bet · GO01FiU27 · 2001-05-31 00:00:00 — Ändrade och nya anslag samtändrade ramar för utgiftsområden förår 2001Riksdagen godkänner ändrade ramarför utgiftsområden samt anvisarändrade och nya anslag för budgetåret2001 i enlighet med bifogadspecifikation samt tillkännager förregeringen som sin mening vadutskottet anfört om omarrondering.Därmed bifaller proposition2000/01:100 punkt 37 samt delvismotion 2000/01:Fi32 och avslårmotionerna 2000/01:Fi22, 2000/01:Fi23,2000/01:Fi24, 2000/01:Fi27 yrkande 1,2000/01:Fi30 yrkande 1 samt2000/01:Fi31.Reservation 10 (m)Reservation 11 (fp)den 31 maj 2001På finansutskottets vägnarJan BergqvistFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), (), (), BengtSilfverstrand (s), (),(), (),(), (),(), Per (), GunnarAxén (m), (), (), (), () och ().Förslag till beslut om tilläggsbudget 1för (punkt 29 i Förslagtill riksdagsbeslut)Utskottets förslag till ramar och anslagöverensstämmer med regeringens förslag.Specifikation av ändrade ramar förutgiftsområden samt ändrade och nyaanslag för budgetåret 2001Tusental kronorUtgiftsområde Regeringens förslagAnslagBelopp Förändr Nyenligt ing av ram/nystatsbu anslagdgeten ram/ans snivå2001 lag1 5 316 29 050 5 345203 25345: , ramanslag 14 703 1 600 16 303146: Allmänna val, 25 000 1 400 26 4001 ramanslag46: , Nytt 3 450 3 4505 ramanslag90: 3 269 22 600 3 2925 m.m., ramanslag 649 2492 Samhällsekonomi och 1 307 3 700 1 311finansförvaltning 655 3551:6 Statistiska 376 303 3 700 380centralbyrån, 003ramanslag2:2 , 130 186 6 300 136ramanslag 4862:4 Riksgäldskontoret:Förvaltningskostnader 256 402 -2 300 254, ramanslag 1022:7 Avgift förStadshypotekskassans 9 400 -4 000 5 400grundfond, ramanslag3 och 6 206 -2 700 6 204uppbörd 948 2483:1 , 442 682 -3 450 439ramanslag 2323:2 Skattemyndigheterna, 4 593 750 4 594ramanslag 878 6284 Rättsväsendet 23 973 773 000 24 746166 1664:1 , 12 298 770 000 13 068ramanslag 318 3184:6 Kriminalvården, 4 148 3 000 4 151ramanslag 078 0784:1 Brottsoffermyndighete 16 852 3 000 19 8520 n, ramanslag4:1 Ersättning för skador1 på grund av brott, 74 500 -3 000 71 500ramanslag5 Utrikesförvaltningoch internationell 2 908 11 400 2 919samverkan 385 7855:1 , 1 816 11 400 1 827ramanslag 068 4686 Totalförsvar 46 530 -4 000 46 526105 1056:1 Förbandsverksamhetoch beredskap m.m., 18 266 703 700 18 969ramanslag 092 7926:2 Fredsfrämjande 1 000 81 000 1 081truppinsatser, 762 762ramanslag6:3 Materiel,anläggningar samt 23 314 -787 22 527forskning och 833 000 833teknikutveckling,ramanslag7:4 : 555 449 -1 700 553samhällets skydd mot 749olyckor, ramanslag7 Internationellt 14 966 -107 14 859bistånd 011 000 0118:1 Biståndsverksamhet, 13 603 -107 13 496reservationsanslag 884 000 884Utgiftsområde Regeringens förslagAnslagBelopp Förändr Nyenligt ing av ram/nystatsbu anslagdgeten ram/ans snivå2001 lag8 Invandrare och 4 941 38 000 4 979flyktingar 878 87810: Kommunersättningar3 vid 2 238 -200 2 038flyktingmottagande, 565 000 565ramanslag12: , 446 ramanslag 03112: Mottagande av 1 asylsökande, 335 335ramanslag12: , 70 483 5 000 75 4834 ramanslag12: Från EU-budgeten7 finansierade insatser Nytt 38 000 38 000förasylsökande,ramanslag9 Hälsovård, sjukvård 29 373 0 29 373och social omsorg 625 62513: Hälso- och5 sjukvårdens 23 407 -1 570 21 837ansvarsnämnd,ramanslag14: Bidrag till Nordiska3 hälsovårdshögskolan, 16 896 1 970 18 866ramanslag14: Alkoholsortimentsnämn 401 -400 110 den, ramanslag1 Ekonomisk trygghet0 vid sjukdom och 101 949 3 100 105handikapp 802 000 04980219: Sjukpenning och1 rehabilitering m.m., 38 425 3 000 41 425ram- 000 000 000anslag19: Allmänna 5 försäkringskassor, 296 296ramanslag1 Ekonomisk trygghet 33 779 30 000 33 8091 vid ålderdom 600 60020: Efterlevandepensioner 13 141 30 000 13 1712 till vuxna, ramanslag 000 00020: Bostadstillägg till 10 264 -120 10 1443 pensionärer, 000 000 000ramanslag20: Delpension, ramanslag 177 600 120 000 2974 6001 Arbetsmarknad 63 030 -818 62 2123 635 632 00322: Bidrag till2 arbetslöshetsersättni 38 962 -474 38 487ng och 000 864 136aktivitetsstöd,ramanslag22: Köp av3 arbetsmarknadsutbildn 5 761 -343 5 417ing och övriga 086 768 318kostnader, ramanslag1 Arbetsliv 8 541 -19 000 8 5224 971 9711:2 Statliga 7 500 -19 000 7 481tjänstepensioner 000 000m.m., ramanslag1 Utbildning och 34 845 -150 34 6956 universitetsforskning 518 000 51825: för5 handikappfrågor i 125 292 88 656 213skolan, ramanslag 94825: Specialskolemyndighet7 en och resurscenter, 411 774 -73 656 338ramanslag 11825: Särskilda insatser på 278 526 -15 000 2638 skolområdet, 526ramanslag25: Maxtaxa i 150 000 -150 010 barnomsorgen m.m., 000ramanslag25: Särskilda utgifter70 inom universitet och 362 066 -20 000 342högskolor m.m., 066ramanslag25: Centrala 351 995 17 500 36976 , 495ramanslag25: 5 000 2 500 7 50077 en, ramanslagUtgiftsområde Regeringens förslagAnslagBelopp Förändr Nyenligt ing av ram/nystatsbu anslagdgeten ram/ans snivå2001 lag1 Kultur, medier, 7 806 16 766 7 8237 trossamfund och 918 684fritid28: Bidrag till allmän2 kulturverksamhet, 224 463 18 916 243utveckling samt 379internationelltkulturarbete ochsamarbete, ramanslag28: Bidrag till och 4 569 176 4 745Sverigefinskaspråknämnden,obetecknat anslag28: Bidrag till bild- och 29 234 74 29 30819 formområdet,ramanslag28: Centrala museer: 192 919 -514 19229 Stiftelser, 405obetecknat anslag28: Bidrag till vissa 30 500 264 30 76431 museer, obetecknatanslag28: Stöd till 50 750 -2 150 48 60038 trossamfund,ramanslag30: Stöd till idrotten, 457 240 -400 4561 ramanslag 84030: Stöd till4 friluftsorganisatione 13 000 400 13 400r, obetecknat anslag1 Samhällsplanering,8 bostadsförsörjning 1 634 -513 1 121och byggande 740 000 74021: Bostadsbidrag, 4 760 -500 4 2601 ramanslag 000 000 00031: Bidrag till fonden5 för fukt- och 50 000 -10 000 40 000mögelskador,ramanslag31: Investeringsbidrag12 för nybyggnad av Nytt 1 000 1 000hyresbostäder,ramanslag34: Stöd till lokala1 investeringsprogram 1 364 -4 000 1 360för ekologisk 500 500hållbarhet, ramanslag2 Allmän miljö- och 2 200 4 000 2 2040 naturvård 522 52234: , 303 138 4 000 3071 ramanslag 1382 Kommunikationer 24 690 -10 000 24 6802 313 31334: Bidrag till Sveriges1 meteorologiska ochhydrologiska institut 203 077 20 000 223m.m., ramanslag 07736: : 1 044 -257 7871 Administration, 730 600 130ramanslag36: Väghållning och 13 662 230 000 13 8922 statsbidrag, 925 925ramanslag36: : 749 849 -2 400 7473 Administration, 449ramanslag36: Bidrag till 409 000 105 000 5148 sjöfarten, ramanslag 00036: Ersättning till Statens10 järnvägar i samband med 140 -90 000 50 000utdelning från AB 000Swedcarrier, ramanslag36: Rikstrafiken:Trafikup 790 000 -15 000 77512 phandling, ramanslag 0002 Jord- och skogsbruk,3 fiske med anslutandenäringar 13 677 -10 500 13 666015 51525: 1 199 1 000 1 2001 , 121 121ramanslag26: för1 miljö, areellanäringar och 240 263 -6 000 234samhällsbyggande: 263Forskning ochkollektiv forskning,ramanslag42: Statens1 veterinärmedicinskaanstalt, ram- 93 706 5 000 98 706anslag43: Statens 300 456 -3 400 2971 jordbruksverk, 056ramanslag43: Räntekostnader för7 förskotteradearealersättningar 79 700 -2 100 77 600m.m., ramanslag43: Åtgärder inom 25 000 -3 000 22 00016 livsmedelsområdet,ramanslag44: Stöd till jordbrukets4 rationalisering m.m.,ramanslag 20 000 -2 000 18 000Utgiftsområde Regeringens förslagAnslagBelopp Förändr Nyenligt ing av ram/nystatsbu anslagdgeten ram/ans snivå2001 lag2 Näringsliv 3 517 -56 240 3 4614 539 29926: Verket för2 innovationssystem:Forskning och 1 005 -89 960 915utveckling, ramanslag 949 98938: Myndigheten för1 företagsutveckling:Förvaltningskostnader 183 537 20 000 203, ramanslag 53738: geologiska6 undersökning:Geovetenskaplig 4 924 4 000 8 924forskning, ramanslag38: Styrelsen för10 ackreditering ochteknisk kontroll: 13 947 2 700 16 647Bidrag tillriksmätplatser,ramanslag38: Bidrag till12 standardisering,provnings- och 80 388 -1 000 79 388mätteknisk FoU m.m.,ramanslag38: Rymdverksamhet, 535 809 -1 700 53414 ramanslag 10939: Exportfrämjande 173 656 -5 000 1683 verksamhet, ramanslag 65639: Investeringsfrämjande 51 357 14 720 66 0775 , ramanslag40: , 5 112 500 5 6121 ramanslag40: , 92 972 -2 000 90 9722 ramanslag40: Allmänna 16 691 1 500 18 1913 reklamationsnämnden,ramanslag2 Allmänna bidrag till 99 362 140 280 99 5025 kommuner 633 91391: Generellt statsbidrag1 till kommuner och 78 105 150 000 78 255landsting, ramanslag 500 50091: Bidrag till särskilda2 insatser i vissakommuner och 2 066 -9 720 2 056landsting, 200 480reservationsanslagSumma 2 455 124anslagsförändring påtilläggsbudget Utskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken angesinom parentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlasi avsnittet.1.Presstöd (punkt 2) (m, fp)av (), LennartHedquist (m), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår den föreslagna ändringenav reglerna för presstöd. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:Fi20 yrkande27 och 2000/01:Fi28 samt avslårproposition 2000/01:100 punkt 15 ochmotion 2000/01:Fi29 yrkande 1.StällningstagandeRegeringens förslag om ändradepresstödsregler bör, i enlighet med vadsom anförs i motionerna Fi20 (fp)yrkande 27 och Fi28 (m), avslås.Presstödet har sedan ett trettiotal århaft i stort samma inriktning, trots attmedielandskapet förändrats dramatiskt.Det har inte bidragit till att tidningari ekonomiska svårigheter har kunnaträddas som förväntat. Stödet har däremotbidragit till att strukturella reformerhar försenats och att konkurrensvillkorensnedvridits. Att höja presstödet för attmedel frigjorts till följd av tidningenArbetets nedläggning är inte motiverat.2.Presstöd (punkt 2) (kd)av och (bådakd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:Riksdagen godkänner den föreslagnaändringen av reglerna för presstödbeträffande samdistributionsstödet ochavslår förslaget beträffade driftsstödet.Därmed bifaller motion2000/01:Fi29 yrkande 1, bifaller delvisproposition 2000/01:100 punkt 15 ochavslår motionerna 2000/01:Fi20 yrkande 27och 2000/01:Fi28.StällningstagandeNär det gäller förslaget om ändradepresstödsregler bör endast uppjusteringenav samdistributionsstödet med 5 %genomföras. Förslaget att höjadriftsstödet bör, som anförs imotion Fi 29 (kd) yrkande 1, däremotavslås.3.Medel till utrikesförvaltningen(punkt 6) (m, kd, c, fp)av (), (), (), AnnaÅkerhielm (m), Per (),(), () och KarinPilsäter (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 6 borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringentill känna vad som anförs i reservation 3om ökade medel till utrikesförvaltningen.Därmed tillstyrker motion2000/01:Fi20 yrkande 29.StällningstagandeVi anser att anslaget 5:1Utrikesförvaltningen bör tillförasytterligare 25 miljoner för att göradet möjligt att bibehålla ambassadernai , , och vid Heligastolen. I länder som är av centralbetydelse för utrikes- ellersäkerhetspolitiska intressen, som ärviktiga för svenskt näringsliv, som ärpartner i utvecklingssamarbetet ellersom är av stor regional betydelse ärdet av betydande vikt att Sverigebesitter diplomatisk närvaro. Att avbesparingsskäl lägga ner ambassadernai , , och vid Heligastolen anser vi vara oerhörtbeklagligt. utlandsbevakningskulle på så vis bli nedgraderad påett mycket olyckligt sätt. Detta börriksdagen tillkännage för regeringensom sin mening.4.Investeringsbidrag för nybyggnad avhyresbostäder (punkt 14) (m, kd, c,fp)av (), (), (), AnnaÅkerhielm (m), Per (),(), () och KarinPilsäter (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 14 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår förslaget om ettinvesteringsbidrag för nybyggnad avhyresbostäder. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2000/01:Fi20 yrkande 28,2000/01:Fi21 och delvis 2000/01:Fi27yrkande 2 och avslår proposition2000/01:100 punkt 26.StällningstagandeDet behövs helt andra åtgärder för attkomma till rätta med de omfattandeproblemen på bostadsmarknaden. Somframhålls i motioner från Moderatasamlingspartiet, ,liberalernabehöver långsiktigt goda förutsättningarför byggande och förvaltning av bostäderskapas. Det handlar bl.a. om sänktskattetryck på bostadssektorn,förenklingar i plan- och byggprocessen,en översyn av hyressättningssystemet samtåtgärder för att främja konkurrensen inombyggsektorn. På dessa områden har vipresenterat delvis olika förslag, men meden inriktning som till stora delarsammanfaller. Inför höstensriksdagsarbete har vi för avsikt attåterkomma med förslag om hurbostadsmarknaden skall kunna bringas ibalans i hela landet. Vi anser emellertidinte att det finns skäl att i samband med2001 års tilläggsbudget fördjupa oss idessa frågor. I detta sammanhangbegränsar vi oss därför till att heltkortfattat redogöra för några av de skälsom talar mot regeringens förslag om attinföra ett nytt investeringsbidrag.Rent allmänt kan det konstateras att enbidragsgivning med den föreslagnautformningen inte på något sätt påverkarde grundläggande orsakerna till deproblem som föranlett regeringensförslag. Erfarenheterna från liknandebidragsformer är också till stora delarnegativa. Inte sällan har denna typ avstatliga insatser visat sig kunna blisåväl kostnadsdrivande somkonkurrenshämmande. Det finns således enuppenbar risk för att ettinvesteringsbidrag med den förordadeinriktningen inte bara kommer att visasig vara ineffektivt utan att det ävendirekt motverkar sitt syfte och görbetydligt mer skada än nytta. Redan nuhar den effekten uppkommit attbostadsföretag skjuter upp planeradebyggprojekt i avvaktan på att de närmarevillkoren för bidraget skall redovisas.Från flera håll har det också ifrågasattsom bidraget, med de villkor om hyrestakm.m. som regeringen aviserat, alls kommeratt kunna användas där behovet av nyabostäder är som störst.Det är enligt vår uppfattninganmärkningsvärt att regeringen inteförmått ta fasta på de enträgna krav pålångsiktigt hållbara regler förbostadsbyggandet som vid upprepadetillfällen förts fram av en i stort settenig bygg- och bostadssektor. Ett nytttillfälligt investeringsbidrag riskeraratt ytterligare försena de nödvändigaåtgärderna. Bostadsmarknaden har underalltför lidit av tillfälliga ochogenomtänkta statliga insatser.Regeringen har också fått tydligasignaler om att bostadssektorn inteönskar nya åtgärder av denna typ. Videxempelvis den offentliga utfrågning påtemat "Varför byggs det så fåhyresbostäder i ?" sombostadsutskottet genomförde i mars i årfanns det i princip ingen part som tyckteatt investeringsbidrag är önskvärda. Ävende partsföreträdare som i brist på andrainsatser inte ansåg sig helt kunna avvisatanken på sådana åtgärder uttryckte tveksamhet på grund av risken föroönskade bieffekter och bristen pålångsiktighet.Med hänvisning till det ovan anfördaanser vi att regeringens förslag om ettnytt investeringsbidrag för byggande avhyresbostäder bör avslås av riksdagen.5.Ersättning för nedsättning avsocialavgifter (punkt 16) (kd)av och (bådakd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 16 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår den föreslagnaanvändningen av det under utgiftsområde19 Regional utjämning och utvecklinguppförda ramanslaget 33:4 Ersättning förnedsättning av socialavgifter. Därmedbifaller motion 2000/01:Fi29yrkande 2 och avslår proposition2000/01:100 punkt 27.StällningstagandeVi avstyrker regeringens förslag tillanvändning av det aktuella anslageteftersom det inte finns någon färdig planför hur de frigjorda medlen skallanvändas. Medlen bör återföras tillstatsbudgeten.6.Utbyggnad av väg E 6 (punkt 20) (m)av , ,och (allam).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 20 borde ha följande lydelse:Riksdagen bemyndigar regeringen att låtaVägverket ta upp lån i Riksgäldskontoretintill ett belopp av föratt inleda utbyggnaden av väg E 6 delHogdal-Nordby samt ger som sin meningregeringen till känna vad som anförs ireservation 6 om avgiftsfinansieringen.Därmed bifaller delvisproposition 2000/01:100 punkt 31 samthelt motion 2000/01:Fi30 yrkandena 2 och3.StällningstagandeModerata samlingspartiet har sedan längeförordat en fortsatt utbyggnad av väg E6. Vi har därför ingen erinran motregeringens förslag att får taupp lån i intill ettbelopp av för attinleda utbyggnaden av väg E 6 delHogdal-Nordby. Vi anser dock attavgifterna för den aktuella sträckaninklusive den halva bron över betalas av samtliga trafikanter. Föratt kunna närmare fastställa avgiftsnivånbör regeringen återkomma till riksdagenmed information om hur avgiftsberäkningenbör utformas. Detta bör riksdagentillkännage som sin mening förregeringen. bör således bifallamotion Fi30 (m) yrkandena 2 och 3.7.Banverket och ()(punkt 21) (m)av , ,och (allam).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 21 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår förslaget omaktieägartillskott i form avbetalningsutfästelser till Svensk-DanskaBroförbindelser AB:s () samttillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 7.Därmed bifaller delvis motion2000/01:Fi30 yrkande 4 och avslårproposition 2000/01:100 punkt 32.StällningstagandeVi instämmer i den kritik som framförs imotion Fi30 (m). Vi anser att regeringenbör återkomma med ett nytt förslag ibudgetpropositionen där erforderligtkapitaltillskott finansieras via anslag.Detta bör tillkännage som sinmening för regeringen.8.Framtida sjöfartsstödet (punkt 24) (m)av , ,och (allam).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 24 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening förregeringen vad som anförs i reservation8. bifaller därmed motion2000/01:Fi25 och avslår motion2000/01:Fi29 yrkande 3.StällningstagandeDen svenskregistrerade handelsflottan,utom färjorna, har länge haft svårt atthävda sig i konkurrensen. Sedan år 1989är den beroende av statligt stöd, vilketär en olycklig lösning. Mångautvärderingar har gjorts av denna typ avriktade industristöd och de ger alla engenomgående mycket negativ bild aveffekterna. Stödet skapar ineffektivaorganisationer, snedvrider konkurrensenoch konserverar föråldrad teknik. Sedanstödet infördes har handelsflottanminskat, medelåldern hos tonnaget ökat,den tekniska utvecklingen mer ellermindre avstannat och riskkapitalet istort sett försvunnit. Regeringenaviserar nu att stödet skall mer änfördubblas och även utgå tillfärjesjöfarten. Det utökade stödet kommertill den helt dominerande delen att utgåtill ett enda företag. Det borde inte hainträffat sedan varvsstödets dagar attett enskilt företag erhåller ett såomfattande belopp för att täcka löpandedriftunderskott. Eftersom färjenäringen,till skillnad från den vanligalastsjöfarten, verkar i en sortsoligopolmarknad med mycket begränsadkonkurrens mellan de olika företagen, ärstödet än mer anmärkningsvärt.Sjöfartsstödet kommer därför direkt attpåverka det statliga upplåningsbehovet,och kostnaden för det nya driftsbidragettill färjorna överlåts därmed tillframtida generationer att betala. När densvenska arbetsmarknaden står införpersonalbrist på många områden planerarregeringen att med skattemedelsubventionera tämligen lågbetaldasjöarbeten. Detta kan enligt våruppfattning inte vara en riktigutveckling. Stödet bör enligt motionendärför ej utökas och det nuvarandesjöfartsstödet bör avvecklas. Detta börriksdagen tillkännage som sin mening förregeringen.Riksdagen bör således bifalla motion Fi25(m).9.Framtida sjöfartsstödet (punkt 24)(kd)av och (bådakd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 24 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening förregeringen vad som anförs i reservation9. bifaller därmed motion2000/01:Fi29 yrkande 3 och avslår motion2000/01:Fi25.StällningstagandeI vårpropositionen skriver regeringen attsjöfartsstödet skall införas så snart sommöjligt, dock senast den 1 januari 2002.Kristdemokraterna anser att det nyasjöfartsstödet skall träda i kraft redantill sommaren, dock senast den 1september 2001. Vi anser att svenskhandelssjöfart är ledande på miljö- ochsäkerhetstänkande men att den lever underpressade ekonomiska förhållanden. Därförvill vi framhålla att det är viktigt attkompetensen finns kvar i och fördet krävs enligt vår uppfattning en aktivsjöfartspolitik. Detta bör tillkännagesför regeringen. bör såledesbifalla motion Fi29 (kd) yrkande 3.10. Ändrade och nya anslag samtändrade ramar för utgiftsområden förår 2001 (punkt 29) (m)av , ,och (allam).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 29 borde ha följande lydelse:Riksdagen godkänner ändrade ramar förutgiftsområden samt anvisar ändrade ochnya anslag för i enlighetmed den specifikation som betecknats med(m) i bilaga 3 samt ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört omomarrondering samt vad i reservation 10anförs om polisverksamheten,, samtom- och nylokalisering avförsvarsverksamhet. Därmed bifallerriksdagen delvis proposition 2000/01:100punkt 37 och motion 2000/01:Fi32 ochbifaller helt motionerna 2000/01:Fi22,2000/01:Fi23, 2000/01:Fi24, 2000/01:Fi27yrkande 1, 2000/01:Fi30 yrkande 1 samt2000/01:Fi31.StällningstagandeVi biträder de förslag som finns i demoderata motionerna Fi22, Fi23, Fi24,Fi27, Fi30 och Fi31. Det innebär attriksdagen bör avslå regeringens förslagbeträffande försvaret,friluftsorganisationer ochinvesteringsbidrag för nybyggnad avhyresbostäder. Regeringsförslaget omminskade medel till kanaccepteras under förutsättning att detinte drabbar forskningsverksamheten.Dessutom bör göra etttillkännagivande om polisverksamheten,och Utlänningsnämnden.Skälen för våra förslag är följande.Försvarskrisen är över oss igen. Förraårets försvarsbeslut visar sig redan nuvara otillräckligt, även med debegränsade ambitioner som ligger bakombeslutet.Försvarsbeslutet som helhet ärunderbalanserat. Driften blir avsevärtdyrare än beräknat under 2002-2004.Dessutom har regeringen genom beslutadeoch föreslagna pålagor belastatFörsvarsmakten med kostnader på minst 650miljoner - kanske upp till 1 250 miljoner- kronor/år utöver vad som fanns med iförsvarsbeslutet.Underskottet för förbandsverksamhetenuppgick till drygt 700miljoner. Detta som följd av högrekostnader än beräknat - framför allt föravveckling men också för kostnader fördriften av den nya organisationen - ochdärmed svårigheter att anpassaverksamheten i övergången från den gamlatill den nya ekonomiska ramen. Resultatetav överutnyttjandet innebar alltför storaambitionssänkningar redan i förbandensplanerade verksamhet . En stordel av de påverkbara kostnaderna skarsbort i budgetdialoger under början avåret. Utveckling och framtidstroförvandlades till ett utbildningsår medytterligare hårda sparkrav.För att både klara av situationenkortsiktigt och komma till rätta medunderskotten långsiktigt föreslogFörsvarsmakten i budgetunderlaget att fåanvända överskott frånmaterielanskaffningen för att täckaöverskridanden inom förbandsverksamheten,såväl de existerande som deväntade . Regeringen föreslåremellertid att endast förra åretsvverskridande skall täckas genom attanvända överskottet frånmaterielanskaffningen. En organisationsom redan utsatts för ytterst hårdasparkrav tvingas att inskränkaverksamheten med ytterligare 700 miljonerkronor för innevarande år.Moderata samlingspartiet anser igrunden att av beslutadverksamhet skall genomföras inom de ramarsom anvisats. Detta kräver emellertid attdet finns en balans mellan beslutadverksamhet och tilldelade resurser.Förslaget i tilläggsbudgeten är sålundaorimligt. Det är inte möjligt att minskaanslaget 6:1 Förbandsverksamhet ochberedskap m.m. under de kvarvarande sjumånaderna på ett sådant sätt somregeringen begär. Att "ökaomvandlingstrycket" för att få försvaretatt komma i kostymen är en sak, menmetoderna ansvarslösa. Det är möjligt attden kamerala ekvationen kan lyckas. Dettakräver dock att all förbandsverksamhet ihuvudsak inställs under resten av året.Försvarsmaktens högkvarter har införförsvarsutskottet redovisat vilkakonsekvenserna blir .