bet · GP01FIU3 · 2001-11-29 00:00:00 — Revisorernaredovisar skarp kritik mot anslaget påflera punkter, främst för att det gerkommunerna felaktiga incitament, ochföreslår att anslaget avvecklas fr.o.m.2004.Vi har kritiserat bidraget tillsärskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting på samma grunder som Riksdagensrevisorer. De avtal som tecknats inomramen för Kommundelegationen ochBostadsdelegationen bör slutföras, men iövrigt anser vi att några ytterligareuppgifter eller medel inte skalltillföras anslaget. revisorergör bedömningen att anslaget kanavvecklas . Vårbedömning är att anslaget bör kunnaavveckla tidigare.Principen måste vara att det kommunalautjämningssystemet inte skallkompletteras med ytterligareutjämningssystem i form av permanentakommunakuter. Vi är i likhet medrevisorerna mot att sådana akuter skapas.Det är därför angeläget att i ställetskapa incitament som motverkar behovet avsådana akuter och som därmed gör attbehovet av sådana anslag upphör.Vi ser bristen på incitament förkommunerna som ett allvarligt problem.Såväl revisorernas rapport (2000/01:9)som Ekonomiförvaltningsutredningensrapport (SOU 2001:76) understryker attett primärt problem i ekonomiskt svagakommuner ofta är en svag kommunledning.Vi menar därför att det är angeläget attriksdagen uppmärksammar regeringen påbetydelsen av att skapa enincitamentsstruktur för kommuner ochlandsting, där det kommunala självstyretges möjligheter att bli starkare.Vi anser att bör inta enställning som betonar tydligarerollfördelning mellan regering ochriksdag och som ger tydligare och merlångsiktiga spelregler för kommuner ochlandsting. Det är den bästa garantin föratt det framtida behovet av anslaget 91:2kan upphöra.Om och regeringen inte gertydliga signaler till kommuner (ochkreditgivare) att det är kommunerna somsjälva har ansvaret för hushållningen medsina finanser, så torde vi aldrig kommaifrån påstådda behov av kommunakuter.Därför är revisorers utredningoch förslag angelägna och börtillstyrkas.Riksdagen bör besluta att inte tillföranågra nya uppgifter eller medel tillanslaget 91:2 Bidrag till särskildainsatser i vissa kommuner och landsting.Anslaget bör avvecklas efter det attingångna avtal fullföljts.Med det anförda föreslår vi attriksdagen bifaller revisorersförslag RR3 och delvis bifallermotionerna Fi4 (fp) och Fi7 (c) samtavslår övriga här aktuellamotionsyrkanden.2.Hivpreventivt arbete istorstadsregionerna - punkt 2 (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:2. tillkännager förregeringensom sin mening vad som anförs ireservation 2. Därmed bifaller riksdagenhelt motion2001/02:L367 av m.fl.(fp) yrkande 13 ochbifaller delvis motionerna2001/02:Fi268 av m.fl.(v, c, fp, mp)2001/02:So256 av ()yrkande 1,2001/02:So372 av m.fl. (m)yrkande 5 samt2001/02:So509 av m.fl.(v) yrkandena 5 och 6.StällningstagandeJag anser att de ekonomiskaförutsättningarna för hivprevention intefår försämras. Det vore direkt förödandeatt rusta ner hivpreventionen. Regeringenhar aviserat att despecialdestinerade statsbidragen förhivprevention i storstadsregionernakommer att dras in. Jag avvisar bestämten nedrustning av den hivpreventivaverksamheten och anser att det öronmärktastatsbidraget skall finnas kvar också iframtiden.Detta bör tillkännage förregeringen som sin mening.Med det anförda föreslår jag attriksdagen helt bifaller motion L367 (fp)yrkande 13 och delvis bifaller motionernaFi268 (v, c, fp, mp), So256 yrkande 1,So372 yrkande 5 och So509 (v) yrkandena 5och 6.3.Utjämningssystemet - punkt 4 (m)av (), LennartHedquist (m), () ochGunnar ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 4 borde ha följande lydelse:4. tillkännager som sin meningvad som anförs i reservation 3. Därmedbifaller helt motionerna2001/02:Fi223 av m.fl.(m),2001/02:Fi291 av m.fl. (m)yrkandena 20 och 21,2001/02:K368 av m.fl. (m)yrkande 9,2001/02:So3 av m.fl. (m)yrkande 8 samtdelvis motionerna2001/02:Fi217 av ()yrkandena 1 och 2,2001/02:N224 av m.fl. (m)yrkande 4 samt2001/02:N313 av de m.fl. (m) yrkande 9.Riksdagen avslår proposition 2001/02:4punkt 2samt motionerna2001/02:Fi215 av (),2001/02:Fi235 av ochEskil (),2001/02:Fi236 av m.fl.(kd),2001/02:Fi249 av () yrkande2,2001/02:Fi289 av m.fl.(fp),2001/02:N23 av m.fl. (fp)yrkande 9,2001/02:N27 av m.fl. (c)yrkandena 4 och 6,2001/02:N31 av m.fl.(kd) yrkandena 4 och 5,2001/02:N262 av m.fl.(fp) yrkande 4,2001/02:N317 av m.fl. (s)yrkande 4,2001/02:N372 av m.fl.(kd) yrkande 6 samt2001/02:Bo324 av m.fl.(fp) yrkande 11.StällningstagandeVi anser att det inomkommunalautjämningssystemet är en tillväxtensfiende som drabbar samtliga landetskommuner. Detta eftersom det tagit bortalla incitament för kommunerna att självaförsöka påverka sin inkomstsituationgenom att höja skattekraften. De hårdastdrabbade är tillväxtkommuner och aktivaglesbygdskommuner. De negativa effekternaav systemets grundkonstruktion visar sigalltmer. En allvarlig aspekt ärsjälvfallet att uppbyggnaden entydigtstrider mot den svenska grundlagenslydelse att kommun endast får ta ut skattför skötseln av sina uppgifter. Att ta utskatt för skötseln av andra kommunersangelägenheter strider mot grundlagensentydiga lydelse.Vi föreslår att det grundlagsvidrigainomkommunala utjämningssystemetavskaffas per , dvs.vid den tidpunkt när bör hahunnit besluta om ett nytt system somstimulerar till ekonomisk tillväxtsamtidigt som det ger tillräckliga bidragtill kommuner och landsting med för sinauppgifter otillräcklig skattekraft. Ommöjligheter föreligger att ersätta dagenssystem tidigare bör detta emellertidsjälvfallet ske.Vi föreslår därför att en utredningtillsätts med uppdrag att skyndsamtpresentera ett nytt bidragssystem förkommunsektorn. Den nya utredningen skallutforma ett system som tillgodoserföljande:· Dagens tillväxtfientliga systemskall ersättas med en ordning som tydligtbelönar tillväxt och kostnadseffektivitetför alla kommuner och landsting.·· Dagens grundlagsvidriga systemskall ersättas med ett system somrespekterar den svenska grundlagen. Denkommunala självstyrelsen med bl.a. desssyn på den kommunala beskattningsrättenskall säkras. Det skall vara staten (ochinte kommunsektorn) som ger bidrag tillkommuner och landsting med otillräckligskattekraft för sina uppgifter.·· Dagens ogenomträngliga systemskall ersättas med ett enklare och mergenomskinligt system som enöversyn görs av vilka uppgifter som iframtiden bör ha en nationellfinansiering.·För de dagens utjämningssystemförmodligen måste vara kvar i avvaktan pådet nya föreslår vi vissa nödvändigaförändringar. Inom ramen för en i grundenoförändrad utjämningsgrad måsteinkomstutjämningen ändras så att effektenav alla positiva, relativa förändringar iskattekraft får behållas till 100 %.Därmed skapas - i bjärt kontrast motgällande ordning - ett kraftigtincitament för alla kommuner att vidtaåtgärder som ger ekonomisk tillväxt genomlägre arbetslöshet och ökadförvärvsfrekvens.Kommuner som förlorar skattekraftföreslås få behålla sin nuvarande garantioch därmed påverkas inte derasintäktsnivå i systemet av förändringenutan de får fortsatt ett bidrag som äventäcker bortfallet av skattekraft. Detunderskott som uppstår i detinomkommunala utjämningssystemet föreslårvi i stället finansieras genom att detgenerella invånarrelaterade bidragetjusteras. Vi föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sinmening vad vi framfört här.Med det anförda föreslår vi attriksdagen avslår regeringens förslag ochhelt bifaller motionerna Fi223 (m), Fi291(m) yrkandena 20 och 21, K368 (m) yrkande9 och So3 (m) yrkande 8 samt delvisbifaller motionerna Fi217 (m) yrkandena 1och 2, N224 (m) yrkande 4 och N313 (m)yrkande 9 samt avslår övriga här aktuellamotionsyrkanden.4.Utjämningssystemet - punkt 4 (kd)av () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 4 borde ha följande lydelse:4. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 4. Därmed bifaller riksdagenmotionerna2001/02:Fi236 av m.fl.(kd),2001/02:N31 av m.fl.(kd) yrkandena 4 och 5 samt2001/02:N372 av m.fl.(kd) yrkande 6 ochavslår proposition 2001/02:4 punkt 2samt motionerna2001/02:Fi215 av (),2001/02:Fi217 av ()yrkandena 1 och 2,2001/02:Fi223 av m.fl.(m),2001/02:Fi235 av ochEskil (),2001/02:Fi249 av () yrkande2,2001/02:Fi289 av m.fl.(fp),2001/02:Fi291 av m.fl. (m)yrkandena 20 och 21,2001/02:K368 av m.fl. (m)yrkande 9,2001/02:So3 av m.fl. (m)yrkande 8,2001/02:N23 av m.fl. (fp)yrkande 9,2001/02:N27 av m.fl. (c)yrkandena 4 och 6,2001/02:N224 av m.fl. (m)yrkande 4,2001/02:N262 av m.fl.(fp) yrkande 4,2001/02:N313 av de m.fl. (m) yrkande 9,2001/02:N317 av m.fl. (s)yrkande 4 samt2001/02:Bo324 av m.fl.(fp) yrkande 11.StällningstagandeMålet bakom det kommunalautjämningssystemet är att alla kommuneroch landsting/regioner skall halikvärdiga förutsättningar för sinverksamhet och service oberoende avskattekraft och opåverkbara strukturellakostnader. Detta mål ställer vikristdemokrater oss bakom. Däremot hörrimliga skillnader i servicenivå,servicestandard, effektivitet ochskattesats till den kommunalasjälvstyrelsen och skall således intekompenseras. Medborgarna skall självaavgöra detta genom demokratiska val avpartier som förordar olika lösningar,eller genom val av bostadsort. Systemetskall förena en långtgående strukturellutjämning med starka incitament förtillväxt och förnyelse. Det skall stödjaoch driva på en stark och solidariskekonomisk utveckling i hela landet.Utjämningssystemet måste dessutom varatillgängligt, begripligt och demokratisktförankrat hos kommuner, landsting ochmedborgare. Det skall vara möjligt förkommuner och landsting att kunna parerat.ex. befolkningsförändringar genom attstyra och förändra verksamheten ochekonomin utan att behöva överraskas avdet ekonomiska utfallet iutjämningssystemet.Träffsäkerheten ikostnadsutjämningssystemet bör förbättrasradikalt. Vi anser dessutom avprincipiella skäl att en övergång fråninomkommunal till statliginkomstutjämning bör prövas. Vår meningär att nuvarande ordning med inomkommunalutjämning går emot grundlagensintentioner med den kommunalasjälvstyrelsen, lokaliseringsprincipenoch den kommunala beskattningsrätten. Viföreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framförthär.Med det anförda föreslår vi attriksdagen avslår regeringens förslag ochbifaller motionerna Fi236 (kd), N31 (kd)yrkandena 4 och 5 samt N372 (kd) yrkande6 och avslår övriga här aktuellamotionsyrkanden.5.Utjämningssystemet - punkt 4 (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 4 borde ha följande lydelse:4. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 5. Därmed bifaller riksdagenmotionerna2001/02:Fi289 av m.fl.(fp),2001/02:N23 av m.fl. (fp)yrkande 9,2001/02:N262 av m.fl.(fp) yrkande 4 samt2001/02:Bo324 av m.fl.(fp) yrkande 11 ochavslår proposition 2001/02:4 punkt 2 samtmotionerna2001/02:Fi215 av (),2001/02:Fi217 av ()yrkandena 1 och 2,2001/02:Fi223 av m.fl.(m),2001/02:Fi235 av ochEskil (),2001/02:Fi236 av m.fl.(kd),2001/02:Fi249 av () yrkande2,2001/02:Fi291 av m.fl. (m)yrkandena 20 och 21,2001/02:K368 av m.fl. (m)yrkande 9,2001/02:So3 av m.fl. (m)yrkande 8,2001/02:N27 av m.fl. (c)yrkandena 4 och 6,2001/02:N31 av m.fl.(kd) yrkandena 4 och 5,2001/02:N224 av m.fl. (m)yrkande 4,2001/02:N313 av de m.fl. (m) yrkande 9,2001/02:N317 av m.fl. (s)yrkande 4 samt2001/02:N372 av m.fl.(kd) yrkande 6.StällningstagandeFolkpartiet anser att människor skall hasamma möjligheter att kunna erhållagrundläggande kommunalt finansieradservice oavsett var man bor. Det ärdärför högst rimligt med ett system förutjämning av de kommunalekonomiskaförutsättningarna. Däremot undergräver enlångtgående och felaktigt utformadinkomstutjämning den kommunalasjälvstyrelsen och tar bort ekonomiskaincitament för kommunen att anstränga sigvad gäller förutsättningarna förmänniskor och företag i kommunen. Mednuvarande inkomstutjämningssystem uppnåsen utjämningseffekt på . För några kommuner uppstår den s.k.pomperipossaeffekten, dvs. vid en ökningav skatteunderlaget får kommunen betalaen avgift som är större än ökningen avskatteinkomsterna.Systemet för kostnads- ochinkomstutjämning är oöverskådligt ochvisar att slutresultatet för den enskildakommunen kan bli starkt beroende av huren viss enskild faktor faller ut. Det ärdärför ingen slump att det pågår enständig politisk kamp om de ingåendefaktorerna. Mot bakgrund av den förödandemetodkritik som framförts är det attrenodla systemet och minska antaletfaktorer i stället för att göra systemetän mer invecklat. Jag vill ha ett nyttsystem, där utjämningen grundas påstrukturella faktorer för både kostnaderoch inkomster, vilket kan medföra attkommuner med högre skattekraft men ocksåhöga strukturella kostnader i högreutsträckning kan klara dessa själva.Inriktning på utjämning kan då bli ettsystem med betydligt färre och merrenodlade och strukturella faktorer.Jag anser därför att en ny utredning avutjämningssystemet skall inriktas på attforma systemet med förklarande faktorer istället för att den kommitté som nuarbetar skall fortsätta med att lappa pådet nuvarande systemet. Detta anser jagskulle kunna leda till ett system som ärenklare, överskådligare, mer förutsägbartoch möjligt att genomskåda. kanvi nå en utjämning av de kostnader som defacto är opåverkbara. Jag föreslår attriksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad vi här framfört.Med det anförda föreslår jag attriksdagen bifaller motionerna Fi289 (fp),N23 (fp) yrkande 9, N262 (fp) yrkande 4och Bo324 (fp) yrkande 11 samt avslårövriga här aktuella motionsyrkanden.6.Bidrag till kommuner och landsting medbefolkningsminskning - punkt 5 (kd, c,fp)av (), Per (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 5 borde ha följande lydelse:5. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 6. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna2001/02:N23 av m.fl. (fp)yrkande 10,2001/02:N27 av m.fl. (c)yrkande 5 samt2001/02:N31 av m.fl.(kd) yrkande 8 ochavslår proposition 2001/02:4 punkt 1.5.StällningstagandeVi motsätter oss regeringens förslag omett särskilt statsbidrag för kommuner ochlandsting med befolkningsminskning.Regeringens förslag illustrerar ensvaghet i dagens utjämningssystem. Istället för att inrätta ett särskiltbidrag bör utjämningssystemet ändras såatt större hänsyn tas till effekterna avbefolkningsminskning. En sådan förändringskulle lösa problemen för kommuner ochlandsting med befolkningsminskning på ettmer långsiktigt sätt än med det bidragsom regeringen föreslår.Med det anförda föreslår vi attriksdagen avslår regeringens förslag ochdelvis bifaller motionerna N23 (fp)yrkande 10, N27 (c) yrkande 5 och N31(kd) yrkande 8 samt avslår övriga häraktuella motionsyrkanden.7.Balanskrav - punkt 6 (kd)av () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 6 borde ha följande lydelse:6. tillkännager förregeringensom sin mening vad som anförs ireservation 7. Därmed bifaller riksdagenmotion2000/01:K269 av () ochavslår motionerna2001/02:Fi261 av () samt2001/02:Fi296 av m.fl.(fp) yrkande 4.StällningstagandeVi anser att det är viktigt att det finnsen sund ekonomisk hushållning ikommunerna. Nuvarande system med krav attbudgeten skall vara i balans haremellertid rigida drag. En störreflexibilitet borde eftersträvas. Ettbalanskrav kan visserligen ställas menbör anpassas för en något längre periodän ett budgetår; t.ex. kan krav på balansunder en treårsperiod vara rimligt atteftersträva. Regeringen bör lägga framförslag till ändring av kommunallagen såatt budgetbalanskravet för kommunerna kanses över en längre tidsperiod än ett år.Med det anförda föreslår vi attriksdagen bifaller motion 2000/01:K269(kd) och avslår motionerna Fi261 (s) samtFi296 (fp) yrkande 4.8.Balanskrav - punkt 6 (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 6 borde ha följande lydelse:6. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 8. Därmed bifaller riksdagenmotion2001/02:Fi296 av m.fl.(fp) yrkande 4 ochavslår motionerna2000/01:K269 av () samt2001/02:Fi261 av ().StällningstagandeNär det gäller frågan om avsättningar iden kommunala redovisningen, främst förpensionsförpliktelser, anser jag detangeläget att frågorna om den kommunalaförmögenheten blir föremål förgranskning. Som kommunallagen är utformadkan en kommun inte låta sin förmögenhetminska. Detta innebär t.ex. att entillväxtkommun tvingas göra avsättningaräven när befintliga tillgångar väl svararmot kommunens pensionsåtaganden. Det ärrimligt att det finns regler sommotverkar att kommuner på ett ansvarslöstsätt använder engångsintäkter för attfinansiera permanenta åtaganden. Detfinns dock ingen anledning att kommunerskall ha stora förmögenheter. Jag anseratt denna fråga bör bli föremål förutredning.Med det anförda föreslår jag attriksdagen bifaller motion Fi296 (fp)yrkande 4 och avslår motionerna Fi261 (s)och 2000/01:K269 (kd).9.Kommunalt självstyre - punkt 7 (kd)av () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:7. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 9. Därmed bifaller riksdagenmotion2001/02:Fi298 av Per m.fl. (kd)yrkandena 2, 3, 6 och 8.StällningstagandeVi anser att maktfördelningen mellan statoch kommun bör styras avsubsidiaritetsprincipen. Statens rollgentemot kommunerna och landstingen skallvara stödjande. Det bör vara statensuppgift att motivera varför man skallbestämma om uppgifter som ligger ellerborde ligga på kommunerna.Vi anser att en principiellt viktiginvändning mot bl.a. satsningen för ökadtillgänglighet i hälso- och sjukvården,utgår ifrån den grundlagsfästa kommunalasjälvstyrelsen. Specialdestineradestatsbidrag, och diktat om vad kommuneroch landsting får eller inte får göra, ärdirekta brott mot intentionen bakom denkommunala självstyrelsen. Vi vill istället minska kommunernas ochlandstingens ekonomiska beroende avstaten genom att dels öka den kommunalaskattebasen med hjälp av skatteväxling,dels respektera den kommunalasjälvstyrelsen med såväl lagstiftning somstatsbidrag och dels förstärkaskatteintäkterna genom en radikaltannorlunda näringspolitik.I dag urholkas kommunerna ekonomi genomatt staten föreslår reformer utan attanvisa tillräcklig finansiering. Vi anserdärför att tillämpningen avfinansieringsprincipen behöver stramasupp, både genom att principen lagfästsoch genom att den ges ett mer preciseratinnehåll.Vad vi har anfört bör riksdagentillkännage för regeringen som sinmening.Med det anförda föreslår vi attriksdagen bifaller motion Fi298 (kd)yrkandena 2, 3, 6 och 8.10. Kommunala bolag - punkt 9 (m,fp)av (), LennartHedquist (m), (),() och ()Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 9 borde ha följande lydelse:9. tillkännager som sin meningvad som anförs i reservation 11. Därmedbifaller helt motion2001/02:Fi296 av m.fl.(fp) yrkandena 2 och 5 ochbifaller delvis motion2001/02:Fi299 av Per m.fl. (kd)yrkande 2.StällningstagandeVi anser att verksamhet iallmänhet skall bedrivas iförvaltningsform och endast iundantagsfall i bolagsform. Skälen fördetta är flera. Kommuner skall inte gesig in på områden där det privatanäringslivet väl kan svara för de behovdet handlar om. Ofta innebär denkommunala bolagsverksamheten att småprivata tjänsteföretag på redanfungerande marknader konkurreras ut. Omkommunen ger sig in för att konkurreramed privata företag har det kommunalabolaget ett synnerligen ojämlikt övertaggenom att ha kommunen och dessskattebetalare som garant. Den kommunalaverksamheten skall styras demokratisktmed mesta möjliga insyn från medborgarna.Med bolagsformen blir allmänhetens insyni praktiken sämre. Det kommunalaföretagandet medför dessutom risker förkommunerna och deras skattebetalare.Kritiken mot kommunala bolag gälleräven om kommunen bara äger en mindre delav bolaget. Det är alarmerande attantalet företag där kommunerna ärminoritetsägare har ökat eftersom dettyder på att kommunerna försöker undgåkritik genom att liera sig med andraägare. Denna utveckling bör särskiltgranskas.Kommunerna bildar sedan ett antal årkoncerner. Det enda syftet med detta ärrimligen att slippa betala statlig skatt.Vi anser att regeringen bör lägga framförslag om lagändringar som omöjliggördenna typ av skatteplanering.Vad som anförts bör riksdagentillkännage för regeringen som sinmening. Vi föreslår därmed att riksdagenhelt bifaller motion Fi296 (fp) yrkandena2 och 5 samt delvis bifaller motion Fi299(kd) yrkande 2.11. Kommunala bolag - punkt 9(kd)av () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 9 borde ha följande lydelse:9. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 10. Därmed bifaller riksdagenhelt motion2001/02:Fi299 av Per m.fl. (kd)yrkande 2 ochbifaller delvis motion2001/02:Fi296 av m.fl.(fp) yrkandena 2 och 5.StällningstagandeVi anser att kommunala bolag i principbör avvecklas på marknader där privataföretag konkurrerar eller skulle kunnakonkurrera. Förutsättningen är att detgemensamma bästa för alla kommuninvånareinte talar för ett kommunalt ägande.Statens roll bör renodlas bl.a. genom attstatliga företag successivt säljs ut.Mindre företag kan stödjas genom attkommunala upphandlingar, där det ärpraktiskt möjligt och ekonomisktförsvarbart, delas upp i mindre delar såatt även de mindre företagen kan vara medi budgivningen.Med det anförda föreslår vi attriksdagen helt bifaller motion Fi299 (kd)yrkande 2 samt delvis bifaller motionFi296 (fp) yrkandena 2 och 5.12. Eget val - punkt 10 (m, kd)av (), (), (), AnnaÅkerhielm (m), Per () ochGunnar ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation12. Därmed bifaller motion2001/02:Fi299 av Per m.fl. (kd)yrkande 1.StällningstagandeDet centrala perspektivet när det gällervälfärdstjänster är hur den enskilde i såhög grad som möjligt skall kunna påverkasin situation och välja det alternativsom passar honom eller henne bäst,som tryggheten och kvalitetenär god.Vi anser att medborgarna bör ges flermöjligheter att välja utförare av denservice och omsorg som man behöver ochhar rätt till. All verksamhet, oavsettdriftsform och utförare, som skall kunnaväljas av medborgarna i en kommun ellerett landsting och erhålla kommunalfinansiering måste följa dekvalitetskriterier som kommunen ellerlandstinget fastställer.När det gäller offentligt finansieradeindividuella servicetjänster som t.ex.barnomsorg, skola och äldreomsorg anservi att en modell för eget val är detverktyg som bäst klarar att uppfylla ettantal viktiga mål:· ökad valfrihet för den enskildegenom att den ekonomiska makten flyttasfrån kommunen eller till denenskilde eller familjen,·· ökad mångfald av utförareeftersom människor efterfrågar olikainriktningar av en viss verksamhet,·· goda incitament för bådekvalitet och effektivitet,·· lättare för nya verksamheter attetablera sig genom att det ärmöjligt att bli vald av enskildaindivider,·· minskat krångel för företagengenom att detaljeradeförfrågningsunderlag kan ersättas av ettackrediteringssystem,·· ett vitaliserat näringsliv.·Detta bör tillkännage förregeringen som sin mening.Med det anförda föreslår vi attriksdagen bifaller motion Fi299 (kd)yrkande 1.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet harföranlett följande särskildayttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Hivpreventivt arbete istorstadsregionerna - punkt 2 (m)av (), (), () och ()Arbetet mot hiv prioriteras enligt våruppfattning inte av regeringen. Förslageti budgetpropositionen att inte ökaanslagen till det hiv/aids-preventivaarbetet är djupt olyckligt. Anslagetminskar till och med genom en överföringtill och effekternaav detta är svåra att bedöma.