bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — Förtroendet förlåginflationspolitiken bland ekonominsolika aktörer är hög, vilket innebär attrisken minskat för att avtaladelöneökningar skall gröpas ur av enkraftig och okontrollerad inflation.Löntagarna har också under de senasteåren fått historiskt högareallöneökningar trots att de nominellalönepåslagen varit måttfulla. Sedanmitten av har reallönernastigit med i genomsnitt perår. Det kan jämföras med utvecklingenunder då reallönerna var istort sett oförändrade som denominella löneökningarna ökade dubbelt såmycket som . Tilldet kommer att företagen ocharbetsgivarna är medvetna omsvårigheterna att vältra över stigandelönekostnader på konsumenterna. Utskottetkan i det här sammanhanget ävenkonstatera att lönebildningensinstitutionella omgivning har förändratspåtagligt . Inom t.ex.industrin och inom delar av handeln harnya samarbetsavtal tecknats. Avtalenutgör den ram inom vilkenavtalsförhandlingarna bedrivs. inrättats, varsuppgift är att understödja avtalsparternai deras strävan att uppnå både en stabilreallöneutveckling och en snabb ochuthållig uppgång i sysselsättningen.En viktig test av lönebildningen är denavtalsrörelse som avslutades i våras.Resultatet av avtalsrörelse fåren avgörande betydelse för den framtidautvecklingen på arbetsmarknaden. Detframgår inte minst av den årliga rapportom de samhällsekonomiskaförutsättningarna för lönebildningen iSverige som ()publicerade. Rapporten tas frampå uppdrag av regeringen, och KIkonstaterar att under de närmasteåren skulle behöva komma ned i enlöneökningstakt på runt 3-3,per årför att uppnå en fortsatt gynnsamutveckling, med fortsatt stigandesysselsättning och minskad arbetslöshet.I fjol steg lönekostnaderna med , vilket kan jämföras med en ökning ieuroområdet på . Utskottet kankonstatera att det mesta tyder på att dennya avtalen, som till största delen ärfleråriga, är rimliga och inom ramen förvad som sannolikt krävs för attinflationen skall förbli låg ochsysselsättningen öka. Enligt utskottetsmening räcker det emellertid inte medmåttliga avtal utan även löneglidningenmåste hålla sig inom snäva gränser.Avmattningen i konjunkturen innebär attriskerna för flaskhalsar och överhettningpå vissa delar av arbetsmarknaden harminskat. Men fortfarande finns enomfattande brist på arbetskraft inomvissa yrkeskategorier, och närkonjunkturen åter vänder upp ökar riskenför ett starkt tryck uppåt på lönerna förde mest eftertraktade grupperna påarbetsmarknaden och i de snabbast växandedelarna av landet. Detta kan få tilleffekt att löneglidningen framöver ökarmer än vad som ingår i de olika avtalenpå arbetsmarknaden.ArbetsrättenNär det gäller arbetsrätten är detutskottets principiella uppfattning attdet i många fall finns en felaktigföreställning om att en försvagning avarbetsrättslagstiftningen skulle ge storapositiva effekter på tillväxten ochsysselsättningen. Enligt en studie avarbetsrätten i olika som OECDpublicerade i Employment Outlook sommaren1999 har arbetsrättens utformning ingastörre effekter på den totalasysselsättningen eller den totalaarbetslösheten i ett land. Möjligtvis kanutformningen av arbetsrätten, enligtOECD, i viss mån påverka den demografiskasammansättningen av arbetslösheten ochsysselsättningen, t.ex. att en viss gruppav människor i högre grad än andradrabbas av arbetslöshet om t.ex.arbetsrätten är kraftigt reglerande.Enligt är dock den effektenstatistiskt sett osäker.Företagen och globaliseringenInnan utskottet går in på frågorna kringkonkurrens och företagsklimat villutskottet kort kommentera diskussionen ibl.a. motion Fi292 (kd) om försäljningarav företag till utlandet och ökatutlandsägande. Statistiska uppgifter frånolika centralbanker och andra finansiellaorganisationer visar att det pågår enomfattande globalisering av ägandet ochen internationell omstrukturering inäringslivets olika branscher. Bådeingående och utgående direktinvesteringaroch s.k. portföljinvesteringar har ökatmycket kraftigt under de senaste årenjämfört med tidigare ochunder 1980-talet.Enligt utskottets mening är detutomordentligt viktigt attglobaliseringens och det ökadeutlandsägandets effekter på ekonomin,näringslivet och sysselsättningen nogaföljs och analyseras. Frågan äremellertid inte unik för . Runt omi både och övriga industrivärldenpågår en intensiv debatt om utländskaförvärv, företagsutflyttningar,sammanslagningar och företagsklimat.Debatten är emellertid ofta osaklig ochibland rent av behäftad medundergångstoner. Enligt utskottets meningfinns det mycket som tyder på attutländska investeringar i kanspela en viktig roll för utvecklingen isvensk ekonomi. I många fall tillför nyainternationella ägare nytt kapital, nykompetens och nya förutsättningar för enökad expansion.Bilden av en ödesmättad utförsäljningav svenska företag måste kompletteras medatt även svenska företag i storutsträckning köper utländska företag föratt stärka sin ställning och kompetens.Riksbankens betalningsbalansstatistikvisar att svenska företag direktinvesterade iutlandet för . Undersamma period köpte utländska företagsvenska företag för 114 miljarder kronor.Hittills i år har alltså utländskaföretag investerat något mer i änvad svenska företag gjort i utlandet. Serman över en längre tidsperiod blirresultatet ett annat. Under perioden 1993till gjorde svenskaföretag direktinvesteringar i utlandetför , medanutländska företag direktinvesterade iSverige för (i dessa siffror har fusionenmellan och rensats borteftersom Astras innehav i Zeneca ärbokfört som ett portföljinnehav medanZenecas innehav i betraktas som endirektinvestering).Utskottet vill i anslutning till fråganom globaliseringen erinra om attregeringen tillsatt en utredning ominternationaliseringens betydelse försvenska skattebaser och framtidaskattestruktur. Enligt planen skallutredningen presentera sittslutbetänkande i mars 2002.Sverige - en av världens främsta IT-nationerUtlandets kraftigt stigande intresse förSverige, svenska företag och svensktnäringsliv beror till en del på Sverigesframgångar inom IT-sektorn. Vid sidan avdirektinvesteringar i svenska IT-företagsker ett betydande inflöde av utländskainvesteringar och kapital när det gällerforskning och utveckling inom IT. Även omden internationella informations- ochkommunikationsindustrin för tillfälletkarakteriseras av kraftig avmattning ochomstrukturering kommer IT-sektorn att fåstor betydelse för och densvenska tillväxten framöver.Helt avgörande för , den svenskatillväxten och sysselsättningen är attSveriges konkurrenskraft är hög ochföretagsklimatet gott. Till skillnad motvad som hävdas i partimotionerna anserutskottet att det grundläggande klimatetför företagande, expansion och högresysselsättning är mycket gott.De offentliga finanserna har sanerats,vilket har gett en stabil och hållbarmakroekonomisk situation. Räntorna harsjunkit kraftigt både i förhållande tilltidigare och tillräntenivåerna under 1970- och 1980-talen.Under det senaste året har också desvenska obligationsräntorna legat påungefär samma nivå eller enbart någoneller några tiondelar över de tyskaobligationsräntorna. Under de senastemånadernas turbulens på valuta- ochräntemarknaderna med bl.a. sjunkandevärde på den svenska kronan har dockskillnaden mot de tyska räntorna stigittill omkring en halv procentenhet. Detkan jämföras med ett räntegap motTyskland på mellan 4 och 5procentenheter. Innebörden av dennautveckling är att svenska företag ochhushåll kan finansiera sig till ungefärsamma kostnad som de tyska kan. Detstimulerar både företagens investeringaroch den inhemska efterfrågan.En annan mycket viktig del i tillväxt-och företagsklimatet är att inflationenfallit kraftigt , till ennivå som understigit den i våraviktigaste konkurrentländer. Samtidigthar löneökningarna under de senaste årenvarit måttliga, trots en historiskt högtillväxttakt, och sysselsättningen harsedan sommaren 1997 stigit med omkring320 000 personer. Som en följd av bl.a.denna utveckling har de svenska företagenunder de senaste åtta nio åren markantökat sina andelar på världsmarknadensamtidigt som icke konjunkturkänsliga kunskapsintensiva branscher ökat sinaandelar av svensk export. Som utskottetredovisat tidigare är det av avgörandevikt att lönekostnadsökningarna i densvenska ekonomin förblir måttliga och inivå med våra konkurrentländer för attkonkurrenskraften skall kunna bevaras ochsysselsättningen stiga ytterligare.Konkurrensklimatet förbättrasUtskottet konstaterar vidare attkonkurrensen och ekonominstillväxtvillkor har förbättrats under detsenaste decenniet.I budgetpropositionen presenterasytterligare åtgärder för att ökakonkurrensen och pressa ned den svenskaprisnivån. Regeringens strävan är att desvenska konsumentpriserna skall sjunkatill den genomsnittliga prisnivån i EU.En proposition om en skärpning avkonkurrenslagen för att skapa effektivareregler för bekämpning av karteller läggspå bord . Vidareskall gasmarknaden öppnas för konkurrens2003, och ytterligare åtgärder vidtas föratt öka konkurrensen på elmarknaden, inomfjärrvärmeområdet samt inominrikesflyget. Regeringen skall t.ex.också ge i uppdrag attdjupare analysera konkurrensen inom t.ex.bygg- och bostadssektorn,livsmedelsbranschen och påfinansmarknaden. Utskottet vill ianslutning till diskussionen omstrukturella förändringar erinra om attprocessen mot en integrerad finansmarknadi EU tog ett betydande steg framåt vidEuropeiska rådets möte i imars. Genom att en resolution antogs omåtskillnad mellan ramlagstiftning ochtillämpningsföreskrifter påvärdepappersmarknaden kan processensnabbas på. Det är en viktig utvecklingsom i förlängningen ökar tillväxten ochsysselsättningen i EU. Vidare kan nämnasatt det även inom EU pågår en process medatt öppna el- och gasmarknaderna samt attöka konkurrensen på transport- ochpostområdena.Sverige - en framstående kunskapsnationEnligt utskottets mening är den svenskaföretagsbeskattningen som helhetkonkurrenskraftig i ett internationelltperspektiv. Utbildnings- och kunskapsnivån hos den svenska arbetskraften ärhög och ökar ytterligare genom desatsningar på kunskap och kompetens somregeringen vidtar i alla delar avutbildningssystemet. skallkonkurrera med kompetens och välutbildadarbetskraft. Utgångspunkten är attSverige även i fortsättningen skall varaen framstående kunskapsnation. I sambandmed budgetpropositionen för 2001beslutade därför om kraftigtutökade resurser till skolan. skall skolan tillföras17,. stigerresurserna med , ochdärefter ökar tilldelningen med 1 miljardkronor fram tills nivån 5miljarder kronor nås. Dennaresursförstärkning gör att det t.ex. kananställas ytterligare 15 000 lärare ellerannan personal i skolan eller fritids.Expansionen inom högskolan fortsätter ochantalet utbildningsplatser stiger medomkring 100 000 mellan 1997 och 2003.Utbyggnaden har varitkoncentrerad till naturvetenskapliga ochtekniska ämnen, men sker successivt enbreddning. Universitet och högskolor gest.ex. möjlighet att omfördela resurserför att möta det ökade behovet avvälutbildad personal inom vården. Vidaretillförs resurser för att höja kvalitetenpå grundutbildningen inom humaniora,teologi, juridik och samhällsvetenskap.Det långsiktiga målet är att av enårskull skall ha börjat på högskolan vid25 års ålder. För att bl.a. ökamångfalden och minska snedrekryteringenbyggs distansutbildningen ut, ett s.k.nätuniversitet införs och enrekryteringsdelegation inrättas. nämnt tidigare kommerregeringen att ocksåpresentera ett förslag till ett systemför kompetensutveckling. Resurserna somavsätts för kompetensutvecklingen är endel av den gröna skatteväxlingen. Vidarehar studiestödet reformerats ochbidragets andel av studiemedlen höjdesvid från till34,av totalbeloppet. Från och med2003 införs även ett nyttvuxenstudiestöd. Det nya stödet skallbl.a. riktas mot personer som är ellerriskerar att bli arbetslösa.Den tidigare aviserade satsningen påforskning fortsätter. De statligaanslagen till grundforskning ochforskarutbildning ökar med närmare 1,5miljarder kronor fram till 2003.Enligt utskottets mening finns detockså anledning att påpeka att en viktigdel i näringsklimatet är det faktum attSveriges inhemska efterfrågan nu växerstarkt efter en svag utveckling undernästan . Enligtregeringens bedömning kommer också deninhemska efterfrågan att fortsätta attvara drivkraften i den svenska ekonomin,även om tillväxttakten sjunker under denärmaste åren. Det gynnar speciellt demindre företagen som till stor del ärinriktade på hemmamarknaden.Regelverket för företagenI bl.a. motion Fi293föreslås att de regelverk som styrföretagen måste minskas. Utskottet villmed anledning av detta framhålla att iden offensiv för uthållig tillväxt ochökad sysselsättning som regeringen förstagången presenterade i vårpropositionen1998, och som löpande följts upp i de vår-och budgetpropositioner som presenteratssedan dess, spelar företagande ochsmåföretagande en avgörande roll. Därförhar under de senaste årenbeslutat om en rad förbättringar förföretagen och då framför allt för demindre företagen. Exempelvis har enskildanäringsidkare och delägare i handelsbolagfått regler som är mer likvärdiga dem somgäller för aktiebolag. För nystartadenskild näringsverksamhet har möjlighetinförts att kvitta underskott i aktivnäringsverksamhet mot tjänsteinkomster.Dessutom har lättnader iägarbeskattningen för ägare tillonoterade aktiebolag genomförts.Arbetsgivaravgifterna har reducerats föratt särskilt gynna de mindre företagen.Reglerna för skattetillägg vidperiodiseringsfel i momsredovisningen harlindrats. Vidare harreserveringsmöjligheterna för enskildanäringsidkare och handelsbolag förstärktsytterligare. Avdragsreglerna förpensionskostnader, beskattningen avpersonaloptioner och avdraget förpensionssparande för enskildanäringsidkare har förenklats.Informationen kring nyföretagande ochstödet till kooperativ utveckling harutökats. Villkoren för avsättningar tillperiodiseringsfonder har förbättrats.Beskattningen av utländska experter harlättats. Dröjsmålsavgiften vid betalningav tull har sänkts, och kupongskatten förutdelning på näringsbetingade aktier tillutländska ägare har avskaffats. Flertaletav de s.k. stoppreglerna förfåmansföretag har tagits bort, och des.k. 3:12-reglerna som reglerarbeskattning av utdelning och reavinst påaktier i fåmansföretag är föremål föröversyn. är det ocksåtillåtet för företag att under vissaförutsättningar köpa tillbaka egnaaktier. För att säkerställa och utvecklatillgången på kunskap och kompetensvidareutvecklas teknik- ochkunskapsöverföring från bl.a. högskolortill små och medelstora företag.Fullständig kvittningsrätt har införtsför reavinster på onoterade aktier motförluster på noterade aktier.Kvittningsbegränsningen för vinster ochförluster på marknadsnoterade blandfonderhar slopats som reglerna omschablonavdrag för ökadelevnadsomkostnader har förenklats ochförbättrats. infördes ettnytt sjöfartsstöd. I budgetpropositionenföljer regeringen upp de åtgärder somföreslogs i vårpropositionen. Ytterligaresatsningar görs för att främjakooperativt företagande somökade resurser ges för att understödjakvinnors, invandrares och ungasföretagande. I budgetpropositionenföreslås också att skatten påinvestmentbolag sänks och attbeskattningen av s.k. näringsbetingadeandelar i bolagssektorn avskaffas. Vidaresänks momsen på böcker och tidskrifteroch en nedsättning av socialavgifternaför vissa företag i stödområde A införs.Denna nedsättning beskrivs ytterligarenedan under avsnittet Tillväxt i helaSverige.Förenkling av regelverketNär det gäller Småföretagsdelegationensförslag till åtgärder för att förbättraför småföretagen vill utskottet erinra omden avstämning av arbetet medregelförenklingar som regeringenredovisade till näringsutskottet förravåren. I promemorian anger regeringen attomkring av de 83 enskilda förslagsom Småföretagsdelegationen lämnat ärviktiga och i någon form bör genomföras.Drygt 40 % av förslagen är redangenomförda eller på väg att genomföras.Ytterligare drygt 30 % av förslagenutreds eller bereds inomNäringsdepartementet.I början av sommaren lämnade ocksåregeringen den andra redogörelsen tillriksdagen om förenklingsarbetet medsärskild inriktning på småföretagen (skr.2000/2001:143). I likhet med tidigareanges i den nya skrivelsen att detövergripande målet är att förbättrasmåföretagens arbetsförutsättningar,konkurrensförmåga och villkor i övrigtför att öka sysselsättningen ochtillväxten. Ett viktigt delmål, somregeringen sätter upp, är att inom entreårsperiod tydligt minska regelverkensadministrativa börda för småföretagen.Målet skall löpande följas upp ochresultaten redovisas för riksdagen.Förutom detta redovisas i skrivelsenbl.a. hur myndigheterna under 2000tillämpat förordningen om särskildkonsekvensanalys av reglers effekter försmåföretagens villkor samt resultaten avolika förenklingsinsatser iRegeringskansliet och i EU. Arbetet medregelförenklingar drivs bl.a. inom dens.k. Prioriteradeuppgifter är utbildning ombl.a. Simplexförordningen för tjänstemäni och på myndigheteroch i utredningsväsendet. Vidare skalldet befintliga regelverket ses över inomframför allt skatteområdet ocharbetsrätts- och miljölagstiftningen.Regeringen anger också ibudgetpropositionen att Simplexsatsningenskall intensifieras bl.a. genom att ettutökat samråd med företrädare för små ochmedelstora företag skapas vidregelförändringar. I Näringsdepartementetpågår dessutom ett projekt avseende nyaföretagsformer och nyaanställningsformer. Syftet med projektetär bl.a. att studera de hinder som finnsnär människor går från ettanställningsförhållande till att bliföretagare.Tillväxt i hela SverigeI motion Fi293 (c) hävdar motionärernaatt det sker en regional klyvning. påpekat tidigare är det viktigtatt konstatera att de senaste årenskraftiga tillväxt- ochsysselsättningsökning inte är jämntfördelad i landet. I många län ochkommuner brottas man med utflyttning ochen svag arbetsmarknad, medan det i andraregioner snarare råder brist påarbetskraft och inflyttningen är stor.Denna situation är enligt utskottetsmening ett allvarligt hot mot enbalanserad regional utveckling i landetoch i förlängningen ett hot mot densamlade tillväxten och sysselsättningen.Som utskottet tidigare framhållit ärett viktigt mål i den ekonomiskapolitiken och i näringspolitiken att helaSverige skall växa. Staten har ettövergripande ansvar för utvecklingen ihela landet som det även krävsaktiva lokala insatser i alla delar avlandet för att skapa förutsättningar förhögre tillväxt och ökad sysselsättning.Genom det kommunala utjämningssystemetsker en långtgående utjämning avskatteinkomster och strukturelltbetingade merkostnader. Därigenom ökarförutsättningarna för alla kommuner ochlandsting i landet att kunna erbjuda sinainvånare en bra vård, omsorg och skola. Iflera partimotioner, t.ex. Fi291 (m),föreslås försvagningar avutjämningssystemet. Om dessa förslaggenomfördes skulle, enligt utskottetsmening, de regionala obalanserna bli änstörre.Inriktningen av regionalpolitiken äratt skapa förutsättningar för hållbarekonomisk tillväxt, rättvisa ochvalfrihet, så att likvärdigalevnadsvillkor skapas för medborgarna ihela riket. Decentraliseringen avhögskolan, insatser för att ökaunderhåll, bärighet och rekonstruktion avvägar och järnvägar, satsningarna inominfrastrukturen, som t.ex. Botniabananoch förbättringen av , och desenaste årens stora bidragsökningar föratt säkra en god kvalitet inom skolan,vården och omsorgen är några av deåtgärder som vidtas för att skapaförbättrade möjligheter runt om i landet.Som redovisades ovan föreslårregeringen i budgetpropositionen attföretagens socialavgifter i stödområde Asänks med motsvarande av lönesummanupp till ca . Genom dennaåtgärd, som motsvarar ungefär600 , gynnas framför alltsmåföretagandet i utsatta områden.Utskottet vill i anslutning till dettaerinra om att regeringen i slutet avseptember till lämnade enomfattande proposition omregionalpolitiken - En politik förtillväxt och livskraft i hela landet(prop. 2001/02:4). I propositionenföreslås bl.a. att ett särskilt bidraginförs för kommuneroch landsting med kraftigbefolkningsminskning. Vidare skall undernästa år inrättas en särskildorganisation med uppgift att ge statligtstöd till omstruktureringen av kommunalabostadsföretag. Organisationen skallunderlätta avvecklingen av tomma bostäderoch nedskrivningen av fastighetsvärden.Preliminärt bedöms dessa åtgärder krävaresurser på inledningsvis 3 miljarderkronor. Enligt förslaget bör t.ex. ocksåVasallen AB (ett dotterbolag tillstatliga ) gesmöjlighet att förvärva kommunalabostadshus för att omvandla husen förandra ändamål. I propositionen föreslåsockså att två delegationer inrättas föratt stärka utvecklingen i två av de mestutsatta delarna av landet - norraSveriges inland och Bergslagen, Dalslandoch . När det gällerkapitalförsörjningen i olika delar avlandet föreslår regeringen bl.a. att ettsystem med s.k. mikrolån, dvs. lån tillsmå företag på lokala marknader, införsoch administreras av samt att ett system med generellalånegarantier utreds. Ambitionen är attsystemet med lånegarantier skall träda ikraft . En satsning påatt öka tillgängligheten avhögskoleutbildningar genom en utbyggnaddistansutbildningen är av centralbetydelse för att uppnå tillväxt ochlivskraft i hela landet.I propositionen anges vidare attprocessen med tillväxtavtal skallvidareutvecklas och förlängas t.o.m. 2003för att säkerställa den kompetens ochkreativitet som finns på det lokala ochregionala planet. skalltillväxtavtalen ändra namn till Regionalatillväxtprogram och en ny periodgenomföras 2004-2007. Tillväxtavtal harunder utarbetats isamtliga län, där företrädare förstatliga myndigheter, kommuner,landsting, regionala självstyrelseorgan,företag, arbetsmarknadens parter,utbildningsväsendet och många andraarbetat fram gemensamma förslag om hurlänets tillväxt och sysselsättning skallkunna öka. presenteradeNäringsdepartementet en utvärdering avtillväxtavtalens utveckling hittillsunder rubriken (Ds2001:15). De viktigaste slutsatserna irapporten är bl.a. att avtalen ökatmedvetenheten om den regionala och lokalanäringslivsmiljöns betydelse förföretagens konkurrenskraft. Vidareframgår att de regionala nätverken avoffentliga aktörer,näringslivsrepresentanter ochkommunaltjänstemän stärkts under avtalensutarbetande. Enligt utskottets mening ärtillväxtavtalen en viktig process somdriver på den lokala och regionalamobiliseringen för en bättre ekonomiskutveckling.Kraftig satsning på infrastrukturenAv avgörande betydelse för tillväxten ochnäringslivets utveckling i olika delar avlandet är att det finns en väl fungerandeinfrastruktur av bl.a. vägar ochjärnvägar. I den proposition ominfrastrukturen som regeringen nyligenlade på bord föreslås ensatsning på svenska vägar och järnvägarunder på sammanlagt364 miljarder kronor. Av detta beloppskall omkring 150 miljarder kronoranvändas för att bevara och säkerställabefintligt väg- och järnvägsnät, omkring100 miljarder kronor användas för nyajärnvägsinvesteringar och ytterligare 69miljarder kronor för utbyggnad avvägnätet. Resterande ca 30 miljarderkronor föreslås avsättas för t.ex.kollektivtrafik, kommunala flygplatseroch kajanläggningar och vägar som inte ärs.k. Utskottet villi detta sammanhang peka på denregionalpolitiska betydelsen avinfrastruktursatsningarna genom att bl.a.17 miljarder kronor avsätts förtjälsäkring och bärighet av de mindrevägarna.Som framgår av budgetpropositionentidigareläggs en del av dessainvesteringar till ,för att ytterst angelägnainfrastrukturprojekt skall kunna startasoch påbörjas. Det innebär att ytterligareungefär iinfrastrukturinvesteringar tillkommerfram t.o.m. 2004.En annan åtgärd för att ge hela Sverigeutvecklingsmöjligheter är den pågåendeutbyggnaden av IT-infrastrukturen.Centerpartiet påstår i motion Fi19 attutbyggnaden skapar en digital klyftagenom att den inte kommer alla till del.Enligt utskottets uppfattning stämmerinte den beskrivningen överens medverkligheten. Ett mycket viktigt inslag iIT-satsningen är nämligen att ävenhushåll och företag i glesbygd skall fåtillgång till snabb dataöverföring rimlig kostnad.