bet · GP01UBU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Utbildningen skall anpassas tillvarje elevs förutsättningar.Specialskolemyndigheten, som bildades den 1 juli2000, består av sex skolenheter, varav fem ärregionala specialskolor för döva och hörselskadadeoch en är en nationell specialskola för döva ochhörselskadade med utvecklingsstörning samt fördövblindfödda elever.Riksdagen beslutade att synskadade ochtalskadade elever inte längre skall tillhöra denstatliga specialskolans målgrupp (prop. 1998/99:105,bet. 1999/2000:UbU4, rskr. 1999/2000:14). Kommunernaskall ha det fulla ansvaret för dessa elever. Statenskall dock även i fortsättningen ha ett stort ansvarför att stödja kommunerna bl.a. genom en nysamordnad organisation för stöd i specialpedagogiskafrågor, en ökad resurscentrumverksamhet samtsatsningar på kompetensutveckling av skolanspersonal och på forskning. Till följd av beslutetavvecklas den fasta skoldelen vid i i successivt.Avvecklingen av den fasta skoldelen vid Ekeskolanstartade och startar vidHällsboskolan . byggsresurscentrum ut vid de båda skolorna och tillförsen mindre skoldel för visstidsplacering.MotionerModeraterna föreslår ytterligare 25 miljoner kronortill (mot. 2001/02:Ub541yrk. Myndigheten skall säkerställa en högkvalitet i undervisningen och vid resurscentrum.Moderaterna menar att ytterligare medel tillSpecialskolemyndigheten behövs som en följd av attbehovet av statliga specialskolor är stort.Kristdemokraterna föreslår ett nytt anslag på 15miljoner kronor för att återinföra de fastaskoldelarna på och (mot.2001/02:Ub450). menar attspecialskolorna behövs för atttillgodose behoven för elever med svårarefunktionshinder och som den egna kommunen inte harresurser att klara av (mot. 2001/02:Ub448 yrk. 6).I motion 2001/02:Ub252 (m) menar motionären attbeslutet att stänga fasta skoldel skallomprövas. Motionären menar att ingenting tyder påatt kommunerna har blivit bättre på att erbjudaundervisning för barn med svåra multifunktionshinderoch att behovet av specialskolor därmed skulle habortfallit (yrk. Motionären menar också att detbetydande söktrycket - 20 elever stod i kö våren2001 men endast hälften fick plats - visar attEkeskolan behövs i sin tidigare form och att dettaär ett argument för att ompröva beslutet attavveckla den fasta skoldelen (yrk 2). I samma motion(yrk. 6) menar motionären att skall begäraatt regeringen låter genomföra en ekonomiskkonsekvensanalys av beslutet att avvecklaspecialskolorna för blinda eller synskadade barn medmultifunktionshinder. Beslutet kan ännu rivas upp,om det visar sig att uppdraget kan överstigakommunernas möjligheter.En specificering av begreppet visstidsvistelse vidresurscentrum efterfrågas i motion 2001/02:Ub252 (m)yrkande 3. Motionären menar att även om "visstid"skulle visa sig innebära att eleven kan fullgöraresterande del av sin skoltid på resurscentretsmindre skoldel, innebär begreppet i sig en osäkerhetför barnen eftersom visstidsvistelsen beror påhemkommunens välvilja. Motionären menar vidare (yrk.4) att kortare visstidsbesök inte kan ske utankomplikationer då återkommande byten avklasskamrater är en källa till förvirring och attdetta i många fall blir störande för elevernas behovav trygghet.Centerpartiet begär i motion 2001/02:Ub322 yrkande8 ett tillkännagivande om att ett riksgymnasium börinrättas för blinda och synskadade barn medmultifunktionshinder. menar att skolanbehövs eftersom dessa barn saknar tillräckligt bramöjligheter att studera vidare efter grundskolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat frågor som rör ochHällsboskolan dels vid behandlingen av propositionElever med funktionshinder - ansvar för utbildningoch stöd (prop. 1998/99:105, bet. 1999/2000:UbU4),dels i betänkandet avseende budgetpropositionen för2001 (bet. 2000/01:UbU1) samt dels i betänkande2000/01:UbU12 Elever med funktionshinder. Vidbehandlingen av propositionen Elever medfunktionshinder ställde sig utskottet -liksom socialutskottet i yttrande tillutbildningsutskottet - bakom den viktigahandikappolitiska principen att barn medfunktionshinder så långt möjligt skall erbjudas enanpassad utbildning i sin hemkommun och därmed harätt och möjlighet att bo hemma med sina föräldrar.Förändringen av specialskolans målgrupp till attinte längre omfatta synskadade och talskadade barnsåg utskottet som ett viktigt steg mot enintegrering av elever med funktionshinder. Utskottetfinner inte skäl för att ändra sinatidigare beslut att elever med synskada respektivegrav språkstörning inte längre skall tillhöra denstatliga specialskolans målgrupp. Utskottettillstyrker regeringens anslagsberäkning ochföreslår att motionerna 2001/02:Ub541 yrkande 6,2001/02:Ub450, 2001/02:Ub448 yrkande 6 samt2001/02:Ub252 yrkandena 1, 2 och 6 avslås.När det gäller frågan om visstidsvistelsebehandlade utskottet liknande yrkanden i betänkandetElever med funktionshinder och framhöll då attriksdagsbeslutet innebar att det medvisstidsplacering avses att en elev erbjuds insatserav sedvanliga utrednings- och träningsbesök vidnågon av de mindre skoldelarna. Dessa placeringarvid resurscentret kan efter överenskommelse mellanresurscentret, kommunen, eleven och dennesvårdnadshavare och utifrån den enskilda elevensspecialpedagogiska behov pågå en längre ellerkortare tid och ibland vara av återkommandekaraktär. De ingår därmed som ett led i detåtgärdsprogram som hemkommunens skola upprättat föreleven. Utskottet vill betona attvisstidsplaceringens längd styrs av de behov elevenhar. Den bör därför inte närmare regleras. Utskottetföreslår att avslår motion 2001/02:Ub252yrkandena 3 och 4.Utskottet har förståelse för de synpunkter somframförs i motion 2001/02:Ub322 yrkande 8 om behovetav att underlätta för blinda och synskadade barn medmultihandikapp att fortsätta sina studier efter denobligatoriska skolan. Utskottet konstaterar dock attliknande yrkanden har behandlats och avstyrkts ibetänkandet Elever med funktionshinder. Utskottethar ingen annan uppfattning nu och hänvisar till vadutskottet tidigare anfört. Utskottet hänvisade ibetänkandet till propositionen, där regeringenanförde att det inte var aktuellt att bygga upp ensådan särskild gymnasieskolverksamhet då detnaturliga alternativet för dessa elever är denreguljära gymnasiesärskolan på hemorten eller inomsamverkansområdet. I propositionen anfördes vidareatt det är av stor betydelse att resurscentret vidEkeskolan riktar sina insatser mot barn och ungdomart.o.m. Utskottet såg det sompositivt att den förändrade verksamheten vidEkeskolan, med möjlighet till visstidsplacering,avses komma även de äldre eleverna till del och attden samlade statliga stödorganisationen kommer attha ett ansvar för att analysera behoven av ocherbjuda specialpedagogiskt stöd tillgymnasiesärskolan. Med hänvisning härtill föreslårutskottet avslag på motionen.25:8 Särskilda insatser på skolområdetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet under anslaget 25:8 Särskildainsatser på skolområdet. Motionsyrkandet medförslag om annat anslagsbelopp bör avslås.Jämför särskilt yttrande 2 (kd).Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkandena ominförandet av individuella program på Rh-gymnasierna.PropositionenUnder anslaget beräknas medel för bidrag enligtförordningen (1991:931) om statsbidrag tillsärskilda insatser inom skolområdet, bidrag tillkommuner för samordnade utbildningsinsatser avseendesärskild undervisning på sjukhus m.m. och samordnaderegionala utbildningsinsatser för elever medfunktionshinder. Medel beräknas också för bidragtill vissa riksrekryterande utbildningar för elevermed funktionshinder.Regeringen menar att det i första hand ärhemkommunerna som har ansvaret för att erbjuda enutbildning som utgår från elevernas förutsättningaroch behov. Från och med /02 gällerreglerna för behörighet att söka till nationellteller specialutformat program i gymnasieskolan ocksåvid Rh-anpassad utbildning. Vissa elever med svårarörelsehinder kan på grund av ytterligarefunktionshinder ha problem att klara deantagningskrav som gäller för de nationellarespektive specialutformade programmen. Regeringenhar därför gett att ge dispens för sökande som saknarbetyg i de behörighetsgivande ämnena om elevenbedöms kunna tillgodogöra sig utbildningen ihuvudsak. Regeringen följer noga vilkautbildningsvägar dessa elever erbjudits i stället.Regeringen avser att ändra bestämmelserna till nästaläsår i syfte att ytterligare bevilja dispens.Regeringen informerar vidare om att ändringar kommeratt göras i gymnasieförordningen för att denriksrekryterande gymnasieutbildningen i Örebrokommun skall utvidgas till att omfatta ungdomar meddövblindhet. Åtgärderna beräknas rymmas inomnuvarande medelsram. Regeringen har beräknat259 under anslaget.MotionerKristdemokraterna föreslår ytterligare 10 miljonerkronor till anslaget (mot. 2001/02:Ub541). Medlenbör satsas på lärlingsutbildning.Kristdemokraterna och (mot.2001/02:Ub448 yrk. 7 resp. 2001/02:Ub221 yrk. 14)begär att uttalar sig för att individuellaprogram skall införas inom den Rh-anpassadegymnasieutbildningen för svårt rörelsehindradeungdomar. Motsvarande yrkande finns också imotionerna 2001/02:Ub236 (m), 2001/02:Ub213 (kd),2001/02:Ub235 (kd) och 2001/02:Ub529 (s). Imotionerna understryks att elever medfunktionshinder skall ha samma möjligheter till engod utbildning som andra elever.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens anslagsberäkningoch avstyrker därför motion 2001/02:Ub541.När det gäller införandet av individuella programinom den Rh-anpassade gymnasieutbildningenkonstaterar utskottet inledningsvis att motsvarandeyrkanden behandlades och avstyrktes hösten 1999eftersom det då fanns stora möjligheter inom denationella och specialutformade programmen atthjälpa elever som riskerar att inte klarautbildningen. avstyrkte utskottet återyrkanden om det individuella programmet på Rh-gymnasierna (bet. 2000/01:UbU12). Utskottethänvisade då till det uppdrag justpåbörjat och som innebar att följa ochanalysera utvecklingen av den Rh-anpassadegymnasieutbildningen för elever som genom möjlighetatt specialinrikta kursplanerna följer kurser pågymnasienivå samt överväga alternativ till en sådangymnasieutbildning. Utskottet konstaterar nu attregeringen har för avsikt att lämna enproposition till om införande avindividuella program vid Rh-gymnasierna. Ändringenmotiveras med att de nya behörighetsvillkor sominförts inneburit att ett antal eleverutestängdes vid intagningen till /02.Utskottet anser därmed att motionsyrkandena ärtillgodosedda och föreslår därför att de avslås.25:9 SameskolstyrelsenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet under anslaget 25:9Sameskolstyrelsen.PropositionenSameskolstyrelsen är styrelse för sameskolorna ochintegrerad samisk undervisning i den kommunalagrundskolan. Utbildningen vid sameskolorna och denintegrerade samiska undervisningen har som mål attbevara och utveckla samiska språket och kulturengenom att ge samiska barn en utbildning med samiskinriktning. Regeringen informerar om att man avseratt närmare överväga de framtida formerna förförskola, förskoleklass och fritidshemsverksamhetför samiska barn. Regeringen har beräknat 30 603 000kr under anslaget.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att anvisar det begärdabeloppet.25:10 Maxtaxa i barnomsorgenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet under anslaget 25:10 Maxtaxai barnomsorgen. Motionsyrkanden med förslagom att avskaffa anslaget bör avslås.Jämför särskilda yttranden 1 (m), 2 (kd), 3(c) och 4 (fp).Riksdagen bör även avslå yrkanden ombarnomsorgskonto och barnomsorgspeng.Jämför reservationerna 3 (fp) och 7 (m, kd,c, fp).PropositionenFrån anslaget bekostas statsbidrag till de kommunersom inför ett system med maxtaxa iförskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt detstatsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder som skalllämnas till de kommuner som inför maxtaxa. Frånanslaget bekostas även kostnader förarbete med administration kring bidraget och föruppföljning av reformen. Regeringen gör bedömningenatt i stort sett alla kommuner kommer att införa ettsystem med maxtaxa i förskolan ochskolbarnsomsorgen. Regeringen har beräknat anslagettill 3 900 000 000 kr.MotionerModeraterna (mot. 2001/02:Ub541 yrk. 9),(mot. 2001/02:Sf392 yrk. 21),(mot. 2001/02:So304 yrk. 6) ochFolkpartiet (mot. 2001/02:Sf397 yrk. 8) yrkar attanslaget skall utgå och har i stället förslag alternativ familjepolitik genom införande avbarnomsorgskonto. Barnomsorgskontot skall inrättasfr.o.m. för barn iförskoleåldern. Kontot skall vara per barnmed en begränsning av uttaget på maximalt 20 000 krper år. I övrigt får pengarna användas helt enligtföräldrarnas önskemål. Avdragsrätt på perår i den kommunala beskattningen införs samtidigtför styrkta barnomsorgskostnader.Kristdemokraterna begär också ett tillkännagivandeom att förslaget om maxtaxa tvingar föräldrar attvälja en viss form av barnomsorg och förstärkerorättvisor mellan dem som kan och vill utnyttjakommunalt finansierad barnomsorg och dem som villeller måste anordna annan barnomsorg (mot.2001/02:Sf392 yrk. 21).Folkpartiet föreslår också att en barnomsorgspengskall införas (mot. 2001/02:Sf397 yrk. 9 och2001/02:A229 yrk. Barnomsorgspeng är ettkommunalt finansierat system för likvärdigamöjligheter till barnomsorg oavsett om man önskarkommunalt eller privat dagis eller någon annanomsorgsform.Utskottets ställningstagandeUtskottet beslutade i anledning avregeringens proposition Maxtaxa och allmän förskola(prop. 1999/2000:129, bet. 2000/01:UbU5, rskr. 46)om förändringar inom barnomsorg och förskola.Beslutet innebär att statsbidrag lämnas till dekommuner som tillämpar maxtaxa inomförskoleverksamheten. För att statsbidrag skalllämnas som kompensation för kommunensinkomstbortfall skall avgiften förförskoleverksamheten vara högst 3, 2 och avhushållets inkomst för första, andra och tredjebarnet. Ett tak för högsta avgift införs också.Vidare omfattas barn till arbetslösa föräldrarfr.o.m. av kommunens skyldighet attanordna förskoleverksamhet. Även barn tillföräldralediga kommer fr.o.m. attomfattas av samma kommunala skyldighet. Den 1januari 2003 införs den allmänna förskolan för allabarn . Förskolan skall varaavgiftsfri minst . Utskottet menaratt den stegvisa reformen innebär att alla barn kanerbjudas pedagogisk stimulans och gruppgemenskap somförbättrar barnens möjligheter till lärande och enpositiv utveckling. De somavsätts för kvalitetssäkrande åtgärder i de kommunersom tillämpar systemet med maxtaxa innebär dessutomatt förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgenkommer att förstärkas ytterligare. Medlen skallfrämst användas för personalförstärkningar och tillkompetenshöjande åtgärder för personal.Utskottet behandlade frågan om maxtaxa också ibetänkandet i anledning av budgetpropositionen för2001. Utskottet tillstyrkte därvid regeringensförslag och avstyrkte motionsyrkanden motsvarande denu föreliggande. Utskottet menade bl.a. att maxtaxamed låga och enhetliga avgifter skulle komma attmedföra att barnens närvarotider blir mindresplittrade och att verksamheten i förskolan ochfritidshemmet lättare kan läggas upp utifrånpedagogiska överväganden. En låg avgift kommer ocksåatt innebära en avsevärd standardhöjning förmerparten av alla barnfamiljer. Utskottet uttaladeockså att i och med reformen närmar sig förskolanden princip som knappast någon ifrågasatt för skolan- att verksamheten skall vara avgiftsfri samttillgänglig och likvärdig för alla. Utskottet haringen annan uppfattning nu och föreslår attriksdagen bifaller regeringens anslagsförslag ochavslår motions-yrkandena.25:11 Bidrag till personalförstärkningar iskola och fritidshemUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet under anslaget 25:11 Bidragtill personalförstärkningar i skola ochfritidshem. Motionsyrkanden med förslag omatt avskaffa anslaget bör avslås.Jämför särskilda yttranden 2 (kd) och 3 (c).Riksdagen bör också avslå yrkandena om attanslaget skall avvecklas.Jämför reservationerna 1 (m) och 4 (kd).PropositionenBidraget är riktat till skolsektorn för att ökapersonaltätheten. Avsikten med bidraget är attförbättra förutsättningarna för att höja skolornasresultat i förhållande till mål uttryckta i läroplanoch kursplaner genom att tillföra mer personal tillskola och fritidshem. Bidraget infördes ochuppgick till 500 miljoner kronor.Avsikten är att bidraget skall öka successivt med 1miljard kronor tills nivån 5 miljarder ärnådd. När satsningen nått sin fulla omfattning lett till att personalen i skolor och fritidshemökat med ca 15 000 anställda. Regeringen bedömer attstatsbidraget kommer att fördelas till i stort settalla kommuner. Regeringen har beräknat anslaget till1 500 000 000 kr.MotionerKristdemokraterna och avvisarförslaget om statsbidrag till personalförstärkningari skola och fritidshem och vill i stället föra övermedlen till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommunerna (mot. 2001/02:Ub450 och 2001/02:Ub524).Kristdemokraterna vänder sig i motion 2001/02:Ub446yrkande 20 mot att resursförstärkningen endast fåranvändas till personalförstärkningar i skolan.Kommunerna måste dessutom ansöka om pengarna ochverifiera användningen. ställersig positiva till mer pengar till den svenskaskolan, men anser att det är fel av regeringen attstyra vad pengarna skall gå till och menar att dettaär ett intrång i det kommunala självstyret.Kommunerna vet själva bäst hur behoven ser ut i denegna skolan. anser att bidraget tillpersonalförstärkningar i skola och fritidshem böravvecklas i dess nuvarande form (mot. 2001/02:Ub541yrk. 10) och att några anslag inte bör ges för 2003och 2004. Prioriteringar inom respektive skola skallgöras av skolledningen och inte i form avdetaljstyrning från statsmakten.Utskottets ställningstagandeUtskottet avstyrker motionerna. Det är angeläget attden tidsbegränsade kraftsamlingen fortsätter för attmöjliggöra att skolans resultat förbättras.Utskottet framhöll då bidraget infördes (bet.2000/01:UbU1) att förstärkningen skulle komma att hastor betydelse för de elever som behöver stöd föratt nå målen. Utskottet menade att alla insatser somgörs tidigt i skolsystemet är av stor betydelse -särskilt när det gäller att erövra grundläggandebasfärdigheter. Utskottet finner inget skäl att nugöra en annan bedömning.25:12 Bidrag till viss verksamhet motsvarandegrundskola och gymnasieskolaUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet under anslaget 25:12 Bidragtill viss verksamhet motsvarande grundskolaoch gymnasieskola.PropositionenUnder anslaget beräknas bidrag till bl.a. vissariksrekryterande utbildningar och förberedandedansutbildningar, kostnader för anslutningtill examensorganisationen och särskilt bidrag tillsådana utbildningar, riksinternatskolor,internationella grund- och gymnasieskolor, kostnaderför utlandssvenska barns skolgång i ochersättning för nordiska elever samt ersättning förpersonskada till elev i viss gymnasieutbildning.Regeringen har beräknat anslaget till 120 056 000kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att anvisar det begärdabeloppet.25:13 Bidrag till svensk undervisning iutlandetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet under anslaget 25:13 Bidragtill svensk undervisning i utlandet.Motionsyrkandet med förslag om annatanslagsbelopp bör avslås.Jämför särskilt yttrande 1 (m).PropositionenBidragsbestämmelserna finns i förordningen(1994:519) om statsbidrag till utbildning avutlandssvenska barn och ungdomar. Enligtbestämmelserna lämnas statsbidrag till huvudmannenför en svensk utlandsskola, distansundervisning,kompletterande svensk undervisning och undervisningvid utländsk skola (internationell skola). Frånanslaget bekostas även löneförmåner m.m. somtillkommer nationellt anställda lärare m.fl. vidEuropaskolorna och bidrag till RiksföreningenSverigekontakt. Regeringen informerar om attSkolverket kommer att presentera enuppföljnings- och utvärderingsrapport rörandekostnaderna för den svenska utlandsundervisningen.Preliminärt visar utvärderingen att flera svenskaskolföreningar har ekonomiska problem. I synnerhetgäller det de föreningar som bedriver kompletterandesvensk undervisning. Regeringen föreslår en höjningav anslaget med för att säkra denfortsatta kvaliteten i utbildningen. Regeringen harberäknat anslaget till 83 430 000 kr.MotionerModeraterna föreslår ytterligare 6 miljoner kronortill anslaget (mot. 2001/02:Ub541 yrk. 11) eftersomman menar att det är viktigt att ge svenskamedborgare goda förutsättningar utomlands.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens anslagsberäkningoch avstyrker därmed motionsyrkandet.25:14 Nationellt centrum för flexibelt lärandeUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet under anslaget 25:14Nationellt centrum för flexibelt lärande.Riksdagen bör avslå motionsyrkandet avseendeFolkbildningsnätet.PropositionenAnslaget finansierar viss verksamhet vid Nationelltcentrum för flexibelt lärande. Centrets verksamhetbestår av anslags- respektive uppdragsfinansieradutbildning och utveckling. beslutade medanledning av propositionen Vuxnas lärande ochutvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72,bet. UbU15, rskr. 229) att Statens skolor för vuxnaskulle ha en vidgad roll i förhållande tilltidigare verksamhet med inriktning i högre grad motutveckling av distansmetoder i vuxenutbildningen ochstöd till kommunerna i deras användning avdistansutbildning. I propositionen Den öppnahögskolan (prop. 2001/02:15) föreslår regeringen attden del av (Distum)verksamhet som är inriktad mot folk-bildningen skallföras samman med verksamheten vid Statens skolor förvuxna och att ett nationellt centrum fördistansutbildning och flexibelt lärande förfolkbildning och vuxenutbildning på så sätt bildas.Regeringen har beräknat anslaget till 93 559 000kr.MotionerI motion 2001/02:Ub1 (m) yrkande 2 begärs etttillkännagivande att Folkbildningsnätet bör gessamma förutsättningar att utvecklas som Sverigesnätuniversitet. I propositionen Den öppna högskolanföreslås att universitetens och högskolornas IT-stödda distansutbildningar bör samordnas i ettsvenskt nätuniversitet. Motionärerna menar att detbehövs motsvarande satsningar inom folkbildningen.De medel som tillförts Nationellt centrum förflexibelt lärande måste disponeras så att desäkerställer finansieringen av den fortsattautvecklingen av Folkbildningsnätet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att anvisar det begärdabeloppet.Utskottet konstaterar vidare att regeringensförslag i propositionen om den öppna högskolaninnebär att Nationellt centrum för flexibelt lärandebl.a. skall fördela medel till och på annat sättstödja projekt inom folkbildning ochvuxenutbildning, som syftar till att utveckladistansutbildning och flexibelt lärande. Centretskall också vara en nätburen informationscentral förIT-stödd distansutbildning inom ansvarsområdet. Motdenna bakgrund menar utskottet att motionsyrkandetär tillgodosett och föreslår därför att yrkandetavslås.25:15 Bidrag till viss verksamhet inomvuxenutbildningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet under anslaget 25:15 Bidragtill viss verksamhet inom vuxenutbildning.PropositionenAnslaget finansierar statsbidrag till kompletterandeskolor enligt förordningen (2000:521) om statligtstöd till kompletterande utbildningar, vissa andraskolor och viss kursverksamhet. Från anslaget utgårockså medel till försöksverksamhet ochutvecklingsarbete inom vuxenutbildningsområdetenligt särskilda regeringsbeslut, utveckling avsvenskundervisning för invandrare och valideringsamt Samernas utbildningscentrum.