bet · GO01TU9 · 2001-03-08 00:00:00 — Motioner från allmänna motionstiden Utskottets förslag till riksdagsbeslut I betänkandet behandlas 16 motionsyrkanden frånden allmänna motionstiden om olikafordonsfrågor m.m. Det gäller bl.a. regelverket förfordonsvikter, s.k. chipstrimning av motorer,fordonsregistrering och vinterdäcksregler. Utskottetavstyrker samtliga motionsförslag med hänvisningtill pågående beredningsarbete och denbeslutsordning som råder inom fordonsområdet. Motioner från allmänna motionstiden 2000/01:T212 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:18. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om typgodkännande förmotorcyklar.2000/01:T404 av och . Högmark(båda m) vari föreslås att fattar följandebeslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om chipstrimning.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ettcertifieringssystem av trimningsprodukter.2000/01:T406 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om EU-nationalitetsskyltar påbilarna.2000/01:T424 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om administrationen avfelparkeringsavgifter.2000/01:T428 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om borttagande av undantag i svensklagstiftning från det obligatoriska kravet påanvändning av vinterdäck.2000/01:T439 av och (båda kd) vari föreslås att fattarföljande beslut:1. begär att regeringen tillsätter en nyutredning med syftet att skapa en lagstiftning somgrundar sig på fakta och med en bred representationfrån tillbehörs- och reservdelsbranschen,bilindustrin och samtliga berörda myndigheter.2. tillkännager som sin mening vad imotionen anförs om att ackrediterings- ochcertifieringssystem för chipstrimning bör utarbetas.3. tillkännager som sin mening vad imotionen anförs om att ackrediterings- ochcertifieringssystem för konverteringstrimning tillalternavita bränslen bör utarbetas.2000/01:T441 av och (båda m) vari föreslås att fattarföljande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om regelsystemetsutformning beträffande förhållandet mellan fordonoch släpvagsvikter.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att tillsätta enutredning som ser över regelsystemet vad gällersläpvagnars verkliga last och registreringsbevisetstotalvikt för släpvagnen.2000/01:T466 av och (båda s) vari föreslås att fattar följandebeslut: tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om registrering avbilar på minderåriga barn.2000/01:T469 av m.fl. (s) vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagenbegär hos regeringen en utredning om inrättande avett certifieringsinstitut.2000/01:T478 av och (båda c) vari föreslås att fattar följandebeslut: tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om möjlighet förfler än biltillverkare att chipstrimma bilar.2000/01:K340 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om godkännandeutomlands och ökad användning i av EU-modellen för motorfordons registreringsskyltar.2000/01:MJ845 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att tillåtachipstrimning. ChipstrimningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag (s, m, kdrespektive c) om s.k. chipstrimning med hänvisningtill pågående beredning inom avutredningen 2000.BakgrundDen ökade datoriseringen inom fordonsområdet med alltmeravancerad elektronikutrustning förbränsleinsprutning, avgasrening m.m. har skapat nyatrimningsmöjligheter. Chipstrimning innebär normaltatt man byter ut alternativt omprogrammerar ettdatachip i motorns elektroniska styrenhet. Dennatrimningsform används främst för att höjamotoreffekten men även för att sänkabränsleförbrukningen och i vissa fall för attmöjliggöra övergång till exempelvis etanoldrift.Chipstrimning innebär ett ingrepp i det typgodkändafordonsutförandet. Det betyder att fordonet eftertrimningen skall registreringsbesiktigas och få ettgodkännande att det klarar avgaskraven innan det fåranvändas i trafik.En statlig utredare har i betänkandetAvgasrening 2000 presenterat en översyn avbilavgaslagstiftningen (SOU 2000:12). Utredarenföreslår en ny lag om motorfordons avgasrening sominnebär bl.a. att det skall bli straffbelagt attändra på eller på annat sätt göra ingrepp iutsläppsbegränsande anordningar på ett motorfordonså att fordonet inte längre uppfyller av myndighetgodkänt utförande. Det bör även enligt utredarenvara förbjudet för en ägare till ett motorfordon attlåta någon göra sådana ändringar i fordonet.Bestämmelsen avser främst trimning av motorfordon.Vidare föreslås att det skall bli straffbart attbruka ett fordon med vetskap om att det har ändratspå sådant sätt. Genom straffbestämmelsen påverkasäven möjligheterna att marknadsföra trimningschipspå ett otillbörligt sätt.MotionernaLars och . Högmark framhåller i motion T404(m) att det vore olyckligt om chipstrimning skullekriminaliseras. Det skulle hejda en utveckling avmetoder som eventuellt kan bidra till att minskafarliga utsläpp. Motionärerna påtalar vidare att dennuvarande dispensordningen för att konverteramotorer till drift med mer miljövänliga bränslen ärså krånglig att den missgynnar utvecklingen. Isammanhanget hänvisas till att i har man istället för förbud infört ett certifieringssystemför trimningsprodukter.I motion T439 (kd) av och föreslås att en ny utredning tillsättsför att skapa en lagstiftning som grundar sig påfakta och med en bred representation fråntillbehörs- och reservdelsbranschen, bilindustrinoch samtliga berörda myndigheter. Vidare föreslåsatt ett ackrediterings- och certifieringssystem förchipstrimning utarbetas som också kan underlättakonverteringstrimning till alternativa bränslen.Motsvarande uppfattning redovisas även i motionMJ845 yrkande 11 av m.fl. (kd).Enligt och (bådac) kan chipstrimning göra det enkelt och ekonomisktatt bygga om bensinbilar till etanolbilar (motionT478). Avgasmässigt uppfyller etanolbilen med rågealla de krav som ställs på bensinversionen.Miljövinsten är att etanolbilen inte ger någotnettotillskott till koldioxidhalten samt attbränslet tillverkas i . Chipstrimning är ävenett sätt att optimera motorn för ett specielltdrivmedel som oftast leder till renare avgaser samtbättre motoreffekt. För att ta vara på dessamöjligheter bör avgaslagstiftningen kompletteras såatt fler än biltillverkare kan certifiera bilarefter en chippning om de klarar uppställdaavgaskrav.Karin m.fl. (s) föreslår i motion T469 att enutredning tillsätts i syfte att inrätta ettcertifieringsinstitut dit man kan vända sig för attfå sina produkter godkända enligt i förväguppställda krav. Därmed skulle konkurrensen påområdet kunna stärkas till gagn för konsumenterna.Även miljön skulle tjäna på det eftersom man somkonsument skulle få bra upplysningar ommiljöeffekter av t.ex. chipstrimning. Motionärernaunderstryker vidare vikten av att den föreslagnautredningen får en bred sammansättning medrepresentanter även för tillverkare utanförbilindustrin.Utskottets ställningstagandeIT-utvecklingen innebär nya möjligheter att genom chipstrimningoptimera moderna bilmotorer för att uppnå ökadeffektivitet, vilket tas upp i flera motioner.Konvertering av fordon till drift med mermiljövänliga drivmedel som etanol kan dessutommöjliggöras. gäller att frågor somkonsekvenserna för motorernas emissionsegenskapermåste beaktas för att möjliggöra en hållbarutveckling. Det gäller även behovet av en effektivkontroll och ett tryggat konsumentskydd.Enligt vad utskottet erfarit bereds för närvarandeinom utredningen 2000.I samband med remissbehandlingen har olikamyndigheter, organ och företag fört fram en radsynpunkter och tillfört ytterligareunderlagsmaterial. Det gäller bl.a. de av fleramotionärer påtalade frågorna om att tillskapa ettoberoende främjakonkurrens och teknisk utveckling samt för attunderlätta åtgärder för konvertering avtraditionella bensinmotorer till drift medalternativa och mer miljövänliga bränslen.Enligt utskottets mening är det angeläget med enfortsatt teknisk fordonsutveckling för att utvecklabilen till ett effektivt och attraktivt färdmedeloch motverka negativa konsekvenser som miljöproblem,trafikolyckor och förbrukning av fossilanaturresurser. För att främja teknikutvecklingenförutsätter utskottet att regeringen vid sinberedning av utredningen 2000 övervägerinrättandet av ett certifieringssystem,konverteringstrimning till alternativa och mermiljövänliga bränslen, försäkringsmässigakonsekvenser och övriga frågor som tas upp imotionerna. Med hänsyn härtill och i avvaktan påregeringens ställningstagande är något initiativfrån sida inte erforderligt. MotionernaT404 (m), T439 (kd), T469 (s), T478 (c) och MJ845(kd) yrkande 11 avstyrks därför.ÄgarregistreringUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (s) om översyn avägarregistrering av bilar på minderåriga barn medhänvisning till förutsatt beredningsarbete.Gällande bestämmelserBestämmelser om registrering av fordon och därmedsammanhängande frågor finns i bilregisterkungörelsen(1972:599). Enligt kungörelsens huvudregel i 8 §skall ett fordon vara registrerat för att få brukas.Registreringen har en direkt rättslig verkan när detgäller ansvar för fel och brister i fordonetstrafiksäkerhets- och miljöegenskaper samt skyldighetatt se till att föreskrivna besiktningar genomförsoch att fordonsskatt, felparkeringsavgift ochöverlast-avgift betalas.MotionenYilmaz Kerimo och noterar i motion T466 (s) attdet är möjligt att registrera bilen på ettbarn. Det finns flera motiv att göra barnen tillbilägare. Om man officiellt äger en dyr bil kan mant.ex. bli nekad socialbidrag. Genom att skriva bilenpå barnen slipper man bli eftersökt av kronofogdenför felparkeringsavgifter som man inte betalat.Vidare kan föräldern på så sätt undvika att betalabilskatt. Trots att det är uppenbart att det inte ärbilens officiella ägare som har parkerat fel går detinte att driva in pengarna eftersom skyldigheten attbetala parkeringsavgifter och bilskatt endast gällerbilens officiella ägare. Nuvarande möjlighet förminderåriga barn att registreras som ägare tillbilar bör därför stoppas, anser motionärerna. Motdenna bakgrund föreslås en översyn av gällandelagstiftning.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att bilregistret är ett viktigt underlagför den information om fordon och ägarförhållandensom behövs för kontroll och administration avfordonsbeståndet. utgör vidare underlagför uppbörd av fordonsskatt och bevakning av attfordonsägarna fullgör sina förpliktelser. Iregistret finns uppgifter om fordons-, ägar-,besiktnings-, trafikförsäkrings- ochskatteförhållanden. Som framhålls i motionen hardärför registreringen av fordon betydelse för bl.a.efterlevnaden av olika bestämmelser påtrafikområdet. Den har även betydelse för attmotverka problemet med att fordon lämnas övergivna inaturen, vilket ökat i omfattning.Riksdagen har under föregående behandlatfrågan om fordonsregistrering på barn (bet.1999/2000:TU5, rskr. 1999/2000:166). Utskottetkonstaterade därvid att var totalt 8696 personer registrerade som ägare avpersonbilar. Motsvarande antal för lastbilar var 538och för bussar 8. Med hänvisning till att Vägverketi ett remissyttrande överTrafikregistreringsutredningens förslag (SOU1998:162) uppmärksammat att fordon kan registeras påbarn för att kringgå ansvarsreglering på olikaområden förutsatte utskottet att frågan skulle kommaatt övervägas i samband med beredningen avutredningens förslag.Regeringen har överlämnatlagrådsremissen lag om vägtrafikregister, m.m.Remissen innehåller förslag till en ny lag omvägtrafikregister och en ny lag omvägtrafikdefinitioner i syfte att förenkla,modernisera och effektivisera regelsystemet. Denföreslagna lagen är av ramkaraktär och innehållerinte några särskilda föreskrifter om exempelvisfordonsregistrering på barn. I stället förutses attlagen kompletteras med en förordning omvägtrafikregister som tar upp olika mer detaljeradeföreskrifter och villkor. Avpropositionsförteckningen för /01framgår att regeringen har för avsikt att i mars2001 överlämna en proposition i ärendet tillriksdagen.Utskottet förutsätter att den fråga sommotionärerna aktualiserar övervägs i samband medregeringens författningsarbete. Utskottet anser attnågot särskilt uttalande från sida inteär erforderligt. Med det anförda avstyrks motionT466 (s).FordonsskyltningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motioner (båda m) om enövergång till EU:s s.k. gemenskapsmodell förfordonsskyltning med hänvisning bl.a. till pågåendeberedningsarbete.BakgrundI 48 § bilregisterkungörelsen (1972:599) stadgas att fordon somanvänds utomlands baktill skall vara försett mednationalitetsmärke. Kungörelsen reglerar också hurmärket skall vara utformat. Bland annat framgår attdet på märket skall finnas ett "S". Märket får intefästas så att det kan sammanblandas medregistreringsnumret eller minskaregistreringsnumrets läsbarhet.Bilregisterkungörelsen avser alla svenska fordon,också vid bruk utomlands. Enligt 7 § förordningen(1987:27) om fordon i internationell vägtrafik iSverige skall varje registrerat fordon baktill haett nationalitetsmärke som visar i vilken statfordonet är registrerat. Till grund för de svenskareglerna ligger bl.a. den s.k. frånår 1968. Konventionen har ratificerats av tio EU-länder och undertecknats av tre.En registreringsskylt av s.k. gemenskapsmodell harutformats efter en resolution i år1988. I resolutionen krävdes att EU:s symbol skullefinnas med på registreringsskyltar i syfte att ökamedborgarnas medvetenhet om EU-gemenskapen. En delav skylten upptar nationalitetsmärket, omgivet avEU:s stjärnring. Märket uppfyller inte kraven iWienkonventionen, vilket innebär att det egentligeninte skulle kunna godtas av de länder som anslutitsig till konventionen. Dock har i en särskildrådsförordning (2411/98/EG) fastslagits att demedlemsstater som kräver att fordon som ärregistrerade i en annan medlemsstat skall varaförsedda med registreringsmärke skall erkännanationalitetsmärke som visas längst till vänster påregistreringsskylten. Märket skall vara likvärdigtvarje annat godkänt nationalitetsmärke. Vissamedlemsstater har i enlighet med förordningen införtgemenskapsmodellen, antingen som obligatorisk(och ) eller som alternativ (Tysklandoch ).MotionernaI motion K340 (m) yrkande 2 av förordas attregeringen verkar för att EU:s gemenskapsmodell förfordonsskyltning godkänns mer allmänt, även utanförEU.I motion T406 av () framhålls attbefolkningen inte märker så mycket av medlemskapet iEU. Identifikationsprocessen skulle må väl av använde EU-markeringar oftare. Särskiltangelägen är en övergång till EU:s blåanationalitetsmarkeringar på bilarnas nummerskyltar.Nuvarande avtal om nationalitetsmarkering på bilarnabör därför sägas upp och en snar övergång ske tillEU-markering.Utskottets ställningstagandeEnligt vad utskottet erfarit överväger för närvarandepå regeringens uppdrag det framtida regelverket förfordonsskyltning och den av kommissionen föreslagnas.k. gemenskapsmodellen för sådana skyltar.Vägverket avser att redovisasin uppfattning till . Utskottetvill vidare hänvisa till att såväl emblem somsärskilda nummerplåtshållare mednationalitetsbeteckningen för infällt i EU-symbolen finns att tillgå på tillbehörsmarknaden.Med hänvisning till det anförda är utskottet intenu berett att vidta någon åtgärd med anledning av debehandlade motionsyrkandena. Följaktligen avstyrksmotionerna T406 (m) och K340 (m) yrkande 2.VinterdäckUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (s) i vilken framhållsatt det är olämpligt att det finns undantag från detobligatoriska kravet på användning av vinterdäck.Gällande bestämmelserI gäller obligatorisk användning av vinterdäck. Detinnebär att personbil, lätt lastbil och buss meden totalvikt av högst samt släpvagn somdras av sådant fordon skall vara försedda medvinterdäck eller likvärdig utrustning under tidenden 1 december-den 31 mars när vinterväglagråder. Med vinterdäck avses däck som är framtagnasärskilt för vinterkörning. Vinterdäck kan varadubbade eller odubbade. Likvärdig utrustning ärsommardäck med snökedjor. Överträdelse beivrasmed böter.Ett fordon får dock köras med sommardäck, trotsbestämmelserna om vinterdäck, i följande fall:1. om det kan ske utan fara för trafiksäkerhetendels för provkörning eller bogsering av fordonet isamband med reparation eller liknande ändamål, delsför färd kortaste lämpliga väg till och frånbesiktningsorgan enligt 2 § lagen (1994:2043) omvissa besiktningsorgan på fordonsområdet förbesiktning,2. om fordonet enligt bilregistret är av enårsmodell som är eller äldre,3. om fordonet är registrerat i utlandet eller4. vid färd som påbörjas eller avslutas i utlandet.MotionenHans Hoff uppmärksammar i motion T428 (s) att lagstiftningen omobligatorisk användning av vinterdäck har undantagsom innebär att utländska förare kör med sommardäckpå de svenska vintervägarna. Motionären bedömer attdetta innebär en ökad risk för trafikolyckor ochföreslår att undantaget slopas.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med motionären att det är viktigt attanvända vinterdäck för att förbättratrafiksäkerheten. Det gäller även för deninternationella trafik som berör . Detpåtalade undantaget från det obligatoriska kravet påanvändning av vinterdäck har införts för attförenkla för dem som åker till eller från utlandetoch utformats i enlighet med våra internationellaförpliktelser. För att få en ökadvinterdäcksanvändning i den internationella trafikeninformerar trafikanterna om attvinterklimatet i kräver vinterdäck.Utskottet anser att detta informationsarbete ärviktigt och förutsätter att aktivt verkarför en ökad vinterdäcksanvändning. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motion T428(s).FordonsvikterUtskottets förslag i korthetUtskottet anser det angeläget att regelverket kringfordonsvikter främjar en utveckling mot säkra ochrationella transporter. Utskottet förutsätter attVägverket ser över frågan och påtalar eventuellabehov av regelförändringar. Utskottet föreslår motdenna bakgrund att avslår en motion (m) omatt se över regelverket för fordonsvikter.Gällande bestämmelserEnligt 2 kap. 5 § körkortslagen (1998:488) avserförarbehörigheten B - förutom terrängvagn och vissamotorredskap - personbil med totalvikt av högst 3,5ton och lätt lastbil samt ett lätt släpfordon som ärkopplat till sådana bilar. Med lätt släpfordon avsesenligt körkortsförordningen (1998:980) delssläpfordon med en totalvikt av högst , delssläpfordon med en totalvikt över , underförutsättning att totalvikten inte överstigerdragfordonets tjänstevikt och att dragfordonets ochsläpfordonets sammanlagda totalvikt inte överstiger3,. De svenska reglerna är i överensstämmelsemed rådets direktiv /439/EEG av den 29 juli 1991om körkort (art. 3 p. 1).MotionenJan-Evert Rådhström och (båda m) framhåller imotion T420 att regelverket för dragvikter inte äranpassat till dagens moderna bilar. Regelsystemet ärnämligen utformat så att det i många fall innebäratt en fordonsförare måste använda en förhållandevisliten bil för att framföra en släpkärra, beroende påatt man måste komma ner i den totala vikten, vilketinte gynnar trafiksäkerheten. Motionärerna begär motdenna bakgrund att regelverket ses över.Utskottets ställningstagandeSom motionärerna påtalar har fordonsutvecklingen förändratsammansättningen av fordonsparken och därmedmöjligheterna att dra släpvagnar. Utvecklingen motmindre och mer energisnåla fordon med god prestandahar också inneburit att regeln om att släpvagnenstotalvikt inte får vara högre än bilens tjänsteviktibland upplevs som en begränsning.Utskottet anser det viktigt att regelverket förfordonsvikter främjar en utveckling avändamålsenliga och trafiksäkra transporter. Det ärdärför angeläget att de aktuella bestämmelsernaföljs upp med hänsyn till den fordonstekniskautvecklingen och nya forskningsrön. Till bilden hörvidare att fordons- och körkortsbestämmelser numerai stor utsträckning följer skilda EG-direktiv. Denav motionärerna kritiserade viktbegräsningsregelnöverensstämmer exempelvis med EG:s s.k.körkortsdirektiv.Utskottet förutsätter att inom ramen försitt sektorsansvar tar initiativ till att se överbestämmelserna om fordonsvikter. Enligt vadutskottet erfarit pågår vidare inom EU ett arbetemed att se över rådande regelverk inom området.Utskottet förutsätter att aktivt verkar inomEU för utvecklingen av ändamålsenliga fordons- ochkörkortsregler. Med hänvisning till det anfördaavstyrks motion T441 (m).Typgodkännande för motorcyklarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande (kd) om ändrad tidpunktnär EG:s direktiv om typgodkännande för motorcyklarskall införlivas i svensk lagstiftning medhänvisning till att yrkandet redan är tillgodosett.MotionenJohnny m.fl. (kd) noterar i motion T212 yrkande 18att nationella typgodkännanden för motorcyklarupphör i i samband medatt ett EG-direktiv träder i kraft. Övriga EU-länder har dock valt att behålla sina nationellabestämmelser till . Enligtmotionärerna får detta märkliga konsekvenser iSverige eftersom kraven vid besiktning blirmycket hårdare. Mot denna bakgrund ansermotionärerna att de regler för nationellatypgodkännanden som gäller i övriga EU också börgälla i Sverige.Utskottets ställningstagandeIntresset för motorcyklar är stort i som har ett stortantal organiserade medlemmar i olika mc-föreningar.Motorcykelförsäljningen har också ökat starkt undersenare år. Bakom detta ligger bl.a. synen påmotorcykeln som ett effektivt transportmedel och enutvecklande fritidssysselsättning. Mot dennabakgrund är det enligt utskottets mening angelägetatt regelverket för motorcyklar ges en utformningoch tillämpning som främjar en säker ochändamålsenlig trafik.Som uppmärksammas i motion T212 (kd) har dentekniska reglering som kommer till uttryck i EG:sdirektiv för nationella typgodkännanden avmotorcyklar stor betydelse (97/24/EG). Regeringenhar genom beslut gjort enändring i förordningen (1998:1263) om ändring ifordonskungörelsen (1972:595). Ändringen innebär atttidpunkten när EG-direktivet skall genomföras harsenarelagts från till den 17juni 2003. Motionsyrkandet är därmed tillgodosett.Något initiativ från sida är därför intenödvändigt varför motionsyrkandet avstyrks.Administration av felparkeringsavgifterUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i syftet bakom en motion (m) om attadministrationen av felparkeringsavgifter skall skepå ett effektivt sätt. Med hänvisning till attRegeringskansliet bereder ett förslagom att reformera administrationen förfelparkeringsavgifter avstyrks motionen. Utskottetförutsätter i sammanhanget att effektiva åtgärdervidtas mot det stigande antaletparkeringsanmärkningar mot fordon med utländskaregisteringsskyltar.Gällande bestämmelserPolisen och kommunerna får utfärda parkeringsanmärkningar motfordon som parkerats felaktigt. Vägverketunderrättas om varje utfärdad anmärkning och för inuppgifter om dem i felparkeringsregistret som försav verket.Fordonets förare eller dess ägare kan begärarättelse hos polismyndighet och därigenom fåbetalningsansvaret för parkeringsanmärkningarundanröjt. skall underrättas om polisensbeslut om undanröjande. Om polisen inte undanröjerbetalningsansvaret kan ägaren begäradomstolsprövning.Alla betalningar bokförs av . Om betalninginte skett inom den fastlagda tiden erinrar verketfordonsägaren skriftligt. Är avgiften obetald ävenefter den tid som fastställts i erinran åläggsfordonsägaren att inom ny fastställd tid betala endå med förhöjd avgift.