bet · GO01NU10 · 2001-04-24 00:00:00 — Vad avser Altener och Save harintresset varit mindre. Problemet är att konceptetmed dessa program är "luddigt" och svårt attförmedla till potentiella sökande enligt handläggarepå . Inom området förnybar energiär aktörerna oftast små och de har inte denödvändiga utlandskontakterna. Dessutom är dessa EU-projekt förknippade med mycket administration.En gemensam energipolitik inom EUEnergi är inget gemensamt politikområde i EU, ochEG-fördraget har inte något specifikt avsnitt sombehandlar energi.Sverige har tidigare avvisat att energiområdetblir ett särskilt politikområde. Motivet för dettaställningstagande är att energi är ett politikområdesom kännetecknas av nationella politiska beslut ochintressen. anser också att kraven påenhällighet skall ligga fast när det gäller åtgärdersom avser fysisk planering, markanvändning (medvissa undantag), förvaltning av vattenresurser,åtgärder som väsentligt påverkar en medlemsstats valmellan olika energikällor och den allmännastrukturen hos dess energiförsörjning. ärdock positivt till ökat samarbete på energiområdet,t.ex. när det gäller energirelaterade miljöprobleminom ramen för befintlig fördragstext.En grönbok om en europeisk strategi för tryggenergiförsörjning (KOM 2000/769) har tagits fram avkommissionen och har i skickats ut påremiss. arbetar en rådsarbetsgruppmed dessa frågor inför ett möte med ministerrådetden 14 maj 2001.Förhandlingar pågår mellan EU och Förenta staternarörande energimärkningsprogrammet ,vilket syftar till att märka kontorsutrustning somär energieffektiv.Klassificering av biobränslenI EU:s ramdirektiv (75/442) om avfall definierasbegreppet avfall. Definitionen av avfall är mycketvid och inbegriper restprodukter som skallbortskaffas respektive återvinnas.Avfallsförbränning med energiutnyttjandeklassificeras som återvinning. Många biobränslen äratt betrakta som avfall enligt ramdirektivet.I december 2000 antogs inom EU ettavfallsförbränningsdirektiv (2000/76), vilket skallvara infört i medlemsstaternas lagar och reglersenast . Syftet med direktivetär att förhindra eller begränsa negativ inverkan påmiljön från förbränning av avfall och samförbränningav avfall och biobränsle. Anläggningar som endastbehandlar rena träavfall är dock undantagna fråntillämpning av direktivet. I kommer detenligt uppgift från att krävasvissa förändringar i förordningar och föreskrifterför att uppfylla direktivets krav.Importen av biobränsle till sker bl.a. iform av rena biobränslen från länder utan skatter påfossila bränslen (skogsflis från och s.k.pellets från är exempel). En mindre del avimporten avser material som är returträ eller andraåtervunna bränslen. Dessa är klassificerade sombiobränsle i och eldas upp, vilketresulterar i låga kostnader utan att miljönriskeras. I t.ex. utgår skatt på användningav returträ som bränsle. Denna typ av bränsleimporteras därför till svenska värmeverk till ettmycket lågt pris som styrs av olikheterna iregelverk och skatter.Utskottets ställningstagandeMedvetenheten - både inom och EU - om delångsiktiga klimatfrågorna har medfört attframtagande av underlagsmaterial på detta område harprioriterats. Som redovisas ovan har en svenskutredning presenterat förslag som syftar till attminska utsläppen av klimatgaser. Inom EU pågårinsatser för att främja såväl energieffektiviseringsom ökad användning av förnybara energislag. Vidarehar budgetramarna för EU:s energiprogram Altener ochSave utökats jämfört med tidigare, medan Energieinom det femte ramprogrammet för forskning ochutveckling har ungefär samma budget som tidigaredelprogram för energi.Regeringen förbereder enproposition om klimatpolitiken. Enligt utskottetsuppfattning bör ställningstagande tillklimatpolitiken äga rum i samband med riksdagensbehandling av den aviserade propositionen.Som tidigare påpekats är energi inte ett gemensamtpolitikområde inom EU. Energiområdet kännetecknas ihög utsträckning av nationella politiska beslut ochintressen och länderna har själva ordnat sinenergiförsörjning. Någon gemensam politik påenergiområdet har därför inte varit aktuell. EnligtEG-fördragets artikel nr 3 innefattar gemenskapensverksamhet däremot åtgärder inom energiområdet.Sådana åtgärder gäller bl.a. främjande avutvecklingen av förnybara energikällor, integreringav EU:s energimarknader samt samarbete med tredjeland. Även forskning och utveckling inomenergiteknikområdet hör till dessa åtgärder. Vidarekan skatteregler användas i samordnande syften.Utskottet vill i detta sammanhang peka påangelägenheten av ett ökat samarbete - inom ramenför befintlig fördragstext - inom energiområdet,bl.a. när det gäller energirelaterade miljöproblem.Den tidigare nämnda grönboken omförsörjningstrygghet på energiområdet med kopplingartill kravet på en inre marknad och miljö- ochklimatpolitiken syftar till att initiera en breddebatt, också när det gäller behovet av en gemensamenergipolitik. I samband med det svenskaordförandeskapet har det inför ministermötet den 14och kunnat konstateras att det finns ensamsyn om ett antal åtgärder som samtligamedlemsstater är positiva till, t.ex. öppnandet ochintegreringen av energimarknaderna, utvecklandet avproducent- och konsumentdialogen, åtgärder förenergieffektivisering och främjande av förnybaraenergikällor. har medlemsstaterna olikasyn på om det ökade beroendet av importerad energiställer krav på ytterligare åtgärder nationellt ochpå gemenskapsnivå. Enligt utskottets uppfattning ärdet positivt med en öppen diskussion om dessafrågor.När det gäller motionskravet att regeringen i EUbör arbeta för regler som medför att vissabiobränslen inte klassificeras som avfall och attbiobränslen i första hand bör användas där deproduceras anser utskottet att det måste accepterasatt olika länder har skilda regelsystem. Sommotionärerna påpekar kan utnyttjande av skillnaden iregelsystem och priser mellan olika länder leda tillatt biobränslen transporteras till ett annat land.Enligt utskottets uppfattning är det dock - underförutsättning av att miljökraven tillgodoses -orimligt att förbjuda sådana transporter.Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerutskottet de här aktuella motionsyrkandena.Utrikeshandelspolitiska frågor m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omutrikeshandelspolitiska frågor m.m. uppfattning finns det inte skältill initiativ av i frågan. Jämförreservation 3 (m, kd, fp) och reservation 4(mp).MotionernaInom EU finns det länder som exporterarpornografiskt material till utvecklingsländer, sägsdet i motion 2000/01:N310 (s). Det innebär storasvårigheter att som tagit krafttagmot aids ser den pornografiska marknadenväxa. Inom EU saknas det kännedom om frågan omexport av grov pornografi; den frågan börkartläggas, anser motionären.Moderata samlingspartiet hävdar i motion2000/01:U513 att EU har utvecklat ett alltföromfattande regelverk. Därför behövs det enligtmotionärernas mening en regelrevision i syfte attavskaffa onödiga regler. De anser vidare att EUunder ordförandeskap tillsammans medFörenta staternas nyvalda administration bör tainitiativ till att avveckla i-ländernas tullar påindustri och råvaror. Därmed kan processen i WTO fåen ny start, vilket är av särskilt stor betydelseför . EU:s bidragssystem måste reformeras,framhålls det vidare i motionen. I stället för attge riktade bidrag till svaga regioner imedlemsländer bör det ske en avräkning påmedlemsavgiften för länder som ligger väsentligtunder genomsnittet av EU:s medelinkomst.Medlemsländerna kan själva utforma sin egenregionalpolitik, hävdas det. Däremot bör EU kunna gestöd till regionalt samarbete över nationsgränserna,anser motionärerna.I motion 2000/01:U509 (m) anförs att EU:såterstående handelshinder inklusiveantidumpningsåtgärder, särskilt vad gäller stål ochtekoprodukter, bör avvecklas. Motionärerna anser attdet är orimligt att EU å ena sidan bedriveromfattande stödprogram för att stödja den ekonomiskautvecklingen i olika länder, som EU åandra sidan inte ger länderna fulltmarknadstillträde.I motion 2000/01:U511 (mp) begär motionärerna attSverige aktivt och offensivt driver att EU:sprotektionism mot omvärlden skall minska, dock medstarka sociala och miljömässiga skyddsklausuler motfrihandelns skadeverkningar. Enligt motionärerna ärinte handeln fri inom den inre marknaden med hänsyntill att varuutbudet standardiseras för attunderlätta konkurrensen. Detta leder till attmångfalden reduceras, vilket är allvarligt när detgäller exempelvis fröhandel. EU:s detaljreglering avvaror bör därför motverkas. Målen inom EU omtillväxt och fri rörlighet för varor bör ersättasmed sociala och miljömässiga mål.I motion 2000/01:N322 (mp) anförs att EU:sstatsstödsregler eller tolkningen av dessa regler ifråga om stöd till företag måste ses över. När dennationella rätten och EG-rätten inte överensstämmerbör mer av subsidiaritetsprincipen tillämpas, ansermotionärerna. EU-reglerna kan bli en hämsko på dennationella politiken. Ett exempel är att om en nystödåtgärd inom regionalpolitiken inte anmäls tillkommissionen, så är stödåtgärden olaglig. Det finnsdärför enligt motionärerna anledning att görareglerna för statsstöd mer flexibla så attmedlemsstaterna kan genomföra regionala stödåtgärdersom kompletterar strukturfonderna.Vissa kompletterande uppgifterEU och WTOUtskottet har behandlat motioner omutrikeshandelspolitik i sitt betänkande 2000/01:NU9.I detta betänkande, till vilket hänvisas, informerasom bakgrunden och om de olika förslag som lagts framangående rivande av EU:s tullmurar gentemot defattigaste u-länderna.Den 26 februari 2001 beslutade Allmänna rådet attavskaffa tullar och kvoter för alla varor utom vapenför de 49 fattigaste länderna i världen. För denstora mängden varor inträdde tullfriheten redan den5 , medan socker, ris och bananer kommeratt åtnjuta tullfrihet först efter en övergångs-period. För bananer reduceras tullsatsen med20 % . För ris och sockerskall tullfriheten vara helt införd under år 2009.För att kompensera de berörda för denfördröjda övergångs- perioden erbjuder EU omedelbartmarknadstillträde för socker och ris upp till vissakvantiteter. Processen kommer att övervakas avkommissionen, som också skall avge rapport tillministerrådet angående konsekvenserna av detnya systemet såväl för EU-länderna som för defattiga länderna. Genom beslutet har EU visat singoda vilja gentemot de fattigaste länderna, vilketär en viktig signal inför kommande WTO-förhandlingar. Förhoppningen från EU:s sida är attandra i-länder skall följa efter.Export av pornografiFrågan om export av grov pornografi har tidigaretagits upp i . Som svar på en fråga(1999/2000:624) om export av pornografiskt material,ställd av (), konstaterade statsrådetBritta Lejon att inte har något generelltförbud mot pornografi och att regeringen inte helleravsåg att föreslå något sådant. Därmed ansågstatsrådet att det skulle te sig underligt omSverige på EU-nivå skulle agera för ett exportförbudför sådana skildringar som är tillåtna i Sverige.Viss pornografi är emellertid kriminaliserad, vilketstatsrådet redogjorde för i sitt svar. Mot denredovisade bakgrunden ansåg statsrådet att detvarken är meningsfullt eller lämpligt att som enexportfråga inom EU ta upp de problem somspridningen av grov pornografi kan föra med sig.Från har konstateratsatt någon statistik rörande export av pornografifrån inte föreligger.EU:s regelverk och bidragssystemKommissionen gjorde en första utvärdering avhur den inre marknaden fungerat och vad som kundebli bättre. Man ansåg att den inre marknaden medförtflera positiva effekter för näringslivet.Konkurrensen mellan företag hade blivit hårdare,vilket i många fall lett till lägre priser förkonsumenterna. Kommissionen konstaterade vidare attutbudet av tjänster ökat på den inre marknaden samtatt handeln mellan länderna blivit smidigare tackvare de avskaffade gränskontrollerna. Den inremarknaden hade också lett till fler utländskainvesteringar i EU.Kommissionen ansåg i utvärderingen attmedlemsländerna måste bli bättre på att leva upptill de gemensamma reglerna. En förutsättning föratt den inre marknaden skall fungera är attmedlemsländerna tillämpar EG-rätten på samma sätt.För att underlätta tillämpningen slog kommissionenfast att reglerna för den inre marknaden måste blienklare och färre. inleddes därförett projekt för regelförenkling - SLIM (SimplerLegislation for the Internal Market). SLIM-projektetinnebär bl.a. att experter från medlemsländernasförvaltningar och näringsliv skall delta i detgemensamma lagstiftningsarbetet i störreutsträckning än vad de gjort tidigare.En handlingsplan för den inre marknaden, varsövergripande målsättning var att förbättra den inremarknadens effektivitet, antogs vid Europeiska rådeti . I enlighet med handlingsplanen harkommissionen sammanställt en särskild resultattavlaför den inre marknaden som visar hurmedlemsländerna, ministerrådet, kommissionen ochEuropaparlamentet uppfyller sina skyldigheter.Enligt kommissionens revidering av resultattavlanfrån var det ungefär en åttondel avalla direktiv på den inre marknaden som inte vargenomförda i alla medlemsländer. hargenomfört nästan alla regler och är därmed ett av deländer som ligger bäst till enligt resultattavlan.EU:s budget för omfattar (ca ), vilket kanjämföras med budget där utgifterna uppgårtill för budgetåret 2001.Största utgiftsområdet är den gemensammajordbrukspolitiken () följt av strukturstöd (). I sin senaste prognos beräknadeEkonomistyrningsverket (ESV) medlemsavgiftför till ca . Sverigesdirekta bidrag från EU beräknas bli ca10 miljarder kronor.EU:s allmänna budget skall hantera samtligainkomster som EU enligt EG-fördraget har eller kanha inom Europeiska gemenskapen. Från EU:s budgetfinansieras huvudsakligen åtgärder inom den förstapelaren samt merkostnaden för EU:s institutioner attadministrera arbetet inom andra och tredje pelarna.Taket för EU:s budget växer realt enligt denlångtidsbudget, de s.k. finansiella perspektiven,som fastställde . Taket är fastställt till 1,27 %av ländernas samlade bruttonationalinkomst (BNI).Beträffande EU:s utvidgningsprocess, vilken inleddesår , är grundprincipen för förhandlingarna attalla kandidatländerna måste acceptera EU:s regelverkoch anpassa sin lagstiftning till detta.För att få en helhetsbild av allamedlemskapseffekter för den svenska statsbudgetenmåste hänsyn tas till att det förekommer utgifterföranledda av EU-medlemskapet under andra anslag påstatsbudgeten, t.ex. olika myndigheters ochdepartements ordinarie förvaltningsanslag. Vidareredovisas en del av återflödet till inte påstatsbudgeten. Det gäller t.ex. forskningsstöd inomramprogrammet för forskning och utveckling.Indirekta effekter av medlemskapet för såvälinkomster som utgifter tillkommer också.EU:s statsstödsreglerI enlighet med EG-fördragets bestämmelser är det som har till uppgift att granskamedlemsstaternas utnyttjande av statligt stöd. Avartikel 88.3 i EG-fördraget följer att statligt stödmåste anmälas till och godkännas av kommissioneninnan det verkställs. Bestämmelsen utgör en hörnsteni gemenskapens politik för att säkerställa enfungerande inre marknad utan inslag av snedvridandeföretagssubventioner.I enlighet med en rådsförordning (EG/994/98) harkommissionen möjlighet att besluta om undantag frånden annars tvingande anmälningsskyldigheten enligtfördragets artikel 88.3. I syfte att förenklahanteringen av statligt stöd har medlemsstaternautan kommissionens godkännande kunnat lämna s.k.försumbart stöd, dvs. stöd som beloppsmässigt ärbegränsat till per företag under entreårsperiod. Sådant stöd har enligt praxisuppfattats som beloppsmässigt alltför litet för attkunna ha någon påverkan på samhandeln inom EU.Därutöver har ytterligare endecentralisering av befogenheterna att införa stödutan godkännande av kommissionen beslutats(kommissionens förordningar 68/2001, 69/2001 och70/2001). De nya förordningarna, vilka gäller frånfebruari 2001 t.o.m. , avsertillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördrageti fråga om stöd till utbildning, försumbart stödrespektive stöd till små och medelstora företag.Bestämmelserna kan tillämpas nationellt utanföregående godkännande av kommissionen och med kravpå endast ett enkelt informationsförfarande.Förordningarna preciserar de närmare villkoren förde aktuella stöden. Utrymme ges för företagsstöd somavser hårda och mjuka investeringar, konsulthjälp,insatser för såväl allmän som specifik utbildningm.m.Den ordning som inletts är enligt uppgift frånNäringsdepartementet ett led i en medveten strategidär den centraliserade förhandskontrollen viakommissionen överges till förmån för ett system medökat nationellt ansvarstagande. kan iprincip även bestämmelser om regionalt stöd, FoU-stöd, miljöstöd m.m. komma att inkluderas i den nyaordningen. Huvudsyftet med förändringen är attförenkla och snabba upp procedurhanteringen och attge kommissionen ökat utrymme att fokusera påstödärenden som från konkurrensperspektiv harrelativt sett större betydelse. liksomövriga medlemsstater har ställt sig positiva tilldenna nyordning.Utskottets ställningstagandeSom nämnts ovan har utskottet tagitställning till motioner inom utrikeshandelspolitiken(bet. 2000/01:NU9). Bland annat påtalades särskiltvikten av att frågan om regelförenkling när detgäller handelsprocedurerna hålls aktuell och attSverige även fortsättningsvis bör prioritera dennafråga inom EU. Om reglerna blir enklare och färrekommer EG-rätten att kunna tillämpas på ett merlikartat sätt, vilket kommer att gynna den inremarknaden. Utskottet vill här ytterligareunderstryka att behovet av regelförenkling - såvälinom EU som nationellt - alltid och i allasammanhang måste övervägas.När det gäller EU:s bidragssystem kan det förutsesatt utvidgningen kommer att innebära en översyn avdet finansiella systemet. Även i detta sammanhangvill utskottet framhålla betydelsen av att denödvändiga förändringarna åtföljs av en diskussionom regelförenkling.Motionsönskemålen angående avveckling av i-ländernas tullar på industri och råvaror har - somrelaterats ovan - tillgodosetts i ett första steg.Sverige har aktivt drivit frågorna om att u-ländernaskall få fullständig tullfrihet till EU-länderna.Utskottet vill emellertid betona att det nu uppnåddaresultatet endast bör ses som ett etappresultat,vilket bör följas av ytterligare liberaliseringar avvärldshandeln. En fri handel är en motor förtillväxt i alla länder men innebär särskilt för defattigare länderna en möjlighet att förändra sinposition.Utskottet anser att målet bör vara en fri ochrättvis handel och en närmare dialog mellan WTO ochInternationella arbetsorganisationen (, ). Däremot kan utskottetinte ställa sig bakom uppfattningen att den friarörligheten för varor bör ersättas med sociala ochmiljömässiga mål. Genom Amsterdamfördraget betonasatt miljöhänsyn skall integreras i alla gemenskapenspolitikområden för att en hållbar utveckling skallkunna uppnås. Utskottet anser liksom tidigare attdet är utomordentligt viktigt att försöka uppnå enbalans mellan de olika intresseområden som finns föratt därmed kunna utveckla och effektivisera den inremarknaden till gagn för befolkning ochkommande generationer.När det gäller export av pornografi instämmerutskottet i uppfattningen att det varken ärmeningsfullt eller lämpligt att som en exportfrågainom EU ta upp de problem som spridningen av grovpornografi kan föra med sig. Denna fråga börhanteras i ett annat sammanhang.EU:s statsstödsregler eller tolkningen av dessamåste ses över för att medlemsstaterna lättare skallkunna införa nya stöd, anförs det i motion 2000/01:N322 (mp). Ett sådant översynsarbete har ägt rumunder och resulterati nya kommissionsförordningar som innebär attmedlemsstaterna själva får initiera vissa stöd utanförhandsgodkännande av kommissionen. Dock skallkommissionen informeras efter det attstödåtgärden vidtagits. Förändringarna innebäremellertid inte materiellt utökade möjligheter attutforma företagsstöd, och ett antal förutsättningarmåste vara uppfyllda för att de nya reglerna skallkunna tillämpas. Utskottet välkomnar för sin del enutveckling som både säkerställer en hög grad avlikabehandling vad gäller utrymmet för riktadeföretagssubventioner och innebär ett ökatnationellt ansvarstagande, inom fastställda ramar,för tillämpningen av statsstödsreglerna.Med hänsyn till vad som anförts avstyrkerutskottet samtliga här behandlade motionsyrkanden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regionalpolitiska frågorRiksdagen avslår motionerna 2000/01:N206,2000/01:N241, 2000/01: N254, 2000/01:N285,2000/01:N325 yrkande 26 och 2000/01:N376.Reservation 1 (v)2. Energipolitiska frågorRiksdagen avslår motionerna 2000/01:U512yrkande 4, 2000/01:MJ762 yrkande 4, 2000/01:N262yrkande 7 och 2000/01:N341.Reservation 2 (kd)3. Utrikeshandelspolitiska frågor m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:U509yrkande 3, 2000/01:U511 yrkandena 5 och 6,2000/01:U513 yrkandena 8, 9 och 13, 2000/01:N310och 2000/01:N322 yrkande 2.Reservation 3 (m, kd, fp)Reservation 4 (mp)den 24 april 2001På näringsutskottets vägnarBarbro ledamöter har deltagit i beslutet: BarbroAndersson (), (), SylviaLindgren (s), (), (),(), (),(), (), (), (), (), EvaFlyborg (fp), (), () och () och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Regionalpolitiska frågor (punkt 1)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 1. Därmedbifaller motion 2000/01:N254 och avslårmotionerna 2000/01:N206, 2000/01:N241, 2000/01:N285,2000/01:N325 yrkande 26 och 2000/01:N376.StällningstagandeDen förra programperioden, 1995-1999, kan enligtutskottets uppfattning ses som en läro- ochanpassningsperiod till gemenskapensstrukturfondssystem. Ett antal organisatoriska ochadministrativa problem upptäcktes under denna periodi den svenska hanteringen av strukturfondssystemet.Bland annat ansågs regelsystemet byråkratiskt ochkrångligt och därmed mindre effektivt. Efterutredningsarbete m.m. har vissa regelförbättringarskett inför den nuvarande programperioden,2000-2006.När det gäller utvärdering återstår dock mycketatt göra. I likhet med vad som sägs i motion2000/01:N254 (v) anser vi att regeringen börta ett helhetsgrepp på frågan och återkommamed förslag om en samlad nationellmålsättning för hur strukturfonderna skallanvändas och hur en effektiv kontroll ochutvärdering skall ske. Självklart skall ensådan utvärdering inkludera effekter påjämställdhet, långsiktigt hållbarutveckling, sysselsättning, regional obalansoch kostnadseffektivitet. Eftersom till stora delar är överordnat detnationella regelverket är det också viktigtatt identifiera de förhållanden därolikheter mellan och EU:sförvaltningskulturer kan leda till hinderför den regionala utvecklingen. För att geen rättvisande bild av strukturfondsstödetanser vi att regeringen i sin årligaskrivelse om verksamheten i Europeiskaunionen bör ange hur mycket resurser somanslagits och utbetalats frånstrukturfondsmedlen respektive från staten,landstingen, kommunerna och näringslivetsamt i vilken utsträckning dessa resurserpåverkat den ordinarie verksamheten.2. Energipolitiska frågor (punkt 2)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 2. Därmedbifaller motion 2000/01:N262 yrkande 7 ochavslår motionerna 2000/01:U512 yrkande 4,2000/01:MJ762 yrkande 4 och 2000/01:N341.StällningstagandeNär det gäller motionskravet att regeringen i EU börarbeta för regler som medför att vissa biobränsleninte klassificeras som avfall och att de i förstahand bör användas där de produceras anser vi attmiljö och ekonomisk utveckling skulle ha mycket attvinna på en samordning av reglerna.