bet · GO01FiU27 · 2001-05-31 00:00:00 — mening är det viktigt attbetona att enskilda som utan egenförskyllan är arbetslösa inte får ståutan försörjning om de uppfyller kravenatt stå till arbetsmarknadens förfogande.Utgiftsområde 14 ArbetslivUtskottet har ingen erinran mot förslagetatt anslaget 1:2 Statligatjänstepensioner m.m. minskas med 19 000000 kr.Särskilda yttranden1. Aktivitetsgarantin (,)(), (), () och ElverJonsson (fp) anför:Trots ett förbättrat konjunkturläge ärantalet långtidsinskrivna alltför stort.För att komma till rätta med delångtidsinskrivnas problem krävs ettflertal åtgärder. Vi har därför varitpositiva till införandet avaktivitetsgaranti, som är ett program somriktar sig till denna grupp. Enligt våruppfattning är själva grundidén riktigatt de långtidsinskrivna kommer in i ettmer aktivt och nära samarbete medarbetsförmedlingens personal och attvarje individs särskilda behov beaktas iutformningen av en individuellhandlingsplan. Vi vill dock poängtera attaktivitetsgarantin står och faller medden praktiska tillämpningen. Vad sombehövs är tydliga krav som går att levaupp till, stöd och hjälp att brytaarbetslöshetsmönstret och aktiva insatserför att möta den enskilde personenskonkreta behov och problem. Det är ocksåviktigt att nära samverkan sker medföreningsliv, näringsliv, privatabemanningsföretag och förmedlare. Enförutsättning för att man skall kunnautveckla aktivitetsgarantin i dennariktning är att volymen inte blir alltförstor. Enligt vår uppfattning harutvecklingen av aktivitetsgarantin gåttmycket fort. Från att ha börjat som enförsöksverksamhet omfattarprogrammet ca 30 000 deltagare överhela landet. Risken är uppenbar att densnabba utvecklingen kan leda till problemmed programmets innehåll och kvalitet.Det finns också tecken som tyder på attkvaliteten i aktivitetsgarantin faktiskthar blivit lidande. Kritik har framförtsfrån bl.a. enskilda som beskrivit att deupplever aktiviteterna som meningslösaoch utan innehåll och att det i vissafall endast är en form av "förvaring".Vi anser därför att den föreslagnaförändringen från "skall" till "bör" ärbra. Förändringen innebär att det ges enmöjlighet för arbetsförmedlingarna att påett rimligt sätt utvecklaaktivitetsgarantin. Det är dock viktigtatt man i fortsättningen noggrant följerutvecklingen av programmet så att det iframtiden uppfyller kraven påeffektivitet och kvalitet.2. Aktivitetsgarantin (), ,och (alla m) anför:Enligt vår uppfattning är det viktigt attarbetslösa så snabbt som möjligt kommerut antingen på riktiga arbetsplatsereller i fokuseradarbetsmarknadsutbildning. Vi motsatte ossinförandet av aktivitetsgarantin ochmenade att den i praktiken bara skullebli ytterligare en i raden avarbetsmarknadspolitiska volymåtgärder.Farhågorna har besannats, kvaliteten harvarit bristfällig och kritiken mot dens.k. agan är mycket hård från dearbetslösas sida. Vår kritik förändras påintet sätt till följd av de förändringarsom föreslås i tilläggsbudgeten. Vi hardock - mot bakgrund av vårt tidigareställningstagande - ingen anledning attanlägga några ytterligare synpunkter påagans närmare utformning.Bilaga 18Bostadsutskottets yttrande2000/01:BoU6yTilläggsbudget för -utgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggandeTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat att beredabl.a. bostadsutskottet tillfälle attyttra sig ekonomiskavårproposition (prop. 2000/01:100) i vadavser tilläggsbudget till statsbudgetenför jämte motioner, allti de delar som berör utskottetsberedningsområde.I detta yttrande behandlas förslagen iden ekonomiska vårpropositionen omtilläggsbudget vad avser utgiftsområde18. Vidare tar bostadsutskottet ställningtill förslagen i partimotion2000/01:Fi20 yrkande 28 samt i motionerna2000/01:F21 (m) och 2000/01:Fi27 (m).En av de frågor som aktualiseras genomregeringens förslag om tilläggsbudget förår 2001 för utgiftsområde 18 är vilkaåtgärder som behövs för att åstadkommaett ökat byggande av hyresbostäder. Dennafråga har bostadsutskottet tidigare i våruppmärksammat genom en av utskottetanordnad offentlig utfrågning på temat. Utskottet bifogar protokolletfrån denna utfrågning som bilaga tillyttrandet.SammanfattningUtskottet föreslår att skallgodkänna regeringens förslag omanslagsförändringar på tilläggsbudget för2001 avseende utgiftsområde 18. Vidaretillstyrker utskottet regeringens förslagatt inrätta ett nytt investeringsbidragför nybyggnad av hyresbostäder samt omett bemyndigande för regeringen att fattabeslut om sådant stöd. Motståendemotionsförslag avstyrks.Till yttrandet har fogats en gemensamavvikande mening (m, kd, c, fp) medinnebörden att bör avvisaförslaget om det nyainvesteringsbidraget. I särskildayttranden redovisar ledamöterna fråndessa partier även sin syn på ettinitiativ från bostadsutskottet omtillfällig förändring avberäkningsgrunderna för bostadsbidragtill studerande.Utskottets överväganden21:10 BostadsbidragBostadsbidrag till barnfamiljer och tillungdomar mellan utan barnutgår enligt bestämmelserna i lagen(1993:737) om bostadsbidrag. De senastemer betydande förändringarna i reglernaför bostadsbidragen beslutades avriksdagen och trädde i kraftden 1 januari 1997.I statsbudgeten för innevarande årfinns för bostadsbidrag uppfört ett ram-anslag på 4 760 miljoner kronor.Regeringen föreslår att detta anslagminskas med 500 miljoner kronor.Utgifterna för bostadsbidragen ärstarkt beroende av hur hushållensinkomster, bostadskostnader ochsysselsättningsgrad utvecklas. Regeringenanför att den gynnsammare utvecklingen avsysselsättningen och reallönerna medföratt utgifterna för bostadsbidragetminskar. Mot bakgrund av den ekonomiskabedömning som regeringen nu gör ansesdärför anslaget kunna minskas med detföreslagna beloppet.Förslaget, som inte mött någrainvändningar i motioner eller vidberedningen av ärendet, tillstyrks avbostadsutskottet.Utskottet vill i detta sammanhanginformera finansutskottet om vissapågående överväganden om förändradevillkor för bostadsbidrag . haruppmärksammat att den omläggning avstudiemedelssystemet som kommer attgenomföras kan få vissaoönskade effekter för bostadsbidrag tillstuderande. Denna förändring avstudiemedlen kan i vissa fall leda tillminskade bostadsbidrag till studentertrots att de efter omläggningen har ensammantaget oförändrad ekonomisksituation. Denna effekt uppkommer genomden omfördelning mellan lån och bidragsom sker inom studiemedelssystemet.Bostadsutskottet överväger förnärvarande olika lösningar för attundvika att de oönskade effekternauppkommer under löpande bidragsår. Dessalösningar kommer att innebära en mindreutgiftsökning inom bostadsbidragssystemetför . Oavsett vilkenteknisk lösning som väljs kan dockkostnaderna beräknas till omkring 25miljoner kronor. Utskottet gör emellertidbedömningen att denna begränsadeutgiftsökning väl kommer att rymmas inomanslaget för bostadsbidrag även efter denanslagsminskning som regeringenföreslagit och utskottet ovan tillstyrkt.Som framgått ovan redovisar regeringen itilläggsbudgeten sjunkandeutgifter för bostadsbidragen och föreslårdärför ett minskat anslag. Erfarenheternafrån visar att regeringenregelmässigt överskattat utgifterna förbostadsbidragen. Detta gällde inte minstför där de slutligautgifterna för bostadsbidragen kom attligga underdet ursprungligen anvisade anslaget. Detfinns mot den bakgrunden inte anledningatt nu göra någon ytterligare justeringav bostadsbidragsanslaget.31:5 Bidrag till Fonden för fukt- ochmögelskadorI statsbudgeten finnsför detta ändamål uppfört ett ramanslagpå . Regeringenföreslår att detta anslag minskas med 10miljoner kronor. Avsikten är attanslagsminskningen skall bidra till attfinansiera en ökning av anslaget Bidragtill meteorologiska ochhydrologiska institut.Bostadsutskottet tillstyrkerregeringens förslag.31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad avhyresbostäderI förslaget om tilläggsbudget för år 2001lägger regeringen fram ett förslag medinnebörden att ett nyttinvesteringsbidrag för nybyggnad avhyresbostäder skall inrättas. Detformella förslaget vad gällertilläggsbudgeten avser inrättandet av ettnytt ramanslag 31:12 Investeringsbidragför nybyggnad av hyresbostäder på 1miljon kronor. Utbetalning av stöd avsesemellertid inte komma att ske under år2001. Förslaget om att inrätta ett anslagför ändamålet redan under innevarande årläggs i stället fram för att ge enlämplig anknytning till statsbudgeten fördet förslag om bemyndigande somregeringen också presenterar undertilläggsbudgeten. Det föreslås attregeringen bemyndigas att under år 2001inom utgiftsområde 18 besluta om stödtill investeringar för nybyggnad avhyresbostäder i områden med bostadsbristsom innebär utgifter på högst under åren 2002-2004.Fördelningen mellan budgetåren avses vara100 samt 600miljoner kronor respektive2004. Regeringen avser att återkomma ifrågan i budgetpropositionen för 2002.Regeringen lämnar en redovisning ominriktningen på och omfattningen av denföreslagna stödformen som kansammanfattas enligt följande. Den totalaomfattningen på bidragsgivningen avsesuppgå till under femår. Bidrag skall kunna utgå till projektsom påbörjas den 17 april2001-den 31 december 2004 ochfärdigställs frånpåbörjandet. Stöd skall endast kunna utgåtill nyproduktion av bostäder upplåtnamed hyresrätt. Vid utformningen av denärmare vilkoren för stödet börönskemålen om skälig produktionskostnadoch boendekostnad beaktas. Syftet är attuppnå en produktion av främst små ellermedelstora lägenheter. Bidraget är inteavsett för olika typer avkategoribostäder. Stöd bör lämnas förbostäder som tillkommer med stöd enligtförordningen (1992:986) om statligbostadsbyggnadssubvention. Det är viktigtatt de ekologiska aspekterna beaktas.Därför skall bidraget också kunna lämnasutan hinder av att bidrag enligtförordningen (2000:1389) om statligt stödtill bostadsinvesteringar som främjarekologisk hållbarhet lämnas för sammaprojekt. Länsstyrelserna föreslås beredaoch besluta om bidragen baserat påföreskrifter utfärdade av . Somett villkor föreslås gälla att debostäder som byggs med stödet skallförmedlas via den kommunalabostadsförmedlingen eller i samarbete medkommunerna. Det bör enligt propositionenankomma på regeringen att utforma denärmare bestämmelserna ombidragsgivningen.Regeringens förslag om att inrätta ettinvesteringsbidrag för nybyggnad avhyresbostäder avvisas i flera motioner.I partimotion 2000/01:Fi20yrkande 28 föreslås att regeringensförslag avslås av . Enligtmotionen är inte bidraget en effektivåtgärd mot bostadsbristen. Även ipartimotionerna 2000/01:Fi17 (m),2000/01:Fi18 (kd) och 2000/01:Fi19 (c)förordas ett avslag påregeringsförslaget. Förslagen ompreliminär ram för utgiftsområde 18 föråren 2002-2004 utgår i dessa motionerfrån denna förutsättning. I motionernaframhålls att skattelättnader inombostadssektorn är en bättre åtgärd föratt åstadkomma ett ökat bostadsbyggande.I motion framhålls ävenbehovet av åtgärder som kan främjakonkurrensen inom bostadsbyggandet.Moderata samlingspartiets syn påregeringens förslag utvecklas i motion2000/01:Fi21 (m). I motionen anförs atterfarenheterna av direkta ekonomiskabidrag till bostadsbyggande i olikagenerella former entydigt pekar i negativriktning. Motionärerna framhåller ocksåatt näringslivet samstämmigt har avvisattanken på att införa ettinvesteringsbidrag. Investeringsbidragetanses kunna bli kostnadsdrivande ochkonkurrenshämmande. Motsvarande argumentför ett avslag på regeringsförslaget försockså fram i motion 2000/01:Fi27 (m). I denna motion föreslås ävenatt i ett tillkännagivandeskall framhålla att förutsättningarna förnyproduktion av hyresbostäder börförbättras på annat sätt. Detta börenligt motionären ske genom bl.a. sänktaskatter, ökad konkurrens, förändringar ifastighetsbildningen, förenklingar i plan-och bygglovsprocessen samt förändringar ihyressättningssystemet.Bostadsutskottet anför följande omregeringsförslagen om ett nyttinvesteringsbidrag för nybyggnad avhyresbostäder samt de motståendemotionerna.Utveckling på bostadsmarknaden under1990-talet har givitanledning till oro. De ekonomiskaproblemen i början av detta decenniumbidrog till en kraftig nedgång ibostadsproduktionen. Även om detekonomiska läget förbättrats under senareår kvarstår omfattande problem påbostadsmarknaden. Trots en i vissa delarav landet allt mer tilltagandebostadsbrist har nyproduktionen avbostäder fortfarande inte kommit upp nivå som kan anses vara långsiktigthållbar. Enligt bedömningarskulle det behöva byggas 25 000-30 000lägenheter för att svara mot denlångsiktiga efterfrågan. Det kan nämnasatt har det igenomsnitt endast byggts 13 000lägenheter per år.Förutom att den totala omfattningen avbostadsbyggandet behöver öka finnsanledning att rikta uppmärksamhet motvilken typ av bostäder som byggs. Andelenbostadsrätter i nyproduktionen harmarkant ökat . Detta trotsatt många hushåll, inte minst ungdomaroch yngre familjer, i första handefterfrågar hyreslägenheter med en rimligboendekostnad. Tillgången påhyreslägenheter har ytterligarebegränsats genom den politik medutförsäljning av kommunalt ägdahyresbostäder som bedrivs i vissakommuner.Orsakerna till att hyreslägenheterproduceras i alltför begränsad omfattningär flera. Det handlar bland annat omsnabbt stigande markpriser ochbyggkostnader som inte kunnat hållas påen rimlig nivå. På en starkt överhettadbostadsmarknad ger dyra bostadsrätter iexklusiva lägen ett större utrymme förvinster än hyreslägenheter, som måstehålla sig inom de ekonomiska ramar sombruksvärdessystemet sätter upp. Fleraborgerligt styrda kommuner har ocksåvisat ett ointresse för att låta sinabostadsföretag byggahyresrättslägenheter. Bostadsutskottetgår emellertid i detta sammanhang intenärmare in på orsakerna till dennuvarande situationen på bostadsmarknadeneller vilka ytterligare åtgärder som kanbli nödvändiga för att på längre siktkomma till rätta med problemen. För enytterligare belysning av denna frågahänvisar utskottet till det protokollfrån bostadsutskottets offentligautfrågning på temat som har bifogat detta yttrande.Mot bakgrund av den ovan summarisktredovisade situationen påbostadsmarknaden framstår det enligtutskottet uppfattning som nödvändigt medstatliga åtgärder för att åstadkomma enökad produktion av bostäder upplåtna medhyresrätt. Utskottet ser därför positivtpå regeringens förslag om ett nyttinvesteringsbidrag. Särskilt positivt äratt förslaget givits en inriktning sominnebär att stödet kan kanaliseras tillden typ av bostäder som bäst behövs, dvs.hyresbostäder som kan upplåtas till enrimlig boendekostnad. Det är samtidigtviktigt att framhålla att enförutsättning för att bidraget skall fåavsedd effekt är att alla berörda parteraktivt medverkar till att hålla de totalaproduktionskostnaderna nere.Byggföretagen har en viktig roll iarbetet med att begränsa de direktabyggkostnaderna. Som framhålls ipropositionen harByggkostnadsdelegationen visat att detgenom en konsekvent kostnadskontroll gåratt producera bostäder till rimligakostnader. En ytterligare förutsättningför att boendekostnaden skall kunna hamnapå en rimlig nivå är att kommunerna genomsin markpolitik bidrar till att ävenmarkkostnaderna begränsas.Med hänvisning till det ovan anfördatillstyrker bostadsutskottet regeringensförslag om att inrätta en nytt anslag förinvesteringsbidrag för nybyggnad avhyresbostäder samt förslaget om ettbemyndigande vad gäller beslut om bidragsom innebär utgifter under åren2002-2004. De motstående motionsförslagenavstyrks.34:1 Stöd till investeringsprogram förekologisk hållbarhetI statsbudgeten finnsför detta ändamål uppfört ett ramanslagpå 1 . Regeringenföreslår att detta anslag minskas med 4miljoner kronor för att finansiera enhöjning av anslaget tillNaturvårdsverket.Förslaget har inte mött någrainvändningar i motioner eller vidberedningen av ärendet. Utskottettillstyrker regeringens förslag.Stockholm den 15 maj 2001På bostadsutskottets vägnarKnut BillingFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), LennartNilsson (s), (), OweHellberg (v), (),(), (),(), (), (), HelenaHillar (), (), (), CarinaAdolfsson Elgestam (s), (), () och ().Avvikande meningInvesteringsbidrag för nybyggnad avhyresbostäderKnut (), (), (), (), (), RigmorStenmark (c), () ochEwa () anser:I motioner (m), (kd), (c) och (fp) harregeringens förslag om att inrätta ettsystem för investeringsbidrag förnybyggnad av hyresbostäder avvisats. Vistår givetvis bakom dessaavslagsyrkanden. Det behövs helt andraåtgärder för att komma till rätta med deomfattande problemen på bostadsmarknaden.Som framhålls i de aktuella motionernabehöver långsiktigt goda förutsättningarför byggande och förvaltning av bostäderskapas. Det handlar bl.a. om sänktskattetryck på bostadssektorn,förenklingar i plan- och byggprocessen,en översyn av hyressättningssystemet samtåtgärder för att främja konkurrensen inombyggsektorn. På dessa områden har vipresenterat delvis olika förslag, men meden inriktning som till stora delarsammanfaller. Inför höstensriksdagsarbete har vi för avsikt attåterkomma med förslag om hurbostadsmarknaden skall kunna bringas ibalans i hela landet. Vi anser emellertidinte att det finns skäl att i samband meddetta yttrande över 2001 årstilläggsbudget fördjupa sig i dessafrågor. I detta sammanhang avgränsar vioss därför till att helt kortfattatredogöra för några av de skäl som talarmot regeringens förslag om att införa ettnytt investeringsbidrag.Rent allmänt kan det konstateras att enbidragsgivning med den föreslagnautformningen inte på något sätt påverkarde grundläggande orsakerna till deproblem som föranlett regeringensförslag. Erfarenheterna från liknandebidragsformer är också till stora delarnegativa. Inte sällan har denna typ avstatliga insatser visat sig kunna blisåväl kostnadsdrivande somkonkurrenshämmande. Det finns således enuppenbar risk för att ettinvesteringsbidrag med den förordadeinriktningen inte bara kommer att visasig vara ineffektivt utan att det ävendirekt motverkar sitt syfte och görbetydligt mer skada än nytta. Redan nuhar den effekten uppkommit attbostadsföretag skjuter upp planeradebyggprojekt i avvaktan på att de närmarevillkoren för bidraget skall redovisas.Från flera håll har det också ifrågasattsom bidraget, med de villkor om hyrestakm.m. som regeringen aviserat, alls kommeratt kunna användas där behovet av nyabostäder är som störst.Det är enligt vår uppfattninganmärkningsvärt att regeringen inteförmått ta fasta på de enträgna krav pålångsiktigt hållbara regler förbostadsbyggandet som vid upprepadetillfällen förts fram av en i stort settenig bygg- och bostadssektor. Ett nytttillfälligt investeringsbidrag riskeraratt ytterligare försena de nödvändigaåtgärderna. Bostadsmarknaden har underalltför lidit av tillfälliga ochogenomtänkta statliga insatser.Regeringen har också fått tydligasignaler om att bostadssektorn inteönskar nya åtgärder av denna typ. Videxempelvis den offentliga utfrågning påtemat "Varför byggs det så fåhyresbostäder i ?" sombostadsutskottet genomförde i mars i årfanns det i princip ingen part som tyckteatt investeringsbidrag är önskvärda. Ävende partsföreträdare som i brist på andrainsatser inte ansåg sig helt kunna avvisatanken på sådana åtgärder uttryckte tveksamhet på grund av risken föroönskade bieffekter och bristen pålångsiktighet.Med hänvisning till det ovan anfördaanser vi att regeringens förslag om ettnytt investeringsbidrag för byggande avhyresbostäder bör avslås av . Vitillstyrker således de avslagsförslag somlagts fram i motioner (m), (kd), (c) och(fp).Särskilda yttranden1. BostadsbidragKnut (), (), (), (),() och () anför:Bostadsutskottets s-ledamöter har tagitinitiativ till en tillfällig ändring avberäkningen av bostadsbidrag tillstuderande . Om inteberäkningsgrunderna ändras leder deförändringar i studiemedelssystemet somträder i kraft i årautomatiskt till en sämre ekonomisksituation för många studenter genomsänkta bostadsbidrag. Budgeteffekternaför innevarande budgetår av denföreslagna ändringen ibostadsbidragssystemet redovisas i dettayttrande till finansutskottet.Vi vill inte motsätta oss denföreslagna tillfälliga ändringen avbidragsvillkoren trots att vi inte stårbakom bostadsbidragssystemet i dessnuvarande utformning. Det skulle varaorimligt att låta vad som får förmodasvara ett förbiseende eller misstag frånregeringens sida leda till att mångastuderande under löpande bidragsår får enförsämrad ekonomisk situation. Dettasärskilt som förändringen istudiebidragssystemet lanserats som enförbättring för studenterna. Vi anser detemellertid vara anmärkningsvärt attregeringen i sitt beredningsarbete intekunnat förutse denna effekt och i god tidvidtagit nödvändiga åtgärder.Förbiseendet kan också ses som enindikation bland många på att detnuvarande systemet är för komplicerat ochi många avseenden leder till oönskadeeffekter.Vi har i andra sammanhang presenteratförslag till förändringar ochförenklingar av bostadsbidragssystemet.De förslag som våra respektive partierfört fram om preliminära ramar förutgiftsområde 18 (seyttr. 2000/01:BoU5y) utgår också från attförenklingar av bostadsbidragssystemetkan inledas under denna period.2. () och AnnelieEnochson (kd) anför:Kristdemokraterna har sedan längereagerat mot regeringens kortsiktigapolitik i fråga om bostadsbidragen. Deförändringar i systemet som genomfördesför har lett till attbidraget sammantaget har fått en prägelav stöd till ensamföräldrar boende ihyresrätt. har därförbegärt en översyn avbostadsbidragsreglerna samt av dekonsekvenser som senare års förändringarmedfört. Vi har också föreslagit att deindividuella inkomstgränserna sombidragsgrund för bostadsbidragen skallslopas och att den bidragsgrundandebostadsytan skall öka. Vårt förslaginnebär även att den barnrelaterade delenav bostadsbidraget skall höjas för dehushåll som är berättigade tillbostadsbidrag.Kristdemokraterna har också vid ett antaltillfällen begärt att avstämnings-perioderna för bostadsbidraget skall varahalvårsvisa. Ett sådant system skulleminska de oönskade effekter somuppkommer, inte minst när studier ochförvärvsarbete växlar under kalenderåret.Om vårt förslag tidigare vunnit bifallhade det varit enklare att hantera deproblem med bostadsbidragen förstuderande som utskottet uppmärksammar isitt yttrande. I det nu uppkomna lägetvill vi emellertid inte motsätta oss detförslag om en tillfällig regeländring sombostadsutskottet har för avsikt att läggafram för . Det är givetvisorimligt att en förändring istudiemedelssystemet med omfördelningmellan lån och bidrag skall tillåtas ledatill minskade bostadsbidrag, trots attstudenterna efter omläggningen får enoförändrad ekonomisk situation. Vi vill isammanhanget också erinra om attKristdemokraterna förordat en någotstörre ökning av bidragsdelen istudiemedelssystemet än den förändringsom träder i kraft . InledningEnligt 9 kap. 5 § regeringsformen kanriksdagen för löpande budgetår påtilläggsbudget göra en ny beräkning avstatsinkomster samt ändra och anvisa nyaanslag. Utskottet behandlar förslagen påtilläggsbudget utgiftsområdesvis. I detavslutande avsnittet Finansutskottetssammanställning av anslag ochutgiftsområden på tilläggsbudgetredovisar utskottet konsekvenserna avsina ställningstaganden för anslag ochutgiftsområden för 2001.Finansiering av investeringar ochrörelsekapitalUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att regeringenför får besluta omkrediter för myndigheters räntekonton iRiksgäldskontoret intill ett belopp av16 . Vidare tillstyrkerutskottet att regeringen för budgetåret2001 får besluta om lån iRiksgäldskontoret för investeringar ianläggningstillgångar som används istatens verksamhet intill ett belopp av20 300 000 000 kr.Därmed tillstyrks punkterna 13 och 14 ipropositionen.PropositionenEnligt lagen (1996:1059) om statsbudgetenfastställer enkreditram inom vilken regeringen fårbesluta att rörelsekapital i statensverksamhet skall finansieras med krediteri (21 §). Vidarefastställer en totallåneram i förinvesteringar som används i statensverksamhet (20 §).I syfte att tillgodose statligamyndigheters behov av rörelsekapitalföreslår regeringen att den totalakreditramen höjs med 2 ,dvs.