bet · GP01FIU3 · 2001-11-29 00:00:00 — Detvå verksamheter som kan betraktas somhuvudsyftet med anslaget har avvecklatseller är under avveckling.Kommundelegationen överlämnade sinslutrapport till regeringen ,och regeringen fattade under hösten 2000beslut i de ärenden som delegationenöverlämnat. Bostadsdelegationens arbeteberäknas avslutas . Eftersomvissa åtaganden återstår bör anslagetenligt revisorerna kunna avvecklasfr.o.m. 2004.Revisorerna framför skarp kritik påflera punkter mot anslaget för särskildainsatser. Allvarligast är enligtrevisorerna att stödet riskerar att skapaincitamentsproblem för kommunerna.Anslaget kan uppfattas som ett slagsgaranti för att täcka kommunala förlusteroch därmed minska kommunernas motivationför att själva reda ut sina finansiellaproblem. En slutsats som revisorerna drarär att de kommuner som fått del av stödenhar haft svårt att anpassa verksamhetenefter de ekonomiska förutsättningarna.Problemet förstärks av att regeringenvalt att tidigarelägga avutbetalningarna från medlen somregeringen hanterar. Principen attutbetalningarna skulle ske först efterdet att överenskomna åtgärder vidtagitshar därmed inte upprätthållits.Även på en rad andra punkter riktarrevisorerna kritik mot anslaget.Revisorerna anser att anslaget kan stridamot principerna för utjämningssystemetsom ju bara skall kompensera kommunernaför strukturella faktorer som kommunernasjälva inte kan påverka. En del avkommunernas finansiella problem tycksdock vara ett resultat av förhållandensom kommunerna själva kan påverka, t.ex.hög servicestandard eller personaltäthet.De kommuner som redan tidigare genomförtliknande besparingar har inte fått någramotsvarande statsbidrag.Kostnadsutjämningen kompenserar redanför vissa strukturella faktorer somangetts som förutsättning för att fåstöd, exempelvis befolkningsminskning,påpekar revisorerna. Utjämningssystemetär dock föremål för utredning.Utjämningsdelegationen (SOU 2000:127)konstaterar att delar avutjämningssystemet befinner sig igränslandet mellan utjämning ochregionalpolitik. Om det står klart attett antal kommuner kommer att behöva ettpermanent ekonomiskt stöd kan det finnasskäl att hantera de nuvarande geografiskaoch regionala faktorerna iutjämningssystemet utanför systemet iform av ett särskilt regionalpolitisktstöd.Revisorerna påpekar att avanslaget har fördelats till kommuner medsärskilt svåra ekonomiska problem och somansökt om stöd. Övriga, , harfördelats till en rad andra ändamål t.ex.utbildningsinsatser, hiv/aids-verksamhet,nedläggningar i försvaret,katastrofinsatser m.m. När stödetinfördes, som ett tillfälligt stöd,diskuterades inte några andraanvändningsområden än stöd till kommuneroch landsting med en särskilt svårekonomisk situation. Ett flertalanvändningsområden har sedan tillkommitlöpande under budgetåren, och anslagethar i praktiken kommit att användas somett anslag för oförutsedda utgifter.Sådana anslag finns inte inom andrautgiftsområden och revisorerna har svårtatt se att detta skulle vara nödvändigtjust inom utgiftsområde 25. Användningenhar i och för sig anmälts till riksdagenmen utgifterna har inte genomgått ennormal budgetprövning. Det finns helleringa egentliga skäl varföranvändningsområden som t.ex. hiv/aids-verksamhet och nedläggningar i försvaretinte bör föreslås på vanligt sätt ochprövas inom respektive politikområde.Revisorerna gör i rapporten bedömningenatt stora delar av anslaget saknartydliga och mätbara mål, vilket gör detsvårt att bedöma hur verksamhetenfungerar. Resultatredovisningen ibudgetpropositionen är dessutombristfällig, vilket leder till att detutifrån regeringens material inte går attbedöma hur anslaget har hanterats. Dennormala ordningen är att regeringenställer upp mål för en myndighet somsedan genomför verksamheten ochåterrapporterar till regeringen som sedani sin tur bedömer måluppfyllelsen. Närregeringen själv, som i detta fall, bådeutför och bedömer verksamheten bryts dennormala ansvarsfördelningen ochresultaten kan bli svårare att värdera.Revisorerna konstaterar också atthanteringen av anslaget inte regleras avnågon förordning.Plötsliga eller tillfälliga behov avstöd kan naturligtvis av olika skäl kommaatt uppstå, men detta kan enligtrevisorernas bedömning hanteras inomramen för den befintliga statsbudgetengenom att regeringen begär förändringarpå tilläggsbudget.MotionernaI motion Fi4 av m.fl. (fp)sammanfattar motionärerna kortfattatrevisorernas kritik och framhåller attden i hög grad sammanfaller med denkritik som riktat motanslaget. anser att analysenpekar på att anslaget bör kunna avvecklassnabbare än revisorerna föreslår.Motionärerna föreslår att anslaget, medundantag för den del som avser stöd tillhiv/aids-verksamhet, avvecklas redan frånnästa år.I motion Fi5 av () föreslåsatt anslaget för särskilda insatser skallbehållas (yrkande 1). Trots att landetsekonomi förbättrats radikalt de senasteåren består de regionala skillnaderna.Motionären anser att det generellastatsbidraget och utjämningssystemet intejämnar ut dessa skillnader i tillräckliggrad. Anslaget skall därför behållas, ochdet finns skäl till att det skallredovisas under utgiftsområde 25.Motionären delar i stort settrevisorernas kritik när det gälleravsaknaden av tydliga och mätbara mål ochproblemen med att bedöma och följa uppverksamheten och föreslår attrevisorernas synpunkter bör beaktas närdet gäller att säkerställa att desärskilda insatserna får avsedd effekt(yrkande 2).I motion Fi6 av m.fl.(v) framhåller motionärerna att man delarrevisorernas kritik avfördelningsprocessen för anslaget försärskilda insatser. behövsdock ett eller flera anslag för attstödja kommuner med akuta ekonomiskaproblem. Anslaget för särskilda insatserkan enligt motionärerna inte avskaffasförrän ett bättre alternativ har tagitsfram, vilket kan vara svårt att genomföratill 2004. bör tillkännage attregeringen bör utarbeta ettsådant alternativ och presentera det förriksdagen.Rolf Kenneryd m.fl. (c) anser i motionFi7 att stödet till kommuner ochlandsting inbjuder till finansielltrisktagande. Dessutom bör stödet ges igenerella former. harkritiserat bidraget för särskildainsatser på samma grunder som revisorernaoch anser att medlen borde användas tillatt höja det generella statsbidraget.Anslaget bör avvecklas så fort sommöjligt utan att ingångna avtal bryts.Avvecklingen bör kunna ske tidigare än2004 (yrkande 1). Några nya uppgiftereller medel bör inte tillföras anslaget(yrkande 2).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet gör bedömningen att detäven framöver kan finnas behov av att vidsidan av de generella statsbidragen ochutjämningssystemet stödja kommuner i ensärskilt svår ekonomisk situation.Utskottet motsätter sig därför enavveckling av anslaget 91:2 Bidrag tillsärskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting.Anslaget inrättades för att tillfälligtkunna bistå kommuner och landsting som avspeciella skäl hamnat i en särskilt svårekonomisk situation. Anslaget har iförsta hand använts till att finansieradet stöd som regeringen bedömde att vissakommuner behövde för att reda ut sinekonomi i kölvattnet av den djupalågkonjunkturen under första halvan av1990-talet. Det stöd som fördelats genomkommun- och bostadsdelegationerna harfinansierats från detta anslag. Ävenframöver återstår åtaganden inom ramenför delegationernas verksamhet.Regeringen anger i budgetpropositionenför 2002 att man åtagit sig att betalabidrag med högst ienlighet med de överenskommelser somträffats mellan regeringen och berördakommuner och landsting.Bostadsdelegationen har avsatt 151miljoner kronor för eventuella förlusterför kreditgarantier.Från anslaget finansieras även vissaandra stöd som t.ex. bidraget förhivpreventiv verksamhet i storstäderna.Hösten 2000 ställde sig (bet.2000/01:FiU9) bakom regeringens förslagatt inrätta ett omställningsbidrag förlandsting med minskande befolkning ochett stöd för att kompensera kommuner somhar höga kostnader för verksamhet enligtlagen (1993:387) om stöd och service tillvissa funktionshindrade (LSS). Anslagethar även använts bl.a. för att finansierastöd till de kommuner som drabbades avöversvämningar sommaren och hösten 2000.Utskottet delar inte revisorernasanalys att det allvarligaste problemetskulle vara att stödet riskerar att skapaincitamentsproblem för kommunerna. Inteheller delar utskottet kritiken över attregeringen valt att tidigarelägga avutbetalningen av det stöd somKommundelegationen föreslog. Risken föratt det skulle kunna skapas incitamentför att inte genomföra nödvändiganeddragningar motverkas av att enspeciell utredare tillsatts för att följaupp de överenskomna avtalen.Tidigareläggningen skall ses som ettviktigt stöd för att göra de nödvändiganeddragningarna på ett ansvarsfullt sätt.Det kan i detta sammanhang behövas medelför att sätta i gångomstruktureringsprocessen, speciellt i enverksamhet som kommunsektorn, som till70 % består av personalkostnader.Utskottet anser att det finns skäl attuppmärksamma fördelningsprocessen föranslaget. Utskottet vill understrykabetydelsen av tydliga och mätbara mål föratt underlätta en bedömning av hurverksamheten fungerar. Det är ocksåangeläget med en uppföljning av debeslutade åtgärderna samt enresultatrapportering som ger enbättre kontroll över hur dessa medelanvänds. Det är vidare angeläget attregeringen vid en lämplig tidpunktredovisar för vilka resultatsom uppnåtts med hjälp av anslaget.I motion Fi5 (v) föreslås etttillkännagivande om att anslaget skallbehållas. Med hänvisning till vad somovan anförts anser utskottet att ettsådant tillkännagivande inte ärnödvändigt och avstyrker därför formelltmotion Fi5 (v) liksom motion Fi6 (v).Revisorernas båda yrkanden samtmotionerna Fi4 (fp) och Fi7 (c) avstyrks.2. Hivpreventivt arbete istorstadsregionernaUtskottets förslag i korthetUtskottet ställer sig bakom attregeringen även 2002 betalar ut 84miljoner kronor till hivpreventivtarbete i storstadsregionerna.Motionsyrkandena avstyrks.Jämför reservation 2 (fp).BakgrundFram utbetalades ett extrastatsbidrag till kommuner och landsting istorstadsregionerna från utgiftsområde 9anslag A4 Insatser mot aids.I vårpropositionen 1996/97:150 uttaladeregeringen (s. 107) att statens stöd tillkommunernas och landstingenshivpreventiva arbete framöver fick ansesingå i de generella statsbidragen. Föratt värna den verksamhet som byggts upp isamarbete mellan kommuner, landsting ochfrivilliga organisationer föreslogregeringen dock ett fortsatt tillfälligtbidrag för förebyggande hiv/aids-verksamhet i storstäderna under åren 1998och 1999. Medel anvisades frånutgiftsområde 25 anslag A2 Bidrag försärskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting.I budgetpropositionen ,proposition 1999/2000:1, föreslogregeringen under utgiftsområde 25 (volym2, s. 12) att det tillfälliga bidragetskulle utgå även under år 2000.I budgetpropositionen föreslogregeringen inte att bidraget skulleförlängas. Detta föranledde atttillkännage för regeringen (bet.2000/01:FiU3) att bidraget skulle utgåäven , på samma sätt och medsamma belopp, , somåret dessförinnan.I budgetpropositionen aviserarregeringen att man avser att betala utbidraget på ocksåunder 2002.MotionernaI motion Fi268 av m.fl.(v, c, fp, mp) begärs etttillkännagivande om att permanenta detspecialdestinerade statliga anslaget tillhivpreventiv verksamhet, de s.k.öronmärkta storstadspengarna.Motionärerna anser att måstefortsätta att bedriva en aktivhivprevention direkt riktad mot de mestutsatta grupperna och att det skulle varaförödande att rusta ned den hivpreventivaverksamheten. Även i motion So509 begärTasso Stafilidis m.fl. (v)tillkännagivanden om att även framgentspecialdestinera medlen för hivpreventivverksamhet (yrkande 5) samt att detstatliga anslaget skall permanentas(yrkande 6).Ana m.fl. (fp) anser imotion L367 att de ekonomiskaförutsättningarna för hivprevention intefår försämras. Motionärerna anför attregeringen aviserat att despecialdestinerade statsbidragen förhivprevention kommer att dras in.Bidraget bör i stället öronmärkas även ifortsättningen, vilket bör tillkännagesför regeringen (yrkande 13).I motion So256 framhåller () att de ideella organisationernafyller en viktig funktion och måste ha encentral roll i det hivpreventiva arbetet.Bidragen bör fördelas nationellt genomett ansökningsförfarande så att deideella organisationerna kan anlägga ettnationellt perspektiv och användapengarna där de bäst behövs. De statligapengar som avsätts för hivprevention böröronmärkas så att de inte går in i dekommunala budgetarna och används tillandra ändamål. Detta bör tillkännages förregeringen (yrkande 1).Chris Heister m.fl. (m) konstaterar imotion So372 att regeringen inteprioriterar arbetet mot hiv. Förslaget ibudgetpropositionen att inte öka anslagentill det hivpreventiva arbetet är djuptolyckligt. I storstadsregionerna finns enöverrepresentation av de grupper som ärsärskilt utsatta för hiv/aids. Ettsärskilt ekonomiskt stöd måste därförutgå till dessa regioner, vilket börtillkännages för regeringen (yrkande 5).Medel bör satsas under utgiftsområde 9för att säkerställa ett fortsattkraftfullt hivpreventivt arbete.Finansutskottets ställningstagandeI budgetförslaget aviserarregeringen att man även avseratt betala ut för dethivpreventiva arbetet istorstadsregionerna från anslaget 91:2Bidrag till särskilda insatser i vissakommuner och landsting. Utskottet anseratt detta arbete utgör ett viktigt inslagi kampen mot hiv/aids. Arbetet bedrivsmed hjälp av flerafrivilligorganisationer som t.ex. Rödakorset, RFSL och Noaks ark och når på såsätt i stor utsträckning ut tillriskgrupperna.Utskottet har tidigare (avsnitt 1)uttalat sig för att anslaget 91:2 Bidragtill särskilda insatser i vissa kommuneroch landsting skall finnas kvar. Motdenna bakgrund tillstyrker utskottetregeringens förslag samt avstyrkermotionerna Fi268, So509 yrkandena 5 och6, L367 yrkande 13, So256 yrkande 1 samtSo372 yrkande 5.3. Anslagen för 2002Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagengodkänner att det föreslagna måletskall gälla för politikområde 91Allmänna bidrag till kommuner och inteför utgiftsområde 25 med samma namn(punkt 1).Utskottet föreslår att riksdagenbifaller regeringens förslag om attförlänga den åldersbaseradefördelningen av det generellastatsbidraget till 2004 (punkt 2).Utskottet föreslår att anvisar anslagen underutgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner i enlighet med regeringensförslag (punkt 3). Motionsförslagenavstyrks.BudgetpropositionenRiksdagen har efter förslag av utskotteti betänkande 2001/02:FiU1 den 21 november2001 beslutat om ramar för utgiftsområdenoch om beräkningen av statens inkomsterför . Ramen för utgiftsområde 25 hardärvid lagts fast till 98 899 miljonerkronor. Utskottet har i detta sammanhangställt sig bakom den samhällsekonomiskabedömning av det finansiella utrymmet förkommunsektorn som regeringen gjort ibudgetpropositionen (prop. 2001/02:1). Ibudgetpropositionen föreslår regeringenatt skall anvisa anslag för2002 under utgiftsområde 25 Allmännabidrag till kommuner.Budgetförslaget presenteradesi en ny indelning i s.k. politikområdenmen utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner ingick inte i den nyaindelningen. Från och med 2002presenteras även detta utgiftsområde iden nya strukturen. Det nyapolitikområdet kallas 91 Allmänna bidragtill kommuner och är identiskt medutgiftsområde 25. I samband med attutgiftsområdet inordnas ipolitikområdesstrukturen föreslårregeringen att målet för utgiftsområdet istället skall avse politikområdet. Förmålet självt föreslås ingen förändring.Regeringen föreslår att bestämmelsen ilagen (1995:1514) om generelltstatsbidrag till kommuner och landstingändras så att den åldersbaserade delen avanslaget bibehålls till 2004. En del avdet generella statsbidraget utgörs åren1997-2001 av ett åldersrelaterat bidrag.Den parlamentariska kommitté somregeringen avser att tillsätta för att seöver statsbidrags- och utjämningssystemetkommer också att beakta effekterna av deåldersrelaterade bidragen. I avvaktan påutredningen föreslår regeringen attdagens fördelning skall fortsätta attgälla till 2004.Utgiftsområdet omfattar fem anslag.Bidragen lämnas dels i form av ettallmänt finansiellt stöd till kommuneroch landsting, anslag 91:1, dels i formav ett utjämningsbidrag för attåstadkomma likvärdiga ekonomiskaförutsättningar mellan kommuner ochmellan landsting, anslag 91:3.Utgiftsområdet omfattar också ett bidragför särskilda insatser i vissa kommuneroch landsting, anslag 91:2. Syftet meddetta anslag är att skapa möjligheter atttillfälligt bistå kommuner och landstingsom på grund av speciella omständigheterhamnat i en särskilt svår ekonomisksituation. Medel från anslaget användsäven till vissa andra ändamål. Till dettakommer ett mindre bidrag till Rådet förkommunal redovisning, anslag 91:4.Därutöver innehåller utgiftsområdetfr.o.m. 2002 ett nytt anslag, Bidrag förökad tillgänglighet i hälso- ochsjukvården, anslag 91:5.Till anslaget 91:1 Generelltstatsbidrag till kommuner och landstingföreslås anvisa ett ramanslagpå . Syftet medbidraget är att utgöra ett allmäntfinansiellt stöd till verksamhet ikommuner och landsting. Bidraget skalldessutom vara ett instrument för attgenomföra ekonomiska regleringar mellanstaten och kommuner respektive landsting.Anslaget fördelas i relation tillkommunens eller landstingetsinvånarantal. En mindre del av bidragetfördelas dessutom utifrånåldersbaserade kriterier. Regeringenföreslår att en sådan fördelning skalltillämpas även 2002-2004. Med anledningav den nationella handlingsplanen förvården höjs det generella statsbidragetmed 2003 ochytterligare 1 miljard 2004.Regeringens förslag till begränsadavdragsrätt för den allmännapensionsavgiften ökar kommunsektornsskatteinkomster med 5,2 miljarder kronoroch höjningen av grundavdraget beräknasminska kommunsektorns skatteinkomster med1,. Den föreslagnaskattereduktionen förfackföreningsavgifter ökar kommunsektornsskatteinkomster med 0,1 miljarder kronor.Sammantaget beräknas alltså dessaskatteförändringar öka kommunsektornsskatteinkomster med 3,5 miljarder kronor.Dessa förändringar regleras genom ensänkning av det generella statsbidragetmed samma belopp.Från och med 2002 görs en överföring om400 av s.k.Dagmarmedel från utgiftsområde 9Hälsovård, sjukvård och social omsorgtill det generella statsbidraget tilllandstingen.Vid beräkningen av utgiftsramen harhänsyn också tagits till de regleringarsom föreslås till följd avfinansieringsprincipen. Förslag om bl.a.barnomsorg för barn till föräldraledigaoch arbetslösa samt förbehållsbelopp inomäldre- och handikappomsorgen ger ökadekostnader för kommunerna som reglerasenligt finansieringsprincipen. I och medatt staten tar överhuvudmannaskapet för vårdhögskolornaminskas landstingens kostnader, vilketockså regleras enligtfinansieringsprincipen. Sammantagetinnebär regleringarna enligtfinansieringsprincipen att det generellastatsbidraget till kommuner och landsting2002 minskas med 274 miljoner kronor.Till anslaget 91:2 Bidrag tillsärskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting föreslår regeringen attriksdagen skall anvisa ettreservationsanslag på 487 miljonerkronor. På anslaget finns också ettanslagssparande på drygt 1,8 miljarderkronor. Syftet med anslaget är att skapamöjligheter att tillfälligt biståkommuner och landsting som på grund avspeciella omständigheter hamnat i ensärskilt svår ekonomisk situation. Delarav anslaget används emellertid även förandra ändamål. Regeringen räknar bl.a.med att 2002 använda drygt 150 miljonerkronor till ett omställningsbidrag tilllandsting med minskande befolkning, 450miljoner kronor för att kompenserakommuner med höga kostnader förverksamhet enligt lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade(LSS) och förhivpreventiv verksamhet istorstadsregionerna.Utöver de medel som står tillregeringens förfogande på anslagettillkommer frånstatens försäljning av aktierna i till Venantius AB.Till anslaget 91:3 Statligtutjämningsbidrag till kommuner ochlandsting föreslår regeringen attriksdagen skall anvisa ett obetecknatanslag på . Syftetmed det statliga utjämningssystemet förkommuner och landsting är att åstadkommalikvärdiga ekonomiska förutsättningar förkommuner respektive landsting att bedrivasin verksamhet oavsett strukturellaförhållanden. Utjämningssystemet bestårav inkomstutjämning ochkostnadsutjämning. Utjämningsbidragetutjämnar såväl för skillnader iskattekraft som för strukturellakostnadsskillnader mellan kommunerrespektive landsting. Bidraget lämnastill kommuner respektive landsting med enskattekraft som är lägre änriksgenomsnittet och till kommunerrespektive landsting med ogynnsamkostnadsstruktur.Anslaget för utjämningsbidrag motsvararsumman av samtliga bidrag som kommuneroch landsting får i både inkomst- ochkostnadsutjämningen. Bidraget motsvarasav avgifter på statsbudgetens inkomstsidafrån kommuner och landsting med en meragynnsam inkomst- och kostnadsstruktur.Inkomst- och kostnadsutjämningen ärstatsfinansiellt neutral, eftersom summanav bidrag och avgifter är lika stora.Till anslaget 91:4 Bidrag till Rådetför redovisning föreslårregeringen att skall anvisa ettobetecknat anslag på 0,5 miljoner kronor.Syftet med bidraget är att vara ettekonomiskt stöd till Rådet för kommunalredovisning, som är en ideell föreningför normbildning i redovisningsfrågor förkommuner och landsting. Medlemmar i rådetär staten, ochLandstingsförbundet.Till anslaget 91:5 Bidrag förökadtillgänglighet i hälso- och sjukvårdenföreslår regeringen att skallanvisa ett ramanslag på 1 250 miljonerkronor. Resurstillskottet skall fördelasefter prestation.MotionernaFörslagen i motion Fi288 av GunnarHökmark m.fl. (m) innebär förutgiftsområde 25 att utgifterna blir 73 025 miljonerkronor högre än i regeringens förslag.Den kraftiga ökningen beror på attmotionärerna kompenserar kommunerna förskattebortfall genom att öka de generellabidragen. Anslaget 91:1 Generelltstatsbidrag till kommuner och landstingföreslås ökas med 74 540 miljoner kronoroch anslaget 91:2 Bidrag till särskildainsatser i vissa kommuner och landstingföreslås minskas med 265 miljoner kronor.Motionärerna avvisar anslaget för ökadtillgänglighet i vården.I motion Fi298 av Per m.fl.(kd) anförs att det är väl motiverat medett resurstillskott till kommunsektornunder och föreslår att detgenerella statsbidraget höjs med 3miljarder kronor 2002 (yrkande 1). Även imotion So566 av m.fl. (kd)framförs ett yrkande om ökade resursertill kommuner och landsting och attresurserna främst skall användas försvårt och långvarigt sjuka (yrkande 3).Motionärerna pekar på attKristdemokraterna föreslagit en rad andraåtgärder som får ekonomiska konsekvenserför kommunsektorn. Dessa effekter uppgårtill och regleras ienlighet med finansieringsprincipen.Motionärerna avvisar anslaget för ökadtillgänglighet i hälso- och sjukvårdenliksom regeringens skolsatsning som 2002uppgår till 1,5 miljarder och redovisasunder utgiftsområde 16. Medel motsvarandedessa satsningar bör i stället tillförasdet generella statsbidraget ansermotionärerna. Förslaget till ram förutgiftsområdet överstiger regeringens med4,(yrkande 10), varav3 miljarder är ett nettotillskott.I motion Fi264 av m.fl.(c) föreslås en satsning på 2 miljarderkronor till skolan . Pengarnaläggs på anslaget 91:1 Generelltstatsbidrag till kommuner och landstingoch tilldelas alltså kommunerna utan attdetaljreglera medlens användning. För attkunna göra aktiva utvecklingsåtgärderföreslår motionärerna att 200 miljonerkronor överförs från anslaget 91:2 Bidragtill särskilda insatser i vissa kommuneroch landsting till utgiftsområde 19Regional utjämning och utveckling.Centerpartiet avvisar anslaget för ökadtillgänglighet i vården och vill istället införa en vårdgaranti. För dettaanvisas under 2002.Ett yrkande om dessa 500 miljoner finnsäven i motion So448 av . (c) (yrkande 2). Utöver dessaomfördelningar och satsningar sompåverkar det generella statsbidragetföreslår motionärerna också andraförändringar, främst på skatteområdet,som minskar kommunernas inkomster. Föratt kompensera kommunsektorn höjs därfördet generella statsbidraget med .