bet · GP01NU5 · 2001-11-13 00:00:00 — Det kan dock vara motiverat attstaten har ett ägande även , eftersomdetta i olika sammanhang, t.ex. internationella, kanuppfattas som positivt för institutens verksamhet.Det statliga ägandet i industriforskningsinstitutenbör därför anpassas till förutsättningarna förrespektive institut.Beträffande IRECO:s fortsatta verksamhet ochfinansiering sägs att IRECO:s uppgifter bör vara attföreträda staten som delägare iindustriforskningsinstituten och att verka för enomstrukturering av instituten till en sammanhållenstruktur med färre och större institut. IRECO:suppgift är att förvalta statensägarandelar i bolagiseradeindustriforskningsinstitut, att finansierakompetensuppbyggnad vid instituten samt att driva påbolagiseringsprocessen och medverka tillstrukturförändringar. Den förstnämnda uppgiftenberäknas, som tidigare nämnts, vara slutförd vidutgången av . Som tidigare redovisats harstaten och i en överenskommelse enatsom förutsättningarna för samarbetet i IRECO och ettstärkt stöd till entreårsperiod, 2003-2005. Detta innebär bl.a. attIRECO ges i uppdrag att, tillsammans med övrigadelägare, verka för en fortsatt omstrukturering avinstituten. I samband med omstruktureringsarbetetbör IRECO även överväga att inordna iinstitutsstrukturen andra institut med statligtägande eller huvudmannaskap, t.ex. , Institutet förmikroelektronik i (), , Institutet förjordbruks- och miljöteknik (JTI) och Skogforsk.Regeringen bedömer att ,sammanlagt , bör avsättas fördetta arbete inom utgiftsområde16 Utbildning och universitetsforskning.TeknikbrostiftelsernaRegeringen avser att före år 2007utvärdera effekterna av teknikbrostiftelsernasverksamheter för att därigenom få underlag förställningstagande till om - och i så fall hur och ivilken form - verksamheten skall bedrivas efter år2007.Riksrevisionsverket () har i rapporten till tillväxt - statligt stöd tillsamverkan mellan högskola och näringsliv (RRVN2001/4928/ITFoU) berört teknikbrostiftelserna ochderas verksamhet. RRV gör därvid bedömningen attsamtliga teknikbrostiftelser bedriver verksamhetersom ligger inom ramen för det mandat som gavs i denaktuella stiftelseförordningen. RRV föreslår attregeringen klargör för teknikbrostiftelserna hurförutsättningarna för avvecklingen av verksamhetenkommer att se ut och att detta klargörande skersenast år 2003.Regeringen anser att teknikbrostiftelserna ärviktiga aktörer i innovationssystemet. Deunderlättar ett ökat kunskapsutbyte mellannäringslivet och forskare vid universitet ochhögskolor. Stiftelserna medverkar även till attresultat av forskning kan exploateras. Regeringengör, i likhet med RRV, bedömningen att samtligateknikbrostiftelser bedriver verksamheter som liggerinom ramen för givna mandat. Bakgrunden till attregeringen vid bildandet av teknikbrostiftelsernafastställde ett slutdatum för stiftelsernasverksamhet var önskemålet att kunnautvärdera dessa för att kunna göra en bedömning omverksamheternas fortsättning. Regeringen avser, somnämnts, att göra en sådanutvärdering och bedöma om - och i så fall hur -verksamheten skall bedrivas därefter.MotionernaI motion 2001/02:N8 (s) föreslås att skallbegära att regeringen gör en behovsanalys avseendemedelsbehovet för industriforskningsinstituten, såatt resurserna överensstämmer med uppställda mål.Vidare föreslås att skall begära attregeringen kartlägger behovet av samverkan ochfinansiering för att industriforskningsinstitutenskall kunna delta fullt ut i EU:s forskningsprogram,särskilt det kommande 6:e ramprogrammet som skallstarta och pågå . När det gällerresurserna för industriforskningsinstituten tycksdet motionärerna som om de resurser som ochIRECO får för ändamålet är för små. harvarit ganska framgångsrikt när det gäller att nyttjaEU:s olika forskningsprogram, t.ex. ramprogrammen,anför motionärerna. Ett problem har dock varit attfå nationell finansiering som krävs vid sidan om detstöd som EU lämnar. Dessutom är de svenskaindustriforskningsinstituten små i ett europeisktperspektiv, vilket gör det svårare för dem attdelta, anför motionärerna. Det sjätte ramprogrammetkan beräknas disponera väsentligt större resurser äntidigare, inemot , somforskningsprojekten kommer att bli väsentligtstörre, säger motionärerna. De anser att regeringendärför måste uppmärksamma behovet av kraftsamling idet svenska innovationssystemet mellan institut,högskolor och näringslivet och att det för detta kanbehövas särskilda medel som täcker extrakostnadervid offertgivning, liksom medel för nationellfinansiering av EU-projekten. Hur detta skall skebör regeringen kartlägga, och vid behov börregeringen återkomma till , anförmotionärerna.I de två nära likalydande motionerna 2001/02:N321(m) och 2001/02:N7 (m) begärs tillkännagivanden iföljande fem avseenden: om betydelsen av ett bättresvenskt forskningsklimat; om vikten avinternationellt konkurrenskraftiga kunskapsklustermed svenskt deltagande; om vikten av att enkraftfull och långsiktig strategi utformas förindustriforskningsinstituten; om svenska aktörersmöjligheter till deltagande i EU-program; om att denindustrirelevanta forskningen måste garanteras enlångsiktig statlig grundfinansiering. Sverigebehöver internationellt konkurrenskraftigakunskapskluster och regioner som arbetar med attbygga kluster av kunskap, kunnande och kapital isyfte att skapa verksamhet av högsta internationellaklass, säger motionärerna. För att tillförsäkra detsvenska näringslivet en god konkurrenskraft i englobal miljö krävs det att den industrirelevantaforskningen kan bedrivas långsiktigt och itillräcklig omfattning, anför motionärerna. De anseratt den industrirelevanta forskningen därför måstegaranteras en långsiktig statlig grundfinansiering.Statens uppgift inom forskning och utveckling är attkomplettera andra forskningsfinansiärer, vilketinnebär att tyngdpunkten bör läggas pågrundforskningen samt på forskarutbildningen, ansermotionärerna. Staten bör därvid regelbundet göraföljande avvägningar: mellan direkta forsknings- ochforskarutbildningsanslag till universitet ochhögskolor och de medel som fördelas avforskningsfinansieringsorganen; mellan olikaforskningsområden; mellan koncentration, profileringoch decentralisering av forskningsresurserna.Staten kan också spela en aktiv roll inom områdendär har förutsättningar att nå speciellaframgångar, anför motionärerna vidare och anser attriksdag och regering bör avhålla sig fråndetaljstyrning av forskningsanslagen. Det är viktigtatt en kraftfull och långsiktig strategi utformasför industriforskningsinstituten, menarmotionärerna. De framhåller att den av regeringenaviserade omprövningen av det statliga ägandet avindustriforskningsinstituten inte fårförsvåra möjligheterna till långsiktighet för någonav de berörda parterna. Likaså är det av störstavikt att inte konkurrenssituationen snedvrids pågrund av obalanser mellan företag, institut ellerländer. De offentliga medlen till industrirelevantforskning har minskat, och akutbrist på medel till bl.a.industriforskningsinstituten har medfört attpågående forsknings- och utvecklingsprojekt vidhögskolor och industriforskningsinstitut haravbrutits och utvecklingsprogram för stöd till småföretag har minskats, säger motionärerna. De anseratt omorganisationen av myndighetsstrukturengenomfördes på ett ogenomtänkt sätt och utanordentligt underlag. Genom att Närings- ochteknikutvecklingsverket () ända fram tillorganisationsförändringen fortsatte att engagera sigi olika program med lång löptid, ärvde endelvis intecknad budget, vilket drabbadeindustriforskningsinstituten, säger motionärerna.Det råder ett utbrett missnöje gällandemöjligheterna för svenska aktörer att hitta ingångartill deltagande i olika EU-program, hävdarmotionärerna avslutningsvis. De anser attpropositionen inte anvisar någon lösning av dennafråga och att stödet för medverkan i EU:sforskningsprogram är otillräckligt. Detta ansessärskilt vara ett problem för svenska små ochmedelstora företag, vars konkurrenskraft försämrasav att de inte kan delta på liknande villkor somandra europeiska företag. Motionärerna kräver attregeringen omgående skall presentera en strategi föratt öka möjligheterna för svenska småföretag attkunna medverka i EU:s forskningsprogram.Riksdagen bör avslå regeringens förslag om denhuvudsakliga inriktningen för statens medverkan tillomstrukturering av industriforskningsinstituten,anförs det i motion 2001/02:N9 (kd). I motionenbegärs också tillkännagivanden i följande 11avseenden: om den huvudsakliga inriktningen förstatens medverkan till omstrukturering avindustriforskningsinstituten; om uppifrån-och-ner-perspektiv; om att prioritera för hög kvalitet ochrelevans; om att prioritera teknikområden därframtidsutsikterna är lovande; om att premiera ochunderlätta för kommersialisering av FoU; om attunderlätta kunskapsöverföring och personrörlighet;om att främja internationellt FoU-samarbete; om attorganisera industriforskningsinstituten; omindustriforskningsinstitutens uppgifter; omfinansiering; om teknikbrostiftelserna.Kristdemokraterna anser attindustriforskningsinstituten har en avgörande rollför utvecklingen av näringslivet, särskilt de småoch medelstora företagen i traditionella branscher.Det är viktigt att industriforskningsinstituten gesen tryggad och någorlunda likvärdig finansiering,poängterar motionärerna. De anser attindustriforskningsinstituten och industrin måste gesmöjlighet att delta i EU-projekt och att statligfinansiering måste tillhandahållas. Beträffande detsom sägs i propositionen om att IRECO bör övervägaatt inordna andra institut med statligt ägande ochhuvudmannaskap i institutsstrukturen villmotionärerna anlägga ett underifrånperspektiv ochanser att endast om det innebär fördelar förnäringslivet att inlemma fler institut i den nyastrukturen bör detta göras. Den av regeringenförordade principen för att mäta relevansen hos denbehovsmotiverade forskningen, nämligen näringslivetsvilja till medfinansiering, kan enligt motionärernaverka hämmande på små forskningsprojekt och småföretags möjligheter att delta i projekten.Motionärerna menar vidare att det finns ett stortbehov av att utforma regler för kommersialisering avFoU-projekt för att undanröja juridiska ochekonomiska oklarheter beträffande bl.a.upphovsmannarätt och rätt till patent, ersättningaroch royalties. Staten har en viktig roll i att skapaförutsättningar för deltagande i EU:s FoU-program,anför motionärerna. De anser att IRECO och VINNOVAbör ges i uppdrag att verka för ett aktivt svensktdeltagande i EU:s sjätte ramprogram.Teknikbrostiftelserna fyller en mycket viktigfunktion som en länk mellan näringslivet ochforskningen inom högskolor och universitet, sägermotionärerna avslutningsvis och anser att det intefår dröja för länge innan en utvärdering görs.Det är avgörande för svenskt näringslivskonkurrenskraft att tillräckliga resurser satsas påforskning och utveckling, anförs det i partimotion2001/02: N370 (kd). Grundförutsättningen är därvidett bra allmänt företagsklimat, men det är dessutomnödvändigt att staten bistår de små företagen föratt de skall kunna ta del i FoU-arbete, främst genomatt skatteregler och lagstiftning utformas så att desmå företagens forsknings- och produktionsutvecklingunderlättas i kombination med att de får möjligheteratt söka särskilda forskningsbidrag, sägermotionärerna. Innovationer tas inte tillräckligt välom hand i , medan staten i flerakonkurrentländer aktivt stöder utvecklingen av nyaidéer, anför motionärerna vidare. Patent som skullekunna tas till vara av den svenska industrinexporteras till andra länder. Motionärerna föreslåratt möjligheter för anställda att utveckla egnaidéer på arbetsplatsen med rätt till eget patentskall utredas, varvid avtal om delad vinst skullekunna vara en form för samverkan. De förordar ocksåatt royalty på patenterade uppfinningar skall varaskattefri . Vidare föreslås en ökad satsningpå innovativ teknikupphandling till små företag ochuppfinnare. Nya rön inom FoU bör göras merlättillgängliga för småföretagen, sägermotionärerna. De anser slutligen att immateriellarättigheter bör ges ett bättre skydd; lagstiftningenpå detta område bör stärkas.Också i motion 2001/02:N267 (fp) framhållskunskapens roll som motor i den ekonomiskautvecklingen. Det är nya idéer, kreativtentreprenörskap och innovationer som skaparförutsättningar för tillväxt och välstånd, anförmotionärerna. En kvalitativt högtstående forskningär därvid central. Det gäller på lång sikt den friagrundforskningen vid universitet och högskolor ochpå kort sikt den tillämpade, behovsstyrda och merindustrinära forskning som ofta bedrivs utanföruniversitetssfären. Industriforskningsinstitutensverksamhet bör med kraft understödjas, ochkontakterna mellan forskningsinstitut och deinstitutioner där forskningsresultaten skallomsättas i praktiken måste förbättras, sägermotionärerna. De anser att det måste skapasmötesplatser där forskare, entreprenörer ochbeslutsfattare kan träffas.Utskottets ställningstagandeDen ekonomiska, kulturella och sociala utvecklingenberor till stor del på tillgången till kunskap ochförmågan att tillämpa den. Forskning och utvecklingutgör en stark drivkraft för tillväxt. Utskottetvill understryka att tillväxten skall varaekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar. Eftersomny kunskap är grunden för en god och hållbarsamhällsutveckling och en av våra främstakonkurrensfördelar, måste strävan vara attupprätthålla och förstärka ställning somledande kunskaps- och forskningsnation.Regeringen redovisar i propositionen de principersom bör vara vägledande för behovsmotiveradforskning som stöder det nationellainnovationssystemet. Därvid framhålls vissa faktorersom särskilt viktiga: kvalitet, relevans, områdenmed goda framtidsutsikter, samfinansiering, åtgärderför att underlätta kommersialisering avforskningsresultat, behov hos små och medelstoraföretag, personrörlighet, främjande avmiljöanpassning av produkter och processer samtinternationellt samarbete. Utskottet delarregeringens bedömningar i dessa avseenden.Sverige intar redan en framskjuten position närdet gäller innovationsförmåga och tekniska framsteg.Det kommer till uttryck i det s.k. innovationsindexsom presenterat och somingår som en del av den s.k. Lissabonprocessen, varsmål är att göra EU till världens mestkonkurrenskraftiga och innovativa ekonomi till år2010. tillhör de tre främsta EU-länderna ifråga om 13 av totalt 17 indikatorer och liggerhögst på fem områden, nämligen beträffandeföretagens forskningsinsatser som andel av BNP,antalet anställda i högteknologiföretag, IT:s andelav BNP, deltagande i livslångt lärande samtutvecklingskostnaders andel av den totalaförsäljningen. Svenska statens satsning påforskning, mätt som andel av BNP, är näst störstinom EU. främsta svaghet är, enligtkommissionen, att nya svenska högteknologiföretagfår relativt litet nytt riskkapital via börsen.Enligt en annan undersökning, sammanställd avFinancial Times på basis av OECD-statistik, liggerSverige på andra plats när det gällerförutsättningar att lyckas inom högteknologiskindustri. har rankathur världens 30 mest utvecklade länder ligger till iutvecklingen av högteknologi och branscher prägladeav ett stort inslag av kunskap. är bl.a. detland som satsat mest resurser på informations- ochkommunikationsteknik, och ligger också högstpå listan över de länder som är mest aktiva med attsöka patent.Genom inrättandet av den 1 januari 2001skapades en kraftfull aktör när det gällerfinansiering av den behovsmotiverade forskningen.VINNOVA:s uppgift är att initiera och finansierabehovsmotiverad FoU till stöd förinnovationssystemet och en hållbar utveckling ochtillväxt.Regeringens nu aktuella förslag om omstruktureringav industriforskningsinstituten ser utskottet somytterligare ett steg i riktning mot att skapakraftfulla aktörer när det gäller finansiering avbehovsmotiverad forskning. Utskottet ställer sigdärmed bakom regeringens förslag om en fortsattomstrukturering av instituten med målet att skapa enstark sammanhållen struktur med färre och störreinstitut som är internationellt konkurrenskraftigaoch som har en stark förankring hos näringslivet.När det gäller de här aktuella kommitté- ochpartimotionerna (m; kd; fp), i vilka tas uppprinciperna för den framtida behovsmotiveradeforskningen mer generellt och den framtida strateginför industriforskningsinstituten, upplever utskottetatt det i sak föreligger en betydande samsyn mellanmotionärernas åsikter och utskottets. Motionärernaframhåller vikten av långsiktighet och kraftfullheti statens insatser för den behovsmotiveradeforskningen. Detta överensstämmer väl med utskottets- och regeringens - ståndpunkter i frågan. Utskottetser motionerna till stor del som ett utslag avbehovet att göra partipolitik av ett område där detegentligen inte finns så stora åsiktsskillnader. Detkan också noteras att i den sanering avstatsfinanserna som genomfördes under mitten av1990-talet blev den behovsmotiverade forskningen,liksom andra områden, föremål för besparingar.Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att detnu sker satsningar på den behovsmotiveradeforskningen.I flera av de här aktuella motionerna tas ocksåupp frågan om finansiering av deltagande i EU:sforskningsprogram. I propositionen sägs, som nämnts,att staten har en betydelsefull roll i att främjadeltagande i EU:s ramprogram för forskning ochutveckling och andra EU-program som ger stöd tillFoU-samarbete. Under avsnittet om ipropositionen (se vidare i det följande) sägs attverket skall arbeta med särskilda insatser riktadetill små och medelstora företag och deltagande iprojekt inom EU:s ramprogram för forskning ochutveckling. Det är angeläget att handläggningen avmedel för stöd av projekt inom EU:s ramprogram förFoU är så effektiv att ett högt deltagandemöjliggörs, framhålls det i propositionen. Utskottetdelar regeringens bedömning av vikten att svenskaföretags möjligheter att delta i EU:s FoU-programfrämjas, framför allt i fråga om små och medelstoraföretag.När det gäller teknikbrostiftelserna, som berörs ien av motionerna, noterar utskottet att regeringen ipropositionen redovisar sin avsikt att i god tidföre utvärdera effekterna av stiftelsernasverksamheter för att därigenom få underlag förställningstagande om - och i så fall hur och ivilken form - verksamheten skall bedrivas efterdetta år. Utskottet ser ingen anledning attföregripa resultaten av denna utvärdering och nugöra någon värdering av teknikbrostiftelsernasverksamhet eller deras framtid.Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen i berörd del och avstyrker samtligahär aktuella motioner i motsvarande delar.VINNOVA och prioriterade områdenUtskottets förslag i korthetRegeringen redovisar i propositionen sinbedömning att områdena bioteknik,informationsteknik och elektronik samtmaterialteknik, kompletterat medkunskapsfrämjande projekt som berör svenskbasindustri bör prioriteras. Utskottet haringet att invända mot denna bedömning menframhåller beträffande det sistnämnda områdetvikten av FoU-insatser i den svenskaskogsindustrin. bör avslåmotionsyrkanden om satsningar på specifikaområden.PropositionenVerket för innovationssystem ()uppgift är att initiera och finansierabehovsstyrd forskning och utveckling till stöd förinnovationssystemet och en hållbar utveckling ochtillväxt. För att genomföra detta bör enligtregeringen stimulera starka innovationssystem påföljande sätt:- initiera forskning och analyser kringinnovationssystem,- inom utvalda områden i samverkan mednäringslivet stödja uppbyggnad av kvalificerademiljöer för forskning och utveckling vid universitetoch högskolor, t.ex. ,- ytterligare förstärka kunskapsutbyte mellanuniversitet och högskolor, forskningsinstitut ochnäringsliv, t.ex. genom rörlighetsfrämjandeinsatser,- i samverkan med näringspolitiskt viktiga organbygga upp regionalt konkurrenskraftiga och dynamiskanätverk, bl.a. genom stöd till klusterbildningar,- bidra till att stärkaindustriforskningsinstitutens roll iinnovationssyste-met,- fördela långsiktigt stöd för kompetensutvecklingtill industriforskningsinstituten, vilket under åren2003-2005 aktivt bör främja omstruktureringsarbetetav instituten efter samråd med IRECO och därmedbidra till en förnyelse av institutssektorn och tillutvecklingen av nya kompetensområden.VINNOVA har en central roll i innovationssystemet,sägs det i propositionen. Genomförda utvärderingarav gjorda satsningar på kompetenscentrumhar visat på stora positiva effekter när det gällerFoU-samverkan och kunskapsöverföring. Det ärangeläget att fortsätter att satsa påkraftfulla , anser regeringen.VINNOVA bör vidare, tillsammans med andra närings-och innovationspolitiska aktörer, samordna insatsermed syfte att stärka konkurrenskraftiga ochdynamiska regionala miljöer. Andra aktörer ochprocesser som bidrar till att utvecklainnovationssystemet är partnerskapen inom deregionala tillväxtavtalen, dvs. bl.a. länsstyrelser,högskolor och universitet samt näringslivet. Ävenolika EU-program är viktiga i detta sammanhang. Detär vidare viktigt att former för att öka rörlighetenmellan universitet, högskolor, forskningsinstitutoch näringsliv utnyttjas i större utsträckning,genom t.ex. adjungerade professorer och industri-doktorander, sägs det i propositionen. Detta ärsärskilt betydelsefullt förindustriforskningsinstituten. Det är därförangeläget att stimulerar personrörlighetmellan olika FoU-miljöer. bör ocksåstimulera FoU-samverkan mellan företag, universitetoch högskolor och industriforskningsinstitut. Inomramen för sådana satsningar ryms bl.a. särskildainsatser riktade till små och medelstora företag ochdeltagande i projekt inom EU:s ramprogram förforskning och utveckling, säger regeringen. Det ärangeläget att handläggningen av medel för stöd avprojekt inom EU:s ramprogram för FoU är så effektivatt ett högt deltagande möjliggörs.Regeringen anser att uppdrag rörandeindustriforskningsinstituten behöver förtydligas.Uppdraget bör vara dels att se till att en förinstitutssektorn permanent resurs för långsiktigkompetensutveckling fördelas, dels att ett aktivtstöd ges till instituten så att dessa kan öka sinkonkurrenskraft inom verkets insatsområden.VINNOVA:s fördelning av medel ur den långsiktigaresursen bör nyttjas så att institutssektornutvecklas och struktureras på ett internationelltoch nationellt konkurrenskraftigt sätt. För attåstadkomma en samordning med IRECO:somstruktureringsarbete bör medlen fördelas eftersamråd med IRECO. Som en planeringsförutsättninggäller, som tidigare nämnts, att anslagförstärks med från år 2003.VINNOVA:s huvudsakliga arbete med medelsfördelningunder har bestått i att genomföra beslutfattade av de tidigare myndigheterna Närings- ochteknikutvecklingsverket (),Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) och Rådetför arbetslivsforskning (). Det innebär attutrymmet för nysatsningar har varit mycketbegränsat. med ca 250 miljonerkronor . Enligt regeringens bedömningbör omfattningen av stöd tillinstitutssektorns verksamhet vara ungefär oförändradunder år 2002.Av de medel som tilldelas bör100 vara en resurs av långsiktigkaraktär för kompetensutveckling inominstitutssektorn, anser regeringen. Därutöver kaninstituten konkurrera om medel inom FoU-program. Omfattningen av stöd tillinstitutssektorn blir därmed beroende av hurframgångsrikt instituten kan hävda sig i dessa FoU-program. Den statliga FoU-finansieringen av insti-tutssektorn kommer huvudsakligen att ske viaVINNOVA. Statens roll som ägare avindustriforskningsinstitut utövas som nämnts viaIRECO. Regeringen anser att det är viktigt med ettnära samarbete mellan och områdenRegeringen framhöll i den senasteforskningspolitiska propositionen (prop. 2000/01:3)ett antal forskningsområden som särskiltbetydelsefulla. I propositionen redovisadessammanlagt i höjda anslag inomområdena bioteknik, informationsteknik ochmaterialteknik . Däri ingårökningarna till för med 40 miljonerkronor att fördelas med påvardera områdena bioteknik och informationsteknik.Bioteknikområdet är, enligt regeringens bedömning,av central betydelse för framtida innovationer ochkan utnyttjas i en mängd olika sektorer.