bet · GP01UBU2 · 2001-11-27 00:00:00 — Syftet med analysen skallvara att, mot bakgrund av de studerandes skiftandesociala situation, kartlägga samspelet mellanstudiestödssystemet och andra förmånssystem sombostadsbidraget, socialförsäkringssystemet,socialbidraget och arbetslöshetsförsäkringen.Utredningen bör samverka med den utredning somregeringen avser att tillsätta omskyddstider för sjukpenninggrundande inkomst.Utbildningsutskottet kommer därutöver att initieraen översyn av studenthälsovården ur ettstudiesocialt perspektiv. I denna översyn skallockså översyn avseende högskolansinre arbete beaktas.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden om utökadteckenspråksutbildning för vissa föräldrar,om studielitteratur till elever med läs- ochskrivsvårigheter i ochgymnasieskolan, om utredning om upplåning iRiksgäldskontoret, om bonus vid förtidaåterbetalning av studielån, om rätten tillstudiestöd för invandrarstudenter med behovav språkutbildning samt om ansvar för ökadelevnadskostnader vid praktik inom högreutbildning.Jämför reservationerna 1 (kd) och 8 (m, kd).I två motioner, nämligen motionerna 2001/02:Ub330(m) yrkande 1 och 2001/02:Ub313 (kd) yrkande 1,förordas att teckenspråksutbildningen för vissaföräldrar, TUFF, utökas. TUFF bör även kunna gestill föräldrar med döva eller gravt hörselskadadebarn i eller motsvarande skolformer.Motionärerna påpekar att barnens språkutvecklingfortsätter under skolåren. I avvaktan på en form avskol-TUFF bör det enligt yrkande 2 i motion2001/02:Ub313 bli möjligt att sprida de nuvarandesammanlagt över en längre periodoch på så sätt förlägga en del av timmarna till deförsta skolåren.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena med hänvisning till följande.Enligt gällande bestämmelser i förordningen(1997:1158) om statsbidrag förteckenspråksutbildning för vissa föräldrar skallTUFF i första hand ges innan barnet nått skolåldern.Föräldrar till yngre barn skall prioriteras.I budgetpropositionen redovisas att hari uppdrag att följa och utvärdera TUFF och årligenlämna en redovisning. Slutlig redovisning skalllämnas . Regeringen bemöter ipropositionen framförda krav på utökning av för döva, hörselskadade ochspråkstörda barn. Enligt regeringen är utbildningenunder uppbyggnad. Erfarenheter av TUFF i dessslutliga utformning saknas, liksom Skolverketsslutredovisning av utvärderingen av utbildningen.Det finns inte heller några uppgifter om hurmöjligheterna tillvaratagits till efterföljandestudier inom ramen för studieförbundens ochfolkhögskolornas utbildningsutbud. Regeringen finnerinte skäl att föreslå några förändringar innan dessaunderlag finns. Utskottet gör ingen annan bedömningän regeringen.I motion 2001/02:Ub240 hänvisar tillatt Talboks- och (TPB) haransvar för produktion av studielitteratur förhögskolestuderande som är dyslektiker. Motionärernavill att det skall undersökas om TPB även bör gesansvar för att ta fram studielitteratur till elevermed läs- och skrivsvårigheter i ochgymnasieskolan (yrk. 8).U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.Regeringen har tillkallat ensärskild utredare med uppgift att göra en översyn avstatens engagemang för framställning och anpassningav läromedel och studiematerial för barn, elever ochvuxna med funktionshinder (dir. 2001:65). Utredarenskall enligt direktiven pröva hur statens åtagandebör utformas och organiseras, t.ex. vad gälleransvarsfördelningen mellan och andra berörda myndigheter såsomSkolverket, Talboks- och ochStatens utbildningsstöd.Uppdraget skall redovisas senast den 1 december2002.Kristdemokraterna begär i motion 2001/02:Ub449yrkande 9 en utredning om hur behovet av upplåning i Riksgäldskontoretkan minska. Enligt motionärerna är den växandeskuldstocken en tickande bomb. De ser en försäljningav skuldstocken som en möjlig åtgärd. Också i motion2001/02:Ub414 (kd) yrkande 1 föreslås att regeringenskall låta utreda alternativet att utförsäljastudielånsstocken på marknaden. En förutsättningskall då vara att villkoren för studenterna blirlika fördelaktiga som i dagens situation, ellerbättre.U t s k o t t e t behandlade och avstyrktemotsvarande motionsyrkanden i förra åretsbudgetbetänkande (bet. 2000/01:UbU2 s. 25).Utskottet anser, liksom tidigare, att motionärernasförslag om utförsäljning är orealistiskt. Riksdagenbör avslå motionsyrkandena.Enligt motion 2001/02:Ub414 (kd) yrkande 2 skulledet kunna vara lönsamt för staten att ge bonus vidförtida återbetalning av studielån.U t s k o t t e t konstaterar att regeringenredan har möjlighet att besluta om bonus enligt enbestämmelse i 4 kap. 20 § studiestödslagen. Därstadgas att regeringen, i syfte att stimulera ensnabb återbetalning av studielån, får meddelaföreskrifter om till låntagare som betalartillbaka större belopp än det fastställdaårsbeloppet. Motionsyrkandet avstyrks med detanförda.Rätten till studiestöd för invandrarstudenter medbehov av språkutbildning tas upp i motion2001/02:Ub453 (s). Motionären påpekar vikten av attstudenter med behov av att läsa grundläggandesvenska och/eller engelska inte missgynnas istudiemedelssystemet. För en svensk studerande somredan har en grundskoleutbildning är säkert regelnom maximalt rimlig, men de flestastuderande med en utländsk bakgrund måste läsa enhel del svenska på grundläggande nivå. Reglernamåste ta hänsyn till de extra timmar som dessastudenter behöver för språkutbildningen.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandet.Enligt det nya studiestödssystem som infördes den1 skall den som helt saknargrundskoleutbildning eller motsvarande utbildningkunna få studiemedel för studier på grundskolenivåunder högst (). Tiden skall kunnaförlängas med högst () för densom behöver grundläggande färdighetsträning iläsning, skrivning och räkning. Ett förbättratstudiebidrag för vuxnas lärande inom ramen förstudiemedelssy-stemet kommer att införas fr.o.m. år2003. Det förbättrade stödet skall kunna lämnas somstudiemedel eller bidrag tillpersoner som är arbetslösa, riskerar att bliarbetslösa eller som har vissa funktionshinder förstudier på grundskola eller gymnasieskola underhögst utöver nuvarande studiestödsveckor.I motion 2001/02:Ub272 (s) begärs etttillkännagivande om att frågan om ansvar för ökadelevnadskostnader vid praktik inom högre utbildningskall klarläggas. Motionären anför att i en del fallkan studenter få praktikplatser långt ifrån bostadeneller högskolan.U t s k o t t e t hänvisar till att enligtCentrala föreskrifter (CSNFS2001:1) kan merkostnadslån lämnas till studerandevid svensk och logi i sambandmed en obligatorisk studie- och praktikresa. Ettvillkor är att läroanstalten svarar för minsthälften av den studerandes kostnader för resor ochför logi. Enligt (1996:3 R) är det rimligt att studentenäven under studieresa eller praktik står för normalalevnadskostnader men kan få bidrag för resor ocheventuellt fördyrade levnadskostnader av högskolan.Utskottet avstyrker motionen med hänvisning tilldet anförda.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Studiestöd för elever igymnasieskolan, m.m. (punkterna 2,3, 5, 8, 15 och 20) kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 2,3, 5, 8, 15 och 20 borde ha följande lydelse:2. Studiestöd för elever i gymnasieskolanRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub449 yrkandena4 och 5 samt avslår motion 2001/02:Ub405.3. Studiestöd för elever igymnasiesärskolanRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub449 yrkande3.5. Grunddragen i studiemedelssystemetRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub449 yrkandena1 och 7 samt avslår motionerna 2001/02:Ub260yrkande 6 och 2001/02:Ub552 yrkande 1.8. Översyn av övre åldersgräns förstudiemedelRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub449 yrkande10.15. Studiestöd vid vuxenutbildningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub449yrkande 6 och 2001/02:Ub549 yrkandena 6 och 7samt avslår motion 2001/02:Ub260 yrkande 5.20. Utredning om upplåning iRiksgäldskontoretRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub414yrkande 1 och 2001/02:Ub449 yrkande 9.StällningstagandeEnligt vår mening bör alla ges rätt till tre årsstudier i gymnasieskolan, vilka skall kunna frittförläggas inom tidsperioden från 16 till . Studiestödet för elever i gymnasieskolanskall utgå med lika belopp för alla. Vi anser attett gymnasiestudiebidrag på per månadunder av året skall införas fr.o.m. den1 . Vad vi här har framfört bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motion 2001/02:Ub449 yrkandena 4 och 5.Vi ställer krav på att elever i gymnasiesärskolanskall ha samma förmåner som elever i gymnasieskolanoch liksom dessa omfattas av studiestödssystemet.Gymnasiesärskolans elever får förlängtbarnbidrag i stället för studiehjälp i form avstudiebidrag samt i vissa fall extra tillägg ochinackorderingstillägg. Vi anser att detta ärorättvist och utgör en diskriminering av elever medfunktionshinder. Konkret kan det innebära att enelev i gymnasiesärskolan får ett sämre ekonomisktstöd av staten, jämfört med en elev igymnasieskolan. Detta bör med bifall tillvårt motionsyrkande i ärendet tillkännage förregeringen som sin mening.När det gäller grunddragen i studiemedelssystemetanser vi att bidragsdelen i studiemedlen skall höjastill av totalbeloppet. bör dockstudiemedel utgå med hälften bidrag och hälften lån.Som vi anför i reservation 4 bör inkomstprövningenvid beviljande av studiemedel avskaffas utan attdärmed bidragsdelen påverkas. Ett högre bidragkombinerat med ett borttaget inkomsttak germöjligheter till studier utan höga lån som följd.Dessa förändringar av studiefinansieringen vid högreutbildning bör börja gälla fr.o.m. höstterminen2003. Vad vi här har framfört bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub449 yrkandena 1 och 7.Den övre åldersgränsen för studiemedel bör enligtvår mening ses över. Vi finner det märkligt attnuvarande åldersgräns finns i ett samhälle därgenomsnittsåldern blir allt högre, pensionsåldernhar höjts och där man ständigt talar om detlivslånga lärandet. Vad vi framfört om en översynbör med bifall till motionsyrkandet ifråga tillkännage för regeringen som sin mening.När det särskilda utbildningsbidraget avskaffasfr.o.m. skall enligt beslut ettnytt studiestöd vid vuxenutbildning införas. Vianser att utformningen av stödet har stora brister.Exempelvis menar vi att den gräns somsatts upp för det särskilda studiestödet ställerorimliga krav på att alla skall kunna lära sig sammasaker på lika . Vi vill i stället ha engemensam, garanterad bidragsnivå. Alla mellan 25 och55 år som inte har fullständiga betyg frångrundskolan och/eller gymnasieskolan skall erbjudasett skattefritt bidrag som motsvarar avtotalbeloppet i studiemedelssystemet under den delav året som studier bedrivs. Därutöver skall denstuderande ges möjlighet att komplettera med enlånedel på . Nivån pålånet bestäms av CSN med hänsyn till den studerandesålder och återbetalningsförmåga, utifrångrundprincipen att lånet skall återbetalas. Vårtförslag till vuxenutbildningsstöd bör införas frånden . Vad vi här har framfört börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motionerna 2001/02:Ub449 yrkande6 och 2001/02:Ub549 yrkandena 6 och 7.Vi noterar att Centrala behov avupplåning i för studielån ökarkraftigt och att ingenting tyder på att utvecklingengår att vända inom överskådlig tid. Den växandeskuldstocken är enligt vår mening en tickande bomb,och regeringen bör därför utreda hur behovetav upplåning kan minska. En radikal lösning skullevara att sälja ut den samlade lånestocken påmarknaden, under förutsättning att villkoren förstudenterna blir lika fördelaktiga som i dagenssituation, eller ännu bättre. Detta bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motionerna 2001/02:Ub414 yrkande 1 och2001/02:Ub449 yrkande 9.2. Indraget studiebidrag för eleversom mobbar eller skolkar, m.m.(punkterna 4, 5, 13 och 15) fpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkterna 4,5, 13 och 15 borde ha följande lydelse:4. Indraget studiebidrag för elever sommobbar eller skolkarRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub225 yrkande3.5. Grunddragen i studiemedelssystemetRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub260 yrkande 6samt avslår motionerna 2001/02:Ub449 yrkandena 1och 7 och 2001/02:Ub552 yrkande 1.13. Införande av ett treterminerssystem medstudiemedelRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub260 yrkande7.15. Studiestöd vid vuxenutbildningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub260 yrkande 5samt avslår motionerna 2001/02:Ub449 yrkande 6och 2001/02:Ub549 yrkandena 6 och 7.StällningstagandeEnligt min mening borde det vara möjligt att dra instudiebidragen för elever i gymnasieskolan sommobbar, i likhet med vad som gäller i de fall eleverskolkar. Nya sanktionsformer behövs som gör detkännbart för en elev att mobba. Detta bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motion 2001/02:Ub225 yrkande 3.Jag anser att studiemedelssystemet måste bli merflexibelt och följsamt i förhållande till denenskilde studenten. Studiemedel skall utbetalas medutgångspunkt i hur många högskolepoäng som enstuderande tar under en termin, men systemet skallvara mycket mer differentierat jämfört med hur detfungerar enligt dagens regler. Principen peng förpoäng bör etableras. Fler avklarade poäng bör ledatill en successiv upptrappning av studiestödet. Ensådan modell uppmuntrar flit, men gör det ocksåmöjligt för studenter att fortsätta utbildningen pålägre fart utan att bli helt utan ekonomiskt stöd. Isammanhanget vill jag påminna om att isitt budgetalternativ kalkylerat med en höjning avfribeloppet vid inkomstprövningen från nuvarande till av basbeloppet. Vad jag här harframfört om studiemedelssystemet bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motion 2001/02:Ub260 yrkande 6.Det bör vara möjligt för studenter att ägna sig åtseriösa heltidsstudier med stöd av studiemedel ävenunder sommaren. Ett treterminerssystem bör införas.För åtskilliga studenter skulle en sådan reforminnebära ökad ekonomisk trygghet genom attstudiemedel kan utgå under större delen av året.Riksdagen bör med bifall till motionsyrkandettillkännage för regeringen som sin mening vad jag nuhar framfört.Beslutet att införa en särskild form av studiestödvid vuxenutbildning innebär enligt min mening enorättvisa gentemot dem som väljer att studera före25 års ålder. Det utgör också en olyckligsammanblandning av utbildningspolitik ocharbetsmarknadspolitik. Enligt det nya stödet skallvissa personer kunna få hela studiestödetsom bidrag. Jag anser att personer somstuderar på grundskolenivå skall kunna erbjudas enbidragsdel som motsvarar av studiemedlenstotalbelopp. Bidragsandelen för vuxenstuderande pågymnasienivå skall ligga på av totalbeloppet.Dessutom bör studier för något äldrestuderande kunna finansieras med lån av det allmännapensionssystemet. Grundprincipen förstudiestödssystemet skall gälla lika för allastuderande, dvs. studiestöd skall bestå av enlånedel och en bidragsdel. Jag vill hänvisa till attjag även lagt förslag om individuellakompetenskonton för ett livslångt lärande.Motionsyrkandet om detta behandlas avskatteutskottet.Vad jag här har framfört bör tillkännageför regeringen som sin mening och därmed bifallamotion 2001/02:Ub260 yrkande 5.3. Grunddragen istudiemedelssystemet (punkt 5) cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. Grunddragen i studiemedelssystemetRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub552 yrkande 1samt avslår motionerna 2001/02:Ub260 yrkande 6och 2001/02:Ub449 yrkandena 1 och 7.StällningstagandeCenterpartiet vill se ett studiemedelssystem sombygger på fyra grundläggande principer. Det skallvara lika för alla. Det skall vara enklare och merlättöverskådligt än . Det skall konstrueras såatt subventionerna i systemet blir tydliga.Skuldbördan efter studietiden skall lättas. Utifråndessa principiella grunder bör ett nytt ochförbättrat studiefinansieringssystem innefatta attbidrag och lån skall utgöra vartdera avtotalbeloppet för studiemedel, fribeloppet vidinkomstprövningen motsvara två basbelopp ochåterbetalningen utformas som ett modifieratannuitetslån . Jag vill framhålla att ettstudiefinansieringssystem måste vara hållbart ochförutsägbart över tiden. Med ett nytt system ienlighet med denna modell kan också den socialasnedrekryteringen minskas. Vad jag här har anförtbör tillkännage för regeringen som sinmening och därmed bifalla motion 2001/02:Ub552yrkande 1.4. Avskaffande av inkomstprövningenvid beviljande av studiemedel (punkt6) m, kd, fpav (), (), PerBill (m), (), (), () och AnitaSidén (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. Avskaffande av inkomstprövningen vidbeviljande av studiemedelRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub260yrkande 8, 2001/02:Ub383 yrkande 1, 2001/02:Ub430yrkande 5, 2001/02:Ub434 yrkande 2, 2001/02:Ub449yrkande 8 och 2001/02:Ub485.StällningstagandeEnligt vår mening bör inkomstprövningen vidbeviljande av studiemedel avskaffas helt. Dennuvarande fribeloppsgränsen i studiemedelssystemethindrar studenterna från att genom egnaansträngningar förbättra sin ekonomiska situation.Bland annat måste studenten kunna minska lånedelen istudiemedlen genom att skaffa sidoinkomster.Regeringen bör återkomma till med enstrategi för hur fribeloppsgränsen kan slopas. Vadvi här har framfört bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifallasamtliga motionsyrkanden i ärendet.5. Dispens från tolvterminersregelnvid beviljande av studiemedel (punkt7) m, kd, c, fpav (), (), PerBill (m), (), (), (), UlfNilsson (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. Dispens från tolvterminersregeln vidbeviljande av studiemedelRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 5. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub204,2001/02:Ub260 yrkande 10, 2001/02:Ub280 och2001/02:Ub449 yrkande 11 samt avslår motion2001/02:Ub301.StällningstagandeVi vill att regeringen återkommer till medförslag om att ökade möjligheter till dispens fråntolvterminersregeln vid beviljande av studiemedelskall återinföras i studiestödssystemet. I ettkunskapssamhälle där det livslånga lärandet är måletär detta nödvändigt. Inte minst för studenter pålånga högskoleutbildningar och för forskarstuderandeär det viktigt att generösare bestämmelser införs.En utvidgad dispensmöjlighet skall kombineras medkrav på ökade återbetalningsbelopp. Detta börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motionerna 2001/02:Ub204,2001/02:Ub260 yrkande 10, 2001/02:Ub280 och2001/02:Ub449 yrkande 11.6. Avskrivning av studielån somregionalpolitiskt medel (punkt 9) kd, mpav (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:9. Avskrivning av studielån somregionalpolitiskt medelRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 6. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub268 och2001/02:N364 yrkande 2.StällningstagandeEtt system med avskrivning av studielån kan geincitament för färdigutbildade unga människor attstanna kvar i eller flytta till avfolkningshotadeglesbygdskommuner. Vi vill att ett sådant systemprövas inom ramen för studiefinansieringen. Dettabör tillkännage för regeringen som sinmening och därmed bifalla motionerna 2001/02:Ub268och 2001/02:N364 yrkande 2.7. Studiemedel vid utlandsförlagdsvensk högskoleutbildning, m.m.(punkterna 11 och 12) mav (), Per (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 11och 12 borde ha följande lydelse:11. Studiemedel vid utlandsförlagd svenskhögskoleutbildningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 7. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub206.12. Studiemedel vid studier utomlandsRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 7. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub242 yrkande 1och avslår motion 2001/02:Ub242 yrkande 2.StällningstagandeVi anser det märkligt att studenter som deltar isvensk högskoleutbildning förlagd till utländsktuniversitet får lägre belopp i studiemedel än deskulle ha fått om de blivit antagna somutbytesstudenter vid samma utländska universitet.Enligt vår mening bör studiemedelssystemet i dettaavseende ändras så att studenter intemissgynnas på grund av ologiska regler. Det ärviktigt att fler svenska studenter får möjlighet attstudera i andra länder inom ramen för en svenskhögskoleutbildning. Vad vi här har framfört börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motion 2001/02:Ub206.Reglerna för studiemedel vid studier utomlands måstegöras tydliga. Som exempel kan anges att svenskarsom söker studiestöd måste ha varit folkbokförda iSverige . måstesvenskar som arbetar längre än i något EU-land vara folkbokförda i landet i fråga. Summan avde båda motstridiga reglerna kan bli att den somarbetat utomlands inte kan få studiemedel förfortsatt utbildning i utlandet. Så otydliga,felaktiga och motstridiga regler får enligt vårmening inte styra svenska studenters utbildning.Detta bör tillkännage för regeringen somsin mening och därmed bifalla motion 2001/02:Ub242yrkande 1.8. Utökad teckenspråksutbildning förvissa föräldrar, s.k. TUFF (punkt18) m, kdav (), (), PerBill (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:18. Utökad teckenspråksutbildning för vissaföräldrar, s.k. TUFFRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 8. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub313yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:Ub330 yrkande 1.StällningstagandeDen nuvarande teckenspråksutbildningen för vissaföräldrar, TUFF, skall enligt gällande bestämmelseri första hand ges innan barnet nått skolåldern.Föräldrar till yngre barn skall prioriteras. Enligtvår mening bör TUFF utökas och även kunna ges tillföräldrar med döva eller gravt hörselskadade barn igrundskolan eller motsvarande skolformer. Vi villpåpeka att barnens språkutveckling fortsätter underhela skoltiden. I avvaktan på en form av skol-TUFFbör det bli möjligt att sprida nuvarande sammanlagt240 kurstimmar över och på så sättförlägga en del av timmarna till de första skolåren.Vad vi här har anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifallamotionsyrkandena.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1.