bet · GO01FiU20 · 2001-05-31 00:00:00 — För Centernsdel innebär detta att kommunernasskatteintäkter ökar så att statsbidragenkan sänkas i motsvarande mån.Folkpartiet liberalerna säger i motionFi20 att man i huvudsak accepterarregeringens förslag till utgiftsram.Motionärerna anser attassistansersättningen skall tas över avstaten samt att den s.k. kommunakutenskall avskaffas. Båda dessa förslagmotiverar en sänkning av ramen.Motionärernas förslag till ram ärbetydligt högre än regeringens, vilketberor på att kommunerna kompenseras genombidrag för det skattebortfall som följerav motionärernas förslag.Finansutskottets ställningstagandeAtt direkt jämföra oppositionspartiernasramar avseende bidrag till kommunerna kanbli missvisande eftersom den övervägandedelen av förändringarna gentemotregeringens förslag beror på attkommunerna kompenseras för effekterna avrespektive partis skatteförslag.Effekterna är av mycket varierandestorlek och går dessutom åt olika håll.Centerpartiet sänker såledesstatsbidragen både 2003 och 2004 för attneutralisera att grundavdraget föreslåsavskaffas. Skatteförslagen från Moderatasamlingspartiet och Folkpartietliberalerna leder till inkomstbortfallför kommunerna, vilket partiernakompenserar genom att höja statsbidragen.Kristdemokraterna redovisar inteeffekterna av sina skatteförslag på sammasätt. I stället nettoredovisas väsentligadelar av skatteförslagpå statsbudgetens inkomstsida. OmKristdemokraterna i likhet med övrigapartier hade kompenserat kommunerna genomatt justera statsbidragen, skulle ramenha behövt höjas med 43, 49 respektive 60miljarder kronor åren 2002-2004.Utgiftstaket skulle då behöva höjas imotsvarande mån.En mer rättvisande bild av bidragentill kommuner framträder när effekternaav skatteneutraliseringarna tas bort. Ensådan beräkning visar att Moderatasamlingspartiet föreslår attstatsbidragen är i stort sett oförändrade2002 men sänks med ca 9 respektive 12miljarder kronor 2003 och 2004.Kristdemokraternas förslag innebär attstatsbidragen höjs med i genomsnitt 3miljarder kronor ochCenterpartiets ramar innebär också enhöjning med ca per år.Folkpartiet föreslår ramar som åren2002-2004 är drygt 3, 4 respektive 5miljarder kronor lägre än regeringens.Finansutskottet har tidigare ibetänkandet i avsnitten 2.3.3 och 2.4.1redovisat sin samlade bedömning avbudgetpolitikens inriktning och förslagtill utgiftstak och därvid tillstyrktregeringens förslag.Finansutskottet tillstyrker såledespropositionens förslag till preliminäraramar för utgiftsområde 25 för 2002-2004.Motionernas förslag till alternativaramar avstyrks. Utskottet återkommer iavsnitt 3.29 med en samlad redovisning avutgifternas fördelning på utgiftsområden.3.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntorm.m.Utgiftsområdet omfattar utgifter förräntor på statsskulden, oförutseddautgifter samt Riksgäldskontoretsprovisionskostnader i samband medupplåning och skuldförvaltning.För år 2001 beräknas de totalautgifterna på utgiftsområdet till 65 976miljoner kronor.VårpropositionenI vårpropositionen (avsnitt 6.6) meddelarregeringen att ränteutgifterna fr.o.m.2001 beräknas minska kraftigt. Denviktigaste förklaringen till attränteutgifterna minskar med 24-36miljarder kronor kommande år är lägrestatsskuld, återköp av obligationslån medhöga kupongräntor samt storakursförluster 2000.Propositionens ochoppositionspartiernas förslag tillpreliminär ramnivå för utgiftsområdetunder redovisas iefterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 26Statsskuldsräntor m.m.Belopp i miljoner kronorÅr Propo Oppositionspartiernassi- avvikelser frånpropositionens ramtionen Mode tdem ter- artiesaml o- tings- kratpart erna pariet tie alerna20 60 -2 -2 -1 -102 423 005 395 250 70020 53 -5 -6 -4 -403 791 130 087 375 10020 56 -7 -8 -6 -504 692 380 427 875 500MotionernaModerata samlingspartiet anser i motionFi17 att statsskulden kan amorteras nerytterligare. Motionärerna föreslår attprivatiseringar av statliga företag pådrygt bör genomförasunder . Vidare ansermotionärerna att Riksgäldskontoretsupplåningsverksamhet kan effektiviseras,varför dess anslag bör minskas.Kristdemokraterna föreslår i motionFi18 en ökad utförsäljning av statligaföretag med 80, 45 respektive 45miljarder kronor mer än regeringen räknarmed . Vidare beräknarmotionärerna att statens inkomster avaktier kommer att minska med 620 miljonerkronor , år2003 och år 2004.Centerpartiet anser i motion Fi19 attförsäljningen av statlig verksamhet varjeår bör vara större änvad regeringen har planerat. Enligtmotionärerna innebär detta att statensränteutgifter, i jämförelse medregeringens förslag, minskar med , 4 375 miljonerkronor och 6 875 miljoner kronorår 2004.Folkpartiet liberalerna beräknar imotion Fi20 att det innehav av statligaföretag som bör vara aktuellt förförsäljning motsvarar ett marknadsvärdeom ca 300 miljarder kronor.Försäljningsintäkterna bör enligtmotionärerna användas för att minskastatsskulden, vilket leder till atträntebetalningarna minskar.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare ibetänkandet i avsnitten 2.3.3 och 2.4.1redovisat sin samlade bedömning avbudgetpolitikens inriktning och förslagtill utgiftstak och därvid tillstyrktregeringens förslag. Utskottet har ävenavvisat partiernas förslag om ökadeförsäljningar av statliga företag.Finansutskottet tillstyrker såledespropositionens förslag till preliminäraramar för utgiftsområde 26 för åren2002-2004. Motionernas förslag tillalternativa ramar avstyrks. Utskottetåterkommer i avsnitt 3.29 med en samladredovisning av utgifternas fördelning påutgiftsområden.3.27 Utgiftsområde 27 Avgiften tillEuropeiska gemenskapenUtgiftsområdet avser avgift tillEuropeiska gemenskapens allmänna budget(EU-budgeten).De totala utgifterna för utgiftsområdetår beräknas uppgå till 23 407miljoner kronor.VårpropositionenI vårpropositionen (avsnitt 6.6) angesatt avgiften beräknas på grundval av EU-budgeten , uppräknad medutgiftsutvecklingen enligt detfinansiella perspektivet och antagandenom den ekonomiska utvecklingen. Beräknaderesurser ökar för utgiftsområdetmed i jämförelse medden beräknade ramen i budgetpropositionenför 2001, främst beroende på ändradeantaganden om den ekonomiskautvecklingen. Vidare meddelar regeringenatt beräkningen av resursbehovet kommeratt revideras i budgetpropositionen pågrundval av kommissionens förslagavseende EU-budgeten , inklusivereviderade avgiftsbaser för samtligamedlemsstater.Propositionens ochoppositionspartiernas förslag tillpreliminär ramnivå för utgiftsområdetunder redovisas i följandetabell.Förslag till ram för utgiftsområde 27Avgiften till Europeiska gemenskapenBelopp i miljoner kronorÅr Propo Oppositionspartiernassi- avvikelser frånpropositionens ramtionen Mode tdem rtietsaml o- ter-ings- kratpart erna liberaiet lernapartiet20 23 002 779 0 0 020 24 003 210 0 0 020 24 004 281 0 0 0Som framgår av tabellen har inget avoppositionspartierna föreslagit någonannan ram än regeringens.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare ibetänkandet i avsnitten 2.3.3 och 2.4.1redovisat sin samlade bedömning avbudgetpolitikens inriktning och förslagtill utgiftstak och därvid tillstyrktregeringens förslag.Finansutskottet tillstyrker såledespropositionens förslag till preliminäraramar för utgiftsområde 27 för åren2002-2004. Utskottet återkommer i avsnitt3.29 med en samlad redovisning avutgifternas fördelning på utgiftsområden.3.28 Ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgetenUtgiftsområdet omfattar ålderspension iform av allmän tilläggspension (ATP) ochålderspension i form av folkpension tillpensionärer som även uppbär ATP. Vidareingår reformeradtilläggspension, inkomstpension ochpremiepension.För år 2001 beräknas de totalautgifterna på utgiftsområdet till 144 725miljoner kronor.VårpropositionenI vårpropositionen (avsnitt 6.6)redovisas att utgifterna förelderspensionerna ökar . Dettaberor dels på att den genomsnittliga ATP-nivån trendmässigt stiger, dels påindexeringen av pensionerna som styrs avförändringar i prisbasbeloppet (t.o.m.2001) respektive inkomstbasbeloppet(fr.o.m. 2002). Regeringen meddelarvidare att kostnaderna för denbosättningsbaserade folkpensionen tillpensionärer som också uppbär ATP från år2003 förs från ålderspensionssystemettill garantipensionsanslaget påutgiftsområde 11. Denna överföring avkostnader uppgår till ca 7,5 miljarderkronor.Propositionens ochoppositionspartiernas förslag tillpreliminär ramnivå för utgiftsområdetunder redovisas iefterföljande tabell.Förslag till ram förålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgetenBelopp i miljoner kronorÅr Prop Oppositionspartiernasosi- avvikelser frånpropositionens ramtionen Mode tdem artiesaml o- er- tings- kratpart ernaiet liberpart alerniet a20 150 002 486 0 0 020 152 003 476 0 0 020 160 004 474 0 0 0Socialförsäkringsutskottes yttrandeSocialförsäkringsutskottet har i sittyttrande (SfU5y) inte något att erinramot regeringens beräkningar förålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten för budgetåren 2002-2004.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare ibetänkandet i avsnitten 2.3.3 och 3.29redovisat sin samlade bedömning avbudgetpolitikens inriktning och förslagtill utgiftstak och därvid tillstyrktregeringens förslag.Finansutskottet tillstyrker såledespropositionens förslag till preliminäraramar för utgiftsområde 28 för åren2002-2004. Utskottet återkommer i avsnitt3.29 med en samlad redovisning avutgifternas fördelning på utgiftsområden.3.29 Samlad redovisning av utgifterna påutgiftsområden åren 2002-2004Finansutskottets ställningstagandeEn konsekvens av utskottets tidigareställningstagande till de olika budget-alternativen (avsnitt 2.3.3) och tillfackutskottens ställningstagande tillutgiftsramar (avsnitten 3.1-3.28) är attutskottet biträder regeringens förslagtill preliminär fördelning av utgifter påutgiftsområden.Utskottet tillstyrker således yrkande 4i propositionen. De motionsyrkanden somär aktuella i detta sammanhang avstyrks.Det gäller Fi17 (m) yrkandena 5 och 6,Fi18 (kd) yrkande 7, Fi19 (c) yrkande 4samt Fi20 (fp) yrkandena 4 och 12.Utskottets förslag till preliminärfördelning av utgifterna påutgiftsområden m.m. för åren 2002-2004blir därmed som framgår av följandetabell.4 Skatter och övriga inkomster4.1 Utvecklingen av statensinkomster4.2VårpropositionenStatsbudgetens inkomster består avskatter och avgifter samt övrigainkomster. Skatter och avgifter svararnormalt för av inkomsterna ochkan grovt delas upp i skatt på inkomst,egendom, varor och tjänster samtsocialavgifter. I skatter och avgifteringår även kommunernas utjämningsavgift,vilken dock helt motsvaras avutjämningsbidraget till kommunsektorn.De övriga inkomsterna utgörs i huvudsakdels av inkomster från statensverksamhet, exempelvis Riksbankensinlevererade överskott, överskott frånSvenska Spel och utdelningar av statensaktier, dels av inkomster frånförsäljning av statlig egendom, främstaktier och dels av bidrag från Europeiskaunionen.Skatteinkomsterna på statsbudgetenredovisas kassamässigt, dvs. Skatterna påstatsbudgeten för ett visst år kanhänföras till flera olika inkomstår,vilket försvårar analysen av inkomsternabåde vad gäller deras nivå ochförändring.Tabell 33. Statsbudgetens inkomster2000-2004Miljarder kronor200 2001 2002 2003 20040Skatter m.m. 672 660, 661, 682, 715,,8 8 7 4 2Övriga 127 74,5 66,0 66,3 66,0inkomster ,2Totala 800 735, 727, 748, 781,inkomster ,0 3 7 7 1Under beräknasstatsbudgetens skatteinkomster öka med 42miljarder kronor. Mellan 2000 och 2001beräknas skatteinkomsterna emellertidminska med , vilketfrämst förklaras av skatteändringar tillföljd av inkomstskattereformen men ocksåav stora slutregleringar avkommunalskattemedel. Ökningen med endast1 miljard kronor 2002 beror dels på attskatten på , f.d. SPP,överskottsmedel antas betalas ,dels på stora kommunala slutregleringar.Statsbudgetens övriga inkomster uppgår2000 till . Förresterande år ligger nivån på övrigainkomster kring 70 miljarder kronor.Inkomsterna 2000 utgörs till störstadelen av extraordinära inkomster på grundav delförsäljningen av men även aven stor engångsutdelning om 11 miljarderkronor från förvaltningsaktiebolagetStattum. Under perioden 2001-2004budgeteras iförsäljningsinkomster, vilket motsvarar15 miljarder kronor per år.I jämförelse med budgetpropositionen för2001 beräknas statsbudgetensskatteinkomster bli högre de två förstaåren men lägre åren därpå.En snabbare ökning av lönesumman iförhållande till bedömningarna ibudgetpropositionen ökar destatliga skatteinkomsterna samtliga år.För 2000 och 2001 förklaras ökningen ävenav större beräknade reavinstskatter. Åren2002 och 2003 förklaras de minskadeskatteinkomsterna i huvudsak av lägremervärdesskatt till följd av ennedrevidering av hushållenskonsumtionsutgifter. Minskningen år 2003påverkas också av beräknat lägreskatteinkomster från juridiska personersamt en större slutreglering av skattertill kommunsektorn.Tabell 34. Avvikelse frånbudgetpropositionen för 2001Miljarder kronor2000 2001 2002 2003Skatter m.m. 19,5 9,6 -3,9 -9,2Övriga -1,1 8,5 -0,2 1,6inkomsterTotala 18,4 18,1 -4,1 -7,6inkomsterI vårpropositionens beräkning av övrigainkomster har regeringen gjort ettsärskilt antagande beträffande den extrainleveransen om 20 miljarderkronor från till följd avbankens överkapitalisering. I beräkningenantas hälften av överföringen bestå avlikvida medel som inlevereras påinkomsttitel medan den andra hälftenantas bestå av statspapper som skrivs avmot statsskulden. beslutade omRiksbankens inleverans (2000/01:FiU23) efter det attvårpropositionen presenterats. Riksdagengodkände riksbanksfullmäktiges förslag omen extra inleverans om 20 miljarderkronor. Riksdagsbeslutet innebär ienlighet med fullmäktiges förslag att denextra inleveransen i huvudsakskall ske med statspapper. Mot dennabakgrund kommer nivån på övriga inkomsterinte alls eller endast obetydligt attpåverkas av inleveransen och således blilägre än vad regeringen har beräknat.Även har beslutat attRiksbanken skall göra en extra inleveranspå storleksordningen 20 miljarder kronor.Detta beslut har inte beaktats ivårpropositionen, vilket innebär attnivån på övriga inkomster sannoliktkommer att öka väsentligt då det kanantas att denna inleverans i huvudsakkommer att bestå av likvida medel.Efter det att vårpropositionen harpresenterats har också Riksgäldskontoretden redovisat en prognos överstatens lånebehov och finansiering 2001och 2002. I den förutses en mycket mergynnsam budgetutveckling för båda åren änvad regeringen antagit.4.3 Skattepolitikens allmännainriktning4.4Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker de motionsförslagbeträffande skattepolitikens inriktningsom lagts fram av Moderatasamlingspartiet, ,reservationerna 11 (m), 12 (kd),13 (c) och 14 (fp).VårpropositionenI vårpropositionen redovisar regeringenriktlinjer för skattepolitiken som en delav riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken (avsnitt 1.7). Riktlinjerna förskattepolitiken behandlas också i ettsärskilt avsnitt om skattefrågor (avsnitt7).Regeringen anför att skatternas främstasyfte är att finansiera välfärden och attskatterna måste vara relativt höga omalla skall kunna erbjudas en bra skola,vård och omsorg. Det är ytterstmedborgarnas vilja att betala för engemensam välfärd som bestämmerskattenivån. Riskerna med ofinansieradeskattesänkningar och utgiftsökningarframgår enligt vad som anförs tydligt avutvecklingen under början av 1990-talet.Utformningen av skattesystemet harenligt vad som anförs stor betydelse ochdet är härvid ur rättvisesynpunkt rimligtatt den som har större inkomster ocksåbidrar med en högre andel av sin inkomsti skatt. Skatt efter bärkraft är engrundläggande princip i ettvälfärdssamhälle. Rätt använd ärskattepolitiken ett viktigt verktyg föratt minska klassklyftorna i samhället.Regeringen pekar också på attskattepolitiken också kan användas somstyrmedel. Gröna skatter på t.ex. energikan snabba på omställningen av Sverigetill ett ekologiskt hållbart samhälle.Den fortsatta gröna skatteväxlingen meden höjning av de miljörelateradepunktskatterna och en sänkning avskatterna på arbete förstärker politikenpå miljöområdet.Därutöver måste skattesystemet enligtvad som anförs kontinuerligt analyserasoch utvärderas utifrån hur skatterna ikombination med offentligatrygghetssystem påverkar människors olikaval i livet. Med en utveckling där alltfärre i aktiv ålder skall försörjaalltfler pensionärer är det t.ex. viktigtatt analysera hur människors vilja attarbeta, spara och utbilda sig påverkas avskatter och bidrag.I propositionen anförs vidare att denfortgående internationaliseringen ställerdet svenska skattesystemet införbetydande utmaningar. Kunskaperna om hurde svenska skattebaserna påverkas är docklåga och behöver förbättras. Regeringenhar därför tillsatt en utredning för attanalysera internationaliseringensbetydelse för olika skattebaser. Inom EUbedrivs vidare ett samarbete för attundvika skadlig skattekonkurrens mellanländerna, och en första överenskommelsehar träffats om att alla medlemsländerskall ta ut källskatt eller lämnaupplysning om EU-medborgaresbanktillgodohavanden. Under Sverigesordförandeskap har EU också påbörjatförhandlingar med andra länder utanför EUom åtgärder för att undvika skatteflykt.Detta visar enligt vad regeringen anföratt en del av de utmaningar sominternationaliseringen medför kan lösasgenom samarbete med andra länder.En inkomstskattereform har påbörjatsunder mandatperioden och syftar till attsänka skatterna för låg- ochmedelinkomsttagare. Två steg har tagitsgenom att en skattereduktion införts somkompenserar för av egenavgifterna.Förutom en ökad köpkraft för medborgarnabidrar denna reform enligt vad som anförstill att minska marginalskatterna ochdärmed stimulera till ett ökat utbud avarbete. Regeringen avser att ibudgetpropositionen göra enbedömning av det samhällsekonomiskautrymmet för sänkta skatter påförvärvsinkomster och framåt.Fastighetsskatten ger intäkter på 23miljarder kronor som bidrar till attfinansiera välfärden. Uttaget avfastighetsskatt har de senaste årenbegränsats genom en rad beslut, ochtaxeringsvärdena har i princip varitoförändrade . Skattesatsensänktes dessutom från till1,. För bostadshyreshusens del harskattesatsen sänkts ytterligare till1,. harpriserna på villor och andra bostäderökat kraftigt på många håll i Sverige.Till följd av detta kommertaxeringsvärdena att stiga kraftigt i deområden där huspriserna stigit mest. Föratt minska effekterna av de högataxeringsvärdena har beslutatsänka skatten på småhus från till1,och skatten på hyreshus till 0,7 %.De sänkta skattesatserna gör att statensinkomster av fastighetsskatten år 2001ligger kvar på samma nivå som år 2000.Resultatet blir enligt vad regeringenanför att ungefär hälften av svenskarnafår lägre skatt under det att den andrahälften får höjd skatt. För att undvikaatt personer med låg inkomst som bor iattraktiva områden skall drabbas har enbegränsningsregel aviserats. Förslagetinnebär att hushåll i normalainkomstlägen inte skall behöva betala merän av sin inkomst i fastighetsskatt.Förslaget avses gälla retroaktivt frånden 1 januari 2001.Slutligen anför regeringen att denaviserade utredningen om en översyn avtrafikbeskattningen med förtur skall göraen översyn av beskattningen avarbetsmaskiner.MotionernaI Moderata samlingspartiets partimotionFi17 (yrkande 9) av m.fl.anförs att det är viktigt attinkomstskatten sänks, särskilt för demsom har låga inkomster. Enreformering av inkomstbeskattningen bördärför innehålla ett grundavdrag på upptill för alla, ett grundavdragför varje barn på och ettförvärvsavdrag vid den kommunalataxeringen på av den taxeradeinkomsten. Den statliga inkomstskattenavvecklas successivt och uppgår till 20,18 och . Enavdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader införs och ökarföräldrarnas valmöjlighet. Skatten påkapital sänks genom attförmögenhetsskatten avskaffas och skattenpå aktieutdelningar slopas.Fastighetsskatten tas bort ochavvecklingen inleds med en återgång tilltidigare taxeringsvärden parallellt medatt skattesatserna sänks och markvärdethalveras. Bensin- och dieselskatten sänksmed per liter inklusive moms föratt underlätta för alla som är beroendeav bilen, och reseavdraget höjs till 20kr per mil. Företagsbeskattningen börenligt motionärerna utformas så attföretagande och investeringar i Sverigestimuleras och så att det svenskaföretagsklimatet kan hävda sig ur ettinternationellt perspektiv. Den slopadeskatten på aktieutdelningar ochförmögenhet och avvecklingen av denstatliga inkomstskatten är viktiga förföretagen. Vidare bör beskattningen avoptioner förändras och skatten påhushållsnära tjänster halveras genom enskattereduktion. Förenklingar bör ocksågenomföras enligt Simplexgruppensförslag, och det bör enligt motionärernabli lättare att få F-skattsedel.Ytterligare skatteförändringar som ingåri motionärernas riktlinjer är höjt avdragför pensionsförsäkringar, sänkta skatterför jordbruket, sänkt skatt påkärnkraftsel, lägre beskattning avroyalty, slopad reklamskatt och höjdtidningsmoms samt slopad expertskatt.I kommittémotionen Fi26 av m.fl. (m) anför motionärerna attskattetrycket måste sänkas så att denekonomiska tillväxten ökar och Sverigeskonkurrenskraft förbättras. Såväl skattenpå kapital som skatten på inkomster måstesänkas om skall klara deninternationella konkurrensen.Inkomstskatten sänks genom höjdagrundavdrag, förvärvsavdrag, slopadstatlig inkomstskatt och grundavdrag förbarn. Förmögenhetsskatten avvecklas, ochdet första steget är att sambeskattningenslopas och fribeloppet höjstill . Skatten påaktieutdelningar slopas liksom 3:12-reglerna. Pensionssparandet höjs till ettbasbelopp och skatten på kapitalinkomstersänks till en internationellt godtagbarnivå. Fastighetskatten avskaffas och somett första steg skall 1997 årstaxeringsvärden eller senare lägre värdegälla vid beskattningen. Procentsatsensänks successivt och halva markvärdetanvänds för att minska de regionalaskillnaderna. Vidare börmervärdesskattereglerna ses över så attdet blir konkurrensneutralt såväl inomlandet som internationellt.Energiskatterna bör enligt motionärernavara energineutrala och tas ut ikonsumentledet under det att miljöskatterbör tas ut i produktionsledet.Regelverket måste samordnas på EU-nivå.Eftersom är ett land med storageografiska avstånd är det enligtmotionärerna viktigt att bensin- ochdieselskatterna sänks. Alkohol- ochtobaksskatterna bör snabbare än hittillsanpassas till de kvoter som gäller mellanEU-länderna. Detta kräver en successivsänkning av skattesatserna.I partimotion Fi18(yrkande 2 delvis) av m.fl.anförs att skattetrycket måste sänkas ochmarginaleffekterna minskas. Eninkomstskattereform genomförs med ettrakt grundavdrag på , bibehållensärskild skattereduktion som höjs från1 till och en statligskattereduktion (förvärvsavdrag) motkommunalskatten på , och avden taxerade inkomsten åren 2002-2004.Det övre skiktet i den statligainkomstskatteskalan avskaffas.Barnfamiljerna får en avdragsrätt förstyrkta barnomsorgskostnader på maximalt50 och en statligskattereduktion på och 125kr per barn och månad. Enskattereduktion på för hushållsnäratjänster införs. På börmarginaleffekterna minskas ytterligare ibåde skatte- och transfereringssystemen.Vidare bör företagandet ges bättreförutsättningar och rörliga skattebasersäkras genom avveckling avförmögenhetsskatten och skatten påaktieutdelningar och genom sänktaarbetsgivaravgifter och löneskatter.Vissa näringar som jordbruket ochåkerinäringen bör få anpassade regler såatt de inte har högre skatter än övrigaEU. Jordbruket bör få en fullständigelskattesänkning och en sänkning avdieselskatten till per liter.Åkeri- och transportsektorn får sänktdieselskatt. Bokmomsen sänks till ,fordonsskatten och skatten på miljövänligalkylatbensin sänks. Fastighetsskattensänks genom att taxeringsvärdena frysespå nivå och genom att skattenberäknas enbart på en tredjedel avmarkvärdet . Gränsen förreseavdraget sänks till 5 000 kr.Avdragsrätten för pensionssparande höjstill ett basbelopp.