderna) med om ettdubbelbeskattningsavtal som, när det kommer tillstånd, sluts med "ekonomin" eller "tullområdet"Taiwan.Med detta anser utskottet motion 2000/01:U608 (m)yrkande 3 besvarad.Det har skett en genomgripande förändring idemokratisk riktning i under de senaste åren.Alla politiska ledare i är utsedda ifria demokratiska val.Utskottet ser positivt på denna utveckling och flera tillfällen uttryckt sitt stöd för dendemokratiska utvecklingen på . Även om detfinns restriktioner i det officiella umgänget medTaiwan, förekommer breda kontakter och utbyte i båderiktningarna. Ett väl utbyggt kontaktnät med Taiwanstärker förutsättningarna att stå som ettdemokratiskt föredöme i hela regionen, särskilt iförhållande till . Det kinesiskainre kabinettet () har tidigaredeklarerat att om myndigheter vägrar gå medpå förhandlingar om återförening tvingas denkinesiska ledningen vidta alla tänkbara åtgärderinklusive bruk av maktmedel.Utskottet tar generellt avstånd från militära hotsom påtryckningsmedel och har ovan konstaterat attden vid flera tillfället starktreagerat mot att använt militärahot som påtryckningsmedel i konflikten med Taiwan.Regeringens inställning är att framtidastatus är en fråga som måste lösas på fredlig väg avde berörda parterna. En framtida lösning kan barakomma till stånd i former som tar hänsyn till dendemokratiska utvecklingen i Taiwan.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2000/01:U611 (m) yrkande 1, 2000/01:U625(m) och 2000/01:U657 (fp) yrkande 1 kan besvaras.I flerpartimotion 2000/01:U652 (m, v, kd, c, fp, mp)väcks frågan om medlemskap iVärldshälsoorganisationen kan konstatera att Europaparlamentetantagit en resolution gällande roll iinternationella organisationer, som och dess medlemsländer att stödjaTaiwans försök att säkra en bättre representation iinternationella organisationer inom områden såsommänskliga rättigheter, arbetsrätt, ekonomi, miljösamt utvecklingssamarbete. har ansökt omobservatörskap i WHO men inte blivitaccepterad. observatörskap skulle kunnagynna hälsosituationen i regionen.Med detta anser utskottet att motion 2000/01:U652(m, v, kd, c, fp, mp) kan besvaras.Utskottet anser att kontor i ären viktig stödjepunkt för svenska intressen på olikaområden. ser med jämna mellanrum och inära samråd med över kontoretsverksamhetsinriktning och resursbehov. Någon form avEU-representation i har diskuterats i EU-kretsen men etablering är inteaktuell, bl.a. med hänsyn till budgetrestriktioner.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U657 (fp) yrkandena 6 och 7 kan besvaras.Utskottet konstaterar att som EU-medlemföljer en gemensam EU-linje när det gäller utbytetmed officiella företrädare på . Underordförandeskapet ansvarar för hela unionensintressen. Utskottet menar att en förändring avhittillsvarande Taiwanpolitik skulle få starkanegativa återverkningar inte bara för utanäven för unionen som helhet och försvåramöjligheterna att engagera i detinternationella samarbetet.Därmed avstyrker utskottet motion 2000/01:U657 (fp) yrkande 8.Utskottet konstaterar att som tullområde kommer att blimedlem av WTO i samband med att som medlem. Båda medlemskapen kommer attvara betydelsefulla för det internationellasamarbetet liksom det kommande samarbetet mellanTaiwan och vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U657 (fp) yrkande 9 kan besvaras.26. ÖsttimorBakgrundDen utbredda och djupa fattigdomen är fortfarandeett av allvarligaste problem. Den ekonomiskakrisen har påskyndat ekonomiska och politiskareformer med effekter på demokratin. , där krisen var en bidragandefaktor till maktskiftet , vilket sedanledde fram till att fria val av nytt parlament ochny president kunde hållas sommaren och hösten 1999.Östtimors frigörelseprocess har direkt koppling tilldenna utveckling. Våldet och de grova MR-övergreppenunder som indonesisk provinsföljdes av de första stegen mot självständighet.Under 2000 har EU beslutat att förlängaförordningen för humanitär och annan hjälp tillgrupper som tvingats lämna sina hem på grund av dehändelser som inneburit hot mot deras säkerhet.Sverige har välkomnat kommissionens planer på attutarbeta nya landstrategier förutvecklingssamarbetet med länderna i . Detsvenska biståndet till syftar till attstärka förutsättningarna för tillkomsten av en statbyggd på demokrati, respekt för de mänskligarättigheterna och en fungerande och öppenförvaltning.Amnesty anser att den omröstning i underFN:s överinseende som ledde fram till att Indonesienavsade sig sina anspråk på territoriet präglades avsystematiska och omfattande kränkningar av demänskliga rättigheterna, bl.a. utomrättsligaavrättningar, våldtäkter och tvångsförflyttningar.Östtimor avskaffade dödsstraffet för alla brott1999.MotionernaFolkpartiet framhåller i motion 2000/01:U633 (fp)yrkande 4 att ockupation av Östtimoravslutades sedan den rådgivande folkförsamlingen iIndonesien godkände folkomröstningenom självständighet. Folkomröstningen följdes av envåg av terror, och stora delar av befolkningentvangs på flykt. Behovet av internationellt stödtill för återuppbyggnad och uppbyggnad aven självständig statsbildning är mycket stort. Deindonesiska myndigheterna och säkerhetsstyrkornatycks oförmögna eller rentav ovilliga att hindramilisens framfart. Regeringen i har ettoavvisligt ansvar för att avväpna milisen i västraTimor, för att skydda flyktinglägren och deninternationella personalen. I yrkande 5 understryksvikten av att övergångsarbetet i genomförsunder full insyn och medverkan från denösttimoresiska befolkningen och att övergångstidentill full kontroll från östtimoresiska myndigheterblir så kort som möjligt utan att processenriskeras. Vidare anförs i yrkande 6 att i FNbör se till att övergreppen på får enrättslig prövning. I yrkande 7 krävs att Sverigeinom ramen för EU måste utöva starka påtryckningarpå regeringen i för att stoppaövergreppen mot befolkningen i och för attområdets framtid skall kunna avgöras i fredliga ochfolkrättsligt acceptabla former. Motionärernaframhåller i yrkande 8 att västra annekteradesav indonesisk militär 1969. har ett mereller mindre öppet stöd från lokal indonesisk polisoch militär. måste inom ramen för EU utövastarka påtryckningar på regeringen i föratt stoppa övergreppen mot befolkningen i västraPapua och för att områdets framtid skall kunnaavgöras i fredliga och folkrättsligt acceptablaformer. Vidare konstateras att väpnade övergrepp ochsammanstötningar mellan de kristna och muslimskafolkgrupperna har krävt flera tusen liv på ögruppenMoluckerna sedan oroligheterna började. Motionärernahävdar i yrkande 9 att situationen på Moluckernakräver internationell uppmärksamhet och bör ingå ide krav som ställs på de indonesiska myndigheternaatt återställa fredliga förhållanden under fullrespekt för mänskliga fri- och rättigheter.I flerpartimotion 2000/01:U646 (mp, v, c) anförs attutvecklingen i efter folkomröstningen 1999har kommit att präglas av våld. Sanningen om vilkasom låg bakom våldet måste komma fram för att enrättsstat skall kunna upprättas i samt föratt och skall kunna fortsättaden försoning som inletts. Motionärerna menar iyrkande 1 att har en skyldighet att ageraför försoning, rättvisa och sanning i Östtimor.Sverige bör även verka föra att en opartiskinternationell domstol upprättas för att ställaförövare inom den indonesiska militären och den pro-indonesiska milisen inför rätta för övergrepp sombegåtts mot befolkning (yrkande 2). Denolösta flyktingfrågan visar att Indonesiensregering, trots många löften, varit oförmögen attlösa problemet, vilket tyder på att regeringen harbristfällig kontroll över militären. Motionärernamenar i yrkande 3 att måste ställa krav påIndonesiens regering för att lösa flyktingfrågan ochrespektera självständighet.Utskottets övervägandenMotionerna 2000/01:U646 (mp, v, c) yrkandena 1 och 2samt 2000/2001:U633 (fp) yrkandena 5 och 6 betonarbehovet av att övergångsarbetet i genomförsunder full insyn, att en fungerande rättsstat kommertill stånd och att förövare som gjort sig skyldigatill övergrepp mot befolkning ställs införrätta.Utskottet kan inledningsvis notera att ochEU i både multi- och bilaterala sammanhang verkarför demokratiska reformer i och attfredliga lösningar på landets regionala konflikterkan komma till stånd.EU:s allmänna råd antog rådslutsatsermed målsättningar i denna riktning. EU uttalade vidett ministermöte sitt stöd för ettstarkt, enat och demokratiskt och sittstöd till territoriella integritet. I engemensam deklaration uttalade EU sitt stöd tillIndonesiens demokratiska reformer och fredligalösningar på regionala konflikter, vilket har varitett genomgående budskap i kontakterna medindonesiska företrädare.Utskottet konstaterar att det östtimoresiskaledarskapet, liksom FN, står inför stora och svårautmaningar. Bristen på både på kvalificerad ochutbildad personal är akut. Även bristen påsamhälleliga institutioner, som behövs förutvecklingen av landet är mycket allvarlig ochkanske ett av de största hoten mot en demokratiskutveckling. har ett intresse av en positivutveckling i , vilket bl.a. markerades avbiståndsministerns besök i både och västraTimor . bistod under år 2000Indonesien med . I landstrategin2000-2004 för bilaterala biståndssamarbetemed anges stöd till demokratiskareformer, med särskilt fokus på MR, som ett av tvåmål. Vid givarmötet för i december 2000underströk vikten av gott samhällsstyre ochvälkomnade planerna på en övergång tillsjälvständighet vid slutet av 2001, vilketförutsatte att tillräckliga förberedelser görs.Förberedelserna för processer inför nationelladomstolar i och är i gång. Deförsta åtalen har väckts och har inrättaten särskild domstol som har behörighet att medretroaktiv verkan behandla grova MR-brott, dvs. ävenMR-brott som begicks före domstolens inrättande kanprövas. har ensidigt åtagit sig attlagföra de ansvariga för MR-övergreppen i Östtimor.Med vad ovan anförts anser utskottet att motionerna2000/01:U646 (mp, v, c) yrkandena 1 och 2 samt2000/2001:U633 (fp) yrkandena 5 och 6 kan besvaras.Sverige har vid ett flertal tillfällen framfört sin oro försituationen i västra till den indonesiskaregeringen samt krävt att löserflyktingkrisen, återställer säkerheten, avväpnar ochupplöser milisen samt tillser att de skyldiga tillAtambua-morden ställs inför rätta.Även EU har vid ett flertal tillfällen framfört attIndonesien måste återställa säkerheten och lösaflyktingkrisen i västra vad ovan anförts anser utskottet att motionerna2000/01:U633 (fp) yrkande 4 och 2000/01:U646 (mp, v,c) yrkande 3 kan besvaras.I motion 2000/01:U633 (fp) betonar motionärerna ävenatt inom ramen för EU bör sätta press påregeringen i för att stoppa övergreppenmot befolkningen i både (yrkande 7) och ivästra (yrkande 8) samt att indonesiskamyndigheterna respekterar mänskliga rättigheter påMoluckerna (yrkande 9).EU uttryckte djup oro överutvecklingen i bl.a. och på Moluckernasamtidigt som man bekräftade stödet för ett starkt,enat och demokratiskt . EU uttalade sittstöd till en fredlig lösning på konflikten i Acehoch välkomnade att rättsliga prövningar av brott motmänskliga rättigheter i inletts.I flera sammanhang har EU framfört sin oro förutvecklingen i och givit sitt stöd fredlig lösning på konflikten. Detta budskap försdärutöver kontinuerligt fram i regelbundna kontaktermed myndighetsrepresentanter och på politisk nivå,bilateralt såväl som inom ramarna för EU.I oktober 2000 genomförde EU en mission tillMoluckerna, i vilken svenska representanter deltog,för att träffa parterna och utvärdera läget samt föratt bedöma hur EU:s stöd borde utformas.EU har ett flertal gånger uttalat sittstöd för en fredlig lösning på konflikten i IrianJaya/västra . Budskapet framförs i regelbundnakontakter med myndighetsrepresentanter och påpolitisk nivå, bilateralt och inom ramarna för EU.Med vad ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U633 (fp) yrkandena 7-9 kan besvaras.27 - allmäntBakgrundUnder senare år har stora ekonomiska och politiskaförändringar ägt rum i . Demokratin harförstärkts i många länder. Det svenska biståndettill har sina rötter i missionen . När avkoloniseringen tog sin början under1960-talet växte även det svenska statligabiståndet. De flesta länder i får någontyp av bistånd från . Med 13 länder i Afrikahar långsiktigt, bilateralt samarbete. Deflesta hör till de allra fattigaste länderna ivärlden. En dryg tredjedel av Sidas biståndsbudgetgår till . Till det kommer omfattande svensktbistånd via FN, och andrainternationella utvecklingsorgan.Genom riksdagsbeslut utformades grunderna fören ny Afrikapolitik. Ett ökat stöd planeras för attfrämja ekonomiska utveckling genomproduktion och handel. I utvecklingssamarbetetarbetar Sida för att upprätta partnerskapsrelationerdär initiativet till, och ansvaret för, olikautvecklingsprogram i högre grad skall ligga påländerna själva.Väpnade konflikter inom och mellan stater präglaralltjämt den afrikanska kontinenten. Men det finnsockså ljusare inslag i Afrikabilden som ofta kommeri skymundan. Demokratiska val har under 1990-taletgenomförts i ett stort antal afrikanska länder.Många afrikanska stater har också blivit öppnare ocholika samhällsgrupper har fått stora möjligheter attuttrycka sina intressen och ambitioner på ett friaresätt . Den demokratiska basen är svag,men en grund varifrån demokrati och respekt förmänskliga rättigheter kan vidareutvecklas ochkonsolideras har lagts på många håll.MotionenKristdemokraterna framhåller i motion 2000/01:U630(kd) att positivt bistånd för att hävda de mänskligarättigheterna bör riktas just till de länder där demänskliga rättigheterna kränks. Generellt är detviktigt att engagera det civila samhället och attsamverka med svenska och internationella företag iarbetet med att främja de mänskliga rättigheterna. Iyrkande 1 betonas behovet av att främja MR-situationen i Afrika.Utskottets övervägandenUtskottet noterar att regeringen förriksdagen presenterade en ny regionstrategi förAfrika ("i förändring. En förnyad svenskAfrikapolitik inför 2000-talet", skr. 1997/98:122).Den förnyade Afrikapolitik som därmed aktualiseratshar som övergripande mål att stödja afrikanskt leddaförändringsprocesser, utveckla ett mer jämbördigtsamarbete - ett partnerskap - mellan ochafrikanska länder och stärka det långsiktiga utbytetmellan och . De mål och riktlinjer somanges i Afrikaskrivelsen följs upp i delandstrategier som utarbetas för samarbetet medhuvudmottagarländerna för svenskt bistånd. Särskildvikt läggs vid fattigdomsbekämpning samt attsatsningen på demokrati och mänskliga rättighetergenomsyrar allt utvecklingssamarbete med regionen.Uppmärksamhet ägnas därvid genomförandet av deinternationella rättighetskonventionerna för bl.a.barns och kvinnors rättigheter.Med vad ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U630 (kd) yrkande 1 kan besvaras.28 KongostaternaBakgrundRepubliken har under 1990-taletvarit ett av mest konfliktdrabbade ländermed tre inbördeskrig som sönderslagit begynnandedemokratisering och utvecklingsprocesser. Regionalamotsättningar mellan norr och söder samt inom denpolitiska eliten gällande politisk makt ochkontrollen över oljetillgångarna utgör konfliktensgrundorsaker. Det senaste kriget tvingadeöver 1/3 av landets invånare på flykt, och humanitärhjälp kunde endast bristfälligt nå ut till de svårtundernärda och fysiskt och psykiskt lidandeflyktingarna. Säkerhetssituationen har dockförbättrats. De flesta flyktingarna har kunnatåtervända och nås av humanitär hjälp. harunder 1999 bidragit med humanitär hjälp tillflyktingar via internationella Röda Korset, samt . På svenskt initiativhar konflikten i landet förts upp på dagordningenför EU-samarbetet och med stöd från Sida ochUtrikesdepartementet har en arbetsgrupp bestående avbl.a. ochBroderskapsrörelsen arbetat för fredsfrämjande iRepubliken kring de i alltsedan folkmordet i avinstabilitet, etniskt färgade motsättningar ochsvåra ekonomiska, sociala och politiska problem. Iaugusti 1998 inleddes ett rebell-uppror i östraDemokratiska Republiken , DRK, med stöd avgrannländerna och . På den kongolesiskaregeringens sida ingrep , , Namibiaoch tillfälligt också med en regional militärstorkonflikt som följd. Konflikten har förorsakatden redan drabbade regionen ytterligare instabilitetoch lidande.Under stora delar av har konflikterpräglat flera delar av och medfört storförstörelse och omfattande mänskliga umbäranden.Steg mot en lösning av den centralafrikanskakonflikten med har visserligen tagits genom Lusakaavtaletsom undertecknades , men någon slutligfredsöverenskommelse har inte kommit till stånd.Amnesty framhåller att regeringsstyrkor, milis ochväpnade oppositionsgrupper i Kongo-Brazzavillebegått omfattande brott mot de mänskligarättigheterna i samband med de alltjämt pågåendestriderna. Obeväpnade civila har avrättats och mångafall av egenmäktigt gripande och fängslande harrapporterats. Personer som gripits av politiskaeller andra skäl har kvarhållits utanrättslig prövning. Regeringskritiker, däriblandmänniskorättsaktivister och journalister, hartrakasserats.Kriget i bröt ut ochåtminstone åtta länders krigsmakter är inblandade ikonflikten. Flera hundra tusen människor har flytttill grannländer och man uppskattar att det finnsminst en miljon internflyktingar.MotionernaI flerpartimotion 2000/01:U606 (kd, s, m, v, c, fp,mp) framhålls att för Republiken (Kongo-Brazzaville) har inneburit en period avstora omvälvningar. är en av de störstabidragsgivarna till FN-systemet och dess insatser iKongo-Brazzaville. Genom i första hand , i ochSida förmedlas stöd som kommer befolkningen tillgodo i olika former.Förutom att ge fortsatt stöd underåteruppbyggnadsfasen i Kongo-Brazzaville bör densvenska regeringen, främst genom de kanaler som EUoch FN erbjuder, verka för att den rådande fredenstabiliseras och motverka att stridigheternaåterupptas (yrkande 1).