bet · GO01NU9 · 2001-04-05 00:00:00 — I detta sammanhangvill utskottet i likhet med motion 2000/01:U512 (kd)lägga fast att det är ett grundläggande krav att EUgenom sin handelspolitik inte motverkar densolidaritet med utvecklingsländerna som i andrasammanhang eftersträvas.Frågor om handel och miljö respektive handel ocharbetsvillkor tas särskilt upp längre fram ibetänkandet.Utskottet har noterat att WTO-avtalenkontinuerligt utvärderas och att resultaten bl.a.tyder på att såväl i-länder som gynnats avinriktningen mot en friare världshandel. Sådanastudier är värdefulla, och det bör prövas om detfinns behov av regelmässiga uppföljningsstudier ienlighet med vad som påtalas i motion 2000/01:N328(c).Riksdagen bör ställa sig bakom vad som här haranförts beträffande WTO-systemet. Därmed tillstyrksde nämnda motionerna i berörda delar. Motionerna2000/01:N329 (v) och 2000/01:N384 (mp) avstyrksdäremot i motsvarande delar.Handel, och jordbruk m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omhandel, och jordbruk bl.a. medhänvisning till den utveckling som pågår medökad tullfrihet för de fattigasteutvecklingsländernas export till EU. Jämförreservation 3 (mp).MotionernaRelationen mellan och tas upp iModerata samlingspartiets motion 2000/01:U623. U-världens problem är att länderna har för fådirektinvesteringar, framhåller motionärerna. Ettavtal inom ramen för WTO om att utländskainvesteringar skall behandlas på samma sätt sominhemska kan reducera osäkerheten och underlättakapitalöverföring och ocksåkunskapsöverföring till utvecklingsländerna. I en nyWTO-runda bör EU sätta upp målet att avskaffa allatullar till i-länderna. Vidare bör EU, som denstörsta aktören i WTO med betydande subventioner,lägga fram en bindande plan för hur den europeiskajordbrukspolitiken skall integreras medvärldsmarknaden, hävdas det i samma motion. På siktmåste målet vara att låta marknaden fungera utankvoter och interventioner. En sådan politik är ocksåönskvärd med hänsyn till österut.Ett multilateralt handelssystem, som ärregelbaserat och icke-diskriminerande, medförfördelar för alla länder, särskilt , sägsdet i motion 2000/01:N328. En nyvärldshandelsrunda måste garantera att systemetfrämjar alla länders integration i världsekonomin,framhåller motionärerna. Handel måste ta hänsyn tilloch främja rättvisa, solidaritet och jämlikhet samtrespekt för mänskliga rättigheter.Hittills har det s.k. Marrakechbeslutet från år1994 om kompensation till de minst utveckladeländerna och till de nettoimporterande länderna integenomförts, påpekas det i motion 2000/01:N384 (mp).Motionärerna anser att nästa förhandlingsrunda börbli en runda där hänsyn tas tillutvecklingsländernas krav och behov.Vissa kompletterande uppgifterNär det gäller position i WTO är det ettfaktum att gruppen uppvisar stora skillnadersinsemellan. Vissa länder såsom , någraasiatiska och latinamerikanska ingår i dengrupp av jordbruksexportörer som förespråkar friarejordbrukshandel utan exportsubventioner. Andra i t.ex. är livsmedelsimportörer ochuppskattar att världsmarknadspriserna sänks tillföljd av exportsubventioner på jordbruksexport frånfrämst EU. Många i vill semer frihandel i fråga om varuhandel, tjänster, e-handel etc. och intar därför positioner som liknari-ländernas, medan andra motsätter sigdetta.I rapporten (2000:19) Jordbruksstöden och från , vilkenpresenterades , redovisas enbakgrund till hur jordbruksfrågorna tas upp inomWTO. Nedan följer en sammanfattning av vissa avsnitti denna rapport.- Med WTO:s jordbruksavtal påbörjades enlångsiktig reformprocess i riktning mot enliberaliserad handel med jordbruksprodukter.Efterhand som avtalet tillämpats har obalanseruppmärksammats vad avser såväl avtalsvillkoren somvissa tillämpningar av avtalet. Eftersom EU ochFörenta staterna var de tongivandeförhandlingsparterna i Uruguayrundan kom avtaletfrämst att spegla i-ländernas jordbruksintressen ochi mindre utsträckning behoven hos de förhållandevisfå u-landsmedlemmarna, som deltog i förhandlingarna.Sedan år 1995 har emellertid ytterligare ett 60-talu-länder blivit medlemmar i och utgörnu drygt två tredjedelar av medlemskretsen.Tyngdpunkten i förhandlingarna har därmedförskjutits till förmån för u-landsaspekterna.- Medlemsländernas stöd- och skyddsnivåer baseraspå historiska förhållanden under basperioden1986-1988. Eftersom kännetecknades avlåga världsmarknadspriser och höga stödnivåer i i-ländernas jordbruk kom de tillåtna stödnivåerna ochtullskydden att bindas på en hög nivå. Möjlighet atttillämpa skyddsåtgärder mot lågprisimportbegränsades till de länder som tarifferat sitttullskydd, vilket i hög grad var i-länderna.- Jordbruket betyder mer för ekonomierän för i-ländernas, eftersom jordbrukets bidrag tillbruttonationalprodukten uppgår till i i-ländernaoch till i . Än större betydelse harjordbruket för de minst utvecklade länderna (MUL),där i vissa fall av befolkningen ärberoende av jordbruket för sin försörjning.- Stödet per jordbrukare i i-länderna uppgår tillca per jordbrukare jämfört med nästan obefintliga nivå. Priset förstörningarna av världshandeln betalas dels avjordbruksbefolkningen i , dels avkonsumenter och skattebetalare i länder med högastöd samt av ekonomierna i stort genom enfelallokering av resurserna. Den välfärdsförlust förde fattiga länderna, som orsakas av handelshindrenpå jordbruksprodukter i EU och andrahöginkomstländer, motsvarar perår.- Det råder även en stor obalans när det gällerstöden till olika produkter. Högt subventioneradesektorer i i-länder är bl.a. mejeri, socker, ris ochspannmål. Detta motverkar produktion av just dessavaror i oavsett om dessa har komparativafördelar att producera produkterna eller ej.I rapporten redovisas olika förslag för att enliberalisering skall ge så bra effekter som möjligt.Bland annat påpekas att i-ländernas tullar och andrajordbruksstöd bara är ett av hindren mot en ökadexport från u-länderna.EG-kommissionen antog en plan för attriva tullmurarna gent-emot de 48 minst utveckladeländerna (MUL) på alla områden utom när det gällervapen. Av de 48 (numera 49) länderna återfinns deallra flesta i , och (AVS-länderna). Övriga länder återfinnsfrämst i . Förslaget var tänkt att träda ikraft så snart som det godkänts av rådet. För treprodukter (bananer, socker och ris) innebarförslaget en stegvis implementering under en periodav . Den för handelsfrågor ansvarigakommissionären, , uttalade i samband medförslaget att tullfrihet inte är en tillräckligåtgärd för att hjälpa de fattigaste länderna att drafördelar av en friare handel; det är ocksånödvändigt att hjälpa dessa länder att bygga upp enkapacitet att producera varor för export.Kommissionen kommer därför att fortsätta att getekniskt och finansiellt bistånd i detta syfte,enligt kommissionären.Det presenterade förslaget om rivande avtullmurarna gentemot de fattigaste länderna vanndock inte gehör hos majoriteten av EU-länderna sompå grund av hänsyn till starka jordbruksintresseninom respektive land fick processen att sakta av.Bland annat krävde dessa länder att få ytterligarebelysning av konsekvenserna av förslaget. ,såsom ett traditionellt frihandelsvänligt land, villenligt se liberala lösningar,men har som ordförandeland för EU också att tahänsyn till hela unionens synpunkter.Statsrådet informeradenäringsutskottet om den senasteutvecklingen på området. Socker var den enskildaprodukt som beredde kommissionen de allvarligasteproblemen, eftersom vissa europeiska jordbruksländervar rädda för att sockerproducenterna inom den egnakretsen inte längre skulle få avsättning för sittsocker, om fritt fick exportera sockertill EU-länderna. Enligt statsrådets mening skullede angivna dock inte kunna förse hela deneuropeiska marknaden med socker. Producentintressenaväger ofta tyngre än konsumentintressena inomministerrådet, konstaterades det.Den ansvariga kommissionären fick den7 kommissionens tillstånd att tillministerrådet lägga fram ett modifierat förslag medtullfrihet på allt utom vapen för de numera 49 minstutvecklade länderna.Den 26 februari 2001 beslutade Allmänna rådet attavskaffa tullar och kvoter för alla varor utom vapenför de 49 fattigaste länderna i världen. För denstora mängden varor inträder tullfriheten redan den5 , medan socker, ris och bananer kommeratt åtnjuta tullfrihet först efter en övergångs-period. För bananer reduceras tullsatsen med20 % . För ris och sockerskall tullfriheten vara helt införd under år 2009.För att kompensera de berörda för denfördröjda övergångs-perioden erbjuder EU omedelbartmarknadstillträde för socker och ris upp till vissakvantiteter. Processen kommer att övervakas avkommissionen, som också skall avge rapport tillministerrådet angående konsekvenserna av detnya systemet för såväl EU-länderna som för defattiga länderna.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill uttrycka stor tillfredsställelse överatt den ovan beskrivna processen inom EU har letttill resultatet att de fattigaste länderna kommeratt få fullständig tullfrihet till EU-länderna. Somframgår av den refererade rapporten från innebar EU:s handelshinder påjordbruksområdet mycket höga kostnader förjordbruksbefolkningen i men också förkonsumenter och skattebetalare i länder somtillämpar höga stödnivåer.Utskottet vill understryka att det nu uppnåddaresultatet endast bör ses som ett etappresultat,vilket bör följas av ytterligare liberaliseringar avvärldshandeln. En fri handel är en motor förtillväxt i alla länder men innebär särskilt för defattigare länderna en möjlighet att förändra sinposition.Vissa utvecklingsländers avvaktande hållning ny WTO-runda har visat att gemenskapen på olikasätt måste skapa förtroende och ta mera hänsyn tillutvecklingsländernas krav och behov. Genom beslutethar EU visat sin goda vilja gentemot de fattigasteländerna, vilket är en viktig signal inför kommandeWTO-förhandlingar. Eftersom utvecklingsländerna är imajoritet inom WTO bör stor hänsyn kunna tas tillderas intressen. När det gäller den i motion2000/01:N384 (mp) upptagna frågan om genomförande avåtgärder i enlighet med ministermötet i ,dvs. kompensation till de minst utvecklade ländernaoch till de nettoimporterande länderna, kan erinrasom att ministerbeslutet regelbundet skall ses överav ministerkonferensen och dessutom övervakas avjordbrukskommittén inom WTO.När det gäller frågan om ett regelverk förinvesteringar i andra länder, var det ochövriga EU-länders mål vid förhandlingarna i Seattleatt denna fråga skulle bli föremål förförhandlingar. Som tidigare nämnts ledde inteministermötet i till resultat. Utskottetvill liksom tidigare framhålla att det från svenskutgångspunkt är önskvärt med regler som stimulerartill öppnare marknader och minskade risker attinvesterare utsätts för diskriminerande ochgodtycklig behandling, såväl när det gäller eninvesteringsetablering som fortsatt verksamhet.Vidare är det viktigt att förhandlingarna sker underöppenhet och att hänsyn tas tillutvecklingsländernas behov. Ett avtal som bygger påprincipen om icke-diskriminering får enligtutskottets uppfattning inte innebära att enskildaländer förhindras att driva en självständig politikinom områden som reglerar t.ex. hälso- ochmiljöskydd.Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt det inte är påkallat med något uttalande iriksdagen i frågan och avstyrker därmed de häraktuella motionsyrkandena.Handel och immaterialrätt inommiljö- och jordbruksområdetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande omhandel och immaterialrätt inom miljö- ochjordbruksområdet med hänvisning till attytterligare material som tas fram kommer attge ett tillförlitligt underlag vid bedömningav eventuella behov av förändringar i . Jämför reservation 4 (v, mp).MotionenI motion 2000/01:MJ218 av beskrivsatt staterna och deras befolkningar garanterassuverän rättighet till sina genetiska resurserenligt konventionen om biologisk mångfald. Ingenlagstiftning kring intellektuell äganderätt som ståri konflikt med uthållig användning av genetiskaresurser får införas enligt konventionen. Vidaresyftar konventionen, säger motionärerna, till attåstadkomma en rättvis fördelning av vinster frånprodukter framtagna på basis av biologisk mångfaldmellan länder i nord och syd. Därmed kommerkonventionen om biologisk mångfald på kollisionskursmed krav på patent på liv. TRIPS ärdet avtal inom WTO som reglerar patenträtt. artikel 27.3 (b) om patent påmikroorganismer m.m. var enligt motionärernakontroversiell redan vid sin tillkomst. För attgarantera en säker livsmedelsförsörjning ansermotionärerna att det är angeläget att konventionenom biologisk mångfald uppfylls och överordnas WTO:sregler.Vissa kompletterande uppgifterTRIPS-avtalet och biotekniska uppfinningarI och utanför WTO förs en debatt omimmaterialrättsliga frågor i samband med avtalet omhandelsrelaterade aspekter av immaterialrättigheter,det s.k. (Trade-Related Aspects ofIntellectual Property Rights). Samtliga 140 WTO-länder är anslutna till avtalet, vilket av i-länderna tillämpas . fick i förhandlingarna långa övergångstiderför sina åtaganden (fem, tio resp. ).Avtalet stadgar att varje WTO-medlem skall skyddapatent, upphovsrätt, varumärken och mönster i sinnationella lagstiftning och ha domstolar med förmågaatt avgöra fall rörande intrång i deimmaterialrättigheter som omfattas av avtalet.Reglerna innebär att patent skall kunna erhållas förprodukter och processer på alla teknikområden underde vanliga förutsättningarna om nyhet,uppfinningshöjd och industriell användbarhet. Enligten särskild bestämmelse, artikel 27.3 (b), kan vissabiotekniska uppfinningar undantas från kravet påpatenterbarhet, det s.k. bioteknikundantaget.Möjligheten till undantag gäller dels växter ochdjur med undantag för mikroorganismer, delsväsentligen biologiska processer för framställningav växter och djur, dock inte icke-biologiska ochmikrobiologiska processer.I utvecklingsländerna har det funnits farhågor föratt patent skulle kunna hindra småbönder från attanvända sina vanliga utsäden. Farhågorna torde beropå en missuppfattning av innebörden av patent. Enpatenterbar uppfinning som gäller genetiskt materialkan exempelvis avse en gensekvens från en växt somisolerats från sin naturliga omgivning och givits entillämpning. Skyddsomfånget för ett sådant patentbegränsar sig till användning av uppfinningen ochkan inte hindra användning av den växt som detgenetiska materialet har hämtats från. Teknik somvarit allmänt och fritt tillgänglig vid dagen förpatentansökan fortsätter att vara fri att använda.Vidare hävdar många att TRIPS-avtaletborde skydda traditionell kunskap i deras länder.Detta argument har enligt möttstor förståelse men det är ett problem att definierabegreppet traditionell kunskap. För att kunnaskyddas får den traditionella kunskapen inte varaallmänt känd. Frågan är om det finns andra sätt attskydda traditionell kunskap.Flera har begärt förlängd övergångstid isamband med tillämpning av , t.ex.förlängd övergångstid innan deras plikt att skyddaväxtsorter inträder. EU har i praktiken visatöppenhet för att medge förlängd övergångstid efterbedömning från fall till fall.Inom EU antogs direktivet om rättsligtskydd för biotekniska uppfinningar (98/44/EG).Utgångspunkten i direktivet är att biotekniskauppfinningar skall kunna skyddas på samma sätt somandra uppfinningar. I direktivet slås inledningsvisfast att bioteknik och genteknik spelar en alltviktigare roll och att skyddet för biotekniskauppfinningar med säkerhet kommer att vara avgrundläggande betydelse för gemenskapensindustriella utveckling. På genteknikområdet är deinvesteringar som måste göras i forskning ochutveckling särskilt kostsamma och riskfyllda ochmöjligheten att göra dem lönsamma förutsätter ettlämpligt rättsligt skydd. Vidare anförs attbioteknikens utvecklingsmöjligheter för miljön ochsärskilt dess användning för att utvecklaodlingsmetoder som är mindre förorenande och merskonsamma för jordarna bör beaktas. Därutöver sägsatt den biotekniska utvecklingen är viktig förutvecklingsländerna såväl på hälsoområdet som ikampen mot stora epidemier och i kampen mot svälteni världen samt att det är lämpligt att genompatentsystemet uppmuntra forskning i dessaavseenden.I direktivet ställs upp olika principer förbiotekniska uppfinningars patenterbarhet. Direktivetslår fast att uppfinningar som är nya, haruppfinningshöjd och kan användas industriellt ärpatenterbara även om de avser en produkt sominnehåller biologiskt material eller ett förfarandegenom vilket biologiskt material används. Vidarestadgas att biologiskt material, som isolerats frånsin naturliga miljö eller framställs genom etttekniskt förfaringssätt, kan vara föremål för enuppfinning även om det redan förekom i naturen.Biologiskt material är enligt direktivet materialsom innehåller genetisk information och som kanreproducera sig självt eller kan reproduceras i ettbiologiskt system. Uppfinningar, som avser växtereller djur, är enligt direktivet patenterbara omuppfinningens patenterbarhet inte är teknisktbegränsad till en viss växtsort eller djurras.Exempelvis kan en uppfinning som består i att sättain en gen i existerande växtsorter för att göra demresistenta mot kemikalier vara patenterbar.Mikrobiologiska förfaringssätt, andra tekniskaförfaringssätt och produkter framställda genomsådana förfaringssätt är vidare patenterbara enligtdirektivet. Växtsorter och djurraser samtväsentligen biologiska förfaringssätt förframställning av växter och djur, såsom korsningeller urval, undantas i direktivet frånpatenterbarhet. Vidare anges vissa etiskt betingadeundantag som innebär att patent exempelvis inte kankomma i fråga för kloning av människor, användningav mänskliga embryon för industriella ellerkommersiella ändamål m.m. Patentskyddet skall ocksåomfatta sådant biologiskt material, som framställsgenom förökning av det skyddade materialet, om deegenskaper som är ett resultat av uppfinningen finnsmed också i den nya generationen. Trots detta är dettillåtet för jordbrukare att använda sin egen skördsom utsäde utan patenthavarens samtycke (s.k.farmer's privilege). Enligt direktivet skallmedlemsstaterna ha genomförtde författningsändringar som direktivet geranledning till.Riksdagens lagutskott har tagit ställningtill ett antal motionskrav i frågor rörande krav på patenterbarhet i sitt betänkande2000/01:LU8 från . I dettabetänkande konstaterar lagutskottet att EG-direktivet om rättsligt skydd för biotekniskauppfinningar synes stå i god samklang med gällandesvensk patenträtt, att vissa ändringar av svensklagstiftning ändå erfordras och att det inomRegeringskansliet pågår ett arbete med att förberedaförslag till de författningsändringar som direktivetger anledning till. Några bärande skäl för attmotverka ett genomförande av direktivet harlagutskottet inte ansett föreligga.Lagutskottet ser inte någon anledning attföregripa det arbete som pågår såväli som internationellt när det gäller dennärmare utformningen av ett ur etisk synpunktlämpligt och i övrigt väl fungerande skydd förbiotekniska uppfinningar. Därutöver villlagutskottet framhålla att utvecklingen avbiotekniska produkter kräver stora investeringar iforskning och utveckling och att detimmaterialrättsliga skyddet mot denna bakgrund är avavgörande betydelse för verksamheten. Frånexempelvis läkemedelsindustrins sida har gjortsgällande att möjligheterna till patent påbiotekniska uppfinningar är en av de viktigasteförutsättningarna för investeringar i forskning ochutveckling, skriver lagutskottet.I en reservation (v, kd, c) hävdas att den friatillgången till forskningsresultat påbioteknikområdet måste värnas. Reservanterna anseratt det är angeläget med en internationellkonvention som förbjuder patent på livsformer ochatt aktivt bör medverka till åtgärder sombringar bestämmelser i harmoni medFN-konventionen om biologisk mångfald. Vidriksdagsbehandlingen biföllriksdagen lagutskottets förslag.Direktivet är ännu inte genomfört i Sverige.Enligt uppgift från kommer ettbetänkande på detta område att redovisas under våren2001.Det kan vidare nämnas att världens länder i slutetav anslöt sig till ett globalt avtal(protokoll) under konventionen om biologiskmångfald. Protokollet reglerar handeln med s.k.genetiskt modifierade organismer (GMO) i bl.a.livsmedel, utsäde och djurfoder. I sitt anförande ikammaren med anledning avavtalet (prot. 1999/2000:60) konstaterademiljöminister att protokollet klartoch tydligt uttrycker att internationella miljöavtaloch det globala handelssystemet skall och kansamverka för att nå en hållbar utveckling. Enligtprotokollstexten skall internationella avtal varaömsesidigt stödjande och inte oförenliga medvarandra. Vidare skall protokollet inte underordnasandra internationella avtal men inte heller direktpåverka rättigheter och skyldigheter i andrainternationella avtal. Därmed, konstaterademiljöministern, har protokollet starka kopplingartill det internationella regelverket på handelnsområde. Enligt miljöministern torde dettaförhållande undanröja riskerna för att de initiativsom har tagits inom WTO skall leda till attmiljöriskerna med den moderna bioteknikenundervärderas. Avslutningsvis framhöllmiljöministern bl.a. att protokollet ger skydd åtmiljön som det fungerar som stöd för och isamstämmighet med åtaganden underfrihandelsavtalet.Pågående översynerDe här relaterade frågorna är föremålför översyn, såväl inom FN-systemet och WTO som inomEU och Sverige.Nationell lagstiftning på immaterialrättsområdetär i stor utsträckning baserad på internationellaåtaganden. Immaterialrätter är territorielltbegränsade, men det finns ett stort behov av attunderlätta möjligheterna till skydd i flera ländersamtidigt. De internationella konventionerna påområdet utarbetas och administreras inom ramen fören (World Intellectual PropertyOrganization, ). Det enda undantaget är som följer med medlemskapet i WTO. som skall behandla deimmaterialrättsliga aspekterna av frågor omgenetiska resurser, traditionell kunskap ochfolklore har upprättats inom . Enligtuppgift från skall kommitténhålla sitt första möte . Inom WIPOpågår också arbete om förhållandet mellanintellektuell äganderätt och mänskliga rättigheter.Inom WTO:s ram påbörjades en översyn avbestämmelserna i artikel 27.3 (b) av TRIPS-rådetredan år 1999. Alla WTO-länder är medlemmar i , som enligt uppgift har möten inplanerade iapril och . representeras av EU,som ännu inte lagt fram sin position inför dessamöten. EU:s position före var attförändringar av kunde göras undersamtidigt upprätthållande av balansen mellan deolika ländernas intressen liksom även mellananvändare och rättighetsinnehavare.En av beställd konsultstudie omförhållandet mellan TRIPS och frågorna rörandebiologisk mångfald redovisades . FörSveriges del har givits i uppdragav att kommentera denna studien(Study on the relationship between the agreement onTRIPS and biodiversity related issues). Kollegiethar med anledning av uppdraget bett relevantamyndigheter, referensgrupp förWTO-frågor samt delar av näringslivet att inkommamed synpunkter. Förutom kommer även vissaandra länder att kommentera studien, varefterkommissionen eventuellt kan agera.I studien analyseras relationen mellan TRIPS ochkonventionen om biologisk mångfald ur juridiskt ochpolitiskt perspektiv och speglar de olika synpunktersom diverse intressenter har fört fram. Enligtrapporten finns det ingen juridisk oförenlighetmellan TRIPS och konventionen. Dock kan det uppståproblem av politisk natur vid tillämpningen av debåda avtalen. Vidare redovisas ett urval av dettekniska och finansiella bistånd som kommissionenoch medlemsstaterna erbjuder på områdetsamt rekommendationer och förslag tillhandlingslinjer. Rekommendationerna går bl.a. ut påatt öka transparensen om EU:s och medlemsstaternasarbete på området samt att öka samstämmighetenmellan olika policybeslut.I huvudfrågan ansluter sig tillrapportens slutsats, dvs. att de båda avtalen ärförenliga ur juridiskt perspektiv men att detuppstår problem av politisk natur vid derasgenomförande. Det är också EU:s och Sverigesståndpunkt att TRIPS och konventionen skall varaömsesidigt stödjande.