bet · GP01TU1 · 2001-11-27 00:00:00 — ,som ansvarar för länets kollektivtrafik,tar vidare ut en högre kilometerkostnadför Öresundstrafiken än för motsvarandesträcka i . Enligt motionen börstaten påverka prispolitiken och medverkatill en sänkning av bilavgifterna liksomtill en granskning av Region för tågtrafiken.Utskottets ställningstagandeMed anledning av motionerna ombroavgifternas storlek och behovet avstabila spelregler för det fortsattaintegrationsarbetet i Öresundsområdetvill utskottet erinra om gällandetransportpolitiska utgångspunkter förÖresundsbron.I det avtal med som riksdagenbeslutade om (bet. 1990/91:TU31bil. 3, artikel 15) fastställdes attkostnaderna för Öresundsförbindelsen isin helhet skall täckas av konsortietgenom särskilda trafikantavgifter. Som enövergripande utgångspunkt gäller attÖresundsbron syftar till att skapaförbättrade trafikförbindelser mellanSverige och och därmed åstadkommaförutsättningar för ett förstärkt ochutbyggt kulturellt och ekonomisktsamarbete samt för utvecklingen av engemensam arbets- och bostadsmarknad iÖresundsregionen till gagn för bådastater. Tillkomsten av Öresundsbronsyftar vidare till att främja enrationell och ändamålsenligjärnvägstrafik mellan länderna. gäller att trafikantavgifternaför skall bestämmassjälvständigt av Konsortiet.I det ursprungliga avtalet mellanSveriges och regeringar om enfast förbindelse över ingårvidare ett tilläggsprotokoll enligtvilket nivån för färjetaxorna vidHelsingborg-Helsingör skall varautgångspunkt för taxorna för vägtrafikenpå bron (punkt 3 i tilläggsprotokollet).Utskottet konstaterar att avgifternaskall utformas med beaktande av deriktlinjer som gemensamt lagts fast avDanmark och . För en förändring avdessa grundläggande förutsättningar förprissättningen krävs ett nytt avtal medDanmark. Utskottet utgår från attXresundsbro Konsortiet noga kommer attfölja utvecklingen av trafikvolymen ochintäkterna av broavgifterna. Om det visarsig att det finns skäl till förändringarär det konsortiet som tar initiativ tillsådana. Utskottet finner mot dennabakgrund ingen anledning för riksdagenatt vidta några åtgärder med anledning avmotionerna 2001/02:T223 (m), 2001/02:T259(m), 2001/02:N218 (fp), 2001/02:N229 (kd)och 2001/02:N258 (kd) i nu behandlad del.Beträffande motionsförslagen om flerdirekta tågförbindelser mellan Sverigeoch samt biljettpriset förtågresor vill utskottet erinra om atttillkomsten av bl.a. syftartill att främja en rationell ochändamålsenlig järnvägstrafik mellanländerna. De avgifter somjärnvägsföretagen betalar för att användabron har utformats mot denna bakgrund.Trots vissa tekniska trafikproblem hartågresandet ökat kraftigt. Efter ett årstrafik har drygt 4 miljoner resor skettmed , vilket är överden ursprungliga trafikprognosen.Utskottet delar motionärernas uppfattningatt det är angeläget attkollektivtrafiken över kanvidareutvecklas. Enligt gällandetransportpolitiska principer är det intestatens uppgift att bestämmatrafikuppläggningen av olikatågförbindelser eller biljettpriserna.Trafikbeslut bör så långt möjligt fattasgenom ett decentraliseratbeslutsfattande. Utskottet är inte berettatt föreslå något initiativ frånriksdagens sida med anledning avmotionerna 2001/02:T382 (s) och2001/02:N218 (fp) yrkande 4.När det gäller motion 2001/02:N218 (fp)och frågan om en samplanering avflygtrafiken i harutskottet inhämtat att Luftfartsverketbedömer att en järnvägsanslutning sombinder samman med är enstrategisk investering av stor betydelse.En sådan investering skulle enligt verketpå ett avgörande sätt kunna stärkaregionens utvecklingsbetingelser. Förnärvarande pågår, med bidrag från EU, enförstudie av en järnvägsförbindelse tillSturups flygplats.Utskottet anser mot denna bakgrund attriksdagen inte bör ta något initiativ närdet gäller de aktuella prissättnings- ochtrafikfrågor som motionärernaaktualiserat. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motionerna 2001/02:T223(m), 2001/02:T259 (m), 2001/02:T382 (s),2001/02:N218 (fp), 2001/02:N229 (kd) och2001/02:N258 (kd) i nu behandlad del.4 SjöfartAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet sexregeringsförslag inom delområde Sjöfart(prop. 2001/02:1 utg.omr. 22, punkterna16-21). Regeringen föreslår att riksdagen16. godkänner att regeringen vidtaråtgärder för att den avgift som debiterasför statens garantiåtagande till SvensktIsbrytarkonsortium skallkunna vara riskavspeglande,17. godkänner ekonomiska mål ochinvesteringsplan för i enlighet med vadregeringen förordar,18. bemyndigar regeringen attfastställa utdelning ochskattemotsvarighet för ienlighet med vad regeringen förordar,19. bemyndigar regeringen att för 2002ge finansiellabefogenheter i enlighet med vadregeringen förordar,20. godkänner vad regeringen förordarom Handelsflottans kultur- ochfritidsråd,21. godkänner vad regeringen förordarom kostnader med anledning av M/förlisning.I detta avsnitt behandlar utskottetvidare 80 av de motionsyrkanden som angesi bilaga 4 till detta betänkande. Deyrkanden det gäller anges i berördaunderavsnitt.4.1 Sjöfartsstödet - den svenskarederinäringens internationellakonkurrenskraftUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden omavveckling av sjöfartsstödet (jämförreservation 7 (m) och om att regeringenbör ta initiativ inom EU i syfte attavskaffa medlemsstaternas subventionertill sina sjöfartsnäringar. Utskottetsförslag skall ses mot bakgrund av attriksdagen beslutade att ersättadet gamla rederistödet, som omfattarlastfartyg i internationell trafik, medett sjöfartsstöd som gäller bådelastfartyg och passagerarfartyg iinternationell trafik. Av beslutetframgår att ett stöd till vårinternationella färjesjöfart sombedrivs i konkurrens med andraeuropeiska länder tills vidare inte kanundvaras med hänsyn till statensåtagande att tillförsäkra den svenskahandelsflottan rimligakonkurrensvillkor. Regeringen avseremellertid - framgår det avriksdagsbeslutet - att ta uppdiskussioner med i första hand denordiska grannländerna och isyfte att avskaffa statligt stöd tillpassagerar- och färjetrafik som bedrivsi konkurrens med annan europeisk trafikinom EU/EES-området.InledningUtskottet har i avsnitt 1 behandlatregeringens förslag om en medelsanvisningpå under anslagetBidrag till sjöfarten. I det följandebehandlar utskottet ett antalmotionsförslag om det statliga ekonomiskastödet till sjöfartsnäringen, vilka inteomedelbart berör den av regeringenföreslagna medelsanvisningen. Yrkandenaskall ses mot bakgrund närmast av ettriksdagsbeslut om sjöfartsstöd den 24oktober innevarande år (prop.2000/01:127, bet. 2001/02:TU3, rskr.2001/02:2).Det nämnda riksdagsbeslutet innebärfrämst att det gamla rederistödet, somomfattar lastfartyg i internationelltrafik, ersätts med ett nyttsjöfartsstöd, som gäller såväl lastfartygsom passagerarfartyg i internationelltrafik. Syftet med det nya stödet är attge svensk sjöfartsnäringkonkurrensvillkor som är likvärdiga meddem som gäller för andra EU-ländershandelsflottor. Det nya stödet ges i formav att arbetsgivarens skattekontokrediteras ett belopp motsvarandeskatteavdrag och arbetsgivaravgifter påsjöinkomst. Det betecknas därför som ettnettostöd.Ett komplement till det statliga stödetutgör det avtal om tillfälligt anställdpersonal, det s.k. , somsjöarbetsmarknadens parter ingått. Dettaavtal reglerar rätten för svenska redareatt ersätta högst hälften av enfartygsbesättning med utländsk personal.Varje tillfälligt anställd får varaanställd per år.Den tillfälligt anställda personalenomfattas också av de bestämmelser somgäller för rederistödet och det nyasjöfartsstödet.MotionsförslagI motion 2001/02:T253 av Per-RichardMolén m.fl. (m) framhålls att deekonomiska fördelarna för av attbibehålla svenskregistrerade skepp medhelt skattebefriade besättningar, delvisfrån lågkostnadsländer, kan ifrågasättas.Vi anser därför - säger motionärerna -att det nuvarande svenska stödet böravvecklas på så sätt att inga nya skeppblir stödberättigade och att en successivavveckling därmed kan ske.För stödberättigade svenska skepp börvidare, enligt m-motionen, systemetändras så att de TAP-anställda, som nubetalar svenska skatter och avgifter ochsom förses med svenska personnummer, istället erhåller nettolöner.I motion 2001/02:T400 av ochCecilia (båda m) framhållermotionärerna att de är starkt kritiskatill att den intearbetat hårdare för att få bort stödettill sjöfartsnäringen inom EU. Det äremellertid ett verkligt problem - betonasdet i motionen - att den svenskasjöfartsnäringen har en konkurrensnackdeli jämförelse med andra länder inom EU.Svenska rederier har kostnader som är 30à högre än konkurrenternas i andraländer, på grund av dessa länderssubventioner till sjöfarten. kaninte nu avvika från resten av ländernainom EU. Men vad rege-ringen borde göraär att ta initiativ inom EU till attavskaffa subventionerna och till att låtamedlemsstaternas sjöfartsnäringar fåkonkurrera på lika villkor.I motion 2001/02:T446 av (båda s) framhållermotionärerna att det finns skäl att varaorolig för en skattedumpningsspiral iEuropa och att därför bör ageramed kraft inom ramen för EU för att fåtill stånd konkurrensneutralitet påsjöfartsområdet.Motion 2001/02:T451 av BengtSilfverstrand (s) gäller sjöfartsstödomfattande svensk personal på endanskregistrerad färja. Motionärenframhåller att han inser attgrundprincipen för att erhålla svensktsjöfartsstöd måste vara att fartyget harsvensk flagg. Vissa förhållanden i frågaom den Öresundsfärja det gäller - och förvilka det finns en närmare redogörelse imotionen - är emellertid av sådan art attdet rimligen borde kunna utformas någonform av tidsbegränsad dispens ellerundantagsregel för just det fartyget,säger motionären.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har medbred majoritet ställt sig bakomregeringens av utskottet biträdda förslagom sjöfartsstöd. Utskottet anser inte attbeslutet bör omprövas och avstyrkerdärför yrkandet i motion 2001/02:T253(m) om avveckling av stödet.Det nya stödet innebär, som nämnts, ettnettostöd i den meningen attarbetsgivaren krediteras ett belopp sommotsvarar skatteavdrag ocharbetsgivaravgifter. Den enskildesjömannen har kvar sin normala bruttolön,som beskattas på vanligt sätt och somäven ligger till grund för beräkning avde sociala förmånerna. Netto, sett frånarbetsgivarens synpunkt, är lönekostnadenefter avdrag för skatt och socialaavgifter. Genom sådant avdrag uppnås deförbättrade konkurrensvillkor som stödetsyftar till. Vad de motionärer som stårbakom motion 2001/02:T253 (m) synessträva efter är däremot nettolöner i denmeningen att den anställde inte betalarnågon skatt på sin lön och arbetsgivareninte några sociala avgifter. En sådanordning kan utskottet för sin del inteförorda och avstyrker därförmotionsyrkandet därom.I sitt av godkända betänkande2000/01:TU1 erinrade utskottet om attstaten genom ett riksdagsbeslut år 1996hade åtagit sig att tillförsäkra densvenska handelsflottan rimligakonkurrensvillkor. Vidare erinradeutskottet om att Europeiska kommissionener 1997 hade fattat beslut om nyariktlinjer för statsstöd tillsjöfartsnäringen. Till följd härav hadeflera EU-länder vidtagit åtgärder somavsevärt försvagade den svenskahandelsflottans konkurrenskraft. Tillsådana åtgärder hörde olika typer avskattebefrielser för sjömän.Utskottet välkomnade mot den angivnabakgrunden det förslag till rederistödsom regeringen aviserade ibudgetpropositionen för och somriksdagen nu - -ställt sig bakom genom att bifallaproposition 2000/01:127 Sjöfartsstöd.Utskottet framhöll emellertid också i detnämnda fjolårsbetänkandet attkonkurrensförhållandena hade snedvriditstill följd av skattebefrielserna ochbetonade att den uppkomna situationen varolycklig. Utskottet sade sig därförförutsätta att regeringen inom EU skulleverka för en ordning som säkerställerstörsta möjliga konkurrensneutralitet.Utskottet, som vidhåller sin sålundauttalade uppfattning, noterar medtillfredsställelse vad regeringen sägerom färjetrafiken i i dennämnda propositionen 2000/01:127Sjöfartsstöd. Efter att ha konstateratatt denna omfattas av olika former avstatsstöd framhåller regeringen att denavser att ta upp långsiktiga diskussionermed i första hand de nordiskagrannländerna och och därvidundersöka om man kan nå fram till engemensam syn på behovet avnäringspolitiskt stöd till denintraeuropeiska färjesjöfarten. Sverigeslinje bör vara, säger regeringen, attpassagerar- och färjetrafik som ihuvudsak bedrivs i konkurrens med annaneuropeisk trafik inom EU/EES-området inteskall ges statligt stöd. I avvaktan på ensådan ordning kan dock det sjöfartsstödsom regeringen föreslår inte undvaras föratt den svenska sjöfartsnäringen skall nåi huvudsak likvärdiga konkurrensvillkor.I sammanhanget förtjänar nämnas attregeringen beslutatatt en särskild utredare närmare skallundersöka förutsättningarna för att skapaen gemensam nordisk uppfattning i desjöfartspolitiska frågor som omfattas avkommissionens antagna riktlinjerför statligt stöd till sjötransport.Vad regeringen anför om färjetrafiken iNordeuropa och det nämndautredningsuppdraget synes utskottet ägnatatt tillgodose syftet med motionerna2001/02:T400 av och (båda m) och 2001/02:T446 avKent och (bådas). I m-motionen framhålls att regeringenbör ta initiativ inom EU till attavskaffa subventionerna tillsjöfartsnäringen inom EU. Enligt s-motionen bör agera kraftfulltinom ramen för EU för att få till ståndkonkurrensneutralitet mellan länder påsjöfartsområdet. De båda motionerna tordemed det sagda kunna lämnas utan åtgärdfrån sida. De avstyrks därför.Utskottet kan för sin del inte finna skälför något sjöfartsstöd för fartyg sominte är svenskregistrerade. Motion2001/02:T451 (s), med önskemål om attsvensk personal på en danskregistreradÖresundsfärja skall omfattas av etttemporärt stöd, avstyrks därför.4.2 Handelssjöfartens kostnadsansvarUtskottets förslag i korthetEtt m-yrkande och ett kd-yrkande om enöversyn av farledsavgifternatillstyrks. Utskottet föreslår attriksdagen tillkännager för regeringenatt en sådan översyn bör genomföras isyfte att skapa ett avgiftssystem somger ett konkurrensneutralt förhållandemellan transportslagen och sommotsvarar de marginalkostnadsprincipersom redovisas i en av kommissionennyligen presenterad transportpolitiskvitbok.Övriga motionsyrkanden, som bl.a. rörkostnadsansvaret för isbryt-ning ochsjöräddning, avstyrks. Jämförreservation 8 (m, kd).InledningTillsyn över sjösäkerheten, lotsning,utmärkning av farleder, sjöräddning,isbrytning, skydd av miljön motförorening från fartyg ochsjökartläggning är för handelssjöfartenangelägna uppgifter som det åliggerSjöfartsverket att svara för.Verksamheten omfattas avhandelssjöfartens kostnadsansvar genomavgifter som läggs på denna sjöfart.Sedan den 1 januari 1998 tillämpas ettnytt system för sjöfartsavgifter (prop.1996/97:1 utg.omr. 22, bet. 1996/97: TU1,rskr. 1996/97:115). I det nya systemethar fyravgiften och farledsvaruavgiftenenligt det gamla systemet slagits sammantill en avgift benämnd farledsavgift.Lotsavgiften utgjorde, framgick det avdet nämnda riksdagsbeslutet, tillskillnad från fyravgiften ochfarledsvaruavgiften en betalning för enindividuellt utpekad tjänst i form avlotsning. Lotsavgiften skulle därför inteingå i den mer generella farledsavgiften,och dess konstruktion skulle kvarståoförändrad i det nya systemet.Farledsavgiften och lotsavgiften kallastillsammans de allmännasjöfartsavgifterna. Den nya ordningen harföljande huvudsakliga innebörd.· Inrikes sjötransporter, somenligt den gamla ordningen var undantagnafrån fyravgift och farledsvaruavgift, harbelagts med farledsavgift och härigenomlikställts med det stora flertaletutrikes sjötransporter.·· Även den transoceanalinjetrafiken, som enligt den gamlaordningen var undantagen från fyravgiftoch farledsvaruavgift, har belagts medfarleds- avgift.·· Farledsavgiften harmiljödifferentierats.·Sjötransporter inom - varmedavses sträckan från upptill och hela - äremellertid befriade från farledsavgiftoch undantas således från den nya regelnom att den inrikes sjöfarten jämställsmed den utrikes sjöfarten iavgiftshänseende. Utskottet återkommer idet följande till Vänersjöfarten.MotionsförslagUtskottet behandlar i det följande 15motionsyrkanden som berörhandelssjöfartens kostnadsansvar. Imotionerna framhålls genomgående atthandelssjöfartens utveckling bör främjas,särskilt genom att kostnadsansvaretutformas på ett mer konkurrensneutraltsätt i förhållande till andratransportslag än för närvarande.Härigenom uppnås, framhålls det i fleramotioner, betydande miljö- ochenergieffektivitetsvinster. I vissamotioner framhålls att betalningsansvaretinte motiverar nuvarande avgiftsuttag ochdärför bör bortfalla eller i vart fallreduceras. Krav på översyn och förändringav avgiftssystemet framställs också i detövergripande syftet att minskabetalningsansvarets omfattning.I motion 2001/02:T253 av Per-RichardMolén m.fl. (m) begärs en utredning omkostnadsansvaret för isbrytarflottan(yrkande 5). Kostnadsansvaret bör enligtmotionärerna inte vila påhandelssjöfarten utan ingå i statensgenerella regionalpolitiska åtagande.Vidare begärs i yrkande 7 en utredning avsjöfartens konkurrenssituation i syfteatt skapa en ökad konkurrensneutralitetmellan transportslagen. Sjöfartsverketstaxa bör också, enligt m-motionensyrkande 8, anpassas till densamhällsekonomiska marginalkostnaden.Enligt yrkande 12 bör investeringsmedelsom sjöfartsnäringen genomsjöfartsavgifter tidigare inbetalt tillSjöfartsverket, och som indragits avregeringen, återföras till verket så attkommande kraftiga höjningar avfarledsavgifterna kan undvikas. I m-motionens yrkande 14 framhålls att enfortsatt rationalisering inomSjöfartsverket är angelägen. Därigenomminskar behovet av medel under ett anslagför fritidsbåtsändamål somhandelssjöfarten genom onödigt högasjöfartsavgifter orättmätigt tvingasbidra till. Enligt yrkande 15, slutligen,i motion 2001/02:T253 (m) bärhandelssjöfarten en alltför stor kostnadför livräddningen med hänsyn till t.ex.att helikopterberedskapen upprätthållsäven för andra ändamål i samhället änsjöfart.I motion 2001/02:467 av . (kd) begärs en översyn av dagensavgiftssystem i syfte att skapa ett merkonkurrensneutralt förhållande mellanbåt, bil och järnväg ( yrkande 4). Enligtkd-motionens yrkande 5 bör regeringenpröva att finansiera isbrytningen medhjälp av EU-medel. I kd-motionenframhålls slutligen (yrkande 10) attSjöfartsverkets investeringar i farlederfinansieras genom höjda sjöfartsavgifteroch att det ytterst innebär attexportindustrin får betala högre frakter.En sådan ordning är inte rimlig, hävdasdet, och regeringen bör därför återkommamed förslag om hur sjöfartensinvesteringsbehov kan finansieras påsamma sätt som övrig infrastruktur.I två motioner, 2001/02:T246 av IngaBerggren (m) och 2001/02:T444 avCatherine (), behandlas deeffekter handelssjöfartens kostnadsansvarhar för sjöfarten i ochsärskilt dess konkurrenskraft iförhållande till järnvägstransporter överÖresundsbron. I båda dessa motionerframhålls att avgiftssystemet förtransporter missgynnar sjöfarten påsydsvenska hamnar i förhållande tillgodstransporter över Öresundsbron.Motionärerna vill ha ettkonkurrensneutralt avgiftssystem. Enligtmotionerna har vidare farledsavgifternaen regionalpolitisk profil som missgynnarsjöfarten på och som därförbör ändras. I s-motionen framhålls ocksåatt en annan finansiering än dennuvarande av börövervägas, att sjöfartens totalakonkurrenssituation i förhållande tillandra transportslag bör ses över och attregeringen tillsammans med övriga länderi bör verka för konkurrensneutralaregler för Europas sjöfart.Godstransportdelegationens slutbetänkandeoch kommissionens vitbok om dengemensamma transportpolitiken fram till2010Utskottet kan konstatera att merparten avde frågor om handelssjöfartenskostnadsansvar ochkonkurrensförutsättningar som tas upp imotionerna har behandlats avGodstransportdelegationen i dess nyligenframlagda slutbetänkande Godstransporterför tillväxt - en hållbar strategi (SOU2001:61). Delegationen, som bestått avföreträdare för stat och näringsliv inomhela transportområdet, påtalar bl.a. attnuvarande farledsavgifter innebär ettavsteg från marginalkostnadsprincipen,som eljest dominerar kostnadsansvaretsutformning inom transportsektorn.Delegationen föreslår att regeringenskall ge en utredare i uppdrag att isamverkan med och berördaparter analysera möjligheterna attutveckla farledsavgifter som bidrar tilleffektiva och hållbara godstransporter.Slutbetänkandet remissbehandlas underhösten.Europeiska kommissionen har nyligenpresenterat en vitbok, COM (2001) 370 Dengemensamma transportpolitiken fram till2010: Vägval . Därbehandlas bl.a., liksom i nu aktuellamotioner, principerna för avgiftssättningav transportinfrastrukturen samt viktenav att förbättra förutsättningarna försjöfarten i och åstadkomma etthållbart transportsystem.Utskottets ställningstagandeI proposition 2001/02:20 Infrastrukturför ett långsiktigt hållbart transportsy-stem framhåller regeringen att det kanfinnas skäl att se över farledsavgifternaoch att den kommer att ta ställning tillbehovet av en översyn efter avslutadremissbehandling avGodstransportdelegationens slutbetänkandeoch annat aktuellt utredningsmaterial.Mot bakgrund inte minst av demotionsyrkanden som redovisats anserutskottet att den aviserade översynensnarast bör komma till stånd. Vidareförutsätter utskottet att regeringen vidden kommande behandlingen avkommissionens vitbok verkar för rättvisakonkurrensvillkor för sjöfart i Europaoch därmed också i inom ramen förett hållbart transportsystem.Med hänvisning till det anförda ochtill det fortsatta EU-arbetet börriksdagen tillkännage för regeringen somsin mening att en översyn avfarledsavgifterna bör genomförasi syfte att skapa ett avgiftssystem somger ett konkurrensneutralt förhållandemellan transportslagen och som motsvararde marginalkostnadsprinciper somredovisas i EU:s vitbok.Utskottets ställningstagande medför attmotionerna 2001/02:T253 (m) yrkande 7 och2001/02:T467 (kd) yrkande 4 tillstyrks.Vad gäller övriga frågor omhandelssjöfartens kostnadsansvar, sombehandlas i de nu aktuella motionerna, ärutskottet inte berett att förorda någonriksdagens åtgärd. Resultatet avregeringens översyn av sjöfartsavgifternabör enligt utskottets mening avvaktas.Motionerna 2001/02:T246 (m), 2001/02:T253 (m) yrkandena 5, 8, 12, 14 och 15,2001/02:T444 (s) yrkandena 1-4 och2001/02:T467 (kd) yrkandena 5 och 10avstyrks följaktligen.4.3 Ekonomiska mål och investeringsplanm.m. för SjöfartsverketRegeringens förslagRegeringen föreslår ekonomiska mål förSjöfartsverket under perioden 2002-2004enligt följande. Målet för räntabilitetär att resultatet efterskattemotsvarighet skall uppgå till 7 %av eget kapital. Det långsiktiga måletför soliditeten är att den skall uppgåtill lägst . Utdelningskravet börenligt regeringen omfatta en tredjedel avvinsten, räknat som resultatet efterskattemotsvarighet. Utdelning ochskattemotsvarighet bör ävenfortsättningsvis fastställas slutligt avregeringen i samband med bokslutet.Regeringen föreslår vidare attriksdagen godkänner inves-teringsplan för . Deninnebär investeringar inom en ram somsammanlagt omfattar 910,6 miljonerkronor. Beloppet omfattar bl.a. 500miljoner kronor i investering i farledertill hamn (prop. 2000/01:1,utg.omr. 22, bet. 2000/01:TU1 s. 77-78)och innebär, även bortsett från deninvesteringen, en kraftig ökning jämförtmed investeringsplanen för perioden2001-2003, som omfattade ca 380 miljonerkronor. Förutom farleder avser de störstainvesteringarna en förnyelse avlotsbåtflottan för ca 136 miljonerkronor.Regeringen föreslår också attSjöfartsverket får bemyndigande att taupp lång- och kortfristiga lån inom entotal ram av . Verketbör också få sätta in kassamässigtöverskott på räntebärande konto iRiksgäldskontoret eller affärsbank.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran mot vadregeringen sålunda anför om ekonomiskamål och investeringsplan m.m. förSjöfartsverket.