bet · GO01SoU9 · 2001-02-08 00:00:00 — Enligt utskottets uppfattning är deinsatser som regeringen, kommit överens om iutvecklingsavtalet väl ägnade att höja kvaliteten påsåväl medicinska insatser som omvårdnad ochrehabilitering.Motionerna So244 (m) yrkande 9, So326 (kd)yrkandena 6 och 7, So404 (m), So539 (c) yrkande 1och So541 (fp) yrkandena 2 och 3 avstyrks i den månde inte är tillgodosedda med vad som anförts.DemensvårdMotionI motion So363 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om vikten av specialiseraddemensvård och kvalificerade demensutredningar(yrkande 9). Ett ökat antal mycket gamla ställerkrav på kommunerans förmåga att ge en god vård ochomsorg till det ökande antalet personer meddemenssjukdomar, anför motionärerna. För de dementaskall det finnas specialiserad vård och särskildagruppboenden. Krav måste ställas på kvalificeradedemensutredningar som underlag för beslut omvårdinsatser. Det är också angeläget att det finnssärskilda vårdprogram för demenssjuka som klarläggerhela vårdkedjan.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade i betänkande 1999/2000:SoU8senast motioner om demensvården. Utskottet anfördedå följande (s. 48):Utskottet vill än en gång understryka vikten av engod vård för de demenssjuka. Alla som behöverutredas beträffande demens bör utan dröjsmål ges denmöjligheten. Utskottet vill också understryka viktenav kompetensutveckling hos personalen inomdemensvården för att kunna tillgodose behovet avdemensutredningar och en god omvårdnad. De regionalaforsknings- och utvecklingscentrum inom äldreområdetsom nu är under uppbyggnad skall medverka till enlokalt förankrad och praktiknära kunskapsutvecklinginom både äldreomsorg och äldresjukvård. Dessacentrum bör bli viktiga instrument i att utvecklapersonalens kunskap och kompetens om demenssjukdomaroch bemötande av personer med demens.Utskottet konstaterar att utbyggnaden avgruppboenden för dementa och dagverksamhet harinneburit en kvalitativ utveckling av demensvården ihela landet. Många dementa bor dock i eget boende,ibland med mer eller mindre omfattande stödinsatserfrån anhöriga. Den uppsökande verksamheten inomhemtjänsten kan här bli ett viktigt instrument föratt finna dessa personer och deras anhöriga ocherbjuda stöd från samhällets sida. Utskottet anseratt det behövs en fortsatt utbyggnad av dagvårdenför demenssjuka liksom möjlighet till avlösning ochväxelvårdsplatser. Även insatser från hemsjukvårdenär viktiga för att bistå den sjuke och stötta deanhöriga. Kommunerna har i sina redovisningar tillSocialstyrelsen av sina planer för utvecklingen avstödet till anhöriga anfört att de nu satsar mer påindividuellt anpassat stöd och på att förbättrakvaliteten i anhörigstödet.Vid behandlingen av den nationella handlingsplanentillstyrkte att 60 miljoner kronoravsattes för att förstärkaäldreforskningen. som utarbetat ett nationelltforskningsprogram för äldre och åldrande pekar påatt en stor del av äldreforskningen till sinkaraktär är tvär- och mångvetenskaplig.Slutligen vill utskottet än en gång understrykavikten av att de statliga tillsynsmyndigheterna nogaföljer vården. Motionerna - - - är därmed i huvudsaktillgodosedda.Riksdagen följde utskottet.Socialstyrelsen publicerade i juni 2000Äldreuppdraget Slutrapport (följerupp och utvärderar 2000:4). Styrelsen konstaterarhär att demens är en folksjukdom som drabbar en storandel av den äldre befolkningen. Demenssjukdomen ärstarkt åldersrelaterad, vilket innebär att andelendementa i befolkningen ökar i takt med att andelenäldre ökar. anser att angelägnainsatser inom demensvården är att förbättraallmänhetens kunskaper om demenssjukdomen, attutveckla vård- och behandlingsmöjligheterna, attutveckla diagnostiken och ge den enskilde "rätt utredning" och att kontinuerligt stödjapersonalens kompetensutveckling.Utskottets bedömningUtskottet har , ,understrukit vikten av en god vård för dedemenssjuka. Utskottet vidhåller till fullo deninställningen. Motion So363 (kd) yrkande 9 är därmedi huvudsak tillgodosedd.Äldreminister och äldreombudsmanMotionerI motion So247 av () begärstillkännagivande om inrättande av en äldreombudsman.Motionären anser att en viktig roll föräldreombudsmannen är att medvetandegöra de oftadolda missförhållanden som många gamla utsätts för.I motion So363 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättande av enäldreminister för ett samlat grepp kringäldrepolitiken (yrkande 3) och om tillsättande av enäldreombudsman för att verka för förbättringar i deäldres förhållanden (yrkande 4). Motionärerna anseratt en äldreminister inte endast är en i och för sigviktig symbolfråga utan också leder till att äldressamlade situation får en större tyngd i debatt ochbeslutsfattande. De anser vidare att enäldreombudsman bör tillsättas för att verka förförbättring av de äldres förhållanden samt även tainitiativ till egna utredningar och lämna förslagtill åtgärder.Också i motion So517 av () yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillsättandet av enäldreminister (yrkande 6).I motion So427 av () begärstillkännagivande om vad i motionen anförts om attstimulera tillsättandet av en äldreombudsman iVästra Götaland.I motion So456 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om äldreombudsmän (yrkande 6).Motionärerna anser att det behövs kommunalaäldreombudsmän.Tidigare behandlingI betänkande 1999/2000:SoU8 behandlades senastmotioner om tillsättande av en äldreminister,inrättande av äldreombudsman och kommunaläldreombudsman. Utskottet anförde då följande (s.38):Utskottet vill återigen understryka att mångainsatser nu görs från samhällets sida för att stärkade äldres ställning. Patientnämndernas arbetsområdeutvidgades till att omfatta alloffentligt finansierad hälso- och sjukvård samtvissa socialtjänstfrågor inom äldreomsorgen.Samtidigt infördes en ny paragraf, 71 a §, isocialtjänstlagen som stadgar att var och en som ärverksam inom omsorgerna om äldre människor ellermänniskor med funktionshinder skall vaka över attdessa får god omvårdnad och lever under tryggaförhållanden. Den som uppmärksammar eller fårkännedom om ett allvarligt missförhållande skallgenast anmäla detta. Vidare har tillsynsverksamhetenvid och länsstyrelserna förstärkts.Utskottet vill också framhålla det viktiga arbetesom utförs av pensionärsorganisationerna centraltoch lokalt samt av olika intresseföreningar.Utskottet anser att de insatser som gjortssammantaget bör ge förutsättningar för eneffektivare kontroll och kvalitetssäkring aväldreomsorgen. Utskottet stöder inte tanken på attinrätta äldreminister eller äldreombudsman.Motionerna So320 (kd) yrkande 13 och So336 (kd)yrkande 2 avstyrks därmed.Det finns inget hinder för de kommuner som villinrätta kommunala äldreombudsmän att göra detta.Motion So323 (fp) yrkande 9 bör inte föranleda någotinitiativ från utskottets sida.Riksdagen följde utskottet.Utskottets bedömningEnligt regeringsformen ankommer det påstatsministern att tillsätta statsråd. MotionernaSo363 (kd) yrkande 3 och So517 (kd) yrkande 6avstyrks därför.Utskottet vidhåller uppfattningen att insatser hargjorts för att stärka de äldres ställning inte minstgenom en förstärkt tillsynsverksamhet. Utskottetvill också framhålla det viktiga arbete som utförsav pensionärsorganisationerna centralt och lokaltliksom anhörigföreningar och andra intresseför-eningar för att bevaka de äldres intressen.Utskottet vidhåller att de insatser som görssammantaget bör ge förutsättningar för eneffektivare kontroll och kvalitetssäkring aväldreomsorgen. Utskottet avstyrker därmed motionernaSo247 (m) och So363 (kd) yrkande 4 med förslagen omatt inrätta en äldreombudsman.Utskottet vill än en gång anföra att det inte finnsnågot hinder för de kommuner som vill att inrättakommunala äldreombudsmän. Motion So456 (fp) yrkande6 bör inte föranleda något initiativ från riksdagenssida.Frågan om att inrätta en äldreombudsman i är inte heller en riksdagsfråga.Motion So427 (kd) avstyrks därmed.Äldre invandrareMotionerI motion So363 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om att beakta de äldre invandrarnasspeciella förhållanden i äldreomsorgen (yrkande 12).Motionärerna anför att äldrepolitiken skall präglasav integrationstanken som det måste finnasförståelse och respekt för att kulturella bakgrundermycket starkt påverkar människors behov ochförväntningar när det gäller vård, omsorg och andrasamhällsinsatser. Frågan om det skall finnassärskilda boenden för äldre med viss etnisk bakgrundmåste bedömas utifrån lokala förhållanden. Det ärfrämst en fråga för kommuner och landsting att ha enstrategisk framförhållning på detta område, anförsdet.I motion So456 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om vad i motionen anförts om äldreinvandrare och flyktingar (yrkande 5). Äldreinvandrare är underrepresenterade bland dem som harhemtjänst och som bor i särskilda boenden, anförmotionärerna. För dessa kan det ibland varanödvändigt med särlösningar, exempelvis särskiltboende tillsammans med andra som talar samma språk.Det kan också finnas behov av viss uppsökandeverksamhet för att utröna om det finns dolda behovhos äldre invandrare.I motion So483 av m.fl. (s) yrkas att riksdagensom sin mening ger till känna vad i motionen anförtsom den kommunala äldreomsorgen för invandrare.Motionärerna anför att många äldre invandrare harbristfälliga kunskaper i svenska språket och attvård på modersmålet därför är viktigt. Motionärernaanser därför att regeringen bör göra en översyn föratt upprätta riktlinjer för hur kommunerna skall gåtill väga för att anordna äldreomsorg ochrehabilitering för äldre invandrare samt hurlandstingen skall anordna hälso- och sjukvård fördenna målgrupp i hela landet.Samma argumentering, men med inriktning på denfinsktalande minoriteten, återfinns också i motionSo484 av m.fl. (s). Här begärstillkännagivande om den kommunala äldreomsorgen förden finsktalande minoriteten (yrkande 1) och omrehabilitering samt hälso- och sjukvård för definsktalande äldre (yrkande 2).Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade senast en motion om äldreinvandrare i betänkande 1999/2000:SoU8. Utskottetansåg att det fanns starka skäl att följautvecklingen på området och att regeringen därförborde återkomma till med förslag omåtgärder. Utskottet anförde följande (s. 46-47):Utskottet vidhåller att alltmermångkulturella karaktär reser nya krav på attutforma äldreomsorgen med hänsyn till människorsolika språk och ursprung. Äldre är ofta de starkastespråkbärarna och även bärare av kultur ochtraditioner. Utskottet vidhåller också uppfattningenatt äldreomsorgen i möjligaste mån bör erbjudas påde äldres modersmål. Det finns dock vissasvårigheter med att erbjuda alla äldre som så önskarvård på deras modersmål. Dels saknas det oftatvåspråkig personal, dels kan det innebära storakostnader när det gäller mindre grupper. Enmöjlighet är att kommuner samarbetar med varandraför att öka möjligheten att tillgodose mindregruppers önskemål.Bemötandeutredningen (SOU 1997:76) har givitrekommendationer om hur kommunerna aktivt kan arbetamed dessa frågor genom uppsökande verksamhet ochkartläggning av behoven.Genom de i samband med den nationellahandlingsplanen beslutade initiativmedlen ges stödtill kommunerna för att uppsökande verksamhet skallkomma till stånd.Socialstyrelsens genomförda kartläggningbör också bli ett viktigt underlag för att bedömavilka insatser som kan behövas.Utskottet anser att det finns starka skäl att nogafölja utvecklingen på området. Regeringen bör därföråterkomma till med förslag om åtgärder.Detta bör , med anledning av motion So323(fp) yrkande 11, som sin mening ge regeringen tillkänna.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1999/2000:160).Äldreberedningen (dir. 1998:109) har, som tidigareredovisats, i uppdrag att skapa förutsättningar fören långsiktig utveckling av äldrepolitiken.Utredningen har enligt sina direktiv att beakta detökande antalet äldre med utländsk bakgrund och dekonsekvenser detta kan medföra.Regeringen har givit iuppdrag att kartlägga och redovisa exempel på hurolika kommuner organiserat och genomfört äldreomsorgför finsktalande. Syftet med uppdraget är attSocialstyrelsen skall ta fram goda exempel ochlösningar på problem där stor hänsyn tas till definsktalandes egna behov och önskemål. Exemplen böromfatta såväl stora som medelstora och mindrekommuner. I redovisningen bör ekonomiska ochkvalitativa aspekter samt möjligheter till samarbetemellan kommuner belysas. Uppdraget skall redovisastill regeringen senast den 30 juni 2001.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller att alltmermångkulturella karaktär reser krav på att utformaäldreomsorgen med hänsyn till människors olika språkoch ursprung. Äldre är ofta de starkastespråkbärarna och även bärare av kultur ochtraditioner. Utskottet vidhåller också uppfattningenatt äldreomsorgen i möjligaste mån bör erbjudas påde äldres modersmål. Det finns dock vissasvårigheter med att erbjuda alla äldre som så önskarvård på deras modersmål. Dels saknas det oftatvåspråkig personal, dels kan det innebära storakostnader när det gäller mindre grupper. Enmöjlighet är att kommuner samarbetar med varandraför att öka möjligheten att tillgodose mindregruppers önskemål.Utskottet konstaterar att regeringen givitSocialstyrelsen i uppdrag att kartlägga och redovisaexempel på hur olika kommuner organiserat ochgenomfört äldreomsorg för finsktalande. Syftet äratt lyfta fram goda exempel. Enligt utskottetsmening bör dessa erfarenheter även kunna komma andraspråkgrupper till del. Utskottet konstaterar vidareatt Äldreberedningen har att beakta konsekvenser avdet ökande antalet äldre med utländsk bakgrund.Utskottet vidhåller, mot bakgrund av förra åretstillkännagivande, att det finns starka skäl att nogafölja utvecklingen på området. bör inte tanågot förnyat initiativ. Motionerna So363 (kd)yrkande 12, So456 (fp) yrkande 5, So483 (s) ochSo484 (s) avstyrks.Äldre homo- och bisexuellaMotionI motion So521 av m.fl. (s) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av attundersöka äldre homo- och bisexuellas särskildabehov inom äldreomsorgen. Många äldre har växt uppunder en samhällstid där homosexualitet varitförbjudet och fördomarna starka, anför motionärerna.Arbete och uppmärksamheten kring äldre homo- ochbisexuellas välbefinnande är därför lika viktigt somför yngre. Motionärerna anser att det vore detoptimalt bästa om det erbjöds särskildakollektivboenden för äldre homo- och bisexuella omde så önskade. Vidare anser de att man i allmännaäldreboenden också måste tänka mer på hur manuppmärksammar homosexuellas behov.Utskottets bedömningSom utskottet anfört vid ett flertal tillfällen ärdet angeläget att den enskilde ges möjlighet attsjälv bestämma över sin livssituation och det sättpå vilket omsorgen ges. Enligt handlingsplanen föräldrepolitiken skall den äldre kunna lita på atthans eller hennes individuella behov och önskemåltillgodoses så långt möjligt. Den enskildesintegritet, självbestämmande och värdighet skallrespekteras. Utskottet anser inte att börta något initiativ med anledning av motion So521(s). beträffande valfrihetatt avslår motionerna 2000/01:So244 yrkandena 2 3,2000/01:So363 yrkande 14 och 2000/01:So539yrkande 5,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande äldrepengatt avslår motionerna 2000/01:So244 yrkande 4,2000/01:So303 yrkande 4, 2000/01:So456 yrkande7 och 2000/01: Sk1025 yrkande 3,res. 2 (m, fp)3. beträffande utredningatt avslår motion 2000/01:So244 yrkandena 10 och11,res. 3 (m)4. beträffande konkurrensutsättningatt avslår motion 2000/01:So273 yrkandena 2,delvis, och 5,res. 4 (v, mp)5. beträffande avdragsrättatt avslår motion 2000/01:So363 yrkande 11,res. 5 (kd)6. beträffande attityder till äldre m.m.att avslår motionerna 2000/01:So363 yrkandena 1, 2och 5, 2000/01:So388, 2000/01:So517 yrkandena 1och 3,res. 6 (kd)7. beträffande pensionärsrådatt avslår motionerna 2000/01:So456 yrkande 14 och2000/01:So539 yrkande 2,res. 7 (fp, mp)8. beträffande samhällsservice i IT-samhälletatt avslår motionerna 2000/01:So363 yrkande 15 och2000/01:So517 yrkande 2,res. 8 (kd, mp)9. beträffande kvalitetsarbete m.m.att avslår motionerna 2000/01:So244 yrkande 5,2000/01:So273 yrkandena 1 och 2, delvis, och2000/01:So456 yrkandena 2 och 4,res. 9 (m)res. 10 (v, mp)res. 11 (fp)10. beträffande äldreboendeatt avslår motionerna 2000/01:So339,2000/01:So353, 2000/01:So363 yrkande 13,res. 12 (kd)11. beträffande tillsynsverksamhetenatt avslår motion 2000/01:So244 yrkande 7,res. 13 (m, kd)12. beträffande översyn av hälso- ochsjukvårdslagen och socialtjänstlagenatt avslår motionerna 2000/01:So273 yrkande 3 och2000/01:So356 yrkande 4,res. 14 (v, mp)13. beträffande 71 a § socialtjänstlagenatt avslår motion 2000/01:So273 yrkande 4,14. beträffande avgifter inomäldreomsorgenatt avslår motionerna 2000/01:So244 yrkande 6,2000/01:So363 yrkande 7, 2000/01:So441,2000/01:So456 yrkande 3 och 2000/01:So474yrkandena 1 och 2,res. 15 (m)res. 16 (kd)res. 17 (fp)15. beträffande pensionärers ekonomiskaoch sociala situationatt avslår motion 2000/01:So209,res. 18 (m, kd, mp)16. beträffande rekrytering,personalutveckling, forskning m.m.att avslår motionerna 2000/01:So244 yrkande 8 och2000/01:So456 yrkande 13,res. 19 (m, kd)res. 20 (fp)17. beträffande övergrepp mot äldreatt avslår motion 2000/01:So251,18. beträffande anhörigvård m.m.att avslår motionerna 2000/01:So244 yrkande 9,2000/01:So326 yrkandena 6 och 7, 2000/01:So404,2000/01:So539 yrkande 1 och 2000/01:So541yrkandena 2 och 3,res. 21 (m)res. 22 (kd)res. 23 (fp)19. beträffande demensvårdatt avslår motion 2000/01:So363 yrkande 9,res. 24 (m, kd)20. beträffande äldreministeratt avslår motionerna 2000/01:So363 yrkande 3 och2000/01:So517 yrkande 6,res. 25 (kd) - delvis21. beträffande äldreombudsmanatt avslår motionerna 2000/01:So247 och2000/01:So363 yrkande 4,res. 25 (kd) - delvis22. beträffande kommunala äldreombudsmänatt avslår motion 2000/01:So456 yrkande 6,res. 26 (fp)23. beträffande äldreombudsman i VästraGötalands länatt avslår motion 2000/01:So427,24. beträffande äldre invandrareatt avslår motionerna 2000/01:So363 yrkande 12,2000/01:So456 yrkande 5, 2000/01:So483 och2000/01:So484,25. beträffande äldre homo- ochbisexuellaatt avslår motion 2000/01:So521.Stockholm den 8 februari 2001På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: IngridBurman (v), (),(), ChatrinePålsson (kd), (),(), LarsU (), Elisebeht (), (), CristinaHusmark (), (), (),(), CatherinePersson (s), (),() och LenaOlsson (v). Valfrihet (mom. 1)(), (), (), (),(), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med"yrkande 14 avstyrks" bort ha följande lydelse:Att framföra åsikter och kunna påverka sinsituation blir inte mindre viktigt med åren.Utskottet anser att det tvärtom är så att behovet avmångfald och alternativa lösningar ökar när fysiskabegränsningar sätter in, men utskottet måstekonstatera att äldreomsorgen fortfarande präglas avatt alltför liten hänsyn tas till enskildasönskemål. Utskottet delar därför äldreberednings uppfattning i dessslutrapport att äldre som behöver vård och omsorgmåste få bättre möjlighet att själva välja hur devill leva och få sin omsorg och att denna valfrihetkräver ett ökat utbud av hemtjänster. Det är ytterstolyckligt om kommunerna i det läget sätter uppgränser som i praktiken medför att valfriheten baraomfattar möjligheten att tacka ja eller nej till denservice som erbjuds.Det är utskottets bestämda uppfattning att äldremåste ges verkliga möjligheter att kunna få väljaformerna för sin och sina anhörigas omsorg ochstödinsatser. Verklig valfrihet kräver att nyaalternativa utförare får vara med och erbjuda sinatjänster. För att tillgodose de äldres behov krävsdet ökad öppenhet för okonventionella lösningar.Vad utskottet anfört med anledning av motionernaSo244 (m) yrkandena 2 och 3, So363 (kd) yrkande 14och So539 (c) yrkande 5 bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande valfrihetatt med anledning av motionerna 2000/01:So244yrkandena 2 och 3, 2000/01:So363 yrkande 14 och2000/01:So539 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Äldrepeng (mom. 2)(), (),(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet vidhåller också" och slutarmed "yrkande 3 avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att en äldrepeng bör införas. Denenskilde pensionären skall på samma sätt som i dagfå en biståndsbedömning som berättigar till en vissnivå på eller till en plats på ettäldreboende. Äldrepengens storlek bör vara denkostnadsbesparing som kommunen erhåller genom atten individ avstår från en kommunalt drivenäldreomsorg. Äldrepengen skall sedan användas föratt betala den äldreomsorg som den enskilde väljer.På så sätt ges den enskilde ett större inflytandeöver sin livssituation.Vad utskottet anfört med anledning av motionernaSo244 (m) yrkande 4, So303 (m) yrkande 4, So456 (fp)yrkande 7 och Sk1025 (m) yrkande 3 bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande äldrepengatt med anledning av motionerna 2000/01:So244yrkande 4, 2000/01:So303 yrkande 4,2000/01:So456 yrkande 7 och 2000/01: Sk1025yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,3. Utredning (mom. 3), , CristinaHusmark och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet vidhåller även" och slutar med"avstyrks därmed" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening medför de förväntadedemografiska förändringarna att man måste se medallvar på problemen med äldreomsorgens långsiktigafinansiering. Enligt SCB:s befolkningsprognos frånjuni 2000 förväntas relativt små variationer iantalet personer medan befolkningen över65 år kommer att öka med 800 000 personer till år2050, en ökning med . Det betyder enfördubbling av antalet personer jämförtmed . Utskottet vill därför peka på en uppenbarrisk att kostnaderna då ökar. Detta problemaccentueras av att det kommer att finnasallt färre förvärvsarbetande per person över 80 åroch att dessa måste få möjlighet att bygga upp sinaegna liv, försörja sina familjer och kunna avsättapengar till sin egen pension. Utskottet anser detdärför synnerligen angeläget att regeringenskyndsamt tillsätter en utredning om äldreomsorgensframtida finansiering. Utredningen bör ha ett öppetförhållningssätt till olika finansieringslösningarmen det synes naturligt med hänsyn till det i andrasammanhang uttalade behovet av att öka den äldresinflytande att man, för att tillgodose detta,särskilt bör studera lösningar som innebär enkombination av skattefinansiering och någon form avindividuellt utformad försäkring.Vad utskottet anfört med anledning av motion So244(m) yrkandena 10 och 11 bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande utredningatt med anledning av motion 2000/01:So244 yrkandena10 och 11 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,4. Konkurrensutsättning (mom. 4)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet konstaterar" och på s. 12slutar med "och 5" bort ha följande lydelse:Utskottet ser allvarligt på denkonkurrensutsättning som genomförts inomäldreomsorgen i bl.a. . Motiven förkonkurrensutsättningen sades vara att det skulle gede äldre valfrihet genom en ökad mångfald avvårdgivare. Det blev precis tvärtom. Ett fåtal storabolag har dominerat och successivt blivit alltstörre genom uppköp av mindre konkurrenter.Utskottet anser att resurserna inom äldreomsorgenskall läggas på utveckling av innehållet iverksamheten genom ökat inflytande för de äldre ochpersonalen. Dessa har tillsammans den störstakännedomen om hur verksamheten skall utformas. Föratt denna resurs skall kunna utvecklas krävsarbetsro och rimliga arbetsvillkor.