bet · GO01MJU21 · 2001-05-15 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01MJU21Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas 21 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden angåendeavfallsfrågor.BakgrundUtskottet behandlade Riksdagensrevisorers förslag angående producentansvaretsbetydelse i avfallshanteringen i ett betänkande(bet. 1999/2000:MJU7). Utskottet instämde till storadelar i vad revisorerna anfört och förordade medanledning av revisorernas förslag och övervägandensamt ett antal motioner en bred översyn avproducentansvaret. Initiativet till revisorernasgranskning av producentansvaret kom från miljö- ochjordbruksutskottet.Genom regeringsbeslut den 6 april 2000tillkallades en särskild utredare (2000:01) föratt göra en bred översyn av producentansvaret samtutreda hur garantier för producentansvaretsfullföljande och funktion skulle kunna utformas(dir. 2000:28). Utredaren skall redovisa uppdragettill regeringen (dir.2001:33). I betänkandet behandlas 21 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om avfallsfrågor. Imotionerna tas frågor upp om återvinning, slam,marksanering och återvinning av burkar av aluminiumoch andra material m.m.Motionerna avstyrks med hänvisning bl.a. till enpågående översyn av producentansvaret och till attarbete pågår i olika avseenden med de aktuellafrågorna.I betänkandet finns sju reservationer och ettsärskilt yttrande. Nationella återvinningsmål m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner (s, m, c, fp) omkällsortering och producentansvar m.m. medhänvisning till att frågorna övervägs avutredningar.Motioner (m, c) om återvinning av statligtutrangerat materiel och om avfall på soptippavstyrks med hänvisning till pågående arbetemed frågorna.En översyn av producentansvaret m.m.Utskottets ställningstagandeGenom beslut tillkallades ensärskild utredare (2000:01) för att göra en bredöversyn av producentansvaret samt utreda hurgarantier för producentansvarets fullföljande ochfunktion skulle kunna utformas (dir. 2000:28).Utredaren skall genomföra en bred översyn av såvälde miljörelaterade som de samhällsekonomiskaeffekterna av det införda producentansvaret inomproduktområdena förpackningar, returpapper, däck ochbilar, med fokus på förpackningsområdet. Vidareskall konsumenternas möjlighet till och faktiskadeltagande i systemet undersökas. Utredaren skalläven följa upp de frivilliga åtagandena förkontorspapper samt bygg- och rivningsavfall samtbedöma effekterna av dessa åtaganden. Mot bakgrundav den breda översynen av producentansvaret skallutredaren undersöka om ytterligare varugrupperskulle kunna omfattas av producentansvaret samtlämna förslag till varugrupper. Dessa förslag skallbeakta bl.a. miljö- och konkurrensaspekter (s. 8).Vidare skall retur- och pantsystemen föraluminiumburkar, PET-flaskor samt returförpackningarav glas för öl och läsk utvärderas.Utredaren skall enligt direktiven (s. 7) analyserasåväl de miljörelaterade som de samhällsekonomiskaeffekterna av de införda förordningarna omproducentansvar inom produktområdena förpackningar,returpapper, däck och bilar, med fokus påförpackningsområdet. I en sådan analys skall ingåatt kartlägga och bedöma insamlings-, återvinnings-och hanteringssystemens effektivitet avseende blandannat tillgänglighet och funktion, kostnader ochmiljönytta.Enligt tilläggsdirektiv beslutade den 26 april2001 skall utredaren genomföra uppdraget i samrådmed och Utredningen för översyn avvissa avfallsskattefrågor (Fi 2001:05). Uppdragetskall redovisas till regeringen senast den 1december 2001 (dir. 2001:33).Utskottet instämmer i vad som anförs i motionMJ841 (fp) yrkande 17 om att allmänhetens positivainställning till källsortering bör värnas. Utskottethar ingen annan uppfattning än vad som anförs imotion MJ711 (c) yrkande 34 om att skärptaåtervinningsmål inte får innebära högremiljöbelastning. Utskottet instämmer även i vad somanförs i motion MJ764 (m) yrkande 10 att andramiljöeffekter bör vägas in i bedömningen aveffekterna av producent-ansvaret. Såsom framgår avdirektiven till översynen av producentansvaret (dir.2000:28) skall utredaren genomföra en bred översynav såväl de miljörelaterade som desamhällsekonomiska effekterna av det infördaproducent-ansvaret. I avvaktan på det arbete somsåledes pågår finner utskottet inte anledning attvidta någon åtgärd med anledning av motionerna. Ävenmotion MJ792 (m) bör i avvaktan på resultatet av denpågående utredningen lämnas utan vidare åtgärd.När det gäller yrkande 1 i motion MJ748 (m) om attett centralt dataregister bör införas som stöd föråtervinningsbranschen konstaterar utskottet att iregeringens skrivelse om en miljöorienteradproduktpolitik (skr. 1999/2000:114) anförs attinformation om varans innehåll, miljöbelastning samtdess återanvändnings- och återvinningsbarhet börlämnas av tillverkaren till nästa aktör iproducentledet, direkt till konsumenten och tillavfallsaktörerna (s. 37). Miljö- ochjordbruksutskottet uttalade (bet. 2000/01:MJU3s. 26) vid riksdagsbehandlingen av skrivelsen att enmiljöorienterad produktpolitik bör innehålla envägledande princip om aktörernas ansvar förmiljöinformation. Genom att även fortsättningsvisskapa tydliga spelregler och förutsättningar föravfallsaktörerna underlättas enligt utskottet derasmöjligheter att bedriva ett aktivt miljöarbete.I regleringsbrevet för uppdrog regeringenåt att ta fram underlag för vidareutveckling av den miljöorienterade produktpolitiken(statsliggaren, utg.omr. 20 s. 17). Regeringenanförde att underlaget bör fokusera på styrmedel ochverktyg, hur de kan samverka och effektiviseras samtom det finns styrmedel med motverkande effekt.Verket skall även analysera behovet av styrmedel ochverktyg för att uppnå målen med den miljöorienteradeproduktpolitiken. skall vidare seöver kunskapsbehov av varors och tjänstersmiljöbelastning. I avvaktan på resultatet avutredningen föreslår utskottet att motion MJ748 (m)yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd.Deponering av avfall m.m.Utskottets ställningstagandeFörsvarsutskottet behandlade (1999/2000:FöU2) en motion med liknande synpunktersom de som framförs i motion MJ748 (m) yrkande 2 omanalys och återvinning av utrangerat statligtmateriel, främst inom Försvarsmakten. för (statsliggaren utg.omr.6 s. 30) anförs att de nordiska försvarsministrarnai har fastställt en Nordisk Agenda 21för försvarssektorn. skall utgöra enövergripande miljöpolicy för Försvarsmaktens arbete.Försvarsmakten skall fördjupa arbetet medsektorsansvar för ekologisk hållbarhet och inomramen för Försvarssektorns miljödelegation verka förett miljöarbete inom sektorn. Vidare anförs iregleringsbrevet att Försvarsmakten under år 2001skall införa ett miljöledningssystem i helaorganisationen. Miljöledningssystemet skall uppfyllakraven enligt standarden ISO 14001, kompletterat medkraven på offentlig miljöredovisning enligt deneuropeiska standarden EMAS. Uppdraget innebär inteett krav på certifiering enligt standarden. Inomramen för detta arbete skall Försvarsmakten läggasärskild vikt vid att fortsätta miljöutbildningeninom myndigheten, att fortsätta åtgärderna för attbegränsa utsläppen av fossila bränslen och andraskadliga ämnen samt att tillämpa riktlinjerna förmiljöanpassad försörjning med försvarsmateriel somregeringen beslutade i december 1998.Härutöver har regeringen genom beslut den 3december 1998 uppdragit åt Försvarsmakten att, med utgångspunkt i dekrigsorganisatoriska kraven och de ekonomiskaförutsättningarna, ta miljöhänsyn imaterielförsörjningsprocessens alla faser och därvidbeakta principen om hållbar utveckling,kretsloppsprincipen, försiktighetsprincipen,principen om bästa möjliga teknik och principen omförorenarens betalningsansvar.Utskottet föreslår att motionen lämnas utan vidareåtgärd i den mån den inte tillgodosetts med detanförda.När det gäller motion MJ759 (s) om komposteringoch producentansvar konstaterar utskottet att enligtförordningen (1997:185) om producentansvar förförpackningar omfattas alla förpackningar avproducentansvaret. Enligt 9 § i förordningen gällerfrån och med återvinningsmål församtliga förpackningar. Vidare har regeringen genombeslut uppdragit åtNaturvårdsverket att redovisa en handlingsplan föratt uppnå ett ekologiskt hållbart omhändertagande avavfall. I uppdraget ingår att särskilt undersöka omoch på vilket sätt besluten om sorteringskrav förbrännbart avfall, förbuden att deponera utsorteratbrännbart och organiskt avfall samt skatten påavfall som deponeras har påverkat agerandet hos demsom hanterar avfall m.m. Uppdraget skall redovisassenast . Motion MJ759 (s) bör iavvaktan på resultatet av utredningen lämnas utanvidare åtgärd.Inom EU har gemensamma regler om deponering avavfall beslutats i rådets direktiv /31/EG av den26 om deponering av avfall. Direktivetskall vara genomfört i den nationella lagstiftningensenast (jfr prop. 2000/01:130 s.188). Direktivet kommer att innebära att en enhetligstandard införs med högt uppställda miljökrav pådeponier. De specificerade krav som deponierna måsteuppfylla gäller bl.a. lokalisering, vattenkontroll,lakvattenhantering, åtgärder till skydd av mark ochvatten samt omhändertagande och kontroll avdeponigas.Direktivet ställer krav på att varjedeponianläggning som är i drift vid införlivandetskall upprätta en omställningsplan och där ange deförändringar som krävs för att leva upp till de nyakraven. Direktivet innebär att krav kommer attställas på att deponierna skall vara försedda medviss tätning och geologisk barriär både i aktiv ochpassiv fas. Deponierna skall avslutas och sluttäckasoch det finns krav på kontroller av deponin viss tidefter sluttäckning. Direktivet ställer också krav påvilka avfall som får deponeras m.m. (bet.1999/2000:MJU7 s. 25).Utskottet har inhämtat att svenska föreskrifterkommer att beslutas . Direktivet saknarregler om när sluttäckning skall ske och det finnsdärför inte några hinder mot att liknande synpunktersom de som förs fram i motion MJ806 (c) kantillgodoses om så befinns lämpligt. Motionenavstyrks i den mån den inte tillgodosetts med detanförda.Slam m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner (mp och c) omhushållning med fosfor, återskapadväxtnäringsbalans inom jordbruket samtåterföring av växtnäringsämnen i avloppsslam.Utskottet hänvisar till att frågorna påregeringens uppdrag övervägs avNaturvårdsverket.Utskottets ställningstagandeSåsom utskottet har redovisat (bet.1999/2000:MJU7 s. 28) är det viktigt att erhålla ettavloppsslam som är så rent och hygieniskt att detutan risker kan användas som jordförbättringsmedeloch gödsel inom jordbruket.Regeringen anför i proposition 2000/01:130 Svenskamiljömål - delmål och åtgärdsstrategier (s. 174) attfosfor från organiskt avfall och avloppsslam böringå i kretsloppet mellan stad och land ochåterföras till jordbruksmark eller annan produktivmark utan risk för hälsa och miljö. För närvarandesaknas dock tekniska underlag som möjliggör ettkvantitativt och tidsbestämt delmål för denna fråga.Som en konsekvens av uppfyllelsen avmiljökvalitetsmålet en giftfri miljö bör enligtregeringen även avloppsslam bli så rent attdet kan återföras till jordbruksmark. För attundvika att stora mängder av fosforrikt slam ochannat avfall måste förbrännas utan fosforåtervinningdå deponeringsförbudet för organiskt avfall träder ikraft , krävs enligt regeringen attytterligare alternativ utvecklas för att renafosforn i slam och annat avfall (s. 192).Regeringen anför vidare i propositionen att nyteknik bör utvecklas och införas för att skapa renaoch effektiva kretslopp av fosfor. Naturvårdsverketbör få i uppdrag att tillsammans med berörda parterta fram en långsiktig strategi för återföring avfosfor till . Regeringen avser att senast år2005 återkomma med förslag till delmål.Genom beslut har regeringenuppdragit åt att utreda frågorna ommiljö- och hälsoskyddskrav för avloppsslam och dessanvändning samt om återföring av fosfor. Verketskall lägga fram förslag till de åtgärder som behövsför att slamanvändningen inte skall medföra någranegativa hälso- eller miljöeffekter på kort ellerlång sikt. Verket skall bl.a. undersöka om det finnsskäl att skärpa föreskrifterna i (jfr NFS 1994:2) om gränsvärdenbeträffande metaller när avloppsslam används ijordbruket. Arbetet skall mynna ut i ett förslagtill en aktionsplan för att nå en praktiskt möjligoch rimlig grad av återföring av fosfor iavloppsslam, som hälsa och miljö skyddas.Motionerna MJ711 (c) yrkande 43, om en strategiför forsforåtervinning, och MJ818 (c), om enlångsiktigt hållbar handlingsplan för återföring avväxtnäringsämnen i avloppsslam, avstyrks i avvaktanpå resultatet av pågående utredning. Även motionMJ722 (mp) yrkande 1 om ändring av gränsvärden förkadmium i rötslam och yrkande 2 om systemskifte förkällsorterande va-system och återskapadväxtnäringsbalans inom jordbruket föreslås iavvaktan på utredningsresultaten lämnas utan vidareåtgärd.Utskottet har inhämtat att harinitierat ett arbete med ett s.k. kompostdirektiv.Härutöver har ett arbete påbörjats inom kommissionenmed att revidera direktivet om slamanvändning(86/278/EEG) med avsikt att besluta kriterier förtungmetaller m.m.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna i motion MJ711 (c) yrkande 42 om attfosfor bör återföras till odlingsmarken och att ettvillkor för uthållighet är att återföringen kan skepå ett sådant sätt att åkermarken inte skadas genomföroreningar. Utskottet förutsätter att frågan om engod hushållning med fosfor ägnas vederbörliguppmärksamhet även inom ramen för Sverigesinternationella arbete med miljöfrågor. Det anfördainnebär att utskottet avstyrker motionen i den månmotionsyrkandet inte kan anses tillgodosett.Marksanering m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (c) om statensansvar för återställning och skydd iKvarntorpsområdet med hänvisning attytterligare utredning erfordras innan beslutkan fattas i saneringsfrågan.En motion (s) om kostnadsansvar för attsanera och bortforsla miljöfarligt avfallavstyrks med hänvisning till bestämmelsernaom saneringsförsäkring enligt 33 kap. 3 §miljöbalken.Utskottets ställningstagandeI motion MJ733 (c) behandlas statens ansvar föråterställning och skydd i Kvarntorpsområdet.Utskottet har inhämtat att olika verksamheter harbedrivits på Kvarntorpsområdet och att vissa av demhaft statlig anknytning.Enligt 10 kap. är i första hand densom bedriver eller har bedrivit den verksamhet somorsakat föroreningen ansvarig för efterbehandling.Efterbehandlingsansvaret innebär att den ansvarige iskälig omfattning skall utföra eller bekosta deefterbehandlingsåtgärder som behövs för att motverkaskador eller olägenheter för hälsa och miljö. Ansvarkan dock utkrävas endast om den faktiska driften viden miljöfarlig verksamhet har pågått efter den 30juni 1969. För de verksamheter där staten harbedrivit verksamhet blir följaktligen staten ocksåansvarig för efterbehandling enligt . Förde verksamheter som bedrivs eller har bedrivits iprivat regi kan statliga medel utgå endast när detsaknas möjlighet att utkräva ansvar av tidigareverksamhetsutövare (jfr prop. 2000/01:130 s. 59).Enligt ekonomiska vårproposition (prop.2000/01:100 utg.omr. 20 s. 129) förstärks anslagetför bl.a. marksanering inom utgiftsområde 20 ibudgeten för . Utskottet har inhämtat attKvarntorpsområdet tillhör ett av de 200 mestprioriterade områdena i landet ur saneringssynpunkt.Regeringen föreslår i proposition 2000/01:130Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategier (s.58) att förorenade områden skall vara identifieradeoch för minst 100 av de områden som är mestprioriterade med avseende på riskerna för människorshälsa och miljön skall arbetet med sanering ochefterbehandling ha påbörjats . Minst50 av de områden där arbete har påbörjats skalldessutom vara åtgärdade. Förslaget avser de områdensom avses åtgärdas inom ramen för statliga bidrag.Utskottet har inhämtat från attdet krävs ytterligare underlag för att bestämmavilka områden som kan komma att omfattas av detföreslagna delmålet i propositionen och att ettutredningsuppdrag därför kommer att beslutas inomkort. I avvaktan på det fortsatta arbetet medsaneringsfrågorna avstyrks motion MJ733 (c).Saneringsförsäkringen enligt 33 kap. miljöbalkenär kollektiv och omfattar dem som bedrivermiljöfarlig verksamhet som omfattas av tillstånds-eller anmälningsplikt. En förutsättning för attsaneringsförsäkringen skall bli aktuell är atttillsynsmyndigheten beslutat att området skallsaneras. Från saneringsförsäkringen betalasersättning till det allmänna för saneringskostnaderi enlighet med försäkringsvillkoren. Ersättningbetalas av försäkringsgivaren tilltillsynsmyndigheten när den som är ansvarig för attgenomföra saneringen, dvs. efterbehandlingen, intekan betala vad som åligger honom enligt miljöbalkeni enlighet med de villkor som gäller försaneringsförsäkringen. Försäkringsvillkoren harbeslutats av regeringen (regeringsbeslut den 11 juni1998 bilaga B och ).Enligt 33 kap. 3 § betalas sålundaersättning från saneringsförsäkring tilltillsynsmyndigheten när den som är skyldig attutföra saneringen inte kan betala och övrigaförsäkringsvillkor är uppfyllda. Ersättning betalasför kostnader för undersökning av saneringsbehov ochgenomförande av sanering om kostnaderna överstiger1,5 basbelopp då saneringsfallet anmäls. Ersättningför varje saneringsfall betalas med högst 50miljoner kronor. Ersättningen för samtligasaneringsfall som skall hänföras till ett och sammaförsäkringsår är högst 100 miljoner kronor.Det innebär att ersättning frånsaneringsförsäkring blir aktuell under förutsättningatt tillsynsmyndigheten har bestämt att ett områdeskall saneras. Ersättning betalas således intedirekt till markägare. Motion MJ760 (s) omkostnadsansvar för att sanera och bortforslamiljöfarligt avfall föreslås med det anförda lämnasutan vidare åtgärd.Aluminiumburkar m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner (kd och mp) omproducentansvaret för dryckesförpackningar avaluminium och andra material med hänvisningtill pågående utredning m.m.Utskottets ställningstagandeEnligt direktiven till den tidigare nämnda översynenav producentansvaret skall utredaren utvärderaretur- och pantsystemen för aluminiumburkar, PET-flaskor samt returförpackningar av glas för öl ochläsk. Uppdraget skall redovisas senast den 1december 2001. I avvaktan på resultatet avutredningen finner inte utskottet anledning attvidta någon åtgärd med anledning av motion MJ701(kd) yrkandena 1-3 om opantbara burkar, omomfattningen av s.k. svartimport m.m. från utlandetsamt om återvinningsställen vid de dagligainköpsställena.I motion MJ703 (mp) föreslås följande: Producenterav aluminiumburkar bör åläggas att återtadeformerade burkar, ett returburkssystem börupprättas för aluminiumburkar utan svenskt ursprungoch producentansvaret bör även gälla återtagande avaluminiumburkar som blivit oräknade på grund av attreturburksautomat saknas (yrkandena 1-3). Utskottetkonstaterar att producentansvaret omfattar samtligaförpackningar och att deformerade burkar och andraoräknade burkar omfattas av de krav som anges iförordningen (1997:185) om producentansvar förförpackningar.Producenterna har valt att samla in dryckesburkargenom två olika system. Det ena systemet är detretursystem som finns för aluminiumburkar och somomfattas av en pantavgift. För att burken skallkunna lämnas i detta system krävs att burken bestårav aluminium och att den är hel och ren. För att detdessutom skall betalas ut en pant för burken krävsatt burken ingår i det svenska pantsystemet, dvs.att en pant har erlagts för burken samt attstreckkoden kan avläsas. Det andrainsamlingssystemet hanteras av Svenska MetallkretsenAB som samlar in alla sorters förpackningar avmetall i de insamlingsbehållare som företagettillhandahåller. I dessa behållare skall hushållensortera ut och lämna sina metallförpackningar, t.ex.dryckesburkar. Bland dessa ingår sådanadryckesburkar som exempelvis består av stålplåt, menäven andra metallburkar (jfr bet. 1999/2000:MJU7 s.16).De burkar som inte kommer in i pantsystemet samlassålunda in av och återvinns. Dettagäller även de burkar som inte är av svensktursprung. Dryckesförpackningar av aluminium skalldock enligt lagen (1982:349) om återvinning avdryckesförpackningar av aluminium ingå i ettretursystem. Motionen föreslås med det anfördalämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag till riksdagsbeslut KällsorteringRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ841 yrkande17.Reservation 1 (fp)2. Återvinningsmål och miljöbelastningRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ711 yrkande34.Reservation 2 (c)3. Kretslopp och avfallspolitikRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ764 yrkande10.Reservation 3 (m)4. Utvärdering av återvinningspolitikenRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ792.5. Centralt dataregister föråtervinningsbranschenRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ748 yrkande1.6. Analys och återvinning av statligtutrangerat materielRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ748 yrkande2.7. Kompostering och producentansvarRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ759.8. Riktlinjer för förvaring av avfall påsoptippRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ806.9. Återföring av växtnäringsämnen iavloppsslam m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ711yrkande 43 och 2000/01:MJ818.Reservation 4 (c)10. Växtnäringsbalans inom jordbruketm.m.Riksdagen avslår motion 2000/01:MJ722 yrkandena1 och 2.Reservation 5 (mp)11. Fosforhushållning inom EURiksdagen avslår motion 2000/01:MJ711 yrkande42.Reservation 6 (c)12. Återställning och skydd iKvarntorpsområdetRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ733.13. Ersättning från saneringsförsäkringRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ760.14. Insamling och import av opantbaraburkar m.m.Riksdagen avslår motion 2000/01:MJ701 yrkandena1-3.15. Deformerade och oräknadealuminiumburkar m.m.Riksdagen avslår motion 2000/01:MJ703 yrkandena1-3.Reservation 7 (mp)den 15 maj 2001På miljö- och jordbruksutskottets vägnarFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UlfBjörklund (kd), (), (), (), (), AlfEriksson (s), (), Ann-KristineJohansson (s), (), (), (), EskilErlandsson (c), (), MichaelHagberg (s), (), () och (m). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Källsortering (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:MJ841 yrkande 17.StällningstagandeAllmänhetens positiva inställning till källsorteringbör värnas och hushållen bör ges incitament förfortsatt källsortering. Sorteringen är viktig delsför att den gör människor medvetna om vad dekonsumerar, dels för att återanvändningen ochkomposteringen ökar. För att hushållen, företagenoch den kommunala verksamheten skall kunna anpassasig måste de praktiska möjligheterna tillkällsortering finnas. Utöver fastaåtervinningscentraler bör ambulerandeuppsamlingsmöjligheter finnas för att ge närhetmellan invånarna och avfallssorteringen. Ävenmiljöfarligt avfall bör kunna hämtas med ordinariesophämtning.En samhällsekonomisk analys av systemet medproducentansvar bör mynna ut i eventuellajusteringar i avgifter och regelverk så attkostnader motsvaras av miljövinster. Med hjälp avekonomiska styrmedel kan den totala volymen materiali kretsloppet minskas. Enligt min mening finns detanledning att utöka producentansvaret till attomfatta fler produkter, t.ex. plaster.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som framförts i motionMJ841 (fp) yrkande 17 om källsortering.2. Återvinningsmål och miljöbelastning(punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:MJ711 yrkande 34.StällningstagandeFör att få med de enskilda individerna ikretsloppsarbetet är det viktigt att det är enkeltatt agera miljövänligt.