bet · GO01NU10 · 2001-04-24 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01NU10Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlas 15 motioner frånallmänna motionstiden om frågor med anknytning tillEU. Det gäller regionalpolitiska frågor,energipolitiska frågor och utrikeshandelspolitiskafrågor m.m.Upplysningar i ärendet har inför utskottet lämnatsav statsrådet i samband medinformation om ordförandeskapet i EU rörande frågorom inre marknaden och utrikeshandeln. En delegationfrån utskottet har vidare informerat sig omhandelsfrågor i samband med en studieresa tillVärldshandelsorganisationen (World TradeOrganization, WTO) i . Informationom strukturfondsfrågor m.m. har inhämtats viddelegationsresor till respektiveJönköpings län. I betänkandet behandlas ett 20-tal motionsyrkandenom olika EU-frågor. Utskottet avstyrkermotionsyrkanden om olika regionalpolitiska frågor,bl.a. om regelverket inom strukturfondssystemet.Enligt utskottets uppfattning kommer en samladbedömning av de berörda frågorna att aktualiseras isamband med behandling av den till hösten2001 aviserade propositionen om regionalpolitik. reservation (v) begärs att regeringen återkommertill med förslag till en samlad nationellmålsättning för hur strukturfonderna skall användasoch hur en effektiv kontroll och utvärdering skallske.Vidare avstyrker utskottet motionsyrkandenangående EU och energipolitiska frågor, bl.a. medhänvisning till en kommande proposition omklimatpolitiken. Enligt en reservation (kd) börregeringen i EU arbeta för att vissa biobränsleninte skall klassificeras som avfall utan sombränsle. bör en översyn göras av reglernaså att det blir naturligt att biobränslet utnyttjasdär det produceras.Även motionsyrkanden om olikautrikeshandelspolitiska frågor m.m. i samband med EUavstyrks av utskottet, som understryker att behovetav regelförenkling - såväl inom EU som nationellt -alltid och i alla sammanhang måste övervägas.Utskottet anser att målet bör vara en fri ochrättvis handel och en närmare dialog mellanVärldshandelsorganisationen (WTO) ochInternationella arbetsorganisationen (). Enligten reservation (m, kd, fp) kan en fri handel bidratill ekonomisk utveckling och förbättrade socialavillkor. I reservationen begärs en översyn avansvarsfrågor mellan EU och medlemsländerna. I enannan reservation (mp) anförs att en ny WTO-rundabör vänta till dess att ordentliga analyser hargjorts av hur ägandekoncentrationer ochinkomstklyftor påverkas av den ökande handeln.Vidare måste bli mer flexibla,anförs det. motionstiden2000/01:U509 av m.fl. (m)3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att EU:srestriktioner för import av teko- ochjordbruksprodukter samt antidumpningsåtgärder böravskaffas.2000/01:U511 av m.fl. (mp)5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att enprioriterad fråga för skall vara att inom EUdriva att EU:s protektionism mot omvärlden minskar,dock med starka sociala och miljömässigaskyddsklausuler mot frihandelns skadeverkningar.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att enprioriterad fråga för skall vara att inom EUdriva att den inre marknadens mål och fri rörlighetför varor och ohämmad ekonomisk tillväxt ersätts medsociala och miljömässiga mål.2000/01:U512 av m.fl. (kd)4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inom EU verkaför en gemensam energipolitik.2000/01:U513 av m.fl. (m)8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inom EUbör verka för en regelrevision.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av attundanröja de kvarvarande hindren som leder tillinskränkningar i den inre marknadens funktionssätt.13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att reformera omEU:s regionalpolitik.2000/01:MJ762 av m.fl. (mp)4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att inom EUverka för att utvidga de existerande projektenAltener, Joule, Save och Thermie.2000/01:N206 av och ()tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om regelverk för statliga bidrag ochEU-bidrag.2000/01:N241 av och ()1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen börta initiativ till att handläggningstiderna för EU-bidrag förkortas.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen börgöra mer för att medborgare, organisationer ochföretag i större utsträckning ansöker om EU-bidragtill viktiga projekt.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om värderingen av egnaarbetsinsatser vid delfinansiering av projekt medEU-stöd.2000/01:N254 av m.fl. (v)1. begär att regeringen återkommer tillriksdagen med en samlad nationell målsättning förhur strukturfonderna skall användas och hur effektivkontroll och utvärdering skall ske.2. begär att regeringen gör en samladutvärdering av strukturfondernas effekter på:jämställdhet, långsiktigt hållbar utveckling,sysselsättning, regional obalans ochkostnadseffektivitet.3. tillkännager för regeringen som sinmening att den i sin årliga skrivelse omverksamheten i Europeiska unionen redovisar hurmycket resurser som anslagits och utbetalats frånEU, staten, landstingen, kommunerna och näringslivetsamt i vilken utsträckning det påverkat denordinarie verksamheten.4. tillkännager för regeringen som sinmening att den skall identifiera de förhållanden därolikheter i och EU:s förvaltningskulturblir ett hinder för regional utveckling.2000/01:N262 av m.fl. (kd)7. tillkännager för regeringen som sinmening behovet av att regeringen i EU arbetar förregler som gör att biobränsle inte klassas somavfall och som stimulerar till att biobränsle iförsta hand utnyttjas regionalt där de produceras.2000/01:N285 av m.fl.(s)tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om översyn av de svenska reglernavid medfinansiering av EU-projekt frånstrukturfonderna.2000/01:N310 av ()tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av statistik och kännedomom pornografiexport från EU.2000/01:N322 av m.fl. (mp)2. begär att regeringen arbetar för att EU:skonkurrensregler eller deras tolkning skallförändras i enlighet med det som anförs i motionen.2000/01:N325 av ()26. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om stödområdena ochEU:s regionalpolitiska stöd.2000/01:N341 av och ()tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av en gemensamenergipolitik inom EU.2000/01:N376 av och ()tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om förtidsbetalningar till EU-projekt. Regionalpolitiska frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omregionalpolitiska frågor. Enligt utskottetsuppfattning bör den aviserade propositionenom regionalpolitik inväntas. Jämförreservation 1 (v).MotionernaI motion 2000/01:N206 (s) framförs förslag angåenderegelverket för stöd till företag. Motionärernaanser att ett företag som en gång erhållit stöd inteskall kunna få förnyat stöd om det flyttar. Såvälinom som inom EU bör åtgärder vidtas.I motion 2000/01:N285 (s) föreslås en översyn avde svenska reglerna vid medfinansiering av EU-projekt från strukturfonderna. kommuner ärofta medfinansiärer till beviljadestrukturfondsprojekt. Motionärerna anför attsystemet kan innebära en stor likviditetsförsämringför en liten kommun, eftersom EU-bidraget betalas uti efterskott mot specificerad redovisning. Beviljademedel bör tillföras kommunerna tidigare i processen.I motion 2000/01:N376 (s) betonas vikten av attupprätthålla en effektiv administration avstrukturfondsprojekten, såväl när det gälleransökningar som vid utbetalningar. måsteonödiga tidsfördröjningar minimeras. Motionärernaförordar därför att mindre förtidsutbetalningar tillprojektägarna skall möjliggöras. Nya riktlinjer börutarbetas för att säkerställa nödvändiga krav påkontroll och regelefterlevnad.I motion 2000/01:N254 (v) tar motionärerna uppbehovet av utvärdering av olika slag inom ramen förEU:s strukturfondsarbete. De efterlyser en samladnationell målsättning för hur strukturfonderna skallanvändas och hur en effektiv kontroll ochutvärdering skall ske. Det anförs atthittillsvarande utvärderingar ger bristfälliginformation om effekterna av strukturfondsprojektenvad gäller jämställdhet, långsiktigt hållbarutveckling, regional obalans m.m. I fortsättningenbör sådana effekter ingå i en samlad utvärdering.EU:s regelverk och svensk förvaltningstraditionstämmer inte alltid överens, konstateras det. Ettexempel är formerna för beslutsfattande istrukturfondsdelegationerna, dvs. konsensusbeslut.Motionärerna anser att regeringen bör identifiera deförhållanden där olikheter mellan och EU:sförvaltningskultur kan hämma den regionalautvecklingen. Vidare menar motionärerna att det i ensammanhållen analys av strukturfonderna tydligtmåste framgå om nedskärningar i ordinarie offentligverksamhet har fått betala medfinansiering avtidsbegränsade EU-projekt. Därför bör regeringen isin årliga skrivelse om verksamheten i Europeiskaunionen ange hur mycket resurser som anslagits ochutbetalats från , staten,landstingen, kommunerna och näringslivet samt ivilken utsträckning som dessa resurser påverkat denordinarie verksamheten.Enligt vad som anförs i motion 2000/01:N241 (c)bör regeringen initiera en översyn avhandläggningstiderna för utbetalning av EU-bidragen.Vidare bör regeringen besluta om en kampanj för attgöra EU-bidragen kända av medborgarna och informeraom hur bidragen kan användas. Värderingen av egnaarbetsinsatser som ekonomisk insats vid projekt medEU-stöd bör bli mer generös och inte vara beroendeav ideella insatser, anför motionärerna.För att EU:s regionalpolitiska stöd skall kunnautnyttjas effektivt krävs det att staten tar sittansvar och ställer upp som medfinansiär tillstrukturfondsprojekten, är budskapet i motion2000/01:N325 (fp). Administrationen i samband medEU:s strukturfondsstöd måste förenklas; bland annatmåste projektägarna få hjälp med ansökan ochredovisning.Vissa kompletterande uppgifterFörskott och administrationInför ändradesorganisationen av strukturfondsprogrammen; inom mål1 och 2 samt gemenskapsinitiativet Interreg har sexlänsstyrelser utsetts till ansvariga myndigheter,s.k. De ansvarar både förbeslut och utbetalning, vilket syftar till attförenkla hanteringen av strukturfonderna.Förvaltningsmyndigheterna tillsammans med övrigalänsstyrelser skall tillhandahålla hjälp vid ansökanoch redovisning.Medfinansiering av EU-projekt sker med medel frånstat, kommun och landsting samt med privatfinansiering. Av de nationella offentliga medlenstod staten för av finansieringen under förraprogramperioden.Efter ett regeringsbeslut är detmöjligt att betala ut förskott till ideellaföreningar, lokala kooperativ eller allmännyttigstiftelse inom mål 1, 2 och 3. Förskottet fårlöpande uppgå till högst avstrukturfondsstödet, dock högst . Syftetmed regeringens beslut är att möjliggöra för mindreprojektägare att driva EU-projekt. Kommissionen harutfärdat en förordning om förvaltnings- ochkontrollsystem med olika regler inomkontrollområdet. De utpekadeförvaltningsmyndigheterna är ansvariga för att idetalj utforma förskottshanteringen för attsäkerställa kontroll och regelefterlevnad.Kommuner är ofta medfinansiärer i EU-projekt. EU-medel betalas ut först efter redovisning avkostnader, men det är dock möjligt att rekvireramedel . Fleraöversyner visar att kommuner ofta dröjer med attrekvirera medel, vilket gör att de tappar likviditeti onödan.Frågor rörande företag som - efter att ha erhållitstöd - flyttar och begär förnyat stöd har utskottetutförligt behandlat i sitt betänkande 1999/2000:NU2(s. 30). Utskottet ansåg att reglerna förregionalpolitiskt stöd är sådana att risken fördubbelt stöd kan bedömas vara mycket liten. Däremotmenade utskottet att det är en viktig uppgift attnärmare undersöka konsekvenserna av att företag somflyttar mellan olika länder kan få stöd av olikaslag. Utskottet såg därför positivt på att denfrågan har tagits upp av EG-kommissionen.UtvärderingFör gäller en ny ordningför strukturfonderna. Det finns färrestrukturfondsprogram och därmed underlättasöverblicken och utvärderingarna. Verket förnäringslivsutveckling () är inte längre enutbetalande myndighet, som ansvarar för finansiellkontroll. uppgifter är att svara församverkan mellan myndigheter ochgenomförandeorganisationer, information, utvecklingav metoder vad gäller utvärdering samt att varasekretariat åt övervakningskommittéer. Vadstrukturfondsmedlen kan användas till bestäms i desamlade programdokumenten som arbetats fram påregional nivå och beslutats av . Tillett program knyts ett s.k. programkomplement därurvalskriterier finns med som skall användas vid valmellan olika projekt. Programkomplementet fastställsav där ärordförande och kommissionen rådgivare.Inför den nuvarande programperioden har detutvecklats indikatorer för att bättre kunna mätaresultat och effekter av programmen. Likamöjligheter för kvinnor och män liksom hållbarutveckling är genomgående teman i strukturfonderna,vilket betyder att de skall genomsyra alla projekt.Detta kommer att följas upp genom såväl kvantitativasom kvalitativa indikatorer. För de sven-ska mål 1-programmen skall mätningar göras på följandeområden:- Finansiell förvaltning. Mätningen skall visaandelen medel som utbetalats till slutligstödmottagare. Bedömningen kommer att grunda sig påbeslut fattade , dvs. åren2000 och 2001. Målet är att av de beviljademedlen skall vara utbetalade i juni 2003.- Förvaltning. Mätningen skall belysa denadministrativa kvaliteten genom att visa attprojekten finns dokumenterade i , STINS. Målet är att samtligabeslut t.o.m. skall finnas inrapporterade idatabasen . Det skall också säkerställasatt halvtidsutvärderingen är genomförd.- Resultatet av verksamheten. Detta kommer attmätas för tre indikatorer, nämligen antal nyaföretag, antal nya arbetstillfällen och antal timmarför kompetensutveckling. Den kvantitativamålsättningen för respektive indikator kommer attfastställas av och redovisas iprogramkomplementet.Även på åtgärdsnivå skall resultatindikatorerna varakvantifierbara och registreras i STINS. Defastställs av och möjliggör enlöpande uppföljning av genomförandet. Resultatenkommer enligt även attredovisas i årliga rapporter.För varje strukturfondsprogram skall enslututvärdering göras. En mätning av effekternakommer för ett flertal program från den förraprogramperioden att genomföras först ellerår 2002 eftersom de sista besluten togs i december1999. Mittutvärderingen för den förraprogramperioden genomfördes efter endast ett årsgenomförande av strukturfondsprogrammen, vilketmedförde att inga effekter kunde redovisas.I budgetpropositionen för redovisasfördelningen av den nationella offentligamedfinansieringen (prop. 2000/01:1 utg.omr. 19, s.37). Enligt redovisningen kommer från statligaregionalpolitiska anslag, från landstingen, 28 %från kommuner samt från övriga statliga anslag.Kommuner och landsting driver projekt i många falloch får då av projektetskostnader täckta av EU-medel. Detta gör att kommunerm.fl. kan genomföra mer projektverksamhet äntidigare.Vad gäller frågan om att besluten iStrukturfondsdelegationen skall fattas i konsensusså är detta inget krav enligt , utanett svenskt ställningstagande.Utskottets ställningstagandeDen förra programperioden, 1995-1999, kan enligtutskottets uppfattning ses som en läro- ochanpassningsperiod till gemenskapensstrukturfondssystem. Ett antal organisatoriska ochadministrativa problem upptäcktes under denna periodi den svenska hanteringen av strukturfondssystemet.Bland annat ansågs regelsystemet byråkratiskt ochkrångligt och därmed mindre effektivt. Efterutredningsarbete m.m. har reglerna förstrukturfondssystemets tillämpning ochadministration inklusive utvärdering förbättratsväsentligt inför den nuvarande programperioden,2000-2006. Utskottet har ovan beskrivit olikaförändringar, vilka innebär uppstramning,förtydligande och förenklingar. Utskottet noteraratt regeringen har tagit steg i rätt riktning ifrågan om förskott, men att reglerna fortfarandeuppfattas som oklara. När det gäller regelförenklinganser utskottet att mer kan göras. I övrigt menarutskottet att en samlad bedömning av här berördafrågor kommer att aktualiseras i samband medriksdagens behandling av den till hösten 2001aviserade propositionen om regionalpolitik.Utskottet vill i detta sammanhang även beröra enånyo aktuell fråga om strukturfondsstöd ochmervärdesskatt (moms). I utskottets yttrande1998/99: NU1y till utrikesutskottet över 1998 årsberättelse om verksamheten i EU nämndes problemetatt de lokala skatteförvaltningarna gjorde olikatolkning av frågan huruvida ett bidrag frånstrukturfonderna skall anses utgöra momspliktigintäkt för ett projekt. Denna fråga har nyligenbehandlats av skatteutskottet (bet. 2000/01:SkU15 s.30). Enligt skatteutskottets uppfattning är det braatt nu med en skrivelse har skapatökad klarhet om hur de aktuella EU-bidragen skallhanteras i mervärdesskattehänseende. Härigenom ökarförutsättningarna att få till stånd en enhetligpraxis i hela landet, menar skatteutskottet, somockså betonar vikten av information om reglerna tillprojektägare. Mot denna bakgrund förutsätterskatteutskottet att de tidigare redovisade problemenkan lösas på detta sätt.Med hänvisning till vad som anförts avstyrkernäringsutskottet samtliga här aktuellamotionsyrkanden.Energipolitiska frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omenergipolitiska frågor bl.a. med hänvisningtill en kommande proposition omklimatpolitiken. Jämför reservation 2 (kd).MotionernaMotionärerna bakom motion 2000/01:N341 (s) påtalarett behov av en gemensam energipolitik inom EU,särskilt när EU utvidgas med nya länder i öst.Försörjningstryggheten men i än högre gradmiljökraven motiverar en samordnad politik, ansermotionärerna. Med hänsyn till kravet på EU-insatserinom klimatpolitiken och utvidgningen är fråganbrådskande enligt motionärerna. Regeringen bördärför driva på för att EU skall få en sammanhållenenergipolitik.Kristdemokraterna anser i motion 2000/01:U512 attEU:s kompetensområde bör utvidgas så att det finnsen rättslig grund för en gemensam energipolitik. EUbör ta initiativ till en ny dialog med Förentastaterna om överenskommelser på energiområdet, sägsdet i motionen. Strategin inom EU bör vara att vidall offentlig upphandling skall energieffektivitetenpremieras.I motion 2000/01:N262 (kd) anförs att utvecklingenav biobränslen har gått snabbare än förväntat, tillstor del beroende på en betydande import. Mellan 35och av tillförseln av biobränslen tillfjärrvärmeverken importeras till priser som liggerlägre än de på den inhemska marknaden. Iursprungslandet är alternativvärdet på biobränsletofta mycket lågt eller negativt eftersom bränsletklassificeras som avfall och då beläggs meddeponiavgifter. Motionärerna anser att både miljöoch ekonomisk utveckling skulle gynnas ombiobränslena i huvudsak används där de produceras.Regeringen bör därför i EU arbeta för regler som göratt biobränsle inte klassificeras som avfall och somstimulerar till att biobränsle i första handutnyttjas regionalt där det produceras, anförs det imotionen.I motion 2000/01:MJ762 (mp) tas den långsiktigaklimatfrågan upp. Enligt motionärerna måste såvälenskilda länder som internationella organisationeroch unioner skapa strategier för att få till stånden grön och hållbar klimatpolitik. I motionen läggsolika förslag fram, bl.a. att regeringen bör verkaför att de existerande projekten , Joule,Save och Thermie utökas.Vissa kompletterande uppgifterDen långsiktiga klimatfråganDen parlamentariska klimatkommittén har i april 2000presenterat förslag om nationella ochinternationella åtgärder som syftar till att minskautsläppen av klimatgaser i sitt betänkande Förslagtill svensk klimatstrategi (SOU 2000:23). Förslagenbereds i , ochavsikten är att en proposition skall läggas framunder . Eventuellt kommer en arbetsgruppatt tillsättas inom med uppgiftatt utarbeta förslag till åtgärder för eneffektivare energianvändning. att se på projekten inom energiområdet.Riksdagen har ställt sig bakomregeringens bedömning att de villkor som riksdagensatt upp för stängning av den andra reaktorn iBarsebäcksverket inte är uppfyllda (bet.2000/01:NU3). I samband härmed framhölls bl.a. atten stängning inte får - enligt de villkor somriksdagen satte upp - medföra negativaeffekter för elpriset, tillgången på el förindustrin, effektbalansen eller för miljön ochklimatet.Miljö- och jordbruksutskottet anförde i sittbetänkande 2000/01:MJU10 (s. 29) att det delarregeringens uppfattning (skr. 2000/01:15) attSverige i de internationella klimatförhandlingarnaskall arbeta för att de utestående frågorna iKyotoprotokollet skall kunna lösas så attprotokollet skall kunna träda i kraft så snart sommöjligt. För att nå målen på klimatområdet behövsomfattande åtgärder globalt. måste därföräven i fortsättningen aktivt medverka i detinternationella samarbetet för att där driva defrågor som bedöms vara viktigast samt förmedlasvenska erfarenheter av åtgärder och resultat föratt minska utsläppen av växthusgaser. I dettasammanhang bör även regeringens kommande förslag omen samlad svensk klimatstrategi uppmärksammas.Enligt miljö- och jordbruksutskottets mening kan ensådan samlad strategi få stor betydelse även förSveriges möjligheter att vara pådrivande i defortsatta internationella klimatförhandlingarna.Näringsminister besvarade ifebruari 2001 en fråga (2000/01:583) av WillySöderdahl (v) om infrastruktursatsningar och utsläppav växthusgaser. Enligt näringsministern bör det avriksdagen fastställda etappmålet för utsläppen avkoldioxid från transporter i hastabiliserats nivå. Transportsektorn äri dag starkt beroende av fossila bränslen. I mångaEU- och är denna sektor den dominerandekällan till koldioxidutsläpp. Utan kraftfullaåtgärder kan man räkna med att energikonsumtionenoch koldioxidutsläppen från vägtrafiken kommer attfortsätta att öka kraftigt. Uppgiften att minskaklimatpåverkan från transportsektorn är en av destörsta utmaningarna när det gäller att gå mot ettlångsiktigt hållbart transportsystem, ansågnäringsministern. Vidare informerade han om attregeringen förbereder propositioner omklimatpolitiken samt om inriktningen avinfrastrukturåtgärder.Inom EU arbetar kommissionen med en övergripandeklimatpolitisk strategi (European Climate ChangeProgramme, ECCP), som innefattar såvälenergieffektivisering som förnybara energislag. I deinternationella klimatförhandlingarna verkar EU ochSverige för att åtaganden inom dessa områden skallha förtur inom ramen för Kyotoprotokolletsinternationella samarbete.Energiprogrammen Altener, Joule, Save ochThermieAltener och Save är delprogram i ett störreenergiramprogram som drivs av direktoratet förenergi och transport. Programmens främsta mål är attbidra till minskade koldioxidemissioner genom ökadanvändning av förnybara energikällor (Altener) ocheffektivare energianvändning (Save). Det finns ävenett delprogram för renare utnyttjande av fastafossila bränslen () och ett delprogram för attfrämja internationellt samarbete inom ovannämndaområden (Synergy). Budgeten uppgår till 70 miljonereuro till Altener och lite mindre för Save . Dessa belopp innebär enväsentlig ökning jämfört med tidigare budget.Joule och Thermie var delprogram för energi inomdet fjärde ramprogrammet för forskning ochutveckling, vilket avslutades . Förnärvarande pågår det femte ramprogrammet(1998-2002), där energidelen har en annan strukturoch heter Energie. Stöd ges till forskning,utveckling, demonstration och horisontellaaktiviteter som t.ex. speciella satsningar för småoch medelstora företag och resultatspridning.Budgeten för Energie för hela perioden 1998-2002uppgår till , vilket ungefär ärsamma budget som tidigare för Joule och Thermietillsammans.Enligt information från Statens energimyndighethar det allmänt sett funnits stort intresse iSverige att söka medel på energiområdet inom deolika ramprogrammen.