bet · GP01KU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Utskottet har därför inte sett anledning att utnyttja demöjligheter som tillkommer som ett utflöde av finansmakten, dvs.att genom anslagsvillkor knutna till budgetbeslutet, föreskriva hur Sverigenärmare bör vara representerat utomlands.Med beaktande av den ökande internationaliseringen och de allt snabbareomvärldsförändringarna förefaller det dock utskottet rimligt att riksdageninformeras tidigare, inom ramen för den nuvarande beslutsprocessen. Genomatt synpunkter efterfrågas på ett tidigt stadium skulle mankunna uppnå att beslut i dessa svåra avvägningsfrågor kom att vila påstörsta möjliga politiska majoritet. Utskottet utgår ifrån att så kommeratt ske. Utskottet ser dock inte anledning att närmare föreskriva hur dettaska ske, utan förutsätter att regeringen finner det möjligt att innanbeslut fattas i dessa frågor, inom ramen för budgetprocessens olika steg,närmare konsultera utskottet och om beslutsförutsättningarna.I enlighet med utskottets sålunda framförda synpunkter begärde utskottetunder /01, mot bakgrund av då aktuella nedläggningsbeslut,konsultationer med företrädare för om de övergripandeprinciperna för var bör vara representerat utomlands. Vidkonsultationerna kunde enighet uppnås kring vilka principer som bör gälla,men däremot förekom olika uppfattningar om deras tillämpning. Utskottet harinhämtat att , som följd av framförda synpunkter frånflera riksdagspartier, har uppdragit åt Statskontoret att göra en meraingående utredning om hur de övergripande principerna skall kunna tillämpas. Uppdraget skall redovisas . Enligt utskottets mening börsamrådsförfarandet med återupptas när resultatet avStatskontorets utredning föreligger.Enligt utskottets uppfattning kan motionerna 2001/02:K302 (m, kd, c, fp)yrkande 3 och 2001/02:K241 (m) besvaras med vad som ovan anförts.Sverige bör, enligt den enskilda motionen 2001/02:K242 (m), ta initiativinom ramen för det europeiska samarbetet och verka för att samtliga EU-stater avskaffar systemet med att ha ambassadörer hos varandra.Kristdemokraterna pekar i kommittémotionen 2001/02:U351 (kd) påmöjligheten till ökad samverkan med EU:s utrikesrepresentation (yrkande 12).Utskottet ser positivt på det faktum att det sker ett nära samarbetemellan EU-ländernas ambassader och kommissionens kontor i framför alltländer utanför EU-området, vilket bidrar till bättre informationsutbyte ochger större möjlighet att uppnå koordinerade insatser. Ambassaden för denstat som för tillfället är ordförande i spelar därvid en särskiltcentral roll. Ökat samarbete kan också underlättas genom samlokalisering avkanslier, vilket enligt utskottets information är en fråga som fortlöpandediskuteras inom ramen för EU-samarbetet.Även inom EU fyller ambassaderna fortsatt en viktig funktion, vilket bl.a.framgår av den höga efterfrågan som ställs på ambassadernas verksamhet.Även här sker samordning och samarbete med andra EU- länders ambassader ochkommissionens representationskontor i respektive stationeringsland. Nyttanav dessa kontakter är enligt utskottets mening stor och underlättar desvenska utlandsmyndigheternas arbete.I övrigt måste hänsyn tas till det faktum att en stor del av ambassadensverksamhet är av bilateral natur och sådan att man svårligen kan överlåtaåt ett annat lands representant att utföra sysslorna. För delgäller det exempelvis främjande av svensk export och kultur,turistinformation, service och programläggning åtstörre tillresta svenska delegationer från såväl offentlig som privatsektor, bilaterala tvistefrågor, m.m.Enligt utskottets uppfattning kan motion 2001/02:U351 (kd) yrkande 12besvaras med det anförda. Motion 2001/02:K242 (m) bör enligt utskottetsmening avstyrkas.I motion 2001/02:U351 (kd) uppmanas regeringen att utreda hur svenskahandelsfrämjande organ kan integreras med vissa av ambassader iutlandet (yrkande 10).Inledningsvis kan utskottet konstatera att det är en angelägen uppgift förhela den svenska utrikesrepresentationen att främja svensk export. Denhandels- och exportfrämjande verksamheten inom utrikesförvaltningen utförsredan i nära samarbete med andra organ inom detta område, t.ex. Sverigesexportråd. får, med författningsstöd, även planera och ledaexportfrämjande verksamhet inom utrikesrepresentationen.Utlandsmyndigheterna samarbetar ofta med handelssekreterare eller annanorganisation som stöds av för att gemensamt ge service ochförbättra förutsättningarna för svenskt näringsliv. Huvudansvaret för detoperativa exportfrämjandet ligger ofta på handelskontoret, medanbeskickningen har det övergripande ansvaret för Sverigefrämjandeaktiviteter. Möjligheterna för kontaktskapande och informationsförmedlingtas till vara i detta ömsesidiga samarbete. I de länder där det inte finnshandelskontor eller liknande organ har ambassaderna huvudansvar för attfrämja svensk export. Det förekommer även att finansierarpersonal på svenska ambassader, för att komplettera de resurser som satsaspå exportfrämjande.Enligt utskottets mening kan motion 2001/02:U351 (kd), yrkande 10 besvarasmed det anförda.I samma motion, yrkande 11, föreslås att regeringen bör utreda om fler s.k. nordiska ambassader med vissa gemensamma servicefunktioner kan upprättaseller samordnas.Det exempel som motionärerna anger, anläggningen i , är ensamlokalisering av de fem nordiska ambassaderna i en gemensam byggnad.Projektet blev möjligt genom att värdlandet flyttade huvudstaden från Bonntill , varvid samtliga nordiska länder ställdes inför problemet attfinna nya ambassadlokaler. Enligt utskottets bedömning fårförutsättningarna i det enskilda fallet avgöra om en samlokalisering anseslämplig och kostnadseffektiv. sker samlokalisering med etteller flera andra nordiska länder på ett antal orter, exempelvis ,, , , , , och . Ävennordiska konsulat samarbetar i många fall nära i konsulära ochadministrativa frågor och utnyttjar ibland samma lokaler. Utskottet serpositivt på detta och anser att möjligheten till samlokalisering med andranordiska länder bör beaktas och utnyttjas när lämpligt tillfälle uppstår.Med vad ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U351 (kd) yrkande11 kan besvaras.Ambassadernas verksamhetKristdemokraterna föreslår i kommittémotionen 2001/02:U351 (kd) ett antalåtgärder som rör representation i utlandet. Bl.a. framhålls bör utreda möjligheterna att placera MR-attachéer vid deutlandsmyndigheter där bevakningen av MR-frågorna är av speciell betydelse(yrkande 8).Utskottet kan inledningsvis konstatera att frågor kring de mänskligarättigheterna lyfts fram av i ett stort antal sammanhang, inteminst inom ramen för de bilaterala relationerna, där ambassaderna för framden ståndpunkter. Ambassaderna svarar för kontinuerligbevakning i frågor som rör mänskliga rättigheter och ombeds varje årinkomma med en större rapport som skildrar MR- situationen i respektivestationeringsland. I de länder där MR- situationen är särskilt svår gesdessa frågor vanligtvis högre prioritet, vilket styrs genomutlandsmyndighetens verksamhetsplanering. Den utsände tjänsteman somansvarar för MR- bevakning får stöd och instruktioner frånUtrikesdepartementets enhet för folkrätt, mänskliga rättigheter ochtraktaträtt. Utskottet kan således konstatera att svenskautlandsmyndigheter bevakar MR-frågorna och att rapporteringenhärom är omfattande.Med vad ovan anförts avstyrker utskottet motion 2001/02:U351 (kd) yrkande8.I samma motion, 2001/02:U351 (kd), framhålls även möjligheten att placeramiljöattachéer vid de utlandsmyndigheter där miljöfrågorna är av speciellbetydelse (yrkande 9). I motioner 2001/02:MJ520 (kd)yrkande 30 och 2001/02:MJ523 (kd) yrkande 15 betonas också vikten avskoglig kompetens och resurser vid svenska beskickningar utomlands.Utskottet konstaterar att utrikesförvaltningens verksamhet på miljöområdetär omfattande och att miljöfrågorna spelar en framträdande roll i bl.a. EU-samarbetet. Utskottet har inhämtat att flera ambassader i ,och har utsänd personal med särskilt ansvarför miljö- och naturbruk. Även de svenska biståndsinsatserna syftar till enhållbar utveckling, och svenska beskickningar deltar aktivt imarknadsföring av svensk miljöteknik.I sammanhanget finns också skäl att uppmärksamma de omvärldsanalyser somgjorts och den verksamhet som över åren bedrivits på området av Sverigestekniska attachéer, vars verksamhet, inklusive den egna kontoren iWashington, och , har integreratsin i den nya statliga myndigheten ().Utskottet kan därför konstatera att det som motionärerna efterfrågar redangörs, om än i andra organisatoriska former än vad som föreslås i motionen.Enligt utskottets uppfattning kan motionerna 2001/02:MJ520 (kd) yrkande 30och 2001/02:MJ523 (kd) yrkande 15 besvaras med det anförda. Motion 2001/02:U351 (kd) yrkande 9 bör enligt utskottets mening avstyrkas.MedföljarfrågorDe ekonomiska förhållandena för medföljare till UD-anställda iutrikestjänst tas upp i den enskilda motionen 2001/02:K234 (kd), varibegärs åtgärder så att ställningen för denna grupp förstärks i olikaavseenden, bl.a. när det gäller pensionsvillkor. Motionären pekar också påden otrygghet det innebär, t.ex. i samband med skilsmässa, att varaekonomiskt beroende av en annan person.Också i den enskilda motionen 2001/02:K403 (m) framförs förslag rörandevillkoren för medföljare inom utrikesförvaltningen. I yrkande 6 framhållsatt det krävs samlade åtgärder för att förbättra villkoren för medföljareinom utrikesförvaltningen.Samma motion, 2001/02:K403 (m), går även in på enskilda aspekterbeträffande medföljarnas situation. Sålunda föreslås i yrkande 1 attregeringen verkar för att antalet bilaterala avtal om arbetstillstånd förUD-medföljare utökas. I yrkande 2 begärs att regeringen verkar för en ökadjämställdhet i arbetet för bättre villkor för UD-medföljare. Motionärenbegär i yrkande 3 att UD-medföljare skall få rätt att kvarstå i det s.k.SGI-systemet . I yrkande 4 krävs att UD-medföljare skall fårätt att kvarstå i a-kassan under hela den tid som respektive make ellermotsvarande tjänstgör utomlands. I yrkande 5 föreslås att de medföljandebarnen bör likställas med andra svenska ungdomar när det gäller socialtskyddsnät, högre utbildning, körkort, ID-handlingar m.m.Utskottet kan inledningsvis konstatera att de medföljandes situation urflera perspektiv är problematisk och följer därför de ansträngningar somgörs för att förbättra förhållandena. Utskottet har frånUtrikesdepartementet men även från annat håll fått information sombekräftar de svårigheter som råder för denna grupp.Utskottet har noterat att pensionsfrågan är en av de viktigaste ochsvåraste medföljarfrågorna. betalar en pensionspremietill medföljarna varje utlandsmånad som en kompensation för lågtpensionsutfall. Pensionskompensationen är dock inte heltäckande utan måstevanligtvis kompletteras med privata försäkringar.För att hjälpa medföljarna att förbli attraktiva på arbetsmarknaden lämnasbidrag till kompetensutveckling och därutöver anordnas bl.a. seminarier förmedföljare. Ett informellt medföljarnätverk, Utrikes Marknadstjänster, UDM,har startats för att ytterligare förbättra arbetsmöjligheterna förmedföljare. har en tjänsteman som samordnar de frågorsom rör medföljargruppen, i nära samarbete med medföljarföreningen, SAK ochäven på utlandsmyndigheterna finns kontaktpersoner för medföljarfrågor.Beträffande arbetstillstånd för medföljare kan utskottet konstatera attSverige ingått bilaterala avtal om arbetstillstånd för medföljaretill tjänstemän vid diplomatisk beskickning, konsulat eller vidinternationell organisation med , , och . Svenskamedborgare har dessutom rätt att arbeta i EU-länderna samt, genom , i , och . Uppgifter frånUtrikesdepartementet bekräftar att departementet aktivt arbetar för att fåfram ytterligare bilaterala avtal, bl.a. med , som förbättrarmedföljarnas möjligheter att ta anställning i stationeringslandet.Även avseende jämställdhetshänsyn i medföljarfrågor har departementetuppmärksammat de problem som föreligger. Statistik visaratt av de kvinnliga tjänstemännen åtföljs av medföljare medanmotsvarande siffra för manliga tjänstemän är . Utskottet har erfaritatt departementet mot bakgrund av dessa siffror internt avser att utreda deorsaker som ligger till grund, i syfte att vidta lämpliga åtgärder.I fråga om medföljares sjukpenninggrundande inkomst noterar utskottet attUtrikesdepartementet instämmer med motionärerna i att de medföljandesekonomiska trygghet skulle förbättras avsevärt om de finge stå kvar i det s.k. SGI-systemet, utomlands.Avseende arbetslöshetsförsäkring för UD-medföljare, har utskottet inhämtatföljande information och förtydligande. Bestämmelsen iarbetslöshetsförsäkringslagen (16§ p. 7) innebär bl.a. att den tid dåden medföljande UD-maken varit bosatt utomlands skall betraktas somöverhoppningsbar under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda. EnligtSFS 2000:1460 17 § a, som gäller fr.o.m. , får emellertid denöverhoppningsbara tiden bara omfatta i sträck. Utrikesdepartementetser tidsbegränsningen som ett problem mot bakgrund av att departementet avbl.a. besparingsskäl förlängt stationeringsperioderna till att vara upptill . Det innebär att vissa medföljare kommer att vara utomlands iåtta till i sträck, varvid de förlorar sin möjlighet till a-kassavid återkomsten till . Även i fråga om de medföljande barnenssituation och rättigheter tillstår att det förekommerflera problem, som man i samarbete med andra ansvariga myndigheter försökeråtgärda.De problem rörande de medföljandes situation som tas upp i motionerna ärangelägna inte minst med tanke på de berörda, men också från mera allmännautgångspunkter eftersom de långsiktigt har betydelse förutrikesförvaltningens personalförsörjning och därmed för hur kommeratt representeras och uppfattas i utlandet.Mot denna bakgrund förutsätter utskottet att ochandra berörda myndigheter fortsätter sina ansträngningar att finnalösningar till de problem som drabbar medföljare inklusive barn. Utskottetavser även fortsättningsvis, bl.a. inom ramen för sin verksamhet meduppföljning och utvärdering, att följa utvecklingen i dessa frågor.Utskottet vill i denna del avslutningsvis påpeka, att även om motionernafokuserar på förhållandena för diplomatisk personal är det angeläget attmotsvarande problem också uppmärksammas vad avser andra kategorier utsändpersonal.Med vad ovan anförts anser utskottet att motionerna 2001/02:K234 (kd) och2001/02:K403 (m), yrkandena 1-6 kan besvaras.Stockholm den 25 oktober 2001På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), SörenLekberg (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), MarianneAndersson (c), (), (), () och (). **FOOTNOTES**[2]: Antalet utlandsmyndigheter per . Avvikande meningarMedel för bibehållande av vissa utlandsmyndigheterBertil , , , Hans Hjortzberg- , (alla m), , (båda kd), () och () anför:Sverige behöver mer än någonsin den möjlighet till dialog och kontaktytorsom utlandsmyndigheter innebär i en alltmer globaliserad värld. bördärför vara representerat i länder som är av central betydelse för svenskautrikes- eller säkerhetspolitiska intressen, som är viktiga för svensktnäringsliv, som är partner i utvecklingssamarbetet eller som är av storregional betydelse.Under det svenska EU-ordförandeskapet fattade regeringen beslut om attlägga ned ambassaderna i , , och vid Heliga Stolen. Detvore olyckligt om på detta sätt begränsar sina kontaktytor motomvärlden. Mot denna bakgrund anser utskottet att tillräckliga resurser böravsättas för att möjliggöra fortsatt diplomatisk närvaro i , ,och vid Heliga Stolen. Detta bör med bifall till motion 2001/02:K302(m, kd, c, fp) yrkande 2 ges regeringen till känna.Principer för utrikesrepresentationenBertil , , , (alla m), , (båda kd), () och () anför:I dag har ökade förpliktelser i , men detta innebär inte attsvenska åtaganden i , , och minskar.Tvärtom behöver mer än någonsin den möjlighet till dialog ochkontaktytor som en utlandsmyndighet innebär i en alltmer globaliserad värld.I februari år 2001 utlovade att genomföra en översyni samråd med om vilka principer som skall gälla förutrikesrepresentationen. En sådan översyn skulle äga rum innan det blevaktuellt att fatta beslut om eventuella ambassadnedläggningar. Trots dettalöfte fattade regeringen under det svenska EU- ordförandeskapet beslut omatt stänga utlandsmyndigheterna i , , och Vatikanen.Detta beslut fattades av budgetskäl och utan att en noggrann prövninggjorts i samråd med och andra berörda.Det är viktigt att är representerat i länder som är av centralbetydelse för svenska utrikespolitiska intressen. Regeringen bör nugenomföra en grundlig utredning om vilka principer som skall gälla för densvenska utrikesrepresentationen samt tillämpningen av dessa och återkommatill för överläggningar om och fastställande av principerna.Med tillstyrkande av motion 2001/02:K302 (m, kd, c, fp) yrkande 3 anserutskottet att det ovan anförda bör ges regeringen till känna.MR-attachéer vid utlandsmyndigheternaHolger och (båda kd) anför:Det är av största vikt att främjandet av de mänskliga rättigheternagenomsyrar hela den utrikespolitiska verksamheten. Därför räcker det intemed handlingsprogram, utan det krävs därutöver aktivt handlande frånutlandsmyndigheternas sida. Inom det militära och säkerhetspolitiskaområdet har man på vissa strategiskt valda ambassader placeratmilitärattachéer för att främja viktiga säkerhetspolitiska relationer medandra stater samt för att följa utvecklingen på plats i viktigt regioner.På ett liknande sätt bör även ha MR-attachéer utplacerade påviktiga och strategiskt valda ambassader, dvs. där det anses som särskiltnödvändigt för att följa utvecklingen i frågor rörande de mänskligarättigheterna. Detta skulle främja bevakningen i specifika regioner samtunderlätta samarbetet med svenska internationella företag och svenskafrivilligorganisationer på plats, liksom samarbetet och koordineringen medinternationella organ och organisationer.Mot bakgrund av det anförda och med anledning av motion 2001/02:U351 (kd)yrkande 8 anser utskottet att regeringen bör utreda förutsättningarna föratt utse MR-attachéer. Detta bör ges regeringen till känna. Därmedtillstyrks motion 2001/02:U351 (kd) yrkande 8.Miljöattachéer vid utlandsmyndigheternaHolger och (båda kd) anför:Enligt utskottets uppfattning är det av central betydelse att förbättraden svenska utrikesförvaltningens bevakning, kompetens och externasamarbetsmöjligher vad avser globala miljöfrågor. bör därför hamiljöattachéer utplacerade på viktiga och strategiskt valda ambassader, dvs. där det anses som särskilt nödvändigt för att följa utvecklingen i frågorrörande miljöfrågorna. Detta är särskilt viktigt i ofta utsattanaturkatastrofområden, exempelvis i regioner där miljöförstöringen ärsärskilt påtaglig eller där stora internationella insatser görs förmiljösäkerhet.Mot bakgrund av det anförda och med anledning av motion 2001/02:U351 (kd)yrkande 9 anser utskottet att regeringen bör utreda förutsättningarna föratt utse miljöattachéer. Detta bör ges regeringen till känna. Därmedtillstyrks motion 2001/02:U351 (kd) yrkande 9.Särskilt yttrandePrinciper för utrikesrepresentationenLars och (båda v) anför:Sverige har åtnjutit ett högt anseende i tredje världen. Ivärldens fattiga länder har internationella agerande åtnjutitrespekt. Till viss del har detta berott på att haft omfattandeinternationella kontakter i många länder - inte minst i tredje världen.Regeringen lade emellertid ned tre ambassader i strategisktviktiga länder i tredje världen - , och Libanon.Vänsterpartiet riktade kritik mot dessa åtgärder. Vi hyste i samband medSveriges inträde i EU starka farhågor för att utrikespolitikskulle bli starkt eurocentristisk. Dessa farhågor har i långa styckenbesannats. Så har exempelvis representation i vuxitkraftigt på bekostnad av vårt lands representation i tredje världen.Vänsterpartiet anser att bristen på balans mellan EU- länderna och världensfattiga länder när det gäller utrikesrepresentation måste justeras.