bet · GP01KU9 · 2001-11-20 00:00:00 — Allmänna helgdagar, m.m. SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet ett antal motionerfrån den allmänna motionstiden samt en motionfrån allmänna motionstiden . Motionerna gällerfrågor om allmänna helgdagar, flaggning, begravningm.m.Utskottet anser att skallbli allmän helgdag men att det får ankomma påregeringen att utarbeta ett förslag med dennainnebörd. Därmed tillstyrker utskottet ett antalmotioner med yrkanden om att skall varaallmän helgdag. Utskottet avstyrker övriga motioner.Fem reservationer samt ett särskilt yttrande haravlämnats.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. som allmänhelgdagRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anför om att nationaldagenden skall bli allmän helgdag. Därmedbifaller motionerna 2001/02:K207,2001/02:K216, 2001/02:K217, 2001/02:K218,2001/02:K238, 2001/02:K250, 2001/02:K259,2001/02:K292, 2001/02:K297 yrkande 1, 2001/02:K312,2001/02:K320, 2001/02:K347, 2001/02:K386 och 2001/02:K391.Reservation 1 (mp)2. den 8 marssom helgdagRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K266 och2001/02:K310.Reservation 2 (v)3. NationalsångenRiksdagen avslår motion 2001/02:K297 yrkande 2.4. Offentligt belöningssystemRiksdagen avslår motion 2001/02:K377.Reservation 3 (m, kd)5. Svenska flagganRiksdagen avslår motion 2001/02:K297 yrkande 3.6. flaggarrangemangRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K249 och2001/02:K301.7. som allmän flaggdagRiksdagen avslår motion 2001/02:K313.Reservation 4 (m, fp)8. Information om betydelsen av "Trekronor", m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:K235,2001/02:K294 och 2001/02:K411.9. BegravningsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K343,2001/02:K283 och 2001/02:K382.Reservation 5 (mp)den 20 november 2001På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: Per (), (), (), (), (), (), (), KerstinKristiansson Karlstedt (s), MatsEinarsson (v), von der Esch (kd),(), Per (), (), HelenaBargholtz (fp), (), () och AndersBengtsson (s).2001/02KU9Utskottets övervägandenHelgdagarUtskottets förslag i korthetRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening att bör bliallmän helgdag samt att det får ankomma påregeringen att utarbeta ett förslag med dennainnebörd. Utskottet bifaller därmedmotionerna K207, K216, K217, K218, K238,K250, K259, K292, K297 yrkande 1, K312, K320,K347, K386 och K391.Riksdagen avslår motionerna K266 och K310 medyrkanden om att göra den till allmän helgdag.Riksdagen avslår motion K297 yrkande 2 medyrkande om ett juridiskt godkännande avsången som Sverigesnationalsång.MotionernaI motion 2001/02:K207 av ()föreslås ett tillkännagivande om att blirhelgdag. Det är, enligt motionären, dags att göraden6 juni till helgdag i almanackan. En av helgdagarnaannandag påsk och bör med lätthetkunna bytas mot vår nationaldag och även den 1 majborde kunna komma i fråga att bytas mot den 6 juni.I motion 2001/02:K216 av och () föreslås ett tillkännagivande om attgöra nationaldagen till helgdag.Internationaliseringen har gjort att intresset förtraditioner, flagga och nationaldag har ökat.Globalisering och hög förändringstakt accentuerarmänniskors behov av att känna stabilitet ochsamhörighet. I ett mångkulturellt samhälle finns fågemensamma referenspunkter. Olika befolkningsgrupperfirar olika högtider och bekänner sig till olikareligioner. Kvar som gemensamma symboler finnsuttrycken för som nation, en positivnationalism. Ett naturligt led i att göranationaldagen till hela folkets angelägenhet vore,enligt motionärerna, att göra tillhelgdag.I motion 2001/02:K217 av ochBirgitta () föreslås ett tillkännagivande omatt göra nationaldagen till allmän helgdag. Den6 juni är en historiskt och kulturellt viktig dagför . I en alltmer internationaliserad världkänns det, enligt motionärerna, angeläget att värnavårt nationella kulturarv och vår identitet.Nationaldagen bör göras till allmän helgdag för attmarkera dess betydelse för det svenska samhället ochför alla som bor och verkar i vårt land. Avkostnadsskäl bör en annan arbetsfri dag upphöra.I motion 2001/02:K218 av ()föreslås ett tillkännagivande om att Sverigesnationaldag bör bli helgdag. Enligt motionären måsteden bli och firas med värdighet.Man kan undersöka att byta med någon annandag ellerKristi himmelsfärdsdag kan bli i sammavecka som i dag.I motion 2001/02:K238 av de () föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt göra tillallmän helgdag. Det är, enligt motionären,självklart för ett folkflertal att Sverigesnationaldag den6 juni skall göras till allmän helgdag. Beslutet så att det är möjligtför medborgarna att på ett värdigt sätt kunna firanationaldagen med familj, vänner och övriganationaldagsfirare.I motion 2001/02:K250 av ochBirgitta () föreslås att riksdagenbeslutar att skall bliallmän helgdag 2003 och att annandagpingst upphör att vara allmän helgdag. ärett av de ytterst få länder som inte firar sinnationaldag som allmän helgdag. I en alltmerinternationell verklighet är det, enligtmotionärerna, viktigt att stärka den egnaidentiteten. Inte minst för alla dem som kommit frånolika länder till för att forma sin egenframtid i landet. Motionärerna tror attnationaldagen skull kunna symbolisera något nytt ochnågot som skulle sammanföra människorna som lever iSverige. Motionärerna vill att skall blihelgdag och att upphör attvara helgdag.I motion 2001/02:K259 av Per m.fl. (m)föreslås att begär att regeringen läggerfram förslag till ändring i lagen om allmännahelgdagar (1989:253) i enlighet med vad som anförs imotionen. I av stora förändringar och medökande internationalisering är det angeläget att slåvakt om den nationella identiteten. Genom att låtanationaldagen bli uppmärksammas bättreden dag som historiskt sett är förknippad med vårtdemokratiska statsskick. Genom att fyllanationaldagen med innehåll som tydliggör syftet medfirandet skulle nationaldagen enligt vår mening gesen ökad betydelse som symbol för alla som lever iSverige. I då främlingsfientligheten ochintoleransen blivit ett problem är det, enligtmotionärerna, viktigt att svenska folket återtarsina symboler från de grupper som missbrukar dem.Nationaldagen har successivt fått en starkareställning bland svenska folket. Det är rimligt attalla får en möjlighet att fira nationaldagen genomatt görs till helgdag. Motionärernaföreslår att blir allmän helgdag fr.o.m.den 6 juni 2002. Nationaldagsutredningensförfattningsförslag kan, enligt motionärerna, liggatill grund för en sådan ändring.I motion 2001/02:K292 av ()föreslås ett tillkännagivande om att göra Sverigesnationaldag till helgdag. I haralla länder förutom helgdag på sinnationaldag. Det är, enligt motionären, hög tid attändra på detta. För att finansiera detta får manöverväga om någon annan helgdag måste bort, t.ex.trettondagen, eller första maj.I motion 2001/02:K297 av ()föreslås tillkännagivanden om stärkande avnationaldagens status (yrkande 1) och om ettjuridiskt erkännande av sången , du fria somSveriges nationalsång (yrkande 2). Det är viktigtatt vi använder de nationella symboler som finns påett sådant sätt att den nationella identitetenstärks för alla som bor i Sve-rige. Motionären anseratt det vore bra om man exempelvis stärktenationaldagens status. Nationaldagen borde vara enallmän helgdag. Det är, enligt motionären, hög tidatt vår av hävd erkända nationalsång får ettjuridiskt erkännande.I motion 2001/02:K312 av ochMargareta () föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att göra nationaldagtill helgdag. För att göra det möjligt för flersvenskar att verkligen fira nationaldagen föreslårmotionärerna att den görs till allmän helgdag.I motion 2001/02:K320 av ()föreslås att begär av regeringen ettförslag som gör tillhelgdag. I firar vi vår nationaldag den 6juni. är en betydelsefull dag i vårhistoria. Denna dag 1523 besteg tronen.Samma dag 1809 antogs våra grundlagar. Vårnationaldag är, enligt motionären, en viktighistorisk och kulturell företeelse som bidrar tillatt skapa en grund för nationens identitet. Det är,enligt motionären, nu dags att göra nationaldagentill helgdag.I motion 2001/02:K347 av ()föreslås ett tillkännagivande om att göra densvenska nationaldagen till en allmän helgdag. Föratt ge samtliga ca nio miljoner invånare enmöjlighet att gemensamt kunna markera sitt bejakandeav vårt svenska samhälles grundläggande värderingarföreslås att även den svenska nationaldagen blir enhelgdag. Inte minst den tiondel av invånaresom är födda utanför gränser får därigenomett värdefullt tillfälle att också manifestera sinlojalitet med vårt lands demokratiska samhällsskickoch värdegrund.I motion 2001/02:K386 av ()föreslås ett tillkännagivande om att göra den 6 junitill helgdag och i stället avskaffa annandag pingstsom helgdag. Alla som bor och lever i skallkunna känna gemenskap och trygghet. Nationaldagenkan bli ett led i att förstärka gemenskapen och låtaoss alla tillsammans känna stolthet och glädje övervårt land.I motion 2001/02:K391 av ()föreslås ett tillkännagivande om nationaldagen somhelgdag. Genom att göra vår nationaldag den 6 junitill kommer den, enligt motionären, attuppmärksammas och firas på ett helt annat sätt änför närvarande. Detta är, enligt motionären,angeläget inte minst mot bakgrund av att vi lever ien tid med ökad internationalisering och storaförändringar. I det sammanhanget är det viktigt attockså slå vakt om den nationella identiteten ochstärka våra traditioner.I motion 2001/02:K266 av ()föreslås att begär att regeringen läggerfram förslag till ändring i lagen (1989:253) omallmänna helgdagar i enlighet med vad som anförs imotionen. behöver, enligt motionären, enhelgdag med internationell prägel i tider av en alltökande internationalisering. Detta bör vara en dagsom inte enbart inskränker sig till EU-området utanen dag som har hela världen som utgångspunkt.Samtidigt med att vi internationaliserar så lever vii en nation. Motionären anser att annandag pingstbör bytas mot två nya helgdagar, nämligen deninternationella fr.o.m. år 2004.I motion 2001/02:K310 av m.fl. (mp)föreslås att begär att regeringen läggerfram förslag till sådan ändring i lagen om allmännahelgdagar att blir allmän helgdag iutbyte mot en kyrkohelgdag. 1980 kungjorde FN den 8mars som internationell kvinnodag. harfirats med olika styrka och under sinhistoria. är dag då även organisationer utan partipolitiskanknytning samlas för att lyfta fram kvinnofrågoroch för få dessa frågor uppförda pådagordningen. Många kvinnor är förhindrade att deltai de demonstrationer, manifestationer, möten,föreläsningar, seminarier eller konferenser somanordnas på därföratt den oftast infaller på en arbetsdag. Femtonländer har redan beslutat att göra tillhelgdag. Motionärerna anser att bör varaytterligare ett land bland dessa.BakgrundEnligt 1 § lagen (1989:253) om allmänna helgdagaravses med allmän helgdag , däriblandpåskdagen och , samt nyårsdagen,, första maj, juldagen och annandagjul, även när de inte infaller , vidarelångfredagen, , himmelsfärdsdag,, och alla helgonsdag.I förarbetena (prop. 1988/89:114 s. 5) konstaterasatt flera funktioner är knutna tillhelgdagsbegreppet genom föreskrifter i olikaförfattningar. Det gäller framför allt föreskriftersom reglerar när åtgärder skall vidtas och hur tidenskall beräknas när en förfallodag e.d. infaller påen söndag eller annan allmän helgdag. Som exempelnämns vidare att enligt 9 § semesterlagen (1977:480)gäller bl.a. att helgdagar normalt inte räknas somsemesterdagar. Vidare framhålls i propositionen attvad som är allmän helgdag är av stor rättslig ochsamhällsekonomisk betydelse.Med anledning av propositionen om allmänna helgdagarväcktes motioner med förslag om att nationaldagenskulle bli helgdag. Vid sin behandling avpropositionen jämte motioner hänvisade utskottet(bet. 1988/89:KU29) till ett tidigare uttalande omatt de gällande formerna för firandet avnationaldagen/gav tillräckligtutrymme för att markera nationaldagens betydelse idet svenska samhället.Frågan om nationaldagen som allmän helgdag hardärefter behandlats av utskottet vid fleratillfällen. Vid /92 ansåg utskottet(bet. 1991/92:KU9), som var medvetet om attinförande av ytterligare bl.a. hadeekonomiska aspekter, att frågan på lämpligt sättborde bli föremål för utredning.Regeringen tillsatte en utredningmed syfte att utreda förutsättningarna för att till helgdag. Enligtdirektiven (dir. 1993:104) var det av vikt attutredningen särskilt studerade de ekonomiskakonsekvenserna som inrättandet av en ny helgdagskulle få, såväl för den offentliga sektorn som förnäringslivet och övriga delar av samhället. Iutredarens uppdrag låg också att undersökakonsekvenserna, ekonomiska och andra, av att inrättanationaldagen som helgdag på bekostnad av någon nuexisterande allmän helgdag.Utredaren föreslog i sitt betänkande (SOU 1994:58)att blir allmän helgdagsamtidigt som upphör att varahelgdag. Utredaren hade kommit fram till dennaslutsats dels genom att studera de ekonomiskakonsekvenserna av ytterligare , dels genomatt beakta folkliga och kyrkliga traditioner.Sammanfattningsvis angav utredaren att om maninförde nationaldagen som , utan att ändranågot annat, skulle det medföra ett årligtinkomstbortfall inom tillverkningsindustrin påomkring i genomsnitt. Bruttonationalproduktenskulle minska med mellan 0,2 och , dvs. mellan3 och baserat på 1992 årsproduktion. Utredaren anförde att det inte kundeanses rimligt att i dagens ekonomiska läge införaytterligare . Om nationaldagen skall blihelgdag borde en befintlig helgdag tas bort ellerflyttas. Som möjliga alternativ i utredningendiskuterades att första maj, ,himmelsfärdsdag eller annandag pingstupphörde att vara helgdag. I valet mellan deaktuella helgdagarna fann utredaren, med beaktandeav ekonomiska, teologiska och sociala aspekter, attannandag var den helgdag som framstod somminst olämplig att ta bort.I budgetpropositionen 1994/95:100 (bil. 3 s. 14)angav regeringen att tanken att göra nationaldagentill helgdag inte borde fullföljas.Av framgår följande. "Du gamla,du fria" är en fosterländsk sång, allmänt använd somSveriges nationalsång (ehuru inte officiellt antagensom sådan).Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande1995/96:KU11 motioner om nationaldagen som helgdag.Enligt utskottets mening gav de gällande formernaför firande av nationaldagen och svenska flaggansdag tillräckligt utrymme för att markeradenna dags betydelse i det svenska samhället.Motionerna avslogs. Detta ställningstagande vidhöllsvid behandlingen av motioner i ämnet i betänkandena1997/98:KU9, 1999/2000:KU18 och 2000/01:KU15. Ibetänkande 1999/2000:KU18 gjorde utskottet ocksåbedömningen att förslaget i en motion att göra deninternationella till allmän helgdagskulle avstyrkas.Utskottet ansåg i betänkande 2000/01:KU15 att detinte fanns behov av ett juridiskt erkännande av "Dugamla, du fria" som nationalsång, ochavstyrkte en motion med yrkande om etttillkännagivande om ett juridiskt erkännande avsången.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör bliallmän helgdag. Utskottet är medvetet om att dettakan få ekonomiska konsekvenser för samhället. Om den6 juni blir allmän helgdag på bekostnad av någon nuexisterande helgdag blir de ekonomiska effekternaberoende av vilken existerande allmän helgdag somskall komma i fråga. Nationaldagsutredningenföreslog att skulle bli allmän helgdagsamtidigt som skulle upphöra attvara helgdag. De ekonomiska effekterna av ett sådantförslag blir andra än om t.ex. trettondedag julskulle upphöra att vara allmän helgdag. Utskottetanser att det får ankomma på regeringen att utarbetaett förslag som innebär att nationaldagen den 6 juniskall bli allmän helgdag. Detta bör medanledning av motionerna K207, K216, K217, K218,K238, K250, K259, K292, K297 yrkande 1, K312, K320,K347, K386 och K391 som sin mening ge regeringentill känna.Utskottet har tidigare gjort bedömningen attmotioner med yrkanden om att göra deninternationella till allmän helgdagskulle avstyrkas. Utskottet som inte gör någonannan bedömning avstyrker motionerna K266 och K310.Utskottet har tidigare behandlat en motion omnationalsången . Utskottet ansågdå inte att det fanns behov av ett juridiskterkännande av "Du gamla, du fria" som Sverigesnationalsång. Utskottet gör ingen annanbedömning och avstyrker därför motion K297 yrkande2.Offentligt belöningssystem, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motion K377 med yrkanden omförslag till ändring av det offentligabelöningssystemet.MotionernaI motion 2001/02:K377 av och (kd) föreslås att begär attregeringen lägger fram förslag till ändring av detoffentliga belöningssystemet (yrkande 1) och attriksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att de fyra statsordnarna(Serafimer-, Svärds-, Nordstjärne- och )bör inkluderas i denna översyn (yrkande 2), om attinstiftandet av en andlig förtjänstorden börinkluderas i denna översyn (yrkande 3) och om attinstiftandet av en kunglig husorden bör prövasparallellt med denna översyn (yrkande 4).Motionärerna framhåller att ordnar harvarit ett sätt för en stat att belöna sinamedborgare för viktiga och betydelsefulla insatser.Ordensväsendet är starkt förankrat i hela världen,och tillhör en minoritet då man inte belönarsina egna landsmän med ordnar. En utredning bör,enligt motionärerna, tillsättas som omfattar heladet offentliga belöningssystemet för att pröva omtiden är mogen för de svenska ordnarna. Engrundförutsättning är att alla bör kunna komma ifråga för ordnar. Kopplingen skall inte varaställning och lönegrad utan insatsens betydelse församhället. För konsekvensens skull bör man följa detinternationella system som finns, att storkors iprincip motsvarar en statschefs/presidentsarbetsinsats och ansvar, kommendör av första klassenmotsvarar en ministerpresidents/statsministersarbetsinsats och ansvar, kommendör motsvarar enministers arbetsinsats och ansvar etc. Vidare menarmotionärerna att "" i stället för detintetsägande "Ledamot" skall vara den kvinnligabenämningen av "Riddare". Det tidigare systemet medfyra svenska ordnar var, enligt motionärerna,överlägset. Med sina fem steg, förtjänstkors ochordensmedaljer kunde man lätt avläsa hur stortarbete bäraren lagt ner för samhällets bästa. Defyra ordnarna förmådde också avslöja inom vilketfält man gjort sin insats. Därför bör alla ordnaråter öppnas, inte någon enstaka. I en allmän översynav belöningsväsendet kan det vara lämpligt attförverkliga planer på att införaJehovaorden som förtjänstorden för framståendeandlig verksamhet. Alla övriga svenska statsordnarutgår från ett malteserkors. gamlaordenstecken ändrades efterhand och utgör numeracentrum av ordenstecknet. På samma sätt börordenstecknet Jehovaorden vara ett vitemaljeratmalteserkors med centrum av samma form som det gamlaordenstecknet. Den skall bäras i ett purpurband ochha motsvarande klasser som övriga svenska ordnar.Enligt motionärerna skall kung somhuvudman för ätten kunna instifta enhusorden. Husorden är så beskaffad att den alltidföljer huvudmannen för ätten. Därigenom skulle prinsCarl leda orden.BakgrundDet svenska ordensväsendet reformerades . Dåupphörde möjligheten att tilldela svenska medborgareordensutmärkelse (se prop. 1973:91, KU27). Av Kungl.Maj:ts ordenskungörelse (1974:768) framgår attutländsk statschef eller därmed jämställd kantilldelas utmärkelse inom Kungl. Serafimerorden ochatt utländsk medborgare eller statslös bosatt utomriket kan tilldelas utmärkelse inom Kungl.Nordstjärneorden på grund av personliga insatser förSverige eller för svenskt intresse.Det finns fyra svenska riddarordnar, nämligenSerafimer-, Svärds-, Nordstjärne- och Vasaordnarna.Som sammanfattande beteckning brukar användas Kungl.Maj:ts orden. Serafimerorden består av endast enklass och var tidigare avsedd som belöning "för dem,vilka genom sina tjänster till Konung ochfädernesland gjort sig högst förtjänta och såledesblivit värdiga att bekläda rikets högsta ämbeten".Serafimerorden kan ges till utländsk statschef ellerdärmed jämställd samt medlemmar av det svenskakungahuset. gällde att de svenskaSerafimerriddarnas antal inte fick överstiga 32.Inom denna orden finns alltsedan tillkomsten enSerafimermedalj, tidigare avsedd att förlänas"personer som gjort sig synnerligen förtjänta genomverksam vård om fattiga".Svärdsorden utdelas inte längre. Den var avseddsom en belöning "för gagnande och långvarigverksamhet" inom krigsmakten. Inom Svärdsorden fannsfem grader, ett Svärdstecken för underofficer och enSvärdsmedalj för manskap.Nordstjärneorden var tidigare avsedd som belöning"för medborgerliga förtjänster, för ämbets- ellertjänstemannagärning, för vetenskaper, vittra, lärdaoch nyttiga arbeten samt för nya och gagneligainrättningar". Den kan numera förlänas utländskmedborgare på grund av personliga insatser förSverige eller för svenskt intresse. InomNordstjärneorden finns fem grader.Vasaorden, slutligen, var avsedd som belöning "förförtjänster inom jordbruk, bergshantering, konst,handel, industri, hantverk och undervisning, förnyttiga skrifter i dessa ämnen samt för välförrättade allmänna värv och uppdrag". InomVasaorden fanns fem grader samt ett Vasatecken ochen Vasamedalj. I likhet med Svärdsorden utdelas intelängre Vasaorden.Antalet innehavare av Svärds-, Nordstjärne- ochVasaordnarna som är svenska medborgare var 1992omkring 15 000. delas uttill 200-300 utländska medborgare.För närvarande gäller följande i fråga ommedaljer: H.M. Konungen delar ut fem medaljer.Serafimermedaljen delas ut till personer som genomhumanitär eller allmänt samhällsgagnande gärninggjort sig synnerligen förtjänta. Denna medalj, somförekommer i en storlek, utdelas mycket sparsamt.H.M. Konungens medalj utdelas som särskildutmärkelse för framstående insatser inom Sverigeeller inom hovet för lång och trogen tjänst. Dennamedalj finns i flera storlekar och med olikabandfärg. Litteris et Artibus, som finns i förgylltsilver i en storlek, förlänas för litterära ochkonstnärliga förtjänster till i genomsnitt fyra-sexpersoner . , som finns ien storlek i förgyllt silver, tilldelas konstnärer,och enligt bestämmelserna får högst tre medaljer omåret tillfalla svenskar och högst en medalj om åretmedborgare i vart och ett av de nordiska länderna.Prins , i en storlek i förgyllt silver,utdelas till högst en person för särskiltgagnande nationell eller internationell humanitärverksamhet. Medaljärendena handhas avRiksmarskalksämbetet.De statliga medaljer som kommer i fråga är bl.a.utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst,som enligt huvudregeln tilldelas den som varitanställd i staten . Utmärkelsen kan efterden anställdes önskan ges som konstglas, medaljeller ur; alla med inskription. Medaljen Illisquorum meruere labores har kommit att förlänas somerkänsla för personliga insatser för kulturella,vetenskapliga och andra allmännyttiga ändamål.Medaljen förekommer i guld i fyra storlekar ochförlänas endast ett fåtal personer varje år.Medaljen För medborgerlig förtjänst var under en tidfrämst avsedd för kommunala förtroendemän men harockså delats ut som belöning för mer allmännasamhällsinsatser. Denna medalj förekommer i guld ifyra storlekar och i silver i en storlek. Även dennamedalj har endast delats ut till ett fåtal personerom året. Vidare utdelas medaljen För berömligagärningar till personer som genom rådighet och stortpersonligt mod räddar livet på en människa ilivsfara. Den finns i guld i två storlekar och isilver i en storlek. har den delats utvid 18 tillfällen. Slutligen skall nämnas medaljenFör omsorgsfull renvård som förlänas företrädare förrenskötseln och har delats ut två gånger . Den förekommer i guld i en storlek och isilver i en storlek.Riksdagen har återkommande avslagitmotioner om ett reformerat ordens- och medaljväsendesamt vissa andra frågor rörande det offentligabelöningssystemet. Vid utskottets behandling underriksmötet /93 av motioner med bl.a. samma syftesom de nu aktuella, lämnade utskottet (bet.1992/93:KU7) en ingående redovisning för detnuvarande ordensväsendet och den reformering häravsom skedde .