bet · GO01FiU23 · 2001-05-08 00:00:00 — En politiskt vald ochpolitiskt avsättbar instans, det tidigareriksbanksfullmäktige, ersattes med ettkollegium av höga tjänstemän som under sinmandatperiod i princip är oavsättliga.Förändringen av ställning varen anpassning till EMU och ett led iförberedelserna för ett eventuellt EMU-medlemskap. Förändringen var sakligt sättinte nödvändig. Motionärerna fastslårföljande principer: Det finns ingen överpolitiken stående ekonomisk politik.Politik och lagstiftning skall i enrepresentativ demokrati handhas av införväljarna ansvariga, valbara och avsättbarapolitiker. ställning ledd aven förment överpolitisk direktion stridermot detta. Motionärerna kräver därför attledningen av ochpenningpolitiken återgår till endemokratisk ledning i enlighet med detsystem som gällde före den 1 januari 1999.En sådan återgång till ett beslutsfattandei enlighet med parlamentariska principerkommer enligt motionärerna inte attinnebära en försämrad kvalitet avpolitiken. Dessutom skulle det finnas etttydligt ansvar att utkräva.Finansutskottets ställningstagandeBeslutet att stärka ställningoch öka dess självständighet fattades aven bred majoritet i riksdag,bestående av Socialdemokraterna, liberalerna.Beslutet är både en följd av att isamband med medlemskapet i EU åtog sig attstärka självständighet och ettuttryck för en ambition att öka omvärldensförtroende för penningpolitiken ochlåginflationspolitiken.Det nya penning- och valutapolitiskasystemet har varit i kraft i drygt tvåår. Erfarenheterna av det nya systemet harenligt utskottets mening varitgoda. Motionens förslag måste ocksåavvisas eftersom det innebär att Sverigeinte skulle uppfylla sina internationellaåtaganden. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Fi214 (v).Stöldfärgade sedlarUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagenavslår två motioner med krav påskärpta regler för hantering avstöldfärgade sedlar.MotionernaI motion Fi901 begär de () att regeringen skall utarbetaett förslag till lagändring som gör attstöldfärgade sedlar betraktas som falska.För att det skall bli hundraprocentigtmeningsfullt att använda färgampuller somett säkerhetssystem, krävs enligtmotionären att sedlarna betraktas somfalska. Annars finns risken att de"tvättas" genom att olika brottsliga ochsvåridentifierbara led ser till attpengarna trots allt prånglas ut påmarknaden.I motion Fi910 tar ()upp samma fråga från en delvis annaninfallsvinkel. Motionären påpekar att deti dag är lagligt att använda infärgadesedlar som giltigt betalningsmedel, ochatt man i juridiskt hänseende inte görnågon åtskillnad mellan sådana sedlar ochdem som är enbart smutsiga. För attinfärgade sedlar skall kunna urskiljas somogiltiga och kunna kopplas samman medbrott måste en internationellöverenskommelse nås och en standardiseradfärg med tydliga spårmedel införas. Imotionen föreslås att regeringen skall tainitiativ inom EU för att lösa frågan medinfärgade sedlar.Finansministerns svar på skriftligfråga i samma ämneMarietta de () ställdevåren 2000 en skriftlig fråga[2] tillfinansminister av i principsamma lydelse som den nu aktuella motionenFi901. I sitt svar framhöllfinansministern följande:Marietta de har frågatmig om regeringen avser att vidtaåtgärder för att sedlar som färgats vidrån fullt ut blir ogiltiga.Infärgningen innebär att sedlar somvarit föremål för brott lättare kanspåras och försvårar därmedgärningsmannens möjligheter att utanupptäckt tillgodogöra sig bytet.Enligt 5 kap. 4 § lagen (1988:1385)om riksbank får Riksbankenlösa in sedlar och mynt som är skadadeeller förslitna. För sedlar som blivithelt förstörda får betalaersättning.Enligt in färgade sedlar ochde ersätts således fullt ut tillskillnad från förfalskade sedlar.Enligt uppgift från är dettapåstående inte korrekt. Banken följersina bestämmelser om inlösen av skadadesedlar. Där framgår bl.a. att sedlaroch sedelrester som är färgade ellersöndertrasade på sådant sätt att de kanantas ha varit utsatta för tillgreppeller försök till tillgrepp, ersättesförst sedan det fastställts attinlämnaren är eller företräder rättägare (3 § i Riksbankenstillkännagivande om tillämpade reglervid inlösen av skadade sedlar m.m.,RBFS 1993:5).Jag ser mot denna bakgrund inte attdet finns något behov av att ändraregelverket med avseende på sedlar somfärgats vid rån.Riksbankens regler för hantering avstöldfärgade sedlarSkadade eller förslitna sedlar får enligt5 kap. 4 § lagen (1988:1385) om Sverigesriksbank lösas in av banken. Sedlar ellersedelrester som är färgade ellersöndertrasade på sådant sätt att de kanantas vara utsatta för tillgrepp ellerförsök till tillgrepp ersätts först sedandet fastställts att inlämnaren är ellerföreträder rätt ägare. Inlösen kan ävenvägras om en sedel avsiktligt ändrats såatt dess format eller utseende avvikerfrån vad som tillkännagivits (3-4 §§Riksbankens tillkännagivande om tillämpaderegler vid inlösen av skadade sedlar m.m.,RBFS 1993:5).Riksbanken har meddelatbanker, Posten, värdetransportörer,företrädare för handeln m.fl. att reglernaom inlösen av färgade sedlar kommer atttillämpas mer strikt än tidigare.Infärgade sedlar presumeras varaavsiktligt skadade i samband med rån ellerannat otillbörligt tillgrepp. De kommerdärför inte att lösas in av Riksbanken.Om sedlar infärgats genom attfärgladdningar utlösts av misstag är dessainte avsiktligt skadade och kan därförkomma att inlösas av Riksbanken.Inlämnande bank eller värdetransportörskall då lämna en redogörelse som visaratt de är rätt ägare till sedlarna och somförklarar vad som inträffat. Redogörelsensriktighet skall styrkas av minst tvåpersoner eller annan dokumentation, t.ex.polisanmälan. Om sedlarna inlöses tarRiksbanken normalt ut en avgift förundersökningsarbetet samt ersättning förde skadade sedlarnas produktionskostnad.Finansutskottets ställningstagandeSom framgår av finansministerns svar påMarietta de Pourbaix-Lundins tidigarelämnade skriftliga fråga och de regler somRiksbanken tillämpar i detta sammanhanglöser in stöldfärgade sedlaroch sedelrester först sedan det klarlagtsatt de inte blivit avsiktligt skadade.Dessa regler tillämpas dessutom nu merastrikt . I den motion somfrågeställaren väckt efterfinansministerns svar i riksdagenredovisas inga nya skäl som skullemotivera ett initiativ från riksdagen.Utskottet avstyrker därför motion Fi901(m).I motion Fi910 (m) föreslås attregeringen skall ta initiativ så att maninom EU kan lösa frågan med infärgadesedlar. Enligt vad utskottet under handhar inhämtat förekommer redan ettinternationellt samarbete i frågor ominfärgning av stulna sedlar inom ramen förEuropeiska . är genomRiksbanken företrädd i detta samarbete.Med hänsyn härtill anser utskottet att detinte är påkallat med något initiativ idenna fråga. Utskottet avstyrker därförmotion Fi910 (m). **FOOTNOTES**[2]: Skriftlig fråga 1999/2000:586 sombesvarades av finansminister . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Utvärdering av penningpolitiken1998-2000Riksdagen godkänner vad utskottet anfört.Reservation 1 (m, kd, c, fp) - motiv.2. Ansvarsfrihet för riksbanksfullmäktigeRiksdagen beviljar riksbanksfullmäktigeansvarsfrihet för sin förvaltning av Riksbankenunder 2000. Därmed bifaller redogörelse2000/01:RR5 punkt 1.3. Ansvarsfrihet för RiksbankensdirektionRiksdagen beviljar direktionen i Riksbankenansvarsfrihet för sin förvaltning av Riksbankenunder 2000. Därmed bifaller redogörelse2000/01:RR5 punkt 2.4. balans- ochresultaträkningarRiksdagen fastställer balansräkningoch resultaträkning för somde finns återgivna i bilaga 2. Därmed bifallerriksdagen redogörelserna /01:RB1 och2000/01:RR5 punkt 3.5. Dispositionen av vinstRiksdagen beslutar att resultat,som före bokslutsdispositioner uppgår till , skall fördelas så att överförs till dispositionsfonden,att levereras in tillstatsverket, varav somreguljär utdelning och somextraordinär utdelning, samt att 15 792 miljonerkronor räknas av från resultatutjämningsfonden.Därmed bifaller redogörelse /01:RB2samt avslår motion 2000/01:Fi15.6. konsolideringsbehovRiksdagen tillkännager för riksbanksfullmäktigesom sin mening vad utskottet anför om attRiksbankens nuvarande vinstdispositionsprincipertills vidare behålls men att riksbanksfullmäktigei anslutning till nästa års bokslut bör läggafram förslag om en extra inleverans istorleksordningen 20 000 miljoner kronor.Reservation 2 (m, kd, c, fp)7. Lagregleringen av offentligautfrågningar om RiksbankenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Fi202yrkande 2 och 2000/01: Fi203 yrkande 1.Reservation 3 (m, kd, fp)8. Offentliggörandet av direktionensprotokollRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Fi202yrkande 1 och 2000/01: Fi203 yrkande 2.Reservation 4 (m, v, fp)9. ställningRiksdagen avslår motion 2000/01:Fi213.Reservation 5 (v)10. Stöldfärgade sedlarRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Fi901 och2000/01:Fi910.Stockholm den 8 maj 2001På finansutskottets vägnarJan BergqvistFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBergqvist (s), (), (), (), (), SoniaKarlsson (s), (), (), (), Per (), (), (), (), KarinPilsäter (fp), (), ()och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Utvärdering av penningpolitiken1998-2000 (punkt 1, motiveringen)(m, kd, c, fp)av (), (), (), Per (), (), (),() och ().StällningstagandeVi anser att det stycke under rubrikenFinansutskottets ställningstagande på s.38 som börjar med "Enligt utskottetsmening" och slutar med "i den svenskaekonomin." borde ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är den låga ochstabila inflationsnivån till stor del enföljd av de samlade effekterna av penning-och finanspolitiken. Trovärdigheten förlåginflationspolitiken och Riksbankensinflationsmål har ökat starkt. Detta ärenligt utskottets mening en viktigförutsättning för en fortsatt godprisstabilitet i den svenska ekonomin.Utskottet kan dock konstateraatt värdet på den svenska kronan under detsenaste året sjunkit med omkring 8 %.Förändringen är räknad från kronans kursenligt TCW-index , då sågott som samtliga bedömare, inklusiveRiksbanken, förväntade sig att kronansvärde på valutamarknaden skulle stiga.Under mars och april har TCW-indexlegat stabilt kring 134 (ju högre indexdesto svagare krona), vilket är det högstaindexvärde för kronan som noterats sedansommaren 1995. Till viss del kanförsvagningen förklaras av tillfälligafaktorer, men enligt utskottets meningfinns det ändå skäl att med viss orobetrakta det senaste årets kraftigakronfall och dess eventuella långsiktigaeffekter på både inflationen, produktionenoch efterfrågan i den svenska ekonomin.2. konsolideringsbehov(punkt 6) (m, kd, c, fp)av (), (), (), Per (), (), (),(), och ().Vi anser att det initiativ somutskottsmajoriteten tagit i denna frågainte borde ha väckts. Förslaget underpunkt 6 och den motivtext som svarar motdetta förslag borde därför inte ha tagitsupp i betänkandet.Vår uppfattning i frågan framgår av detsärskilda yttrande som vi har lämnat.3. Lagregleringen av offentligautfrågningar om (punkt 7) (m, kd, fp)av (), (), (), Per (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för fullmäktige iRiksbanken som sin mening vad utskottetframför i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:Fi202 yrkande2 och 2000/01:Fi203 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att rätten till offentligutfrågning av riksbankschefen eller övrigadirektionsmedlemmar i börlagregleras.En politiskt oberoende centralbank ärväl förenlig med - och förutsätter - eneffektiv demokratisk insyn och kontroll.Den senaste riksbanksreformen öppnadeockså för flera möjligheter i detta syfte.Däremot genomfördes ingen lagreglering avrätten till utskottsutfrågning avRiksbanken. I stället har det utvecklatsen ordning, där riksbankschefen infinnersig i för utfrågning avfinansutskottet. Till en början höllsutfrågningarna vid slutnautskottssammanträden, men vid någratillfällen har de gjortsoffentliga.Vi konstaterar att det vid fleratillfällen i finansutskottet förelegatmeningsskiljaktigheter om huruvida enutfrågning av riksbankschefen skall görasoffentlig eller ej. För att säkraallmänhetens insyn bör det därför iriksbankslagen skrivas in en rätt attavhålla offentliga utskottsutfrågningar avriksbankschefen eller övrigadirektionsmedlemmar i föreslår att tillkännagertill fullmäktige i som sinmening vad vi anfört om lagreglering avrätten av hålla offentligautskottsutfrågningar med företrädare förRiksbanken. bifaller därmedmotionerna Fi202 (fp) yrkande 2 och Fi203(m) yrkande 1.4. Offentliggörandet av direktionensprotokoll (punkt 8)(m, v, fp)av (), (), (), AnnaÅkerhielm (m), (), GunnarAxén (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 8 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för fullmäktige iRiksbanken som sin mening vad utskottetframför i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:Fi202 yrkande1 och 2000/01:Fi203 yrkande 2.StällningstagandeI flertalet länder med självständigcentralbank föreskrivs i lag attprotokollen från centralbankensdirektionssammanträden skalloffentliggöras. I samband med reformen avden svenska beslutadeemellertid riksdagsmajoriteten att inte ilag föreskriva en sådan skyldighet. Dettamotiverades med att det visserligen varvälkommet med ett offentliggörande men attdet borde ankomma på direktionen attbestämma i vilken form protokollen skullegöras tillgängliga.Riksbanken har sedermera frivilligt valtatt - med allt kortare tidseftersläpning -offentliggöra protokollen fråndirektionens sammanträden. Vi kan i dettasammanhang konstatera att de farhågor frånsekretessynpunkt som anfördes mot att göraprotokollen offentliga har visat sig varaogrundade. För att ge stadga åtförfarandet anser vi därför att denordning som tillämpas av börförankras i riksbankslagen.Vi föreslår att tillkännagertill fullmäktige i som sinmening vad vi anfört om en lagreglering avoffentliggörandet av direktionensprotokoll. bifaller därmedmotionerna Fi202 (fp) yrkande 1 och Fi203(m) yrkande 2.5. ställning (punkt 9) (v)av och (bådav).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs i reservation5. Därmed bifaller motion2000/01:Fi213.StällningstagandeVi anser att den förändring av Riksbankensställning som genomfördes den 1 januari1999 var ett sätt att undandra ett avpolitikens sakområden från detdemokratiska beslutsfattandet. Depolitiskt valda och avsättbarariksbanksfullmäktige ersattes av ettkollegium av höga tjänstemän som under sinmandatperiod i princip inte kan avsättas.Enligt vår mening var inte förändringenav sakligt nödvändig, utan denvar ett led i en anpassning till EMU-områdets ekonomiska politik och enförberedelse för ett eventuellt svensktEMU-medlemskap.Vår uppfattning är att den ekonomiskapolitiken i en representativ demokratiskall handhas av inför väljarna ansvariga,valbara och avsättbara politiker.Riksbankens nya ställning och organisationmed en direktion som leder verksamhetenstrider mot denna princip.Vi anser därför att ledningen avRiksbanken bör återgå till detdemokratiska system som gällde före den 1januari 1999. En sådan återgång till ettbeslutsfattande i enlighet medparlamentariska principer betyder inte attkvaliteten i den ekonomiska politikenförsämras. Däremot återupprättas principenom ett tydligt ansvar som kan utkrävas.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi anfört omatt återställa ställning ochledning till vad som gällde före den 1januari 1999. bifaller därmedmotion Fi213 (v).6. Tillsättning av ledamot iriksbanksdirektionen (m, kd, c, fp)(texten)av (), (), (), Per (), (), (),() och ().StällningstagandeEnligt riksbankslagen skall direktionen iRiksbanken bestå av sex ledamöter somutses för en period av . Tidigthösten 2000 meddelade dåvarande ledamotenav direktionen, , att honinte stod till förfogande för omval närhennes mandatperiod gick ut den 31december 2000. I slutet av januari 2001utsåg fullmäktige i dendåvarande landshövdingen i ,, till ledamot idirektionen. Efter olika turer tillträddehon sin tjänst den 1 maj 2001.Utskottet kan konstatera att direktioneni 2001 bestått av fem ledamöter istället för de sex ledamöter som anges iriksbankslagen. En genomgång avsammanträdesprotokoll och andra handlingarav betydelse för ärendet tyder enligtutskottets mening på att fullmäktige iRiksbanken inte i tillräckligt hög gradansträngt sig för att finna en lösning dären kandidat kunnat tillträda somledamot i direktionen. Det torde framgåredan av riksbankslagen att uppdraget somledamot i riksbanksdirektionen inte ärförenligt med uppdrag somlandshövding. Enligt utskottets mening ärdet väsentligt för omvärldens förtroendeför och den svenskapenningpolitiken att riksbankslagen följsoch upprätthålls i sina olika delar.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet harföranlett följande särskilda yttranden. Irubriken anges inom parentes vilken punkti utskottets förslag till riksdagsbeslutsom behandlas i avsnittet.1. Utvärdering av penningpolitiken1998-2000 (punkt 1) (v)av och (bådav).Vi anser att utvärderingen avpenningpolitiken visaratt fortfarande tar den övregränsen i inflationsmålet på större allvarän den nedre gränsen i inflationsmålet.Det visade också förra årets utvärderingför . Under perioden1998-2000 har inflationstakten mätt enligtKPI uppgått till i genomsnitt perår, vilket är under den undre gränsen iinflationsmålet på . harinflationstakten inte gått över inflationsmåletpå och därmed inte heller den övregränsen på i inflationsmålet.Vi anser också att mycket talar för attRiksbankens höjning av reporäntan idecember 2000 var omotiverad, eftersom detvid tidpunkten för beslutet fanns tydligasignaler om en relativt omfattandeavmattning i den internationella och deninhemska konjunkturen. Majoriteten iRiksbankens direktion valde dock att intefästa så stor vikt vid dessa tecken. Enmöjlighet hade varit att lämna reporäntanoförändrad i avvaktan på ytterligareinformation. Vi konstaterar attriksbankschefen vid utskottets offentligautfrågning betecknarräntehöjningen som en"försiktighetsåtgärd."2. konsolideringsbehov(punkt 6) (m, kd, c, fp)av (), (), (), Per (), (), (),(), och ().Riksbanken levererar in betydandebelopp till statsverket. Formellt är detriksdagen som bestämmer hur stora dessainleveranser skall vara, men praxis harhittills varit att alltid följtriksbanksfullmäktiges förslag i detavseendet. För att säkerställa jämna ochstabila inleveranser har fullmäktige sedan1988 grundat sina förslag på vissaprinciper för hur vinst skalldisponeras. Dessa principer, som riksdagenuttryckligen har ställt sig bakom, innebärförenklat uttryckt att av Riksbankensöverskott skall levereras in tillstaten, medan resterande skallanvändas för att bygga upp det egnakapitalet. Tack vare denna ordning harRiksbanken kunnat tillförastatskassan i genomsnitt närmare 8miljarder kronor som det egnakapitalet realt har kunnat vidmakthållas.En utskottsmajoritet bestående avSocialdemokraterna och deras stödpartierbryter nu i modern tiddenna praxis genom att kräva attRiksbanken även skall leverera in20 miljarder kronor förutom den påsedvanligt sätt beräknade inleveransen.Detta föreläggande är enligt vår meningmycket anmärkningsvärt.Riksbanksfullmäktige har nämligen efter engrundlig analys kommit fram till att detär möjligt för att göra enengångsutdelning på ,och som en följd av detta kommerRiksbanken att leverera insammanlagt tillstatsverket. I anslutning till dettaförslag har emellertidRiksbanksfullmäktige också entydigt slagitfast, att en engångsutdelning av dennaomfattning förutsätter att någonytterligare prövning av Riksbankensbalansräkning inte görs förrän efter etteventuellt svenskt inträde i EU:svalutaunion.Utskottsmajoritetens krav strider direktmot detta uttalande av fullmäktige. Det ärdessutom inte underbyggt av någon egentliganalys. i detta sken framstår detnärmast som konsekvent attriksbanksfullmäktige inte heller har fåtttillfälle att yttra sig över förslaget.Med sitt förslag inte bara desavouerarutskottets vänstermajoritetriksbanksfullmäktige. Man undergräverockså ställning. En starkbalansräkning utgör nämligen självagrunden för en självständig och oberoenderiksbank och för dess förmåga att klarasina penningpolitiska uppgifter med dekraftiga svängningar på de finansiellamarknaderna som vi sett prov på under desenaste decennierna.Insatt i ett större sammanhang bliremellertid vänstermajoritetens krav merbegripligt. Som framgår av åretsvårproposition väntas statsbudgeten gå medunderskott under de kommande tre åren.Eftersom regeringen, ochMiljöpartiet de gröna har bundit upp sigför nya stora utgiftsökningar, ökarsamtidigt trycket på regeringen för attförbättra budgetsaldot med olikaengångslösningar. Ytterligare indragningarfrån AP-fonden är i det läget inte någotalternativ, inte heller indragningar frånkommunsektorn ellerpremiepensionssystemet. Återstår då förregeringen i princip tre alternativ,nämligen att finansiera underskottet medlån som ökar statsskulden, att säljastatliga företag eller kräva inmiljardbelopp från riksbank. Attlåta statsskulden växa på det sättregeringen räknar med i vårpropositionenborde inte vara tilltalande ens förvänsterblocket. De i det ingåendepartierna har dessutom alltid klamrat vid ett stort statligt ägande, ochdet tycks därför som om de är inställda påatt använda sig av kapital föratt fylla igen de hål som den egnapolitiken förorsakar. I ett längreperspektiv undergrävs Riksbankensoberoende av ett sådant förfarande, inteminst eftersom de överföringarvänsterblocket nu vill få till stånd ärett klart avsteg från de regler som sedanlänge gällt för Riksbankensvinstdisposition.Uppenbarligen räcker det alltså inte medden extra inleverans på 20 miljarderkronor som fullmäktige har föreslagit. Nusträcker sig vänstermajoriteten efter meroch kräver att ytterligare 20 miljarderkronor av eget kapital skalllevereras in. Bakgrunden är lätt attförstå. De partier som var tveksamma ellerrent av negativa till Riksbankenssjälvständighet ser inget värde i attbanken genom ett starkt eget kapital gesett tydligt oberoende.Vi anser emellertid att det är viktigtatt oberoende upprätthållsäven i detta avseende. Tillsammans med EU-medlemskapet, skattereformen ochavregleringar av bl.a. tele- ochelmarknaderna har nämligen detta bidragittill de senaste årens goda utveckling avsvensk ekonomi. Med den fördapenningpolitiken har med stortrovärdighet jagat bort inflationsspöket,och de flesta löntagare märker nu att detblir mer pengar över i lönekuvertet.Kontrasten mot 1970- och 1980-talensinflationsspiral är särskilt tydlig.Vi motsätter oss att Socialdemokraternamed stödpartier är beredda att undergrävaRiksbankens självständighet och dessförmåga att försvara ett stabiltpenningvärde från yttre och inre attacker.Det är till skada för att manpå detta sätt frångår de långsiktigareglerna för vinstdisposition och från årtill år låter underskotten i statsbudgetenavgöra hur mycket skallleverera in till staten.