bet · GO01FiU29 · 2001-05-31 00:00:00 — Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr.2000/01:102) Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01FiU29Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlar utskottetdels skrivelse 2000/01:102 Utvecklingen inom denkommunala sektorn,dels de motioner som väckts med anledning av ärendetenligt förteckningen i bilaga 1,dels de motionsyrkanden om ekonomi somväckts med anledning av proposition 2000/01:100 2001års ekonomiska vårproposition enligt bilaga 1.Motion 2000/01:Fi37 yrkande 11 har för beredningöverlämnats till miljö- och jordbruksutskottet.Yttranden från andra utskottYttranden över skrivelsen jämte motioner i de delarsom berör respektive utskotts beredningsområde harinkommit från- (2000/01:KU16y),- socialutskottet (2000/01:SoU5y),- utbildningsutskottet (2000/01:UbU5y).Yttrandena återfinns i bilagorna 2-4.Socialförsäkringsutskottet har avstått från attyttra sig. I betänkandet behandlar finansutskottet regeringensskrivelse /01:102 Utvecklingen inom denkommunala sektorn där regeringen lämnar enöversiktlig redovisning av ekonomin och verksamheteni kommuner och landsting.Utskottet vill nu framhålla attden årliga skrivelsen om utvecklingen inom denkommunala sektorn är ett viktigt inslag iåterrapporteringen av resultatinformation tillriksdagen. Utskottet konstaterar medtillfredsställelse att regeringen fortsätter sittarbete med att utveckla uppföljningen av denkommunala sektorn. Utskottet ser positivt på detutvecklingsarbete som bedrivs och som kommer attunderlätta jämförelser inte bara av kommunernasekonomi utan även omfatta kvalitetsmått avseende denkommunala verksamheten.I betänkandet behandlar utskottet fyrakommittémotioner som väckts med anledning avskrivelsen samt yrkanden från tre partimotioner somväckts med anledning av ekonomiskavårproposition. Utskottet avstyrker samtligamotionsyrkanden.Utskottet föreslår att lägger skrivelsentill handlingarna.I betänkandet finns 26 reservationer och 1särskilt yttrande. I betänkandet behandlar utskottet nedan uppräknademotionsyrkanden i vilka föreslås att riksdagenfattar följande beslut.2000/01:Fi35 av Per m.fl. (kd)1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en höjning av degenerella statsbidragen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om den kommunalasjälvstyrelsen.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs omsubsidiaritetsprincipen sommaktfördelningsprincip.4. begär att regeringen lägger framförslag till ändring beträffande avveckling av denstatliga fastighetsskatten och förslag om attmöjliggöra för kommunerna att ta ut enfastighetsanknuten avgift.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att kommunalautförsäljningar av bostadsbolag inte skallmotverkas från statligt håll.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attfinansieringsprincipen behöver preciseras,lagfästas och institutionaliseras.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs omkommunkontosystemet.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kommunalupphandling och kundval.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om riktade bidrag.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en anpassning avlagen om offentlig upphandling.2000/01:Fi36 av m.fl. (m)1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om förstärkt kommunalsjälvstyrelse.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kommunalajämförelser och den kommunala databas som är underuppbyggnad.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kommunersavancerade skatteplanering.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om redovisning aveffekterna av pensionsavtalet PFA98.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om det inomkommunalautjämningssystemets negativa konsekvenser förtillväxt var den än förekommer i Sverige.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet avomedelbara förändringar i dagens utjämningssystemoch om vikten av ett nytt utjämningssystem somstimulerar till tillväxt i hela landet.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av ennationell vårdgaranti.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om äldreomsorgenskvalitet och behovet av en s.k. äldrepeng.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om handikappomsorgen.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om bidragen tillfristående skolor.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om åtgärder för attmotverka negativ segregation i invandrartätaområden.2000/01:Fi37 av och ()1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kartläggning ochredovisning av kommunala bolags koncernbildningoch skatteplanering.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om villkor förfristående grund- och gymnasieskolor.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om fritt skolval.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om skolan ochfolkhälsoarbetet.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om samlad statistikför vårdköer.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om jämförelse mellanoffentligt driven och offentlig och privat drivenvård.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om avgifter föräldrevård.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om systematisk ochsamlad plan för tillgänglighetsarbetet.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kartläggning avsocialbidragskostnader.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utvärdering av detkommunala miljöarbetet och statliga projekt.2000/01:Fi38 av m.fl. (c)1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en utredning föratt förstärka kommunernas skattebas.2. begär hos regeringen förslag tilländring av regeringsformen syftande till attförstärka det kommunala självstyret i enlighet medvad som anförs i motionen.3. begär av regeringen en utredning aveffekterna på den kommunala ekonomin av maxtaxainom barnomsorg och äldreboende.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om överläggningar medKommunförbundet om en kvalitetssatsning i skolan.Motionsyrkanden med anledning av2001 års ekonomiska vårproposition2000/01:Fi17 av m.fl. (m)17. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om det inomkommunalautjämningssystemet.2000/01:Fi19 av m.fl. (c)12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ekonomi(avsnitt 4.2.7).2000/01:Fi20 av m.fl. (fp)26. tillkännager för regeringen sin meningvad i motionen anförs om ett system förneutralisering av skatteplanering genomkoncernbidrag.bilaga 2Konstitutionsutskottets yttrande2000/01:KU16yUtvecklingen inom den kommunalasektornTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat beredakonstitutionsutskottet tillfälle att yttra sig överregeringens skrivelse 2000/01:102 Utvecklingen inomden kommunala sektorn med motioner, allt i de delarsom berör utskottets beredningsområde.Konstitutionsutskottet begränsar sitt yttrandetill frågan om den kommunala självstyrelsen.Utskottets övervägandenSkrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen lämnar regeringen en översiktligredovisning av hur ekonomin och verksamheten ikommuner och landsting har utvecklats de senasteåren.I inledningen till skrivelsen behandlar regeringenden kommunala självstyrelsen. Sammanfattningsvisanför regeringen i detta hänseende att den villunderstryka att utvecklingen av den offentligasektorn bör ske i samverkan mellan stat och kommun.Samtidigt kommer det alltid att finnas motståendeintressen, och kommunernas frihetsgrader kommerdärigenom att variera efter angelägenheternas art.Kravet på medborgarnas rättvisa och likvärdigabehandling är grundläggande som denkommunala självstyrelsen representerar ett förfolkstyrelsen centralt värde. Det är väsentligt attden kommunala självstyrelsen ges en reell innebördoch väger tungt i relation till de motståendeintressen som kan finnas.MotionernaPer m.fl. (kd) föreslår i motion2000/01:Fi35 att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omden kommunala självstyrelsen. I motion 2000/01:Fi36av m.fl. (m) föreslås etttillkännagivande om förstärkt kommunalsjälvstyrelse. I motion 2000/01:Fi38 av RolfKenneryd m.fl. (c) föreslås att hosregeringen begär förslag till ändring avregeringsformen syftande till att förstärka detkommunala självstyret.I motion 2000/01:Fi35 (kd) anförs att de nuvarandeförhållandena inte är acceptabla. Om man vill ha enreell självstyrelse måste det enligtmotionärerna till en kraftfull rättslig kompetensför kommunerna att utöva den.Subsidiaritetsprincipen bör bli vägledande även förnationella förhållanden. Enligt motionärerna är denen del av Europeiska unionens rättskapacitet och harföljande innehåll: Det en naturlig gemenskap på ettändamålsenligt sätt kan sköta skall den också fåsköta. De överordnade gemenskaperna (t.ex. staten)har en skyldighet att stödja där så behövs, ochdetta stöd måste respektera de enskilda människornasrättigheter och de naturliga gemenskapernas egnakompetensområden. Om subsidiaritetsprincipentillämpas på definitionen av "kommunalsjälvstyrelse" behövs en utökad respekt frånstatsmaktens sida för den kommunala gemenskapenseget kompetensområde. En sådan respekt måsteavspegla sig i regeringsformens bestämmelser omdenna självstyrelse.Regeringsformen behöver alltså enligt motionärernatydliga och avgränsade bestämmelser om den kommunalabeslutskompetensen. För att sådana skrivningar skallha rättsliga verkningar för förhållandet mellan statoch kommun krävs en tydlig lagprövningsrätt, sommedger att kommunerna kan hävda sitt av grundlagenfastlagda kompetensområde gentemot regering ochriksdag.I motion 2000/01:Fi36 (m) anförs att kommunalsjälvstyrelse är en frihetsidé av innebörd attmedborgarna i en kommun (ursprungligen gemenskap)skall kunna sköta gemensamma angelägenheter utanalltför mycket inblandning av statsmakten.Kommunal självstyrelse skall enligt motionärernagälla inte minst områden som bäst sköts bådedemokratiskt och effektivare av kommunerna och därockså lokala anpassningar skall kunna ske beroendepå lokala förutsättningar och medborgarnasviljeinriktning. förutsätteraktiva medborgare som är villiga att delta i denkommunala verksamheten. Den kommunala självstyrelsenkan naturligtvis inte vara total. Det finnsmotstående intressen, rättssäkerhet, krav på likabehandling och likartad service inom många områdenoavsett var man bor i landet.Det frågan i mycket handlar om blir ävenuppgiftsfördelningen mellan stat och kommun. Det ärlämpligt att staten svarar för finansieringen avvissa grundläggande rättigheter direkt tillmedborgarna. Reformer som en nationell skolpeng ochen allmän obligatorisk hälsoförsäkring skulleavsevärt stärka medborgarnas egen självstyrelse ochställning genom att erbjuda reell valfrihet.Motionärerna ser nu en utveckling där alltflermänniskor i samhället upplever att de inte hartillräcklig möjlighet att påverka det politiskabeslutsfattandet. Målet måste vara att individen ochfamiljen har mer makt och genom ökad valfrihet kanbestämma mer av sin vardag. På de områden som skallsamordnas gemensamt bör det ske så nära medborgarnasom möjligt. Alltfler beslut som rör individen ochfamiljen fattas av politiker. Dessutom känner mångaatt beslut fattas på högre nivåer, av politiskaföreträdare utan lokal anknytning, vilka därför intehar kunskap om de specifika förhållanden som råderlokalt. Ur demokratisk synvinkel är detta en oroandeutveckling. För att besluten skall få störstamöjliga legitimitet bör medborgarna uppleva att dekan delta i de politiska skeenden och processer somleder fram till beslut. Motionärerna anför attutvecklingen där allt färre deltar i de politiskaprocesserna skulle kunna brytas om den kommunalasjälvstyrelsen stärks.Motionärerna erinrar om bestämmelsen i 1 kap. 1 §regeringsformen att den svenska folkstyrelsen"förverkligas genom ett representativt ochparlamentariskt statskick och genom kommunalsjälvstyrelse". Den kommunala självstyrelsen ärmycket viktig för Moderata samlingspartiet.Moderaterna ser en utveckling där regeringenuttryckligen och medvetet struntar i den kommunalasjälvstyrelsen och i motsats mot denna betonar"enhetsstaten". Detta framgår enligt motionärernatydligt av skrivelsen men inte minst av uttalandenav statsrådet i nr 4/01 och avstatsministern. Innebörden av vad som står iskrivelsen och uttalandena i anslutning tillavvägningen av den kommunala självstyrelsen är attom det finns en majoritet i riksdag för"reformer" finns det starka skäl att genomförareformer. Synsättet leder till att regeringen och enmajoritet i riksdag mer eller mindre frittkan inskränka den kommunala självstyrelsen. Detta ärockså den linje regeringen valt när den numeraföreslår lagstiftning för att förhindra attborgerliga majoriteter i kommuner och landstingskall kunna genomföra sin politik.Regeringen tycks enligt motionärerna eftersträvaatt kommunerna blir rena verkställighetsorgan åtstaten, där lokala politiker enbart har att följa avstaten stiftade lagar och detaljbestämmelser ochdärmed på ett likartat sätt över hela landet skallgenomföra verksamhet på sätt staten bestämt. Motdetta står motionärernas grundsyn att den kommunalasjälvstyrelsen skall förstärkas och att möjlighetenför lokala anpassningar och lösningar skallstimuleras. Mot bakgrund av regeringens agerandeframstår det som alltmer angeläget att den kommunalasjälvstyrelsen förstärks i grundlagen.Kommunal självstyrelse borde enligt motionärernasjälvklart innebära att kommunerna skall ha rätt attöverlåta egendom utan ingrepp från staten genomlagstiftning. Möjlighet till försäljning avkommunala hyresfastigheter eller entreprenader avt.ex. sjukhus skall självfallet kunna avgöras avkommun eller landsting. Regler som innebär att denlokala majoritetens rätt inskränks av staten isådana frågor är uppenbart odemokratiska och innebären allvarlig inskränkning av den kommunalasjälvstyrelsen.I motion 2000/01:Fi38 (c) anförs att ett starktkommunalt självstyre är viktigt framför allt avdemokratiska skäl och för att människor skall hamöjlighet att genom eget engagemang påverkalokalsamhällets utformning. Det finns emellertidockså ekonomiska aspekter på det lokala ochregionala självstyret, inte minst därför att mangenom att anpassa ambitionsnivåer kan utformalösningar efter lokala förhållanden. Genom atttillåta en mångfald av lösningar i kommuner kan nyasätt att hantera gemensamma angelägenheter växa framoch människors innovationskraft tas till vara.En viktig del av den kommunala självstyrelsen ärenligt motionärerna att kommunerna själva skallkunna prioritera i verksamheten efter de behov ochförutsättningar som finns i kommunen. Under senareår har regeringen mer och mer återgått tilldetaljreglerande specialdestineringar istatsbidragssystemet. Exempel på detta ärregeringens s.k. skolsatsning och ersättningen tillkommuner som inför maxtaxa i barnomsorgen.Motionärerna anser att regeringen inte heller drarsig för att försöka genomföra socialdemokratiskpolitik i alla kommuner genom toppstyrning frånRegeringskansliet. Utifrån regeringens konflikt medstadshuset i bestäms en nationell politiksom syftar till att lokalt valda majoriteter runt omi landet skall "avlövas" befogenheter och reducerastill lydiga utförare av en politik bestämd iRosenbad. I denna anda har regeringen t.ex. drivitigenom en stopplag för försäljning av allmännyttansbostäder och förbud mot akutsjukhus på entreprenad.Socialdemokratiska ministrar har dessutom gjortoroväckande uttalanden om att man tänker fortsättapå den inslagna vägen med specialdestinerade pengaroch ingrepp i det lokala självstyret. En sådanpolitik kommer enligt motionärerna att urholkamänniskors tro på den lokala demokratin och slåundan fötterna för människors engagemang i denlokala politiken. Den kommer dessutom att medföraatt kommuner och landsting får allt svårare attbesluta över prioriteringar och göra insatser där debehövs bäst. Centralstyrningen är därmed också etthot mot den ekonomiska utvecklingen i landet.Motionärerna erinrar om att Centerpartietupprepade gånger har påtalat det orimliga i enutveckling där staten alltmer styr den kommunala ochlandstingskommunala verksamheten genom centraladirektiv. De förslag regeringen lagt till riksdagenoch de uttalanden som gjorts av statsrådunderstryker vikten av att värna det kommunalasjälvstyret. Regeringen bör därför enligtmotionärerna återkomma med förslag till ändring avregeringsformen för att stärka det grundlagsfästakommunala självstyret.Tidigare behandling i konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet behandlade motioner om attutreda frågan om ett starkare skydd iregeringsformen för den kommunala självstyrelsensenast i betänkande 2000/01:KU12, som godkänts avriksdagen.Konstitutionsutskottet redogjorde i betänkandetför grundlagsregleringen av den kommunalasjälvstyrelsen och för vissa särskilda frågor om denkommunala självstyrelsen. Utskottet avstyrkte deföreliggande motionerna om grundlagsregleringen avden kommunala självstyrelsen. Utskottet erinradedels om uttalanden i förarbetena tillregeringsformen att staten och kommunerna generelltsett samverkar på skilda områden och i olika formerför att uppnå gemensamma samhälleliga mål och attdet varken är lämpligt eller möjligt att draorubbliga och preciserade gränser i grundlag kringen självstyrelsesektor, dels om att fråganom förtydliganden av eller ändringar igrundlagsbestämmelserna om den kommunalasjälvstyrelsen och beskattningsrätten utreddes år1996 utan att förslaget lett till lagstiftning.Utskottet ansåg att det saknades anledning tro atten ny utredning nu skulle leda till ett resultat somär bättre ägnat att läggas till grund för ändringari regeringsformen och att arbets- ochbefogenhetsfördelningen mellan stat och kommun ävenfortsättningsvis bör regleras i lag utan ytterligarebindning i grundlagsform.I en reservation (m, kd, c, fp) omgrundlagsregleringen av den kommunala självstyrelsenanfördes att bestämmelserna i 1 kap. 1 och 7 §§regeringsformen visat sig otillräckliga för attskydda den kommunala självstyrelsen. Kommunernasförutsättningar att själva besluta i kommunalaangelägenheter borde därför regleras i grundlag påett sätt som garanterar kommunerna möjligheter attsörja för sina invånares intressen utan opåkalladeingrepp från statens sida. Enligt reservanternasuppfattning var det en avgörande demokratifråga attden offentliga makten utövas så nära medborgarna sommöjligt. Lokala beslutsfattare hade en närmarerelation till sina väljare och kunde lättareuppmärksamma deras önskemål. En tydligt förstärktkommunal kompetens borde enligt reservanternafastställas i regeringsformen med ledning avsubsidiaritetsprincipen. En utredning bordetillsättas i syfte att lägga fram förslag om ensådan reglering. Utredningen borde omfatta frågan ompå vilken nivå - grundlag, lag som beslutas i sammaordning som riksdagsordningen eller vanlig lag -olika kompetenser bör regleras. Utredningen bordevidare omfatta frågan om stärkt grundlagsskydd förden kommunala beskattningsrätten.Reservanterna ansåg att som sin meningborde ge regeringen till känna vad som anförts ireservationen.Konstitutionsutskottets ställningstagandeKonstitutionsutskottets ställningstagande ibetänkande 2000/01:KU12 vilar på samma syn på denkommunala självstyrelsen som den som kommer tilluttryck i regeringens skrivelse 2000/01:102.Skrivelsens innehåll ger inte anledning till någotytterligare uttalande av utskottet. Utskottetavstyrker med hänvisning till sitt ställningstagandei det nämnda betänkandet motionsyrkandena omförstärkning av grundlagsskyddet för den kommunalasjälvstyrelsen.Stockholm den 17 maj 2001På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), KerstinKristiansson Karlstedt (s), (), MatsEinarsson (v), Per (), (),(), (), AndersBengtsson (s), () och MargaretaNachmanson (m).Avvikande meningPer (), (), (), (), (),(), () ochMargareta Nachmanson (m) anser:Vi vidhåller den syn på den kommunalasjälvstyrelsens villkor som kommit till uttryck ireservation 1 till betänkandet 2000/01:KU12 ochanser att en sådan utredning som begärs ireservationen bör tillsättas.bilaga 3Socialutskottets yttrande2000/01:SoU5yUtvecklingen inom den kommunalasektornTill finansutskottetFinansutskottet har beslutatbereda bl.a. socialutskottet tillfälle att yttra sigöver regeringens skrivelse 2000/01:102 omutvecklingen inom den kommunala sektorn och demotioner som har väckts med anledning av skrivelsenoch som berör utskottets beredningsområde.Socialutskottet begränsar yttrandet till avsnitten 4Hälso- och sjukvård, 5.1 Äldreomsorg, 5.2Handikappomsorg och 5.3.1 Försörjningsstöd samtmotionerna Fi35 (kd) yrkande 10, Fi36 (m) yrkandena7-9, Fi37 (fp) yrkandena 5-9 och Fi38 (c) yrkande 3delvis.I skrivelsen lämnar regeringen en översiktligredovisning av hur ekonomin och verksamheten ikommuner och landsting har utvecklats de senasteåren. Redovisningen av den ekonomiska utvecklingeninnefattar i huvudsak utvecklingen av kommunsektornsandel i samhällsekonomin och av sektorns finansiellasparande, resultatutvecklingen för kommuner ochlandsting samt kommunala koncerner,sysselsättningsutvecklingen, kommunala entreprenaderoch köp av verksamhet samt effekter av detutjämningssystem som infördes . Vidarepresenteras hur kostnaderna fördelades mellan olikaverksamheter inom kommunsektorn 1999. Redovisningenav utvecklingen i den kommunala verksamhetenomfattar främst obligatoriska verksamheter ikommuner och landsting och syftar till att beskrivahur dessa utvecklas i förhållande till de nationellamål som riksdag och regering har formulerat förrespektive verksamhet.Redovisningen i den kommunala verksamheten avser ihuvudsak förhållandena t.o.m. verksamhetsåret 1999.UtskottetHälso- och sjukvårdI regeringens skrivelse konstateras i desammanfattande slutsatserna avseende avsnitt 4Hälso- och sjukvård följande.Målet för hälso- och sjukvården och tandvården är engod hälsa och en vård på lika villkor för helabefolkningen. Köerna till vården har ökat beroendebl.a. på den svaga samhällsekonomiska utvecklingenunder 1990-talets första hälft. Produktionen inomvården har dock också ökat. Genom den medicinsk-tekniska utvecklingen kan behandlingar sättas in vidtidigare indikationer och högre upp i åldrarna.Antalet anmälningar som inkommit till Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd är oförändrat jämfört medföregående år. Antalet anmälningar som lett tillpåföljd har i stort varit oförändrat under 1990-talet.Nationella kvalitetsregister upprättade avsjukvårdsprofessionen visar på förbättringar avvården när det gäller vanliga åkommor som stroke,bråck samt hjärt- och kärlsjukdomar. Primärvårdenskapacitet är otillräcklig, vilket leder till problemmed tillgänglighet, kvalitet och samordning. Inomäldreomsorgen är brister i vårdkedjan mellansjukhusen, landstingens primärvård och kommunernaett av de största kvarvarande problemen igenomförandet av ädelreformen. Utvärderingar avpsykiatrireformen visar att utvecklingen allmäntsett varit god. Brister finns dock i samverkanmellan vårdens huvudmän. Tandhälsan hos befolkningenhar förbättrats under 1990-talet.Utvecklingen av nya läkemedel har bidragit tillatt alltfler sjukdomar kan botas eller behandlas.Kostnaderna för läkemedelsförmånen uppgick till 15,9miljarder kronor , en ökning med 1 miljardkronor jämfört med 1999.Det totala antalet läkarbesök uppgick till25,5 miljoner, vilket är ungefär samma antal somföregående år. Antalet vårdplatser inom somatiskkorttidsvård har fortsatt att minska, vilket bl.a.beror på en mer behandlingsintensiv vård. Ävenantalet vårdplatser inom den psykiatriska vården harminskat.