bet · GO01SfU8 · 2001-02-06 00:00:00 — Jämför reservationerna 5 (m) och 6 (m).Gällande ordningDet ställs inte några krav på språkkunskapereller kunskaper om det svenska samhället som villkorför att få svenskt medborgarskap.Svenskundervisning för invandrare (sfi) syftartill att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaperi det svenska språket och det svenska samhället.Kommunerna är skyldiga att erbjuda kostnadsfriutbildning till dem som har otillräckliga kunskaper.Kommunerna skall också aktivt söka upp och motiveratill utbildning.PropositionenI propositionen anförs att för de allra flesta sombor i är det svenska språket nyckeln tillsamhället och en nödvändig länk för att skapaförståelse och ömsesidig respekt människor emellan.Förutsättningarna varierar mellan olika människor,och det är ytterst de enskilda individerna som måsteta ansvar för sin språkinlärning. Det allmännasuppgift är enligt propositionen att se till attprofessionell undervisning erbjuds och att den är avgod kvalitet samt att undervisningen så långtmöjligt anpassas till individuella förutsättningaroch behov. Samhället kan stimulera men inte tvingafram motivation och kunskaper.Regeringen anser att krav på språkkunskaper ellerkunskaper om det svenska samhället inte skallinföras som villkor för att få svensktmedborgarskap. Regeringen gör den bedömningen attdet skulle vara förenat med betydande svårigheteratt skapa en rättvis och praktiskt genomförbarordning för det fall språkkrav skulle införas.Kontrollen av att kunskapskravet uppnåtts skulleockså enligt regeringen innebära en administrativbelastning svår att försvara.MotionerI tre motioner framförs krav på att dokumenteradespråkkunskaper och kunskaper i samhällskunskap börkrävas för erhållande av svenskt medborgarskap.I motion 2000/01:Sf2 av m.fl. (m)yrkandena 1 och 2 begärs att regeringen lägger framförslag härom samt om hur språk- ochsamhällskunskapsprov för erkännande av svensktmedborgarskap kan utformas. Att flyktingar ochinvandrare inte lär sig svenska tillräckligt bra ärenligt motionärerna ett allvarligt samhällsproblemoch inte endast en skol- eller utbildningsfråga. Dethandlar om delaktighet i samhället, hur man kanpåverka sina egna livsförhållanden. Att inte förståspråket utgör ett hinder mot medverkan i ett landsdemokratiska utveckling.I motion 2000/01:Sf1 av () anförsatt fler invandrare skulle känna sig motiverade attdelta i svenskundervisningen om ett språkkravinförs. Bättre svenskkunskaper skapar också störredelaktighet i samhället. Motionären anser dock attdispens skall kunna ges.Marietta de () begär i motion1999/2000:Sf601 förslag om att det skall införaskrav på dokumenterade kunskaper i vardagligtanvändande av det svenska språket. Motionären anseratt kunskaperna bör motsvara grundskolenivå och attundantag skall kunna medges på grund av ålder ellerandra särskilda skäl.I motion 2000/01:Sf3 av m.fl. (m)yrkande 7 begärs förslag på lämpliga former för attbibringa blivande medborgare kunskaper om dengemensamma värdegrund som under århundradenbyggt upp.Inger m.fl. (m) begär i motion 2000/01:Sf2yrkande 3 ett tillkännagivande omkonkurrensutsättning av sfi. Motionärerna anser atteleverna härigenom får frihet att välja den skolasom bäst för varje individs behov fullföljer sinuppgift - att förmedla kunskap.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det är utomordentligt viktigtför den enskilde invandraren att ha kunskaper isvenska språket och att man på alla sätt börunderlätta för invandrarna att få sådana kunskaper.Enligt utskottets mening ökar goda kunskaper isvenska språket och om svenska samhällsförhållandenförutsättningarna för arbete och deltagande isamhällslivet. Utskottet delar regeringens bedömningatt det allmännas uppgift bör vara att se till attprofessionell undervisning erbjuds och att den är avgod kvalitet samt att undervisningen så långtmöjligt anpassas till individuella förutsättningaroch behov. Utskottet anser också att det ytterst ärde enskilda individerna som måste ta ansvar för sinspråkinlärning. Samhället kan stimuleraspråkinlärningen, men motivationen och kunskapernakan inte tvingas fram. Enligt utskottets uppfattningskulle ett språkkrav för erhållande av svensktmedborgarskap medföra svårigheter. Bland annatuppkommer frågan om vilken kunskapsnivå som skalluppnås och hur denna skall dokumenteras. Vidareskulle kontrollen av att kunskapskravet uppnåttsinnebära en ökad administration. Utskottet delarregeringens bedömning att det skulle vara förenatmed betydande svårigheter att få till stånd etträttvist och praktiskt system.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /01:Sf2 yrkandena 1 och 2,2000/01:Sf1 och 1999/2000:Sf601.Utskottet vill peka på att sfi är en sammanhållenutbildning under kommunalt huvudmannaskap men attdet står kommunerna fritt att uppdra åt andra attanordna undervisningen. Sfi ges på flera olikanivåer och kursplanen skall ta hänsyn till olikagruppers behov. Efter sfi-studierna är det möjligtatt fortsätta att studera på t.ex. folkhögskolaeller komvux. Utskottet noterar att läroplanen förbl.a. sfi även omfattar skolans roll när det gällersamhällets gemensamma värderingar.Utskottet noterar också att revisorerhar granskat svenskundervisningen ocharbetsmarknadssituationen för invandrare. Irapporten /01:3 Språk och arbete konstaterarrevisorerna att svenskundervisningen för invandrareinte är anpassad till de elevgrupper som har svårastatt lära sig svenska - framför allt äldre invandrareoch invandrare med kort skolutbildning. Revisorernamenar att utbildningen måste förändras för att dessaelever skall få en möjlighet att lära sigtillräckligt bra svenska. Utskottet kan konstateraatt revisorernas invändningar främst rör problem förde elevgrupper som har svårast att lära sig svenska.Frågor om sfi kommer att behandlas i enproposition om vuxenutbildningen som regeringenavser att lämna till under våren.Utskottet anser att propositionen omvuxenutbildningen bör avvaktas och avstyrker motion2000/01:Sf2 yrkande 3. Även motion 2000/01:Sf3yrkande 7 avstyrks.Information och handläggning avmedborgarskapsärenden m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om vilkenmyndighet som skall informera ommedborgarskapets innebörd respektivehandlägga medborgarskapsärenden och omutformning av ceremonier vid erhållande avsvenskt medborgarskap. Jämför reservationerna7 (kd) och 8 (m).PropositionenMigrationsverket är central utlänningsmyndighet ochbeslutar i ärenden som rör svenskt medborgarskap. Ipropositionen anges att fortsattskall ha till uppgift att informera omförutsättningarna för att erhålla svensktmedborgarskap.Integrationsverket har ett övergripande ansvar föralla åtgärder som utgör ett led i integrationen.Regeringen anser därför att det bör vara en uppgiftför att svara för att informationom medborgarskapets innebörd utarbetas och att densprids på lämpligt sätt såväl bland svenska somutländska medborgare och bland statslösa.När det gäller frågan om särskilda ceremonier börhållas för personer som förvärvar svensktmedborgarskap anförs i propositionen att enutlänning som blir svensk medborgare måste kunnakänna att han eller hon därmed betraktas som svenskoch accepteras fullt ut av det svenska samhället.Regeringen anser att det är viktigt att nyamedborgare välkomnas till det svenska samhälletunder värdiga former. Detta bör emellertid somhittills vara ett frivilligt åtagande förkommunerna. I propositionen anges attIntegrationsverket bör kunna utformainformationsmaterial som ger exempel på lämpligasätt att genomföra arrangemangen som kommunerna stårför, i vissa fall i samverkan med länsstyrelsen.MotionerI motion 2000/01:Sf4 av m.fl. (kd)yrkande 3 anförs att det är mycket viktigt attinformationen till den som ansöker om dubbeltmedborgarskap är grundlig. Eftersom det ärMigrationsverket som beslutar om svensktmedborgarskap bör det vara därifrån informationenutgår och inte, som föreslås i propositionen, frånIntegrationsverket. I motionen begärs etttillkännagivande om detta.I motion 1999/2000:Sf622 av ochSonia () begärs ett tillkännagivande omatt medborgarskapsfrågor skall handläggas av Inte-grationsverket.När det gäller formerna vid förvärv av svensktmedborgarskap begär m.fl. (m) imotion 2000/01:Sf3 yrkande 8 att regeringen läggerfram förslag på lämpliga ceremonier vid förvärv avsvenskt medborgarskap. Motionärerna framhåller attett medborgarskap innebär att man blir medborgare ien stat och inte i en kommun. Det tillkommer därförriksdag och regering att utforma lämpligaceremonier, som kan administreras avlandshövdingarna.Utskottets ställningstagandeMigrationsverket är central utlänningsmyndighet meduppgift bl.a. att pröva ärenden om svensktmedborgarskap. Utskottet finner inte skäl att, såsomyrkas i motion 1999/2000:Sf622, överföra dennaprövning på . Motionen avstyrks.Utskottet anser att det bör ankomma påMigrationsverket att, som också gäller ,informera om förutsättningarna för att erhållasvenskt medborgarskap och om ansöknings- ochanmälningsprocessen.Integrationsverket har ett övergripande ansvar föråtgärder som utgör ett led i integrationen.Integrationsverket vänder sig också till alla som ärbosatta i , såväl utlänningar som svenskamedborgare. Utskottet, som har pekat påmedborgarskapets betydelse förintegrationsprocessen, anser i likhet med regeringenatt är mest lämpat för att taansvar för den information som rör medborgarskapetsinnebörd. Som ett komplement till Migrationsverketsinformation om svenskt medborgarskap bör såledesIntegrationsverket ansvara för att en allmäninformation om medborgarskapets innebörd ellerbetydelse utarbetas och sprids på lämpligt sätt.Med det anförda avstyrker utskottet motion2000/01:Sf4 yrkande 3.Utskottet har tidigare vid ett flertal tillfällenavstyrkt motionsyrkanden om införande av en statligtarrangerad ceremoni vid förvärv av svensktmedborgarskap, senast i betänkande 1994/95:SfU2.Utskottet har därvid påtalat att det står kommunernafritt att anordna en högtidlighet för sådanakommuninvånare som beviljas svenskt medborgarskapoch att så sker i flera kommuner. Utskottet delarregeringens bedömning att det är viktigt att nyamedborgare välkomnas till det svenska samhälletunder värdiga former. Detta bör emellertid somhittills vara ett frivilligt åtagande förkommunerna. Utskottet avstyrker med det anfördamotion 2000/01:Sf3 yrkande 8.AnsökningskostnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om avgifterför att ansöka om svenskt medborgarskap.Jämför särskilda yttranden 2 (m) och 3 (v).Gällande ordningAv 9 a § första stycket medborgarskapskungörelsen(1969:235) framgår att avgift tas ut för prövning avanmälan och ansökan enligt MedbL.Avgiften för ansökan om naturalisation är 1 500kr.Ogifta barn som omfattas av föräldernsnaturalisationsbeslut är befriade från avgift.Avgift tas inte heller ut av statslösa som fåttflyktingförklaring eller resedokument utfärdade avsvensk myndighet.Vid anmälan om svenskt medborgarskap i vissa fallför nordiska medborgare är avgiften . Avgiftenvid annan anmälan samt vid ansökan i andra fall är175 kr.MotionerI motionerna 2000/01:Sf634 av m.fl.(v) och 1999/2000:Sf613 av m.fl.(v) anges att möjligheten att ansöka om svensktmedborgarskap är en grundläggande mänsklig ochdemokratisk rättighet. Många invandrade personer ärav olika anledningar beroende av socialbidrag. Inomdet ekonomiska biståndet som kommunen ger enligtsocialtjänstlagen ryms inte kostnaden för att ansökaom svenskt medborgarskap. Motionärerna anser attregeringen bör se över systemet med avgifter medmålsättningen att svenskt medborgarskap skall kunnasökas kostnadsfritt. Enligt motionärerna täckskostnaderna för själva handläggningen av anslag tillMigrationsverket och avgifterna går direkt tillstatsinkomsterna. En ändring av avgifterna medförenligt motionärerna inte ökade utgifter utan endastminskade statliga intäkter med ca 39 miljonerkronor. I motionerna begärs tillkännagivanden härom.I motion 2000/01:Sf632 av () anförsatt regeringen bör granska vilken effekt avgiftenhar vid ansökan om svenskt medborgarskap. Motionärenanser att avgiften på sin höjd bör motsvara deadministrativa kostnaderna förmedborgarskapsansökan. I motionen begärs etttillkännagivande om detta.Yilmaz Kerimo (s) begär i motion 1999/2000:Sf631ett tillkännagivande om att avgifterna vid ansökanom svenskt medborgarskap bör ses över. Motionärenanser att kostnaden antingen bör ingå i begreppetskälig levnadsnivå för socialbidrag eller att de somär socialbidragsberoende befrias från att betalaavgift.Utskottets ställningstagandeAv artikel 13 europeiska konvention ommedborgarskap framgår att konventionsstaterna skalltillse att avgifterna för bl.a. förvärv avmedborgarskap är skäliga. Enligt 1997 årsmedborgarskapskommitté kan den nuvarande avgiften om1 knappast anses direkt strida motkonventionen. Avgiften är emellertid så pass hög attden för många människor kan utgöra ett problem.Enligt utskottets uppfattning är det mycketviktigt att försäkra sig om att avgiftens storlekinte är ett hinder för någon att ansöka om svensktmedborgarskap. Frågan om vilka kostnader somrimligen kan godtas bör utgå från att den enskildealdrig skall behöva avstå från att ansöka på grundav avgiftsnivån. Eftersom avgift tas ut även omansökan avslås kan avgiftens storlek i vissa fall fåbetydelse för om ett avslag överklagas eller om enny ansökan ges in senare.Utskottet utgår från att regeringen, förutom vidden sedvanliga budgetbehandlingen, i samband meduppföljningen av den nya lagen även granskareffekterna av avgifternas storlek och utformning.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna2000/01:Sf634, 1999/2000:Sf613, 2000/01:Sf632 och1999/2000:Sf631.Lagförslagen i övrigtUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens övrigaförslag, bl.a. förslag om att barn med svenskfar alltid skall förvärva svensktmedborgarskap vid födelsen om barnet föds iSverige och annars, om föräldrarna inte ärgifta med varandra, efter anmälan samtförslag som underlättar för barn och ungdomarmed utländskt medborgarskap att erhållasvenskt medborgarskap.PropositionenÖvriga i propositionen föreslagna förändringarinnebär i huvudsak följande.Regeringen föreslår att ett barn med svensk faralltid skall förvärva svenskt medborgarskap vidfödelsen om barnet föds i . Föds barnetutomlands och är föräldrarna inte gifta med varandraskall barnet kunna förvärva svenskt medborgarskapgenom anmälan av fadern. Giltigfaderskapsfastställelse måste finnas när anmälansker. Fadern behöver inte ha del i vårdnaden för attgöra en anmälan och moderns eller särskilt förordnadvårdnadshavares samtycke skall inhämtas.Åldersgränsen för barns samtycke föreslås sänkasfrån 15 till ålder.För att underlätta för barn och ungdomar medutländskt medborgarskap att erhålla svensktmedborgarskap föreslås att dessa barn skall kunnaförvärva svenskt medborgarskap genom anmälan ombarnet har permanent uppehållstillstånd i Sverigeoch dessutom hemvist här . En anmälanskall göras innan barnet fyllt 18 år.Anmälan kan också göras efter det att en personmed utländskt medborgarskap fyllt men innandenne fyllt . I dessa fall krävs förutompermanent uppehållstillstånd att personen har hafthemvist i sedan han eller hon fyllde 13 år.Det krav på permanent uppehållstillstånd somföreskrivs i lagen skall inte gälla den som ärmedborgare i , , och . Närdet gäller medborgare i övriga EES-länder föreslåsatt ett tidsbegränsat s.k. EES-tillstånd likställs med ett permanentuppehållstillstånd.Återvinning av svenskt medborgarskap skall enligtregeringen vara möjligt för den som har fyllt 18 åroch har haft hemvist i under sammanlagt tioår och som dessutom har hemvisthär . Som en konsekvens av förslaget omdubbelt medborgarskap skall det inte krävas attsökanden i samband med återvinningen befriar sigfrån sitt utländska medborgarskap. Möjligheten tillåtervinning skall stå öppen även för den som harförvärvat sitt svenska medborgarskap på annat sättän genom födelsen.Beträffande svenskt medborgarskap efter ansökan(naturalisation) föreslås att nuvarande praxis skallframgå av lagen när det gäller dels kravet påpermanent uppehållstillstånd för att söka svensktmedborgarskap, dels att hemvisttid ärtillräckligt för att den som är statslös ellerflykting skall beviljas svenskt medborgarskap. Iövrigt skall villkoren för naturalisation varaoförändrade. Begreppet "hederlig vandel" föreslåsersättas med "hederligt levnadssätt". Regeringenanser att begreppen är synonyma.Som en konsekvens av förslaget om att tillåtadubbelt medborgarskap slopas systemet med villkoradnaturalisation.Om det är till gagn för kan dispensbeviljas från villkoren för naturalisation. Dennadispensgrund är mycket ovanlig och föreslås tasbort. Det skall dock finnas en möjlighet att beviljadispens om det finns särskilda skäl.Den som är sambo med en svensk medborgare skalljämställas med den som är gift med en svenskmedborgare i fråga om dispens. Samma förhållandeskall gälla för homosexuella sambor.Innehav av dubbelt medborgarskap utgör enligtnuvarande praxis tillräckliga skäl för att bifallaen ansökan om befrielse från svenskt medborgarskap.I propositionen föreslås att denna praxis skallkomma till uttryck i den nya lagen. Befrielse frånsvenskt medborgarskap i de fall sökanden har hemvisti får därför vägras endast om det föreliggersärskilda skäl.I propositionen anges att det finns skäl att införaett tvåinstanssystem för s.k. säkerhetsärenden. Etttvåinstanssystem överensstämmer med 1997 årskonvention och medför även att regeringen avlastatsprövningen av förvaltnings-ärenden. Migrationsverketföreslås överta funktionen som första instans frånregeringen. beslut skall sedankunna överklagas till regeringen.När det gäller överlämnande av ärenden tillregeringen föreslås att möjligheten att överlämnaett ärende i prejudikatsyfte skall finnas kvar.Möjligheten att överlämna ett ärende som bedöms habetydelse för rikets förhållande till främmande makteller mellanfolklig organisation samt möjlighetenatt överlämna ett ärende för att synnerliga skältalar för det föreslås emellertid tas bort.Regeringen är enligt propositionen på annat sätttillförsäkrad insyn i dessa ärenden, som också ärmycket ovanliga.Den nya medborgarskapslagen kommer att kompletterasmed en förordning med föreskrifter om lagenstillämpning. Dessa är att betrakta somverkställighetsföreskrifter, som regeringen kanutfärda enligt 8 kap. 13 § RF.Förordningen kommer även att innehållaföreskrifter motsvarande de som finns i nuvarande 10§ MedbL, och som rör regeringens rätt att efteravtal med , , eller Norgeförordna om tillämpningen av en eller flerabestämmelser gentemot dessa länder. kräver emellertid enligt regeringensbedömning stöd i lag. Bemyndigandet i 10 § MedbLkommer därför att föras över till den nya lagen ochtas in i 16 §.Utskottets ställningstagandeUtskottet välkomnar förslaget om att ett barn med ensvensk far automatiskt skall förvärva svensktmedborgarskap vid födelsen om barnet föds i Sverigeoch att barnet om föräldrarna inte är gifta medvarandra och det föds i utlandet skall kunna fåsvenskt medborgarskap genom anmälan. Utskottet delaräven regeringens uppfattning att man bör underlättaför barn och ungdomar med utländskt medborgarskap påså sätt att de genom anmälan kan erhålla svensktmedborgarskap hemvist i Sverige.Utskottet har inte heller i övrigt något att erinramot regeringens förslag. Utskottet noterar dock attkonstitutionsutskottet beträffande bemyndigandet i16 § påpekar att det i praktiken endast är enbestämmelse om ikraftträdande och att bemyndigandethuvudsakligen grundas på konstitutionell praxis.Konstitutionsutskottet finner det intetillfredsställande med en konstitutionell praxis sominte överensstämmer med regeringsformens ordalydelseoch förordar att en översyn av berörda regler iregeringsformen görs i lämpligt sammanhang.Utskottet, som i tidigare avsnitt har behandlatvissa delar av lagförslaget, tillstyrker regeringensförslag till lag om svenskt medborgarskap i övrigt.Utskottet tillstyrker även förslaget till lag omändring i lagen om homosexuella sambor.Ikraftträdande,övergångsbestämmelser och ekonomiskakonsekvenserUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag om attden nya lagen om svenskt medborgarskap skallträda i kraft , att reglernaom automatisk förlust av svensktmedborgarskap skall tillämpas till den 1 juli2002 gentemot de länder som är bundna av 1963års konvention och att den som har förloratsitt svenska medborgarskap under vissaförutsättningar kan återfå det efter anmälanföre den 1 juli 2003.PropositionenLagen om svenskt medborgarskap föreslås träda ikraft . Genom den nya lagen upphävslagen (1950:382) om svenskt medborgarskap samt 13 §första stycket lagen (1924:130) om förvärvande ochförlust av svenskt medborgarskap.I propositionen föreslås övergångsbestämmelser sombl.a. innebär att en person som förlorat sittsvenska medborgarskap enligt 7 § lag, mensom skulle haft det kvar om den nya lagen gällt vidtidpunkten för förlusten, återfår svensktmedborgarskap om han eller hon hos Migrationsverketföre anmäler önskemål om det. Dettagäller dock inte personer som haft möjlighet attåterfå svenskt medborgarskap redan enligtövergångsbestämmelserna till lagen (1979:139) omändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap.Vidare föreslås att reglerna om automatisk förlustav svenskt medborgarskap skall tillämpas till den 1juli 2002 gentemot de länder som är bundna avbestämmelserna om begränsning av fall av flerfaldigtmedborgarskap europeiska konvention.Regeringen anser att osäkerheten när det gällersamhällsekonomiska kostnader till följd av förslagetär så stor att någon preciserad beräkning inte börgöras. Bedömningen är dock att nettokostnadernakommer att blir förhållandevis marginella. På siktbör en viss ökning av antalet personer som väljeratt bosätta sig i inte vara negativt försvensk samhällsekonomi.När det gäller kostnaderna för handläggningen avmedborgarskapsärenden hos bör enligt propositionen denförväntade tillfälliga ökningen av antaletansökningar kunna hanteras utan ytterligarekostnader för staten. bör förslaget ledatill att handläggningen underlättas och förenklas iflera avseenden, exempelvis när det gäller s.k.villkorat medborgarskap och förslaget om attunderlätta för barn och ungdomar att på ettförenklat sätt få svenskt medborgarskap efteranmälan. Hos förvaltningsdomstolarna kan de nyareglerna leda till en viss ökning av antalet mål.Ökningen beräknas dock inte bli större än atthandläggningen kan inom ramen förtillgängliga resurser.Utskottets ställningstagandeFöre 1979 kunde ett barn under vissa förutsättningarförlora sitt svenska medborgarskap om barnet fickett utländskt medborgarskap genom att föräldrarnaingick äktenskap med varandra (7 § punkt 4). Dennabestämmelse upphörde men enligtövergångsbestämmelserna kunde barnet genom anmälanav modern återfå sitt svenska medborgarskap. Dettagällde dock under förutsättning att barnet var föttden eller senare, att anmälan gjordesföre och att modern vidanmälningstillfället var svensk medborgare ochbarnet under 18 år.Föreningen i världen har i en skrivelsetill utskottet framfört att det föreslagnaundantaget för personer som haft möjlighet attåterfå svenskt medborgarskap enligtövergångsbestämmelserna till lagen (1979:139) omändring i MedbL bör utgå. Förening anser attinformationen i samband med lagändring tillmödrar bosatta utomlands var bristfällig.De övergångsbestämmelser som föreslås gälla vidikraftträdandet av den nya medborgarskapslagen avsersådana regeländringar som genomförs med den nyalagen. Utskottet delar därför bedömningen ipropositionen att möjligheten att genom anmälanåterfå svenskt medborgarskap som förloratsautomatiskt inte bör omfatta personer som förloratmedborgarskapet enligt en tidigare bestämmelse ochsom redan haft möjlighet att genom anmälan återfåsitt svenska medborgarskap. Utskottet kan konstateraatt de barn som års lag trädde i kraftförlorat sitt svenska medborgarskap enligtförutvarande 7 § 4 MedbL och som haft möjlighet attutnyttja de tidigare övergångsbestämmelserna i dagär mellan .