bet · GO01SoU12 · 2001-03-27 00:00:00 — MotionernaSo355 (mp) yrkande 2, So381 (s) och So406 (m) ärdärmed i huvudsak tillgodosedda.IT-utvecklingen och tillgången till serviceMotionerI motion So538 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om en parlamentarisk kommission medsyfte att göra en konsekvensanalys av den pågåendeIT-utvecklingen och att kommissionen, utifrån sinanalys, lägger fram förslag till nödvändiga åtgärder(yrkande 14). Det politiska systemet kan inte heltoch hållet överlåta IT-utvecklingen till marknaden,anför motionärerna. Samhälleliga och sociala målmåste kontinuerligt sättas upp för att garanteramedborgares möjligheter att utöva sina rättigheteroch skyldigheter samt att leva ett delaktigt,självbestämmande och oberoende liv.I motion So354 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om ett särskilt stöd för IT-produkter (yrkande 9). Motionärerna bejakarteknikutvecklingen och understryker att IT-samhälletmåste göras tillgängligt för funktionshindrade. Deanser att en översyn bör göras avsjukvårdshuvudmännens förskrivning av IT-hjälpmedeloch att det i sammanhanget bör övervägas om detbehövs ett särskilt stöd för anpassning av IT-produkter.I samma motion yrkas också att som sinmening bör ge regeringen till känna vad i motionenanförts om tillgång till service på lika villkor(yrkande 10). Motionärerna konstaterar attteknikutnyttjandet i vissa sammanhang kan vara etthinder för funktionshindrade att få likvärdigservice som alla andra. Ett exempel ärInternetbanker som leder till att alltfler bank-respektive postkontor läggs ner. Motionärerna anserdet angeläget att utreda behovet av en lagregleringav likvärdig tillgänglighet till service för alla.I motion So530 av och (båda s) begärs tillkännagivande om att starta IT-utvecklingsprojekt med inriktning på de dövas behov.Motionärerna anför att en barndomsdöv har svenskansom andra språk. Informationssamhället berör ossalla men för de barndomsdöva kan IT-utvecklingenkomma att innebära en revolution. Genom teckenspråkpå nätet kan de äntligen få ta del avsamhällsinformation, utbildning och kultur på sinaegna villkor.Bakgrund och tidigare behandlingI proposition 1997/98:113 En nationell handlingsplanför äldrepolitiken uttalade regeringen att den avsågatt aktivt medverka till genomförandet avHandikappinstitutets IT-program.Socialdepartementet har sedan i ett pressmeddelandei redovisat att regeringen avsåg att bidratill finansieringen av HI:s IT-program med 60miljoner kronor . Tre områden skullestödjas:1. en utbildningssatsning och försöksverksamhet föratt stimulera funktionshindrades kunskap om ochanvändning av IT,2.3. ett brett upplagt program för att stödja projektsom skall bidra till utveckling och förnyelse avIT-användningen inom olika samhällssektorer,4.5. en informationskampanj för att öka medvetenhetenom betydelsen av IT för funktionshindrade ochäldre. Målgruppen är främst beslutsfattare menockså allmänhet.6.Hjälpmedelsinstitutet (tidigare )uppger att regeringens finansiering via Allmännaarvsfonden avser perioden . Institutetshandlingsprogram avser dock hela perioden 1998-2002.Institutet genomför årliga konferenser där denaktuella utvecklingen redovisas och diskuteras.Under våren 2001 kommer en rapport att publicerasangående offentliga organs IT-satsningar förpersoner med funktionshinder.I proposition 1999/2000:79 om en nationell handlingsplan förhandikappolitiken gjorde regeringen bedömningen attmyndigheter bör se till att deras information blirtillgänglig för personer med funktionshinder (s. 87f.). Myndigheternas ansvar för att tillhandahållasamhällsinformation betonas i socialtjänstlagen(1980:620), lagen (1993:387) om stöd och servicetill vissa funktionshindrade, hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) och förvaltningslagen(1986:233). Enligt 4 § förvaltningslagen skall varjemyndighet lämna upplysningar, vägledning, råd ochannan sådan hjälp till enskilda i frågor som rörmyndighetens verksamhetsområde. Hjälpen skall lämnasi den utsträckning som är lämplig med hänsyn tillfrågans art, den enskildes behov av hjälp ochmyndighetens verksamhet.Regeringen gjorde vidare bedömningen (s. 32) attdet bör uppdras åt ett antal stora och besöksviktigamyndigheter att redovisahandlingsplaner för att göra myndigheternas lokaler,information och övriga verksamhet tillgänglig förpersoner med funktionshinder. Åtgärderna ihandlingsplanen bör vara vidtagna senast år 2005.Arbetet bör rapporteras till riksdagen.Utskottet avgav yttrande 1999/2000:SoU7y tilltrafikutskottet med anledning av proposition1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla.Utskottet anförde då följande:Utskottet erinrar om att regeringen iproposition 1999/2000:79 Från patient tillmedborgare - en nationell handlingsplan förhandikappolitiken tagit upp frågeställningar ochfarhågor på ett sätt som i stor utsträckninganknyter till vad som anförs i motion - - -. Ipropositionen konstateras nämligen att regeringenjust nu förbereder en omfattande satsning på IT-området. Syftet är att skapa en god och bredanvändning av IT som gynnar både producenter ochkonsumenter och som ökar välfärd och livskvalitet.För t.ex. personer med funktionshinder kan den nyaIT-tekniken, rätt använd, skapa nya och ökademöjligheter att ta del av samhällets utbud av varor,tjänster, information m.m. och underlätta kommu-nikationen människor emellan. Men , anförsdet, finns det en risk för att nya kommunika-tionsmönster och ny teknik kan innebära attfunktionshindrade personer ställs utanförutvecklingen och således inte har möjligheter att tadel av de positiva effekterna som t.ex.bredbandstekniken kan medföra. Det konstaterasvidare att frågor om synskadade och deras tillgångtill information på Internet är ett område som börses över närmare. Det poängteras att nya tjänsteroch produkter inom IT-området måste görastillgängliga och användbara för alla. En generelltillgänglighet är samhällsekonomiskt lönsam och böreftersträvas. Staten har här en viktig roll när detgäller att påverka tillverkarna av nya system ochprodukter och att styra utvecklingen i mertillgänglig riktning. En satsning från statens sidapå t.ex. bredbandsinfrastruktur bör på olika sättinnehålla åtgärder som säkerställer en sådanutveckling. I propositionen görs bedömningen att detär viktigt att funktionshindrade personers behovbeaktas tidigt i en kommande satsning inombredbandsområdet.Socialutskottet ställer sig bakom dessabedömningar. Motionsyrkandet är i allt väsentligttillgodosett.I budgetpropositionen 2000/01:1, volym 6,utgiftsområde 9 (s. 79) anförde regeringen att dentekniska utvecklingen har gåttkraftigt framåt, och det är vissa grupper avfunktionshindrade som av olika skäl inte har kunnattillgodogöra sig de nya rönen och få del av de nyaprodukter som har utvecklats på hjälpmedelsområdet.Regeringen övervägde att tillsätta en särskildutredning för att på ett bättre sätt tillgodosedessa gruppers behov av hjälpmedel.Frågan bereds i Regeringskansliet.I propositionen redovisades vidare att regeringenunder satsar medel för attstimulera IT-användningen i skolan. Delegationen förIT i skolan har avsatt särskilda medel för attutveckla läromedel för elever med funktionshinder.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att ett utvecklingsarbetepågår inom genomimplementeringen av IT-programmet förfunktionshindrade och äldre åren 1998-2002.Delegationen för IT i skolan har avsatt särskildamedel för att på ett bättre sätt tillgodosefunktionshindrades behov av hjälpmedel. Vidare harregeringen aviserat en utredning för att se över ochlämna förslag till hur hjälpmedelsförsörjningenskall utformas för alla studerande medfunktionshinder. Vidare övervägs enligt uppgift enutredning om hur vissa grupper av funktionshindradesom av olika skäl inte kunnat tillgodogöra sig denya rönen skall få del av de nya produkter somutvecklats på hjälpmedelsområdet. Motionerna So354(c) yrkande 9 och So530 (s) är därmed i huvudsaktillgodosedda.Utskottet har tidigare ställt sig bakom bedömningeni proposition 1999/2000:86, Ett informationssamhälleför alla, att staten har en viktig roll när detgäller att påverka tillverkarna av nya system ochprodukter och att styra utvecklingen i mertillgänglig riktning. Utskottet vidhåller att dennya IT-tekniken, rätt använd, skapar nya och ökademöjligheter att ta del av samhällets utbud av varor,tjänster, information m.m. och underlättar kommu-nikationen människor emellan. Nya tjänster ochprodukter inom IT-området måste göras tillgängligaoch användbara för alla. En generell tillgänglighetär samhällsekonomiskt lönsam och bör eftersträvas.Utskottet vill också hänvisa till det uppdrag somstora och besöksviktiga myndigheter har att senastden redovisa handlingsplaner föratt göra myndigheternas lokaler, information ochövrig verksamhet tillgänglig för personer medfunktionshinder, liksom till det ansvar myndigheterhar enligt bl.a. förvaltningslagen att lämnaupplysningar, vägledning, råd och annan hjälp i denutsträckning som är lämplig med hänsyn till frågansart, den enskildes behov av hjälp och myndighetensverksamhet. Motion So354 (c) yrkande 10 är ihuvudsak tillgodosedd med det anförda.Utskottet anser inte att det behövs någonparlamentarisk kommission om IT-utvecklingen. MotionSo538 (fp) yrkande 14 avstyrks.Väntetider vid insatser enligt LSS ochsocialtjänstlagenMotionerI motion So218 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen begär att regeringen tillsätter enutredning gällande en översyn avrättighetslagstiftningen enligt vad i motionenanförts om att regelmässigt ge avslagsbeslut därkommuner och landsting inte kan förmedla insatseninom rimlig tid. Från harlänsstyrelserna genom lagändring rätt attvitesförelägga kommuner som inte verkställerdomstolsbeslut från länsrätt och kammarrätt.Motionärerna anser att det nu finns anledning att gåvidare och utreda om åtgärder kan vidtas för attminska de långa väntetiderna från gynnande besluttill verkställighet. De ibland extremt långaväntetiderna för verkställighet av gynnande beslutenligt LSS, som är en rättighetslag, är principielltmycket tveksamma. Åtgärder för att stärka denenskildes rättssäkerhet bör utredas.I motion So466 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om en översyn av lagstiftningen såatt det går att överklaga positiva, men inteverkställda myndighetsbeslut. Motionärernakonstaterar att det inte finns någon lagstiftningsom skyddar dem som fått ett positivt beslut avkommunen men som sedan inte får det verkställt.I motion So392 av och (båda s) begärs tillkännagivande om enuppföljning av lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS). beror det på var dubor om du skall bli beviljad personlig assistanseller inte, anför motionärerna. Det förekommer attkommuner och landsting inte följer de domar somutdöms. Motionärerna anser det av stor vikt attlagen ses över, vilka grupper som omfattas samt attkommunernas ansvar förtydligas och följs upp.Bakgrund och tidigare behandlingFrågan om domstolstrots behandlades av utskottet ibetänkande 1999/2000:SoU14. Utskottet tillstyrkte dåregeringens förslag till lagreglering och anfördeföljande (s. 50):Utskottet konstaterar att det länge funnits ettbehov av att göra något åt problemet med attkommuner och landsting trotsar domar som ger enenskild person rätt till en insats enligt LSS ochSoL. De tre utredningar som berörtfrågan har dock inte lett till någon lagstiftningsom motverkar detta trots. Det pågåendeutredningsarbetet inom , somsyftar till att göra en totalbedömning av frågan omdomstolstrots, skall vara avslutat under hösten2000. delar konstitutionsutskottetsbedömning att det hade varit att föredra om dennautredning fått ligga till grund för en samladlagstiftning mot domstolstrots. Att avvaktaresultatet av utredningen skulle dock med säkerhetförsena en angelägen lagstiftning på områdetytterligare . Skadeverkningarna förenskilda funktionshindrade på LSS- ochsocialtjänstområdet är också så oacceptabla attåtgärder som motverkar domstolstrots bör företasredan nu. I likhet med både konstitutionsutskottetoch lagutskottet accepterar socialutskottettidsfaktorn och det försvarliga i att den nuföreslagna lagstiftningen föregår en generelllagstiftning rörande domstolstrots. Socialutskottetdelar lagutskottets syn på den föreslagnalagstiftningen som ett första och välkommet steg motatt på det viktiga LSS- och socialtjänstområdetkomma till rätta med vissa av de problem som rymsinom begreppet domstolstrots. Utskottet vill påsamma sätt som dock markeravikten av att de nu föreslagna åtgärderna motdomstolstrots blir föremål för förnyad prövning dåden fullständiga utredningen föreligger. Deerfarenheter som efterhand kommer att vinnas av dennu föreslagna lagstiftningen bör därvid tas tillvara. Utskottet tillstyrker således regeringensförslag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620)och i lagen (1993:387) om stöd och service tillvissa funktionshindrade. Motionerna - - - avstyrks.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1999/2000:240).Hösten 2000 publicerades Kommunalt domstolstrots, Ds2000:53. I promemorian har utretts hur ettsanktionssystem bör utformas som gör det möjligt attmotverka kommunalt domstolstrots. I frågan om LSS-området och område innebär förslagetatt den införda vitessanktionen föreslåsersättas med en sanktionsavgift. Remisstiden gick ut den 15 januari2001. Frågan bereds iRegeringskansliet.Länsstyrelsen i har i en rapport,2000:12, redovisat ej verkställda beslut och domar.Rapporten visar att det finns ett stort antal inteverkställda beslut i länets kommuner som avserpersoner med funktionshinder - i runda tal 800beslut. Drygt hälften av kommunernas egna beslut sominte verkställts är äldre än sex månader.Länsstyrelsen pekar på att det urrättssäkerhetssynpunkt är problematiskt att kommunerkan fatta beslut som ger människor rätt till olikaformer av insatser, utan garantier att de också fårvad de beviljats.Regeringen har i regleringsbrevet för budgetåret2001 avseende uppdragit åtSocialstyrelsen att i samarbete med länsstyrelsernakartlägga och analysera antalet ej verkställdadomstols- och myndighetsbeslut enligt 9 § lagen(1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS) och 6 f § socialtjänstlagen(1980:620). Uppdraget avser personer medfunktionshinder i alla åldrar vad gäller LSS ochyngre än vad gäller socialtjänstlagen.Uppdraget skall redovisas senast den 31 mars 2002.Utskottets bedömningUtskottet erinrar om att har beslutat omändring i socialtjänstlagen och lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade fr.o.m. den 1juli 2000 så att numera får föreläggaen kommun eller ett landsting vid vite att följa enlagakraftvunnen dom som ger en enskild rätt tillvissa insatser enligt respektive lag.Utskottet delar den oro som motionärerna redovisari motionerna So218 (v), So392 (s) och So466 (s)angående de långa väntetider som enskilda iblanddrabbas av såvitt gäller tiden mellan ett gynnandebeslut och verkställighet av detsamma. Den enskildeförsätts i en mycket svår situation då han eller honinte kan överklaga ett positivt beslut somverkställigheten av detta dröjer orimligt länge imånga fall. Utskottet delar bedömningen att detta ären mycket angelägen rättssäkerhetsfråga.Utskottet konstaterar emellertid att regeringennyligen givit i uppdrag att isamarbete med länsstyrelserna kartlägga ochanalysera antalet ej verkställda domstols- ochmyndighetsbeslut enligt 9 § lagen (1993:387) om stödoch service till vissa funktionshindrade (LSS) och 6f § socialtjänstlagen (1980:620). Utskottet anseratt regeringen skall återkomma till med enredovisning samt om det behövs även med förslag tillförändringar. Vad utskottet nu anfört med anledningav motionerna bör som sin mening geregeringen till känna.Övriga frågor kring LSS/LASSMotionerI motion So540 av m.fl. (kd)yrkas att beslutar att hos regeringenbegära en utredning om tillämpningen av LSS vidpsykisk sjukdom (yrkande 12). Motionärerna hänvisartill att har ansett att regeringenbör överväga att göra en översyn av hur LSS-lagstiftningen fungerar för psykisktfunktionshindrade. Översynen borde gälla både hurinsatserna är preciserade med tanke på målgruppensbehov och personkretsens avgränsning. Mångahandläggare finner LSS svårtillämpad för psykisktfunktionshindrade och beviljar därför insatserenligt socialtjänstlagen, vilket, enligtmotionärerna, innebär sämre kvalitet. Motionärernaanser att den aviserade särskilda utredaren somskall se över insatsen råd och stöd också bör få iuppdrag att se över LSS-tillämpningen för psykisktfunktionshindrade. I samma motion begärs också attriksdagen hos regeringen begär en utredning om densammanlagda effekten av LSS och SoL beträffandepersonligt stöd (yrkande 13). Motionärerna anför attregeringen själv konstaterar i budgetpropositionenatt det råder oklarhet vid bedömningen om beslutskall tas enligt socialtjänstlagen (SoL) eller LSS.För brukaren utgör det stor skillnad, vilketregeringen också beskriver. Vid stöd enligt LSSskall brukaren ha inflytande över hur stödetutformas och eventuellt val av personlig assistans.Stöd enligt LSS ger betydligt bättre livskvalitet.Motionärerna anser att en särskild utredare börutreda frågan.I motion So538 av m.fl. (fp)hemställs att av regeringen begär förslagtill en ändring av lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade i enlighet medvad i motionen anförts om ett förtydligande omavsikten med råd och stöd enligt LSS (yrkande 10).I två motioner tas frågor om sysselsättning upp.I motion So354 av m.fl. (c) yrkasatt regeringen bör lägga fram förslag till ändring ilagen om stöd och service till vissafunktionshindrade enligt vad i motionen angivits(yrkande 16). Motionärerna anför att många psykisktfunktionshindrade har mycket svårt att få tillgångtill den reguljära arbetsmarknaden. Eftersom dennagrupp är undantagen från daglig verksamhet enligtLSS blir de funktionshindrade ofta isolerade ochsysslolösa vilket förvärrar situationen ytterligareför personer med psykiskt funktionshinder.Motionärerna anser att även personkrets 3 i LSS börfå rätt till daglig verksamhet.I motion So442 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om en nationell policy ommeningsfull sysselsättning för arbetshandikappade.Medlemmarna i ett socialt arbetskooperativ hamnarofta mellan stolarna hos olika offentliga aktörer,anför motionärerna. hänvisa de tillsjukbidrag som försörjningskälla. Det är olyckligtatt ersättning för utfört arbete skall tas frånsocialförsäkringssystemet. Ansvaret för meningsfullsysselsättning för funktionshindrade åligger enligt21 a § socialtjänstlagen kommunerna. Dessa tolkardock lagen på mycket olika sätt. Motionärerna anseratt en nationell policy för hur kommunerna aktivtskall ta ansvar för meningsfull sysselsättning förarbetshandikappade behöver tas fram.I motion So459 av m.fl. (s)begärs tillkännagivande om trygghet och valfrihet ienlighet med LSS syfte. Motionärerna anför attverksamhet och drift på flera håll i landetkonkurrensutsätts och anbudsupphandlas i såvälgruppbostäder, daglig verksamhet som korttidshem.Motionärerna anser att utgångspunkten måste vara atten gruppbostad betraktas som den enskildes hem därden enskilde garanteras den rättstryggheten attkunna tack nej till att få sitt personliga stödkonkurrensutsatt. Trygghet och kontinuitet i denegna bostaden är viktigt för alla människor. Dentryggheten hotas i grunden medrådande utveckling och regelverk.Tre motioner berör ekonomiska aspekter kring LSS.I motion So486 av . (s) begärs tillkännagivande om uppföljning avLSS och . Motionärerna anser att det viduppföljning av LSS och finns anledning attbelysa finansieringsfördelningen mellan stat ochkommun i syfte att åstadkomma större ekonomiskbalans mellan stat och kommun.I motion So367 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om lagen om stöd och service tillvissa funktionshindrade. Ett statligt kostnadsansvartillsammans med en utökad möjlighet till personligassistans i olika former av kollektivboende skullege möjlighet till bättre lösningar för både depersonliga assistenterna och de funktionshindrade.I motion So498 av och (båda s) begärs tillkännagivande omassistansersättning för boende i gruppbostad.Motionärerna anför att då kostnaderna för boende igruppbostad helt faller på kommunerna leder det tillatt kommunerna blir mindre benägna att ordna sådantboende för dem som uppfyller villkoren för LSS.Motionärerna anser att man kan stimulera kommunernaatt ordna med gruppbostäder för gravtfunktionshindrade om ges möjlighetatt utge ersättning för gruppboende.Bakgrund och tidigare behandlingI proposition 1992/93:159 om stöd och service tillvissa funktionshindrade anförs i specialmotiveringentill förslaget till lag om stöd och service tillvissa funktionshindrade under 9 § andra punkten (s.174 f.) att rätten till biträde av personligassistent eller ekonomiskt stöd till skäligakostnader för sådan assistans är avsedd att omfattasvårt funktionshindrade som behöver hjälp med denpersonliga hygienen, med intagande av måltider ochmed annan personlig service. Insatsen bör varaförbehållen krävande eller i olika avseendenkomplicerade fall. Något krav på att stödbehovetskall ha en viss tidsmässig omfattning föreliggerinte. Dock har tidsfaktorn självklart betydelse. Justörre stödbehov som föreligger, desto mertalar omständigheterna för att rätt till biträde avpersonlig assistans föreligger. I en gruppbostadfinns en fast personal som bas. Med hänsyn härtillbör personlig assistans normalt inte lämnas i engruppbostad. De boende skall ha inflytande ochmedbestämmande över vilken personal som skall hjälpadem i bostaden. Behov av personlig assistans kandock föreligga vid fritidsaktiviteter och andraaktiviteter utanför bostaden.I specialmotiveringen till förslaget till lag omassistansersättning anförs under 4 § (s. 196) att omden försäkrade bor på en institution eller i engruppbostad utges inte assistansersättning förassistansbehov under den tiden. I en gruppbostad,liksom på en institution, skall finnas erforderligfast kollektiv bemanning som i huvudsak skall täckade boendes hela stödbehov.I proposition 1999/2000:115 Vissa kommunalekonomiskafrågor föreslog regeringen att ett statsbidraginförs för kommuner med högakostnader för verksamhet enligt LSS. För särskiltdyra insatser enligt LSS föreslogs därutöver att ettextra statsbidrag införs. Vidare aviserades att enutredning skall tillsättas med uppgift att utarbetaett förslag till långsiktigt hållbar utjämning avLSS-kostnader.I budgetpropositionen återkom regeringen tillanslagsfrågan. tillstyrkte ibetänkande 2000/01:FiU3 att 350 miljoner kronorfördes över från det generella statsbidraget till91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuneroch landsting för bidrag till kommuner med högakostnader för verksamhet enligt LSS. För särskiltkostnadskrävande insatser enligt LSS införs vidareett särskilt statsbidrag som kommuner kan ansöka om.Detta särskilda statsbidrag beräknas uppgå till 100miljoner kronor . följde utskottet(rskr. 2000/01: 126).Regeringen har beslutat tillkalla enparlamentarisk kommitté för att lämna förslag tillnationell utjämning av verksamhetskostnader enligtlagen om stöd och service till vissafunktionshindrade (dir. 2000:99).