bet · GP01KU6 · 2001-11-15 00:00:00 — Den inom utskottets beredningsområdeäldsta inte slutbehandlade skrivelsen medtillkännagivande är från /95. Dengäller frågan om återinförande av det statligafritidsbåtsregistret. I redovisningen avberedningsläget hänvisas till budgetpropositionenför där det anges att regeringen avser attge en särskild utredare i uppdrag att utreda denärmare förutsättningarna för hur ett allmäntfritidsbåtsregister bör vara utformat. Motsvarandeavsiktsförklaring återkommer 2002 (prop. 2000/01:1 utg.omr. 22, s. 82).Enligt vad utskottet erfarit planeras det aviseradeutredningsarbetet påbörjas under senare delen av år2001. Utskottet konstaterar därmed att ännu efterdrygt är denna skrivelse inte slutbehandlad.Trafikutskottet konstaterar vidare att beträffandenågra tillkännagivanden redovisas att beredningpågår utan att uppgift lämnas omvad som återstår att göra eller orsaken tilldröjsmålet. Enligt trafikutskottet är det viktigtatt riksdagsskrivelser med tillkännagivanden beredsutan onödig tidsutdräkt. Om det föreliggeromständighet som hindrar ett genomförande avbeslutet, bör detta redovisas för riksdagen.Utskottet anser vidare att redovisningen avplanerade åtgärder är viktig för utskottet vid dessarbete med uppföljning och utvärdering av de äldreriksdagsskrivelserna. För riksdagenstillkännagivanden är det angeläget med enredovisning av när ärendet bedöms komma attslutbehandlas eller när regeringen avser attåterkomma till i frågan.Riksdagen skall i ökad utsträckning följa upp ochutvärdera fattade beslut för att åstadkomma ettbättre berednings- och beslutsunderlag.Utskottsarbetet skall mot denna bakgrund förskjutasmer mot uppföljning och utvärdering. En viktig del idetta arbete är regeringens årliga redovisning avhur skrivelser har behandlats. Med hänsyntill att denna sammanställning huvudsakligenredovisar åtgärder som vidtagits under föregåendekalenderår ger dock redovisningen oftast inte någonaktuell bild av vidtagna åtgärder. Vid sittuppföljningsarbete tvingas därför utskottet ofta attta fram kompletterande information. mening skulle uppföljningsarbetetunderlättas om det fanns tillgång till enkompletterande informationskälla som innehålleraktuella uppgifter om vilka åtgärder som regeringenvidtar med anledning av riksdagensställningstaganden. Med ett IT-baseratinformationssystem med sökmöjlighet på enskildariksdagsskrivelser i diariesystemskulle redovisningen vinna i såväl aktualitet somtillgänglighet och därmed främja riksdagensgranskningsverksamhet. Det är sålunda önskvärt attkomplettera regeringens redovisning med en utförligbeskrivning av beredningsläget och redovisning avplanerade åtgärder beträffande de ärenden som inteär slutbehandlade. För en sådan förändring talarockså att den nuvarande utformningen av regeringensredogörelse inte är helt lättillgänglig. mening bör prövas om uppföljningenav riksdagsskrivelsernas behandling kanvidareutvecklas. Även formerna för regeringensredovisning till bör övervägas i dettasammanhang. Regeringens skrivelse blir som redannämnts förhållandevis snabbt inaktuell. Det hardärför varit nödvändigt att datera upp regeringensredovisning av behandlingen av enskilda skrivelser.För att uppnå en mer aktuell behandling bör detövervägas att genomföra riksdagsbehandlingen undervåren. Därmed skulle även en tidsmässig samordningkunna ske med den fördjupade resultatredovisningfrån regeringen till som avses införassuccessivt med början . Slutligen villutskottet framhålla att redogörelsens register överriksdagsskrivelserna fördelade på olika utskottfyller en viktig funktion. Med hänsyn till attbeslut inom trafikutskottets beredningsområde ivissa fall redovisas under andra utskott, t.ex.riksdagens beslut om tilläggsbudget, krävs dockytterligare insatser för att klarlägga vilka momentsom ingår i utskottets ansvarsområde. Det bör motdenna bakgrund övervägas hur skrivelsens registerkan vidareutvecklas.Miljö- och jordbruksutskottet, bilaga 6, anför iyttrande bl.a. följande. Miljö- ochjordbruksutskottets granskning föranleder ettpåpekande avseende ärende 11som gäller riksdagsskrivelse 2000/01:86 (bet.2000/01:MJU2). Enligt regeringens redogörelse ärskrivelsen slutbehandlad. I redogörelsen saknas dockmoment 3 i utskottets hemställan. Momentetinnehåller ett tillkännagivande angående fortsattstöd till omarrondering. Eftersom ifrågavarandeärende saknas i årets redogörelse anser miljö- ochjordbruksutskottet att regeringen i kommanderedogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen bör redovisa omifrågavarande ärende har slutbehandlats eller ej.Arbetsmarknadsutskottet, bilaga 7, anför i yttrandebl.a. Riksdagsskrivelse 1993/94:257 avserJO:s och JK:s roller. Tillkännagivandet gjordes ianslutning till behandlingen av propositionen om enny lagstiftning för statsanställda.Arbetsmarknadsutskottet har tidigare kommenteratskrivelsen i yttrande till konstitutionsutskottetför . Arbetsmarknadsutskottetkonstaterade att regeringen inte,efter att tillkännagivandet gjordes,hade slutbehandlat riksdagsskrivelsen eller merutförligt redovisat skälen till dröjsmålet meddetta. Utskottet fann detta mycket anmärkningsvärt.Konstitutionsutskottet instämde i denna kritik ochunderströk starkt vikten av att regeringen utanytterligare dröjsmål skulle slutbehandla skrivelsen(1999/2000:KU10). Efter att arbetsmarknadsutskottetför tagit del av regeringensredovisning av den berörda skrivelsen hade utskottetingen erinran mot att ärendet kvarstod som ickeslutbehandlat. Utskottet förutsatte dock att de avregeringen aviserade åtgärderna skulle vidtas ochatt skrivelsen kunde slutbehandlas utan ytterligaredröjsmål. Utöver vad som framkommer av den nuaktuella skrivelsen har arbetsmarknadsutskottetinhämtat att en departementspromemoria utarbetats påuppdrag av (PM 2001-06-07Statens ansvarsnämnds funktion och kompetensområde,m.m., dnr Ju1999/205/PP) där bl.a. förslag om JO:soch JK:s roller vid arbetsrättsliga ingripandenläggs fram. Promemorian remissbehandlas förnärvarande. Utskottet förutsätter att regeringenefter den nu pågående remissbehandlingen utanytterligare dröjsmål slutbehandlar skrivelsen.Utskottets övervägandenKonstitutionsutskottet vill även framhålla attregeringens skrivelse med en redogörelse förbehandlingen av skrivelser tillregeringen fyller en viktig funktion i riksdagensuppföljnings- och utvärderingsarbete.Finansutskottet anser inte att det ur regeringensskrivelse går att utläsa hur många moment från enriksdagsskrivelse som totalt sett har behandlats,eller hur många moment som återstår innan helariksdagsskrivelsen är slutbehandlad.Konstitutionsutskottet har tidigare uttalat att det,när det gäller momentindelade utskottsbetänkanden,är viktigt att det av regeringens redogörelseframgår vilka moment som har föranlett eller skallföranleda åtgärder från regeringens sida. Ibetänkande 1999/2000:KU10 underströkkonstitutionsutskottet vikten av att redovisa momentoch i förekommande fall också delmoment.Konstitutionsutskottet vill åter betona vikten avatt regeringen redovisar samtliga aktuella momentsamt anger huruvida regeringen anser att respektivemoment är slutbehandlat.Finansutskottet, utrikesutskottet och miljö- ochjordbruksutskottet har påtalat att regeringen harredovisat vissa riksdagsskrivelser somslutbehandlade trots att redogörelse saknas förvissa moment. finner inteanledning att göra någon annan bedömning än denrespektive utskott gjort.Med anledning av vad lagutskottet anfört om vissaförhållanden som gäller äldre riksdagsskrivelservill åter understryka attutgångspunkten måste vara att det önskemål som etttillkännagivande avser bör tillgodoses. Om det visarsig föreligga omständigheter som hindrar ettgenomförande eller om regeringen gör en annanbedömning än måste regeringen kunnaunderlåta att vidta de åtgärder tillkännagivandetavser. En förutsättning bör dock enligtkonstitutionsutskottet vara att regeringensbedömningar i detta avseende redovisas förriksdagen.I betänkande 1999/2000:KU10 och 2000/01:KU10gjorde när det gällerredogörelsens utformning bedömningen att det intevar berett att föreslå någon förändring. Utskottetgör inte någon annan bedömning men anser, ilikhet med trafikutskottet, att det vore en fördel iaktualitets- och effektivitetshänseende om utskottenoch kunde behandla regeringens skrivelseunder den vår som skrivelsen avlämnas. Utskottetsträvar efter att kunna behandla regeringensskrivelse tidigare. avserdärför att i samråd med ochriksdagens utskott diskutera förutsättningarna fördetta.Vad i övrigt gäller de ärenden som utskottenkommenterat i sina yttranden finnerkonstitutionsutskottet inte anledning att göra någonannan bedömning än den som respektive utskott gjort.Regeringens skrivelse 2000/01:75 föranleder intenågot annat uttalande från konstitutionsutskottetssida. Skrivelsen bör läggas till handlingarna.bilaga 1Finansutskottets yttrande 2001/02:FiU1yBehandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen(skr. 2000/01:75)Till konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet beslutade attbereda samtliga utskott tillfälle att i de delarsom har samband respektive utskotts beredningsområde yttra sig över regeringens skrivelse 2000/01:75med redogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen.Utskottets övervägandenBakgrundRegeringens skrivelse redogör huvudsakligen försådana åtgärder som regeringen vidtagit med anledning av riksdagensskrivelser. För att underlätta riksdagsutskottensmöjligheter att få en så aktuell bild som möjligtvid sitt uppföljningsarbete, har redovisningen ävenfått omfatta vissa regeringsbeslut dvs.efter den egentliga redovisningsperiodens utgång.Detta förfarande har använts om riksdagsskrivelsernadärigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade.Redogörelsen är uppställddepartementsvis. Inom varje departements område harmaterialet grupperats i fyra huvudgrupper, alltefteråldern på de behandlade riksdagsskrivelserna. Viduppföljningen av beslut tilldrar sigregeringens åtgärder med anledning av riksdagenstillkännagivanden till regeringen ett särskiltintresse.Sammantaget 54 skrivelser redovisas i åretsredogörelse inom finansutskottets ansvarsområde,vilket är lika många som i motsvarande skrivelseförra året. Av de 54 skrivelserna rapporteras 36 somslutbehandlade och 18 som inte slutbehandlade.Det kan också noteras att finansutskottet i sinabetänkanden enligt den gällande budgetordningennumera behandlar samtliga ärenden på tilläggsbudget.Vissa skrivelser omfattar bl.a. av detta skäl ettstort antal moment. En närmare uppföljning avregeringens åtgärder har gjorts för de moment itilläggsbudgetbetänkandena som faller inomutskottets eget ansvarsområde. Åtta av sammanlagt 54riksdagsskrivelser som redovisas i regeringensåterrapportering avser frågor som tillhör andrautskotts ansvarsområden men som behandlats avfinansutskottet i samband med tilläggsbudgetar.Av riksdagsskrivelserna är 14 stycken äldre än tvåår och 8 stycken äldre än . Av dessa senare 8redovisas 5 som inte slutbehandlade. Det äldsta inteslutbehandlade ärendet avser /96.Generella synpunkterAllmänt kan sägas att beslut inomutskottets ansvarsområde till övervägande delenfullföljts på det sätt som avsåg vidbeslutstillfället och genomförts i rimlig tid. Närdet gäller återrapporteringen finns det dockuppenbara brister. Som framgår av några exempelnedan förekommer både rena misstag i rapporteringenoch att synpunkter som tidigare lämnatinte beaktats. Utskottets uppfattning är motbakgrund av dessa brister att återrapporteringen avvidtagna åtgärder bör förbättras.I regeringens skrivelse anges vilka åtgärderregeringen vidtagit med anledning av riksdagensbeslut, men inte tidigare rapporterat tillriksdagen. Där framgår också när regeringen tidigarelämnade återrapportering om en vissriksdagsskrivelse, samt om riksdagsskrivelsen ärslutbehandlad eller inte. Det går dock inte attutläsa ur regeringens skrivelse hur många momentfrån en riksdagsskrivelse som totalt sett harbehandlats, eller hur många moment som återstårinnan hela riksdagsskrivelsen är slutbehandlad.Våren 1998 behandlade utskottet en proposition omstatlig fastighetsförvaltning och statligamyndigheters lokalförsörjning (prop. 1997/98:137,bet. 1997/98:FiU25). I regeringens skrivelse1998/99:75 anmäldes att man vidtagit åtgärderavseende två av de fem momenten i betänkandet ochatt riksdagsskrivelsen därmed var slutbehandlad.Finansutskottet påpekade i betänkande 2000/01:FiU2att någon återrapportering av de tre återståendemomenten inte hade gjorts. I årets skrivelse2000/01:75 anmäler regeringen åtgärder avseende detre saknade momenten. Risken för denna typ av luckori regeringens återrapportering skulle troligenminska om man angav i skrivelsen vilka moment somåterstår att behandla. I likhet med vad utskottettidigare framhållit är det därför önskvärt attredogörelsen kompletteras på denna punkt.Synpunkter på enskilda punkter i regeringensskrivelseI det följande redovisas ett antal punkter därutskottet funnit brister i regeringens redovisning.Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner(punkt Fi91,mom. 5)Regeringen redovisar att tillkännagivandeom hivpreventivt arbete i storstadsregionerna ärunder beredning. Utskottet erfar dock att regeringenden beviljade bidrag på 84 miljonerkronor med anledning av tillkännagivande.Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (punktFi92, mom. 2)Momentet handlar om rätten för regeringen attöverskrida anslaget för statsskuldsräntor 2001.Skrivelsen borde inte rapporterats som slutbehandladeftersom regeringen inte kan veta om bemyndigandetutnyttjats eller inte förrän . Någonåterrapportering av utnyttjandet av motsvarandebemyndigande görs inte i regeringensskrivelse trots att anslaget för statsskuldsräntordet året överskreds med mer än ,vilket framgår av årsredovisningen för staten 2000 iavsnitt 4.4. Rapporteringen av det generellabemyndigandet för regeringen att överskridaramanslag (punkt 69, mom. 13) skulle kunna tjäna somexempel för statsskuldsräntorna.Utvärdering av statsskuldens upplåning ochförvaltning1994/951999 (punkt Fi57)I sin återrapportering hänvisar regeringen tillbakatill sitt beslut om skrivelse 1999/2000:104 omutvärdering av statsskuldens upplåning ochförvaltning 1994/951999, dvs. den skrivelse somriksdagen behandlat, och hänvisar på så sätt icirkel. Lämpligare hade varit att hänvisa tillregeringens beslut om riktlinjer förstatsskuldens förvaltning. I förra årets skrivelse(skr. 1999/2000:75, punkt Fi59) använde sigregeringen av samma cirkelresonemang vilketfinansutskottet då påpekade i sitt yttrande.Statsbudget för budgetåren 2000 och 2001(punkterna Fi34 och Fi95)Fram har praxis varit att regeringenöverlämnat den av fastställdastatsbudgeten till (tidigaretill ) inför det nya budgetåret.Enligt vad utskottet erfarit har regeringen den 21april 2001 beslutat att lägga statsbudgeten för 2000och statsbudgeten till handlingarna.Regeringen rapporterar dock i skrivelsen under punktFi95 att statsbudgeten , betänkande2000/01:FiU10, kommer att överlämnas tillEkonomistyrningsverket (ESV) för kännedom ochbeaktande. Under punkten Fi34 redovisar regeringenatt också statsbudgeten , betänkande1999/2000:FiU10, kommer att lämnas över till ESV förkännedom och beaktande. Även i förra årets skrivelseskrev regeringen att statsbudgeten skulleöverlämnas till ESV (skr. 1999/2000:75, punkt Fi89).Om regeringen avsett att överlämna FiU10 till ESVborde detta lämpligen ha gjorts så snabbt sommöjligt, före budgetårets början.Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. (punktFi2, mom. 44)Momentet handlar om ett tillkännagivande angåendeden begränsade uppräkningen av basbeloppet (bet.1994/95:FiU1) i samband med besparingarna hösten1994. Regeringen redovisar ärendet som slutbehandlatoch hänvisar till budgetpropositionen ,utgiftsområde 11, anslag 20:1. Ärendet behandlasdock inte där utan i stället i avsnitt 3.6.1 undersamma utgiftsområde.Stockholm den 16 oktober 2001På finansutskottets vägnarJan BergqvistFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBergqvist (s), (), (),(), (), JohanLönnroth (v), (), (), (), (), SivHolma (v), Per (), (),(), (), () och ().Bilaga 2Skatteutskottets yttrande 2000/01:SkU8yRedogörelse förbehandlingen av riksdagensskrivelser till regeringenTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har berett övriga utskotttillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse2000/01:75 med redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen. Redogörelsenomfattar huvudsakligen regeringsbeslut 1januari . hargranskat de riksdagsskrivelser som gäller åtgärdermed anledning av ärenden som beretts avskatteutskottet och vill med anledning härav anföraföljande.Sammanfattning av utskottetsställningstagandenUtskottet anser att regeringen börredovisa sina åtgärder och sinabedöm-ningar med anledning av tvåriksdagsskrivelser som gällertillkännagivanden om båtskattrespektive etanolinblandning ibensin och som båda anmälts somslutbehandlade i redogörelsen.Utskottet anser attkonstitutionsutskottet bör föreslåatt riktartillkännagivanden härom tillregeringen. I övrigt föranlederredogörelsen inte några kommentarerfrån utskottets sida.BåtskattRegeringens redogörelseFinansdepartementets ärende 3 (regeringensskrivelse s. 6465) gäller bl.a. etttillkännagivande som gjordes av riksdagentill regeringen om att regeringen i samband med deöverväganden som skall göras beträffande ettfritidsbåtsregister också bör pröva frågan om enbåtskatt (bet. 1994/95:SkU28 mom. 49, rskr.1994/95:439). Enligt redogörelsen har skrivelsenslutbe-handlats med hänvisning tillbudgetpropositionen (prop. 2000/01:1,utgiftsområde 22, 4.12.4).Av det anförda avsnittet i den aktuellabudgetpropositionen (s. 76) framgår att regeringenhar fortsatt den dialog med försäkringsbranschen sominleddes och att den därvid har stärkts isin uppfattning att Stöldskydds-föreningensfrivilliga register bör ligga till grund för ettallmänt fritidsbåts-register. En särskild utredarekommer att ges i uppdrag att utreda de särskildaförutsättningarna för en obligatoriskansvarsförsäkring för ägare av fritids-båtar och hurett allmänt fritidsbåtsregister bör vara utformat,anför regeringen i budgetpropositionen.Samtidigt redovisas på andra ställen iredogörelsen de ärenden som uppkommit i och medriksdagens tillkännagivanden om dels obligatoriskansvarsförsäkring för fritidsbåtar(, /87, ärende 2,s. 15), dels återinförande av det statligafritidsbåtsregistret (Närings-departementet,/95, ärende 1, s. 114). Båda dessaärenden anmäls i redogörelsen som ännu inteslutbehandlade. I bägge ärendena hänvisar regeringentill sin nämnda avsikt enligtbudgetpropositionen att tillkalla en utredare och gedenne i uppgift att utreda dessa frågor.På fråga i om särskild skatt på lyxbåtarhar finansministern svarat att frågan om båtskattkan övervägas först efter det att utredaren är klarmed sitt uppdrag om ett fritidsbåtsregister (svar påfråga 2000/01:621 om båtskatt ).Olika motioner från allmänna motionstiden ombåtskatt avslogs av , också medhänvisning till att frågan om båtregister måsteutredas först (bet. 2000/01:SkU17).Ännu () har emellertid någon utredare intetillsatts och några direktiv inte utfärdats. Tillsaken hör också att en tidigare utredning, somövervägt frågan om båtskatt ibetänkandet SOU 1996:170 Fritidsbåten och samhället,ansåg att det inte fanns anledning att införa enallmän båtskatt.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringenhar ansett att ärendet om att prövafrågan om båtskatt är slutbehandlatutan att regeringen har redovisatför någon annan åtgärd änatt avisera en utredning omförutsättningarna för enobligatorisk ansvarsförsäkring ochutformningen av ett allmäntfritidsbåts-register. Däremot harregeringen anmält vissa tidigareriksdagsskrivelser avseende en sådanansvarsförsäkring och ett sådantregister som ännu ickeslutbehandlade. På grund av denpassivitet som regeringen enligtutskottets uppfattning har visat ifrågan om båtskatt vill utskottetmed skärpa framhålla vikten av attregeringen ochi lämpligt sammanhang lämnar enredovisning till om sinahittills vidtagna åtgärder i ärendetom båtskatt, sitt planerade framtidaagerande i frågan och över huvudtaget vilka bedömningar den gjortrörande införandet av en båtskatt.Enligt utskottets uppfattning börkonstitutionsutskottet föreslå attriksdagen riktar etttillkännagivande härom tillregeringen.Inblandning av etanol i bensinRegeringens redogörelseFinansdepartementets ärende 33 (s. 7273)gäller ett tillkännagivande som gjordes idecember om att regeringen bör följaproduktionsmetoder m.m. vad gälleretanolinblandning i drivmedel samt prövamöjligheten att av få dispensfrån det aktuella direktivets bestämmelser omhögsta tillåtna volymhalt etanol i bensin(prop. 1999/2000:9, bet. 1999/2000:SkU11 mom.2, rskr. 1999/2000:110). Skrivelsen redovisadessom öppen i förra redogörelsen (skrivelse1999/2000:75 s. 79) men anmäls den somslutbehandlad. Några vidtagna åtgärder medanledning av tillkännagivandet redovisas dockinte. På upplyser man attförhandlingar inom EU om bl.a. en högreetanolinblandning i bensin beräknas påbörjasunder hösten 2001.Utskottets ställningstagandeLiksom i det förra ärendet finner utskottet attregeringen har ansett att det ifrågavarande ärendetangående inblandning av etanol i bensin är slut-behandlat utan att några särskilda åtgärder ellerbedömningar med avseende på det aktuellatillkännagivandet har redovisats för riksdagen.Utskottet anser därför att regeringen även i dettafall där regeringen också enligt utskottets meninghar visat prov på passivitet så snart som möjligtoch i lämpligt sammanhang bör redovisa för riksdagensina hittillsvarande åtgärder, vilka bedömningar dengjort och hur den planerar sitt framtida agerande ifrågan. Även beträffande denna fråga förordarutskottet att skall föreslåatt gör ett tillkännagivande tillregeringen.Övriga frågorBeträffande övriga riksdagsskrivelser somskatteutskottet varit upphov till och som enligt denaktuella redogörelsen ännu inte är slutbehandladevill utskottet anföra följande.Finansdepartementets ärende 6 angående yrkesfiskaregäller ett tillkännagivande om attregeringen borde återkomma till medförslag som tillgodoser kravet på bättre konkurrens-neutralitet för svenska yrkesfiskare i förhållandetill vissa konkurrent-länder som tillåter s.k.yrkesfiskaravdrag (mot. 1996/97:Fi210 yrkande 11m.fl., bet. 1996/97:SkU13 mom. 11, rskr.1996/97:133). I ärendet pågår enligt redogörelsenberedning. Ärendet behandlas i regeringens senastevårproposition (prop. 2000/01:100 s. 144) somnyligen har varit föremål för behandling iskatteutskottet (yttr. 2000/01:SkU5y). Enligtvårpropositionen har man inom nutagit fram ett förslag som regeringen avser attlägga fram under förutsättning att godkänner förslaget.Finansdepartementets ärende 11 angående ekonomiskersättning till personer som erhållit fingeradepersonuppgifter gäller ett tillkänna-givande idecember 1997 som går ut på att den som förföljs pågrund av att han eller hon uppfyllt sin vittnespliktinte bara skall vara hänvisad till ersättning i formav skadestånd, brottsskadeersättning eller biståndenligt socialtjänstlagen (prop. 1997/98:9, mot.1997/98:Sk14 yrkande 8 m.fl., bet. 1997/98:SkU5 mom.10, rskr. 1997/98:76). Frågan behandlas iregeringens proposition 2000/01:79 Stöd tillbrottsoffer som överlämnats i vår till riksdagen.Propositionen behandlas av justitieutskottet ibetänkande 2000/01:JuU20. Regeringen ochjustitieutskottet menar att frågan bör fortsätta attberedas inom ramen för det s.k. nationellahandlingsprogrammet som är ett förslag avRikspolisstyrelsen m.fl. myndigheter. En slutligbehandling av skrivelsen bör därför anstå.Skrivelsen är alltså ännu inte slutbehandlad.Finansdepartementets ärende 25 angående förfarandetvid beskattning gäller egentligen åtgärder för attstimulera användningen av deponigas förenergiutvinning. Med anledning av vissa motioner medyrkande om avdragsrätt för deponigas gjordes i juni1999 ett tillkännagivande om att regeringenskyndsamt skulle återkomma till medförslag som syftade till att stimulera användningenav deponigas för energiutvinning (prop. 1998/99:84,mot. 1998/99:Sk28 yrkande 5 m.fl., bet.