bet · GO01FiU20 · 2001-05-31 00:00:00 — Det är därför ettallvarligt problem att utbildningsnivånvad gäller högre utbildning i ärlägre än i flera jämförbara länder.Andelen högskole- ochuniversitetsutbildade bland dagens ungaär lägre än bland 40-talistgenerationens.Sverige behöver en skola i världsklassför att bli en ledande kunskapsnation,vilket i sin tur är nödvändigt för atttillhöra de mest framstående när detgäller välfärd och välstånd. Kunskapbetyder också att den enskilde individenfår ett ökat självbestämmande över sittliv.Stora insatser behöver göras både föratt stärka grunden för vidare utbildningoch livslångt lärande genom insatser igrundskolan och för att geförutsättningar för återkommandeutbildning och kompetensutveckling iarbetslivet.En skola som ger tillräckliga kunskaperI dag lämnar var fjärde elev grundskolanutan godkända och tillräckliga kunskaper.Bland kommunerna varierar andelen eleversom inte når målen från till 42 %.Trots regeringens utfästelser om att man"konsekvent prioriterar skolan sedan1994" så har inte utvecklingen vänt,tvärtom.Skolpolitiken måste nu fokusera påskolans huvuduppgift - att garantera atteleverna får tillräckliga kunskaper.Därför måste ökad vikt läggas vid deviktigaste kunskaperna, att läsa, skrivaoch räkna och vid att tidigt upptäcka ochåtgärda inlärningsproblem. För att skapamöjlighet att möta alla elevers behov ärvåra partier öppna för olika pedagogikeroch välkomnar en mångfald av skolhuvudmäni form av friskolor på olika nivåer.Elevers och föräldrars val bör styraresurstilldelningen till skolorna.En bättre fungerande grundskola ärmycket viktigt för att skapa engymnasieskola där fler elever kan bligodkända och behöriga till högreutbildning. Det handlar både om attgrundligt reformera den nuvarandegymnasieskolan och att komplettera medfler vägar. Därför bör försöken med enlärlingsutbildning inom gymnasieskolansram permanentas och utvecklas.Vi slår vakt om det offentligas ansvarför en väl fungerande skola i helalandet. Ett fortsatt decentraliseratansvar för skolan måste förenas medtydlig utvärdering och mätning för atttrygga likvärdigheten och allas rätt tillkunskaper.Högre utbildning och forskningTillgängligheten till högre utbildningoch forskning är avgörande för samhälletsutveckling och för tillväxt och livskrafti hela landet. Utbyggnaden av dendecentraliserade högre utbildningen harvisat sig vara en av få faktorer sommotverkat den sociala snedrekryteringen.Den kraftiga utbyggnaden av högskolanbehöver nu kompletteras med insatser föratt stärka en fri och obunden forskningvid landets högre lärosäten.Utgångspunkten för fördelningen mellan deforskande institutionerna skall varaforskningens kvalitet. Alla universitetoch högskolor skall ha möjlighet attkunna konkurrera om offentliga ochprivata forskningsmedel. Särskild viktmåste läggas vid att stärkagrundforskningen. Ett första steg börvara att i budgetpropositionen årligenpresentera en samlad forskningsbudget somger en bild av hur forskningsresurserfördelas och används.Det livslånga lärandetUtbildning blir i det moderna samhälletalltmer en färskvara. Teknisk utvecklingoch alltmer kvalificerade arbetsuppgifterinnebär att en utbildning snabbt blirföråldrad. Ett fungerande system förlivslångt lärande, omskolning ochvidareutbildning är med andra ordavgörande såväl för enskilda människorsom annars riskerar att marginaliseras påden moderna arbetsmarknaden som församhället som helhet. Att införaindividuella utbildnings- ellerkompetenskonton, dit löntagare ocharbetsgivare kan avsätta pengar förkompetensutveckling, är ett annat exempelpå hur man på ett mer individuellt sättkan stimulera människors kontinuerligakompetensutveckling i arbetslivet.En viktig del i ett fungerande systemför livslångt lärande är att utveckla ochskapa fler platser inom KY-utbildningarna.KommunikationerSärskild uppmärksamhet bör i dagslägetdgnas åt vägnätet. Det krävs en välavvägd balans mellan järnvägs- ochväginvesteringar. behöverbetydande insatser göras för attförbättra vägnätet. Regeringen harutlovat en infrastrukturreform menavsätter inte några ytterligare medel fördetta i den framlagdavårpropositionen. Nedanstående diagramvisar att underhållet på vägnätet minskatunder den socialdemokratiska regeringenstid.Kollektivtrafiken är viktig men mycketofta är vägtrafik det enda realistiskafysiska kommunikationsmedlet förmänniskor och gods. förfallerdet svenska vägnätet med stora kostnadersom följd för människor och företag. Viaccepterar i motsats tillvänsterkoalitionen inte en sådanutveckling. Mer resurser måste skjutastill för att garantera vägnätetsstandard. Eftersläpningen ivägunderhållet måste successivt arbetasbort. Ökade insatser för att tryggaunderhåll och bärighet är en avgörandefaktor för möjlighet till tillväxt i helalandet.Vägnätet måste också byggas ut.Säkerhet och tillförlitlighet måsteprioriteras. Det gäller såväl de storagenomsfartslederna och kringfarterna runtvåra städer som de regionala och lokalavägnäten. Människor är beroende av bilen,men också av en god miljö. Forskning ochutveckling av ny teknik och nya drivmedelär därför av yttersta vikt.Drift och underhåll av vägnätetMiljoner kronor, priserInsatser behöver omgående göras för attreparera de socialdemokratiskaförsummelserna. Våra partier är eniga omatt det behövs större insatser änregeringen avdelat för drift ochunderhåll samt investeringar i vägnätet.BostädernaEn förutsättning för tillväxt är enfungerande bostadsmarknad. Istorstadsområdena blir bostadsbristenalltmer akut. Bristen på bostäderriskerar därmed att bli ett allvarligttillväxthinder. Bostadsbyggandet harbörjat öka men från en mycket låg nivå.Parallellt avfolkas landsbygden medefterlämnade bostadsöverskott som följd.Offentliga medel används för att rivabostäder och därmed hålla uppehyresnivåerna i det kvarvarandebeståndet.Även om bygglov m.m. är frågor somavgörs lokalt krävs ett antal nationellaåtgärder för att råda bot på dagensproblem; t.ex. bör reglerna förplanprocessen ändras så att den snabbasupp och görs enklare. Den svartamarknaden för reparation, om- ochtillbyggnader av bostäder skulle minskakraftigt genom det förslag tillskattereduktion på denna typ av tjänstersom vi föreslagit. Den totalabeskattningen av boende måste ned. Sänktfastighetsskatt är ett viktigt steg.Byggkostnaderna är höga i Sverigejämfört med i andra länder. En anledningär bristande konkurrens ibyggmaterielsektorn. Bristen påbyggarbetare i tillväxtområdena bidrarockså till ett högt kostnadsläge.Ett annorlunda hyressättningssystemmåste till vid nyproduktion avhyresrätter. Även hyrorna i detbefintliga beståndet måste bättreanpassas till hushållens värderingargenom att lägesfaktorn tillåts få ettstörre genomslag som befintligakontrakt skyddas. Förutom attnyproduktionen skulle öka skullesvarthandeln med hyreskontrakt motverkas.I syfte att öka mångfalden påbostadsmarknaden bör s.k. ägarlägenhetermöjliggöras som boendeform. hargett regeringen i uppdrag att återkommamed förslag, vilket inte harskett. Ytterligare en möjlighet attförbättra bostads- och byggsituationen iframför allt storstäderna är att tillåtas.k. tredimensionell fastighetsbildning.Det innebär enklare möjligheter attjuridiskt avgränsa en och samma fastighetför olika användningsområden. Olikabyggherrar skulle enklare kunna samverkaom byggprojekt.Att möta konjunkturen och klarastatsfinansernaEn avgörande fråga för ekonomiär om de relativt höga tillväxttal somuppmätts ärtillfälligheter eller om de tyder på attnågot mera fundamentalt inträffat. Ettförsta test kommer när deninternationella konjunkturen mattas av.Eftersom de svenska offentligafinanserna är särskilt konjunkturkänsligakommer ett av de första tecknen påproblem att vara försämradestatsfinanser.Det har sagts frånregeringshåll att satsningar nu kan göras"med egna pengar - inte lånade". Frånsettatt regeringen inte i egentlig mening harnågra "egna" pengar alls, var detta enmycket snabbt övergående sanning.Regeringen räknar enligt vårpropositionenmed att låna pengar för att betala sinanya utgifter och därmed ökastatsskulden. Som framgår av nedanståendetabell kommer statsskulden övertreårsperioden att öka i sammastorleksordning som de nya utgifterna(statsskulden med ochutgifterna med ).Eftersom statens lånebehov är direktkopplat till statsbudgetens saldo, skullestatsskulden inte ha ökat utan de nyautgifterna eller om de hade finansieratsgenom motsvarande utgiftsminskningar.NYA AV REGERINGEN BESLUTADEUTGIFTSöKNINGARMiljarder kronor2002 2003 2004Budgetpropositionen 2001 2,1 4,5()Vårpropositionen 2001 7,0 9,8 16,1()Summa utgiftsökningar 9,1 14,3 16,1Ökad statsskuld enligt 8,4 6,9 19,4vårpropositionenEn hög utgiftskvot, dvs. höga offentligautgifter i förhållande till BNP, harunder mycket varit ett avSveriges allvarligaste ekonomiskaproblem. Tillsammans med en högskattekvot gör detta att de offentligafinanserna är starkt konjunkturkänsliga.Lägre tillväxt ger lägre skatteintäkter,som de konjunkturberoendeutgifterna ökar. Tillsammans med högaicke-konjunkturberoende utgifter innebärdet att de totala utgifterna lättöverstiger intäkterna. Resultatet blirstora underskott i statsfinanserna närkonjunkturen viker. En tumregel säger lägre BNP leder till attden offentliga sektorns sparande somandel av BNP blir 0,75 procentenheterlägre.Höga offentliga utgifter och storoffentlig sektor tränger också undan enexpansion av den privata sektorn. Trotsde senaste årens högkonjunktur har dens.k. marknadsförsörjningen - den del avhushållens försörjning som kommer frånlöner i privata företag - inte kommit upptill . Det innebär att hälftenav hushållens inkomster således ärskattefinansierade, vilket torde varaunikt i ett internationellt perspektiv.NEDANSTåENDE DIAGRAM VISAR HUR DEOFFENTLIGA TRANSFERERINGARNA SEDANLåNG TID öKAT SNABBARE äN BNP,VILKET INNEBURIT SåVäL öKADKONJUNKTURKäNSLIGHET SOM SUCCESSIVTMINSKAT UTRYMME FöR ANNANVERKSAMHET. DE OFFENTLIGAUTGIFTERNA KAN SåLEDES MINSKA UTANATT DET BEHöVER Gå UT öVERVERKSAMHETER SOM T.EX. SKOLAN OCHOMSORGEN.BNP OCH TRANSFERERINGARNA TILL HUSHåLLENLöpande priserUtgiftskvoten har fallit under de senasteåren - högre BNP har skymt det faktum attutgifterna ökat i nominella termer - menenligt vårpropositionen kommerutgiftskvoten att planaut kring av BNP. Att , efterflera år av god tillväxt, fortfarande haren utgiftskvot på äroroväckande och innebär att ekonomin stårlika sårbar inför dennakonjunkturavmattning som tidigare.OFFENTLIGA UTGIFTER SOM ANDEL AV BNP2000 2001 2002 2003 53,0 %Källa: VårpropositionenSverige har världens högsta skattetryck,uttryckt som skatternas andel av BNP. Såhöga skatter hämmar den ekonomiskatillväxten, minskar människors valfrihetoch självbestämmande, ger skadligaskattekilar och ett dåligtföretagsklimat. har även världenshögsta inkomstskatter för låg- ochmedelinkomsttagare. Det gör att mångamänniskor inte kan leva på sin lön ochgör dem beroende av olika former avbidrag för att klara sin ekonomi.Samtidigt skapar detta i sig också ettoffentligt utgiftstryck.Att sänka skatterna är den vanligasterekommendationen från internationellaorganisationer som och , närsvensk ekonomi analyseras. I den årligarapporten från Invest in () om utländska investerares syn påföretagsklimatet i kommer alltidsänkta inkomstskatter högst upp påönskelistan. Även EU:s finansministrarhar uppmanat att sänka skatterna,vilket är anmärkningsvärt, dåfinansminister förtillfället är ordförande för I OLIKA LäNDERProcent av BNPKälla: (2000)Det ekonomiska lägetReformer, omvärldskonjunktur ochåterhämtning bakom uppgångenDe har haft enutifrån svenska förhållanden högekonomisk tillväxt. Denna ekonomiskautveckling är inte självklar. Vi hardragit nytta av en internationellhögkonjunktur och av den reform- ochlåginflationspolitik som grundlades ibörjan av . Avregleringar,valfrihetsreformer och den finansiellastabilitet som uppnåtts genomsaneringspolitiken, en självständigriksbank med uttalat inflationsmål och EU-medlemskapet har sammantaget bidragittill den höga tillväxten.Den borgerliga fyrpartiregeringen ladei grunden till denpositiva utvecklingen genom avregleringaroch privatiseringar, bl.a. inom tele-, el-och transportmarknaderna samt inomsjukvård och barnomsorg.Socialdemokraternas inställning tilldessa reformer kännetecknades av aktivtmotstånd och, ibland, motvilligacceptans. I opposition kritiseradeSocialdemokraterna ocksåfyrpartiregeringens saneringsprogram.Resultatet av den dåvarande regeringenspolitik blev att utvecklingen, både vadgäller tillväxten och underskottet istatens finanser, vände 1993.De senaste årens höga tillväxt iSverige är till stor del också enåterhämtning från lågkonjunkturen ibörjan av . Det kraftigainhemska efterfrågebortfallet skapade ettstarkt efterfrågetryck när den ekonomiskautvecklingen väl vände. Stora ledigaresurser gjorde uppgången möjlig.Konjunkturuppgången har doltreformbehovetDen socialdemokratiska regeringen harunder låtit den godakonjunkturen dölja det faktum att densvenska ekonomin är i stortbehov av strukturella reformer.Regeringen har i stället slagit in på enpolitik som i mångt och mycketkännetecknas av en återgång utgiftspolitik, dvs. den politiksom låg bakom 1990-talskrisen. Tillväxtenhar till största delentillfallit den offentliga sektorn.I regeringens vårproposition finns inteheller någonting som tyder på att dennapolitik är på väg att brytas, snararetvärtom. Genom att successivt höja destatliga utgiftstaken har regeringenskapat utrymme för fortsattautgiftsökningar . "Det går bra för " har varitregeringens återkommande slogan desenaste åren. Uppenbarligen anserregeringen att det går så bra för Sverigeatt inga förändringar behövs, meningenting kan vara mera fel.Mörkare konjunkturutsikterUtvecklingen ochförsta halvan av innevarande år harkännetecknats av en konjunkturellavmattning. Även om alla prognoserpräglas av stor osäkerhet verkarflertalet bedömare varainriktade på en tämligen kortvarigkonjunkturavmattning. pekarprognoserna på att tillväxten i nytt är uppe kring 3 %.Konjunkturinstitutet () tror på entillväxt på . Bakom dessatämligen optimistiska prognoser ligger enförmodan om att tillväxten i tar fartredan i slutet av innevarande år.Det finns i och för sig möjligheter attavmattningen blir kortvarig. Denamerikanska () har reagerat påavmattningssignalerna och dragit nedkortränteläget till den lägsta nivån iUSA . Detta har bl.a. lett tillett mer positivt börsklimat i USA.Tillsammans med aviseradeskattesänkningar kan det bidra till enkonsumtionsökning, vilket kan stärka denamerikanska ekonomin.Samtidigt som det finns positivafaktorer som talar för en kortvarigavmattning finns det negativa faktorersom talar för en mer utdragenkonjunkturnedgång. Risken finns atteffekterna av den lättarepenningpolitiken i dröjer, och attdessa effekter inte syns förrän undernästa år. Ytterligare en riskfaktorligger i den amerikanska konsumtionen. Enförutsättning för att konsumtionen skallförbli hög, vilket i sin tur är enförutsättning för en kortvarigavmattning, är att sparandet, som fallitde , förblir lågt. Ett ökatsparande, vilket kan bli fallet på grundav det osäkrare läget, skulleotvivelaktigt slå hårt mot konsumtionenoch tillväxten.Vidare finns risken att den starkaproduktivitetsutvecklingen trots allt ärpå väg att klinga av. Det skulle i såfall både innebära en lägre tillväxt ochproblem för att sänkaräntan ytterligare. En vikanderiskkapitalmarknad, som FED pekat på somett motiv till sina räntesänkningar, ären faktor som i förlängningen tordeverka negativt på produktiviteten.Det finns också tecken till enkraftigare avmattning i än mångahittills räknat med. Specifika inhemskarisker i saknas inte heller.Konsumentpriserna har stigit relativtkraftigt , och iapril låg inflationen klart överRiksbankens mål. Det kan omöjliggörastimulerande räntesänkningar. Än är detockså för tidigt att bedöma helaomfattningen av krisen inomtelekomsektorn mer, än att det kommer attslå mot den inhemska tillväxten ochsysselsättningen.Blir dessa hotbilder verklighet kommerkonjunkturutvecklingen bli sämre än vadflertalet bedömare förutspår, bådevad gäller utvecklingen i och iSverige.Avmattningen synliggör reformbehovNär prognoser och konjunkturindikatorernu pekar mot en ekonomisk avmattning,både internationellt och i , blirde inhemska reformbehoven tydliga.Redan i inledningen av denna avmattningsyns med all önskvärd tydlighetsvagheterna i den svenska ekonomin. Ensvaghet är att efter en relativtlång högkonjunktur har en arbetslöshetsom är högre än vi någonsin haft imotsvarande situation.Sverige går således än en gång in i enperiod av lägre tillväxt med högarbetslöshet samt även hög utgifts- ochskattekvot. Risken är därmed uppenbar attvi som tidigare kommer att drabbashårdare av en konjunkturavmattning änflertalet andra länder, och att denekonomiska eftersläpningen kommer attfortsätta.TILL OCH MED I REGERINGENS EGNATILLVäXTANTAGANDEN FöRUTSPåS ENFORTSATT EFTERSLäPNING. INOM NåGRAåR FöRMODAS ENLIGTVåRPROPOSITIONEN äVEN HALKA EFTERSåVäL öVRIGA NORDISKA LäNDER SOM EUVAD GäLLER BNP-TILLVäXT. REGERINGENUPPSKATTAR LåNGSIKTIGAHåLLBARA TILLVäXTTAKT TILL . ATTFöRUTSPå EN LäGRE SVENSK TILLVäXTäN I OMVäRLDEN, OCH SAMTIDIGT INTEFöRESLå NåGRA STRUKTURELLA REFORMERI SYFTE ATT HöJA DEN LåNGSIKTIGATILLVäXTPOTENTIALEN, äR EN ALLTFöRLåG AMBITIONSNIVå.SVERIGE HALKAR EFTER - REGERINGENSTILLVäXTPROGNOSKälla: Vårpropositionen, bilaga 1Lägre tillväxt än omvärlden har gjort attSverige halkat efterrejält i välfärdsligan, räknat i BNP percapita. Uppenbarligen har regeringeningen ambition att vi skall förbättra vårposition.BNP PER CAPITA - RANGORDNING UTTRYCKT IAMERIKANSKA DOLLAR (KöPKRAFTSJUSTERAT),(1998)Placer Land Placer Landing ing1 16 Australien2 17 Frankrike3 18 Hongkong4 19 Finland5 20 Italien6 21 22 Sverige8 23 FörenadeArab.9 24 Irland10 25 Cypern11 26 Israel12 27 Nya Zeeland13 28 Spanien14 Nederländer 29 Portugalna15 30 SlovenienKälla: (2000)Ytterligare ett uttryck för strukturellasvagheter i den svenska ekonomin är desenaste månadernas kraftiga försvagningav den svenska kronan. Även om densenaste tidens växelkursförsvagningförklaras av konjunkturella faktorer ochfinansiella flöden är det viktigt attpåpeka att försvagningen sker från enredan låg nivå. Då den senaste tidensväxelkursförändringar är enfortsättning på en långsiktig trend, därkronan försvagas gentemot valutorna ivåra viktigaste konkurrentländer, är detuppenbart att strukturella faktorer utgörde bakomliggande orsakerna. De eventuellakortsiktigt positiva effekterna av ensvag växelkurs - stärkt konkurrenskraftför våra exportbolag - skall ställas motde långsiktigt negativa effekterna att dereella värdena i den svenska ekonominurholkas, något som märks för vanligalöntagare vid semestrar utomlands ochsyns direkt i bensinpriset då de tankar.Den ekonomiska politikenÖverordnade målDe överordnade målen för vår inriktningav den ekonomiska politiken är att:Lägga grunden för att höja denlångsiktigt hållbara tillväxten tillåtminstone och därmedskapa ett ökande välstånd för alla.Slå vakt om den statsfinansiellastabiliteten genom lägre utgifter, lägreskattetryck, sänkt skuldkvot och minskadstatsskuld.Förbättrad konkurrenskraft genomreformerad lönebildning ochkonkurrenskraftiga skatte- ochutgiftsnivåer.Skapa goda förutsättningar för att allaskall kunna växa och förverkliga sinaambitioner och på så sätt minska denregionala och sociala tudelningen.Öka valfriheten och säkra både mäns ochkvinnors kontroll över den egnatillvaron.Ökat utbud av arbete och ökat företagandeDen ekonomiska politiken skall varautbudsinriktad och syfta till attunderlätta för ökade investeringar ochökat företagande. Ett bra företagsklimatleder till att fler företag startas ochväxer. Endast på så sätt kansysselsättningen öka och den socialatryggheten ökas. Skattepolitiken skalluppmuntra till arbete och motverka bådefattigdomsfällor och tröskeleffekter förinträde på arbetsmarknaden. Det skalllöna sig med utbildning. En rätt utformadpolitik leder till att fler vill arbetaen längre del av sitt liv och underlättaratt arbeta mer under de delar av livet dådet passar dem bäst. Arbetsrätten skallgöra det lätt att anställa och haanställda. Både socialförsäkringar ocharbetslöshetsförsäkringar skall varautformade för att underlätta förmänniskor att arbeta när de vill.Målet för politiken är att öka Sverigeslångsiktiga tillväxtpotential.Arbetslösheten skall pressas ned ochsysselsättningen öka utan att inflationentar fart.Öka arbetsutbudetEn nyckelfråga för att öka tillväxten äratt mer arbete blir utfört. Genom att ökaincitamenten för att arbeta mer än i dagkan detta åstadkommas. Det finns fleraolika men samverkande åtgärder som kanvidtas för att öka arbetskraftsutbudet.Det gäller främst arbetstidsregleringen,skattesystemet, regler för invandraresinträde på arbetsmarknaden ocharbetsmarknadspolitiken. Hinder är ocksåden dåliga infrastrukturen och denstelbenta familjepolitiken.Öppnare arbetsmarknadDen svenska arbetsmarknaden fungerar intesom den borde. Efter vad som måstebetecknas som en högkonjunktur enligtsvenska förhållanden står fortfarandeungefär en halv miljon människor utanförordinarie arbetsmarknad. Arbetslöshetenkostar fortfarande de offentliga kassornaöver . Det kanbeskrivas som att vi har den gamla tidensarbetsmarknad i den nya tiden. Det ärockså ett symtom på den sociala ochregionala uppdelningen av Sverige.Bristerna i arbetsmarknadensfunktionssätt har bidragit till ett antalproblem: dåligt fungerande lönebildning,höga barriärer för nytillträde tillarbetsmarknaden, som medför risk förbestående utanförskap, ocharbetsrättsliga regleringar som skaparproblem, inte minst för småföretagen.Något är fel när brist på arbetskraft ochhög arbetslöshet existerar sida vid sida.Rörligheten mellan olika jobb skallkunna vara stor. Som löntagare skall mankunna välja mellan olika arbetsgivareäven om man arbetar med sjukvård, omsorgoch undervisning. Yrken som traditionelltär kvinnodominerade skall också kunnaerbjuda möjligheter till bralöneutveckling och företagande.En viktig del i en fungerandearbetsmarknad är att det måste blilättare att förena familj och arbete.Genom vårt förslag om barnomsorgskonto ikombination med etableringsfrihet ochavdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader kan föräldrar finnaden barnomsorg som passar just derasvardag, vilket är viktigt inte minst frånett jämställdhetsperspektiv. Om intebarnomsorgen fungerar väl är det intepraktiskt möjligt att uppnå ett jämställtarbetsliv.Ny arbetslagstiftning ger ökat inflytandeöver arbetstiderna - nej tillcentraldirigerad arbetstidsförkortningArbetsmarknadslagstiftningen måste medgeflexibilitet för anställda och förarbetsgivare. Det kan till exempel gällafrågor om arbetstidens längd och arbetetsförläggning. En ökad individualisering avarbetstiden är både önskvärd ochnödvändig. Mer makt för den enskilde överarbetstid och arbetsliv är också enviktig kvinnofråga eftersom kvinnor i dagbär ett större ansvar för att arbets- ochfamiljeliv skall fungera. Efter en sådanreform blir det lättare för dem som såönskar att minska sin arbetstid.Möjligheterna förstärks genom deskattesänkningar vi föreslår. Därmedavvisar vi en allmän lagstadgadarbetstidsförkortning.Fördelarna med större inflytande översitt arbete är inte bara attarbetsutbudet kan öka på frivillig vägutan leder också till en ökadtillfredsställelse och mindre stress.Bryt segregationenGrunden för integration är att människorhar makt över sin vardag genom egenförsörjning. Den missriktade politik somförhindrat och förbjudit människor attens söka arbete har berövat månganyanlända människor deras självkänsla,vilket lett till utanförskap från detsvenska samhället. Många människor haraldrig fått en chans att utöva sitt yrkepå den svenska arbetsmarknaden. På såsätt har också berövatsvärdefulla erfarenheter. Andra invandrarehar hållits borta från arbetsmarknadendärför att de fastnat i bidragsfällan.Avgörande för integrationen är attarbetsmarknaden öppnas upp förinvandrare.