bet · GO01SkU17 · 2001-03-20 00:00:00 — En sänkning som sker stegviskommer att leda till en mindre ökning av för-säljningen än vad som skulle bli fallet omsänkningen genomförs i ett steg.25. Införsel av alkohol (punkt 11) - mav (), (),de () och CatharinaHagen (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om ökadeinförselkvoter och en begränsad rätt tillprivatimport. Därmed bifaller motion2000/01:So300 yrkandena 16 och 17 och avslårmotionerna 2000/01:Sk1016 och 2000/01:Sk1017.StällningstagandeEnligt vår mening måste den svenska alkoholpolitikenanpassas till det gränslösa . Vi anser bl.a.att de regler om privat införsel av alkoholvaror somgäller och tillämpas av en klar majoritet blandövriga medlemsländer också skall gälla oss svenskar.De strängare införselregler vi haft harspelat ut sin roll och bl.a. bidragit till ökadillegal införsel. Att införselkvoterna successivtskall höjas kommer knappastatt leda till att den illegala införseln minskar. Vikan dock vänta oss en ökad legal införsel som kommeratt leda till kraftigt minskade skatteintäkter ochytterligare försämrad konkurrenskraft för deninhemska bryggerinäringen, såvida intealkoholskatten sänks. Därför är vårtförslag om ökade införselkvoter kombinerat medsänkta skatter på såväl spritdrycker som vin ochstarköl.Vidare anser vi att det är dags att lätta pårestriktionerna för den s.k. privatimporten. Detnuvarande systemet med privatimport genomSystembolagets försorg ter sig allmänt settföråldrat och överdrivet krångligt. Ur den enskildesperspektiv kan det också med fog förefalla märkligtatt även mindre specialbeställningar från utlandetmåste göras genom Systembolaget, som denenskilde själv hade kunnat föra in motsvarande mängddrycker i samband med en resa. Vi förordar att detskall införas en möjlighet för privatpersoner attsjälva köpa alkoholdrycker direkt från en utländskförsäljare förutsatt att dryckerna är avsedda förprivat bruk. Sådan distansförsäljning är också enetablerad försäljningsform för alkoholdrycker inomEU. Att privatimporten skulle kunna bli ettalternativ till inköp på Systembolaget och därmedgöra det svårt att upprätthålladetaljhandelsmonopolet utgör enligt vår mening ingethinder mot att genomföra en sådan lagändring. Inteheller bör praktiska hänsyn som skatteuppbörd ochålderskontroll få hindra en begränsad rätt tillprivatimport av alkoholdrycker.26. Reklamskatt (punkt 12) - m, kd, c, fpav (), (), CarlErik (), de (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om att avskaffareklamskatten i dess helhet. Därmed bifaller riks-dagen motionerna 2000/01:Sk689, 2000/01:Sk716,2000/01:Sk735 yrkande 10, 2000/01:Sk772,2000/01:Sk1018, 2000/01:Sk1019 och 2000/01:Kr537yrkande 11 samt bifaller delvis motionerna2000/01:Sk678, 2000/01:Sk709 och 2000/01:Sk773.StällningstagandeI dag beskattas reklam i dagspress, tidskrifter ochannonsblad medan reklamtrycksaker, reklam ikommersiell TV och radio samt via Internet är undan-tagna från beskattning. Detta har medfört attreklamskatten i sin nuvarande form medför storasnedvridningar av konkurrensen mellan olika medieroch andra problem för alla som berörs.Skatten är en extraskatt på information ochmarknadsföring som också gör det svårare och dyrareför företag att sälja sin produkter. Därtill kommeratt skatten i sin nuvarande utformning i högre gradträffar mindre företag än större. kantrycka upp egna reklamtrycksaker och distribueradessa till kunderna. Många mindre företag har intedenna möjlighet utan vänder sig i stället i storutsträckning till gratistidningarna och träffasdärmed av skatten. Även om den slopade reklamskattenpå reklamtrycksaker givetvis var bra för dennasektor och ett steg i rätt riktning mot ett slopandeav reklamskatten i dess helhet, så har åtgärden letttill rubbade konkurrensförhållanden mellan olikatyper av företag och till försämrad konkurrenskraftför gratistidningar.Reklamskatten slår även hårt mot idrottsrörelseneftersom skatten tas ut på olika former av reklamsom säljs av idrottsföreningar och förbund. Detgäller bl.a. annonser i programblad, arenareklamm.m.Enligt vår mening går det inte längre att väntaoch se om det blir några negativa effekter avbeslutet att endast slopa skatten påreklamtrycksaker eftersom det är uppenbart att dennaåtgärd medfört allvarliga nackdelar för bl.a. reklami annan form. Den tekniska utvecklingen och denökade användningen av reklam i skattebefriade mediervisar också på orimligheten i att behålla de delarav reklamskatten som finns kvar. Att ständigtåberopa statsfinansiella skäl för att inte göranågot åt problemet är heller inte ett hållbartargument. Det är ovärdigt ett rättssamhälle som vårtatt ha kvar denna skatt som ärkonkurrenssnedvridande, som medför storatillämpnings- och kontrollsvårigheter och somstrider mot grundläggande principer för ett rimligtskattesystem. Vi menar att det nu är dags att gåfrån ord till handling och avskaffa reklamskatten idess helhet.27. Båtskatt (punkt 13) - mav (), (),de () och CatharinaHagen (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om att skatt inteskall införas på fritidsbåtar. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:T627 yrkande 2 och avslårmotionerna 2000/01:Sk1021, 2000/01:T613 yrkande 2och 2000/01:T640 yrkande 2.StällningstagandeVi konstaterar att regeringen 2001 återigen fört upp tanken på ett nyttstatligt båtregister. Enligt vår mening finns detinget skäl att överväga ett statligt register överfritidsbåtar eftersom det redan finns ett frivilligtbåtregister hos . Regeringensuppfattning i budgetpropositionen för (1999/2000:1 utgiftsområde 22) var att någotstatligt obligatoriskt båtregister inte skulleinföras utan att ett register för fritidsbåtarskulle bygga vidare på det frivilliga båtregistretsom administrerar. harregeringens uppfattning tydligen svängt igen, ochdet framstår som uppenbart att ett statligtbåtregister i förlängningen kommer att leda till enskatt på fritidsbåtar. Vi anser att resonemanget omatt båtar skall beskattas eftersom annan egendom,t.ex. fritidshus, beskattas är felaktigt. Sverigebehöver inte fler skatter utan snarare färre. Vivill i detta sammanhang också erinra om att densärskilde utredare som hade regeringens uppdrag attnärmare belysa vilka kostnader fritidsbåtstrafikenorsakar samhället och överväga hur dessa kostnaderskall betalas har avvisat en särskild båtskatt medhänvisning till att samhällets intäkter frånbåtlivet vida överstiger kostnaderna. I likhet medutredaren anser vi att en särskild båtskatt äromotiverad och principiellt felaktig. Det skallockså påminnas om att har ett rikt båtlivsom än så länge utövas av människor i allainkomstlägen. Om båtlivet belastas med ännu flerpålagor kommer färre människor att ha råd att delta.En sådan utveckling vill vi inte medverka till.28. Båtskatt (punkt 13) - vav Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om att utredafrågan om en skatt på fritidsbåtar. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:T640 yrkande 2 och avslårmotionerna 2000/01:Sk1021, 2000/01:T613 yrkande 2och 2000/01:T627 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att skall begära att densärskilde utredare som regeringen skall tillkallaför att utreda förutsättningarna för att införa enobligatorisk ansvarsförsäkring för ägare avfritidsbåtar samt utformningen av ettfritidsbåtsregister också ges i uppdrag att se övermöjligheten att införa någon form av beskattning avfritidsbåtar. Det finns ett antal alternativ tillhur en beskattning av fritidsbåtar kan ske. IFrankrike och finns ett system som utgår frånmotoreffekten, ju större motor desto högre skatt.Ett annat alternativ är att utgå frånförmögenhetsvärdet på båten. Ett tredje alternativär att via bränsleskatten eller annanutsläppsrelaterad avgift nå miljömålen även förfritidsbåtar.29. Avfallsskatt (punkt 14) - mav (), (),de () och CatharinaHagen (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om att avskaffalagen om skatt på avfall. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:MJ764 yrkande 11 och avslårmotionerna 2000/01:Sk1020, 2000/01:MJ711 yrkande 37,2000/01:MJ795 yrkande 1 och 2000/01:MJ841 yrkande 4.StällningstagandeEnligt vår mening bör avfallsskatten slopas. Vireserverade oss också mot förslaget redan i sambandmed riksdagsbehandlingen av regeringensproposition om en lag om skatt på avfall eftersomskatten får flera negativa effekter. Skälet för vårtställningstagande är följande.Skatten bestraffar de verksamheter för återvinningoch annan avfallsbehandling som bedrivs vidbefintliga avfallsanläggningar. Följden blir ensnedvridning av konkurrensen som medför attmiljömässigt väl fungerande verksamheter inomavfallsanläggningarna kan komma att tvingas upphöraeller flytta ut från anläggningarna. Avfallsskatteninnebär i sin nuvarande form en styrning mot ökadförbränning av avfallet, vilket, som vi tidigarepåpekat, varken gynnar materialåtervinning ellerbiologisk behandling. Med en avfallsskatt påbiobränsle motverkas de åtgärder som statsmakterna iandra sammanhang har vidtagit för att stimuleraanvändningen av detta energislag. Skatten kommerockså, som närmare har utvecklats i motion MJ764,att försvåra eller i värsta fall helt avbrytautvecklingen av miljövänlig teknik föromhändertagande av avfall. Därutöver innebär skattenökat krångel samt medför att fungerande verksamhetersom bedrivits inom många deponiområden får problem.Lagens utformning med undantagsregler och avdragvid utförsel av avfall riskerar att leda till s.k.kreativ bokföring och diverse metoder för att slippabetala skatt, vilket i sin tur kan leda tillkonstlade materialflöden, absurda lösningar och attstatens nettointäkter blir betydligt mindre änberäknat. Det är också mycket troligt att denillegala deponeringen, som vi varitrelativt förskonade från, kommer att öka.Lagen trädde i kraft , och redani oktober månad föreslog regeringen ettantal undantag från skatten på avfall som riksdagenställde sig bakom. I samband medriksdagsbehandlingen av detta förslag anförde vi attavfallskattens konstruktion medför att det kommeratt bli nödvändigt med ytterligare undantag för attförhindra icke miljömässigt motiverade anpassningar.Att vi hade rätt i våra antaganden bekräftas av attregeringen nu tillkallat en särskild utredare somskall göra en utvärdering av hur systemet medavfallsskatten fungerar. I uppdraget ingår också attanalysera de ekonomiska och miljömässigakonsekvenserna av att införa en skatt på förbränningav avfall.Vi vidhåller vår tidigare uppfattning att skattenbör tas bort. Därigenom kan den miljömässigt bästalösningen av avfallshanteringen användas i varjeenskilt fall. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om en avveckling av dennaskatt. Mot denna bakgrund finns det inte något skälatt överväga frågan om att utvidga skatten till attäven omfatta skatt på förbränning av avfall.30. Avfallsskatt (punkt 14) - fpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 14borde ha följande lydelse:14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om skatt påavfallsförbränning. Därmed bifaller motion2000/01:MJ841 yrkande 4, bifaller delvis motion2000/01:Sk1020 och avslår motionerna 2000/01:MJ711yrkande 37, 2000/01:MJ764 yrkande 11 och2000/01:MJ795 yrkande 1.StällningstagandeSkatten på deponering av avfall har lett till enökad förbränning av brännbart avfall. Detta är enmycket olycklig utveckling eftersom justavfallsförbränning utgör en av de största globalakällorna till dioxinbildning. Det finns allanledning att verka för andra mer hållbara ochmiljövänligare vägar för avfallshantering änförbränning. För att stimulera tillavfallsminimering, materialåtervinning ochbiologiska behandlingsmetoder bör förbränning avavfall beskattas. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om en viktbaserad skatt påförbränning på en nivå motsvarande dagens deponi-skatt.31. Avgift på amalgam (punkt 15) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om en särskildmiljöavgift på amalgam. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:MJ763 yrkande 4.StällningstagandeRiksdagens beslut om att avskaffasubventionerna för amalgamfyllningar var en viktigpolitisk signal om att det är dags att upphöra medkvicksilverhaltiga material i tandfyllningar. Ävenom amalgamanvändningen nu äntligen håller på attfasas ut så kommer människor inom överskådlig tidatt vara amalgambärare. räknar man medatt det rör sig om rent kvicksilver iden svenska befolkningens munnar. Kvicksilver som påolika sätt förgiftar vår livsmiljö.Kvicksilveromsättningen har ökat kraftigt under desenaste åren i trots att vi är väl medvetnaom konsekvenserna. Enligt min mening måste amalgametbeläggas med en miljöavgift i enlighet med principenom att förorenaren betalar. Avgiften bör sättas såatt kostnaderna för rening av avlopp och luft,kremering och slutförvaring täcks.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Industrins och växthusnäringens energiskatt(punkt 2) - vav Per () och ().En viktig fråga för och svenskenergiintensiv industri är att energi- ochkoldioxidbeskattningen ges en utformning som gergoda förutsättningar för denna bransch attkonkurrera internationellt. Vi anser därför attvissa energiintensiva branscher, i första handpapper, stål- och metallverk, gruvor samt jord- ochstenvaruindustrin bör vara befriade från energiskattoch att koldioxidskatten skall tas ut med engenerellt sett lägre skattesats än som gäller förövriga sektorer. Skälen till vår inställning är attnuvarande undantag endast bör omfatta branscher därsådana undantag är helt nödvändiga med hänsyn tillden internationella konkurrensen, dvs. attmotsvarande beskattning ännu inte tas ut i andraländer. Det är dock viktigt att det finns fortsattaincitament för energieffektivisering ochmiljöförbättring också i den energiintensivaindustrin som bör ha fortsatta skattelättnader. Enmöjlighet är särskilda avtal omenergieffektivisering mellan staten och de störreföretagen. En annan möjlighet är att införaett system med utsläppsrätter för denna industri. Viutgår från att dessa frågor beaktas av den utredningsom skall tillsättas för att se övernedsättningssystemen för bl.a. industrin.2. Jordbrukets energi- och miljöskatter (punkt3) - cav ().StällningstagandeCenterpartiet har vid ett flertal tillfällen, senasti anslutning till förra höstens budgetbehandling,föreslagit att de extra skatter som belastarjordbruket återförs till näringens utövare. Förmånga jordbrukare innebär de senaste årensdieselskattehöjningar att man ytterligare förlorar ikonkurrenskraft i förhållande till sina kolleger ibl.a. och Danmark.Regeringen har i ett antal regeringsförklaringarde lovsjungit jordbruket som enframtidsnäring. De vackra orden har dock inte blivitmycket mer än vackra ord. Likställandet av el- ocheldningsoljebeskattningen med vad som gäller förtillverkningsindustrin blev tyvärr en halvmesyr.Genom underliga gränsdragningar får småbrukarna inteta del av skattenedsättningen utan hamnade utanförsystemet, detta som dessa småbrukare finnsi redan svaga bygder. anser att detsmåskaliga jordbruket är en viktig del av svensklantbruksnäring. Diskrimineringen av det småskaligajordbruket måste rättas till.Centerpartiet avser att återkomma till dessafrågor under våren.3. Biobränslen (punkt 6) - mpav ().Koldioxidneutrala drivmedel som inte medgivitsundantag från mineraloljedirektivet beläggs i dagmed koldioxidskatt. Koldioxidskatten är avsedd attvara en miljöstyrande skatt. Den skall därför läggaspå drivmedel som har ett nettoutsläpp avväxthusgaser och nå en nivå där dessadrivmedel betalar för sin egen miljöpåverkan. Då fårde drivmedel som inte ger nettoutsläpp av koldioxiden möjlighet att nå marknaden och konsumenten. Detär en enkel och självklar princip för ett samhällesom strävar efter minskade utsläpp av växthusgaseratt koldioxidneutrala drivmedel inte beläggs medkoldioxidskatt.I regeringens proposition 1998/99:100 angavsföljande: "För att stimulera en introduktion avalternativa drivmedel avser regeringen att lämna inen ansökan till för att kunna medgeskattebefrielse för biodrivmedel, t. ex etanol ochrapsmetylester." Jag förutsätter att regeringensnarast förverkligar denna sedanuttalade avsikt och ansöker om ett generelltundantag från koldioxidskatt för biodrivmedel.På grund av denna avsiktsförklaring, ochutskottets positiva uttalande i nu föreliggandeärende om "att inriktningen bör vara att någonkoldioxidskatt inte tas ut på bränslen som inteanses ge något nettotillskott av koldioxid tillatmosfären" samt det faktum att frågan om en mermiljöstyrande beskattning bereds inomramen för utarbetandet av en strategi för den avriksdagen beslutade gröna skatteväxlingen, avstårjag från att nu ställa något yrkande.4. Fordonsskatt (punkt 8) - kdav () och ().StällningstagandeI budgetpropositionen för föreslogregeringen att fordonsskatten på dieselbilar av 1993års modell eller äldre skulle höjas till samma nivåsom gäller för nyare dieselbilar. Detta blev ocksåriksdagens beslut. Beslutet att jämna utskatteskillnaderna var i och för sig riktigt medtanke på att de nyare dieselbilarna ärmiljövänligare än de äldre. Vad vi är kritiska tillär tidpunkten för beslutet och att regeringen intetidigare låtit meddela att den hade för avsikt attfölja förslag om höjdfordonsskatt för äldre dieseldrivna personbilar.Konsekvensen av beslut blev att människorendast hade på sig att bestämma omde skulle behålla sin bil och betala förhöjd skatt(ca mer för en liten bil typ och ca3 mer för en stor bil typ ).Exempelvis tvingades ett pensionärspar som haft sinMercedes 200 diesel att inom loppet av endryg månad välja mellan att betala extravarje månad i högre fordonsskatt eller att säljabilen. Det senare torde inte vara någon lönsam affäreftersom bilen redan från början inte är värd såmycket och värdet torde minska ytterligare tillföljd av skattehöjningen.Vidare uttalade regeringen att den avser att seöver dieselbeskattningen för privatbilism ochyrkesmässig trafik och att förändringar på dettaområde bör baseras på en analys av de sammantagnaeffekterna av alla vägtrafikrelaterade skatter, dvs.även fordonsskatten. Vi menar att regeringen bordeha avvaktat med förslaget om höjd skatt på äldredieseldrivna personbilar till dess att den aviseradeutredningen slutförts. Det borde också ha varit enlängre tid mellan beslutet om skattehöjningen ochikraftträdandet så att innehavarna av de aktuellafordonen fått på sig att anpassa sig tillde nya förhållandena.5. Miljöskatt på flyg (punkt 9) - vav Per () och ().StällningstagandeI de flesta länder är flyget befriat från de skatteroch avgifter som belastar den övrigatransportsektorn. Även i är flygbränslebefriat från energiskatt och koldioxidskatt. Dettasnedvrider konkurrensen i förhållande till andratransportslag, vilket enligt vår mening bör rättastill. Vår principiella inställning är att flyget börbeskattas så att prisnivån för flygresor leder tillatt de nationella miljömålen och detransportpolitiska målen nås.Enligt mineraloljedirektivet (92/81/EEG) skallbränsle som används för privat nöjesflygning, tillskillnad från flygbränsle som används kommersiellt,beskattas. har dock utnyttjat denundantagsmöjlighet som finns i direktivet (artikel8.4) och beskattar därför inte flygbensin ochflygfotogen som används för privat nöjesflygning.Eftersom förhållandet bygger på en undantagsregelanser vi att det enkelt borde kunna rättas till. Viär dock inte beredda att framställa någotsärskilt yrkande härom men avser att återkomma ifrågan.6. Reklamskatt (punkt 12) - vav Per () och ().StällningstagandeI dag beskattas reklam i dagspress, tidskrifter ochannonsblad medan reklamtrycksaker, reklam ikommersiell TV och radio samt via Internet är undan-tagna från beskattning. Detta har medfört attreklamskatten i sin nuvarande form medför storasnedvridningar av konkurrensen mellan olika medieroch andra problem för alla som berörs.Vår principiella inställning är att reklamskattenskall avskaffas. Skälen härför är uppenbara. Skattenär konkurrenssnedvridande, den medför storatillämpnings- och kontrollsvårigheter och denstrider mot grundläggande principer för ett rimligtskattesystem. Vi avvaktar dock med att framställaett konkret yrkande.7. Avfallsskatt (punkt 14) - v, mpav Per (), () ochMatz ().StällningstagandeI dag finns inga ekonomiska styrmedel eller andrarestriktioner som reglerar och stävjar den olämpligautvecklingen mot en kraftig utbyggnad avsopförbränning. Skatten på deponier som trädde ikraft har skapat ett mycketstarkt incitament till att styra om brännbararestprodukter till förbränning. Detta medför klaraproblem ur ett både brett och djupt miljöperspektiv.Det skapar också nya ekonomiska problem för dem somarbetar med miljöbättre biobränslen, eftersomförbränning av avfall ofta konkurrerar medbiobränslen. En ur miljöns synvinkel negativkonkurrenssituation uppstår. När förbudet mot attlägga organiskt avfall på deponi börjar gälla år2005 är det ännu viktigare att ha skatt påavfallsförbränning. Mot denna bakgrund anser vi attskatt skall tas ut också på restprodukter tillenergiutvinning. Flera andra länder har infört skattpå förbränning. Detta har lett till att importen avavfall till har ökat. har blivit enavstjälpningsplats. De ämnen som släpps ut från enförbränningsanläggning kan vara både hälso- ochmiljöfarliga. Det borde vara självklart att inteuppmuntra denna typ av verksamhet genom osundkonkurrens på grund av politiskt beslutade skatter.Vi framställer inte nu något yrkande om en skatt påförbränning av avfall, utan avvaktar resultatet avpågående utredningsarbete.BilagaFörteckning över behandlade förslag