bet · GP01NU3 · 2001-11-20 00:00:00 — SammanfattningI likhet med regeringen menar utskottet attBarsebäck 2 skall stängas av men först närriksdagens villkor är uppfyllda. Enligt utskottetfår inte - enligt de villkor som satte uppår 1997 - en stängning medföra negativa effekter ifråga om elpriset, tillgången på el för industrin,effektbalansen eller miljön och klimatet. Utskottetdelar regeringens bedömning att dessa villkor ännuinte är tillgodosedda men att detta blir falletsenast före utgången av år 2003.I en reservation (m, kd, fp) sägs att riksdagensbeslut om att stänga den första reaktorn iBarsebäcksverket togs utan att de ekonomiskaeffekterna var kända och i total avsaknad av bådemiljökonsekvens- och samhällsekonomiska analyser.Detta har inneburit att svensk elförsörjning, miljö,ekonomi och svenskt industriklimat försämrats.Därför menar reservanterna att beslutet om denförtida avvecklingen av kärnkraften måste upphävas.Företrädarna för , ochMiljöpartiet hävdar i sina respektive reservationeratt kan stängas , men angerolika tidpunkter under detta år när stängningenskall ske. Den gemensamma linjen i reservationernaär att ett beslut nu om en stängning klargör attstatsmakterna visar allvar med energiomställningen,och att det skapar incitament för marknadens aktöreratt arbeta med energieffektivisering.I ett särskilt yttrande (v) uttalas attVänsterpartiet i den sista röstningsomgången ikammaren - om den egna reservationen dessförinnanavvisats - har för avsikt att stödja regeringen närdet gäller frågan om avveckling av . Medhänvisning till rådande majoritetsförhållande skulleannars det alternativ som förespråkas avföreträdarna för Moderata samlingspartiet,och kunna bliriksdagens beslut, påpekas det i yttrandet.Utskottet håller fast vid tidigare uttalanden omenergipolitikens inriktning, som går ut på att skapaförutsättningar för effektiva energimarknader, godförsörjningstrygghet och långtgående hänsyn tillmiljö, hälsa och klimat. Företrädarna för Moderatasamlingspartiet och efterlyser en nyinriktning av energipolitiken byggd på en fri,konkurrensutsatt marknad där varje energislaganvänds där det är mest effektivt. I en annanreservation (kd) sägs att energiförsörjningskall tryggas genom en långsiktig och medvetenenergipolitik med fasta spelregler där inhemskaförnybara energikällor och bränslen utgör en växandebas. företrädare i utskottet uttalar ien reservation att energisystemet måste genomgå entotal omställning till en elproduktion med förnybaraenergislag och en slutgiltig avveckling avkärnkraften till år 2010.I fråga om regeringens resultatredovisning tillriksdagen konstaterar utskottet att en betydandeförbättring har skett jämfört med föregående år. Ibetänkandet uttrycker utskottet sin positiva syn påatt regeringen redovisar resultatindikatorer ibudgetpropositionen som ett instrument föruppföljningen. I en reservation (m, kd, fp) påtalasatt resultatredovisningen med all önskvärd tydlighetvisar att det energipolitiska omställningsprogrammetinte leder till de uppsatta målen.Utskottet tillstyrker de av regeringen föreslagnaanslagen - totalt ca - inom utgiftsområde 21 Energi. Likasåtillstyrks regeringens förslag om investerings- ochfinansieringsplan m.m. för svenskakraftnät samt i övrigt här aktuella förslag tillriksdagsbeslut som regeringen framlägger under dettautgiftsområde. Företrädarna i utskottet för Moderatasamlingspartiet, och Folkpartietdeltar inte i beslutet om anslag. De erinrar isärskilda yttranden om de budgetförslag somframlagts av respektive parti. I förhållande tillregeringens förslag för utgiftsområdet villeModerata samlingspartiet minska utgiftsramen med 637miljoner kronor, med 107miljonerkronor och med 1, 4 miljarder kronor.Centerpartiet ville höja utgiftsramen med 100miljoner kronor.Utskottet avstyrker motionsyrkanden omägardirektiv till om brunkolsbrytningoch skydd mot rivning av byn i östra denna punkt anför utskottet principiella,affärsmässiga och etiska synpunkter som stöd för sinslutsats att det inte finns skäl att uttala attVattenfall skall upphöra med denna verksamhet. I enreservation (kd, c, fp, mp) framhålls attbrunkolsbrytning innebär både en storskaliglandskaps- och miljöförstöring och ett hot mot denvästslaviska folkgruppen sorbernas kultur.Reservanterna hänvisar till att byn nu skallrivas för att lämna plats åt brunkolsbrytningen. Dethävdas att i denna fråga inte har tagitmänskliga och miljömässiga hänsyn, och ett krav ireservationen är att skall uttala attregeringen skall fatta beslut om ägardirektiv somförhindrar rivning av den nämnda byn.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Bedömning av regeringensresultatredovisningRiksdagen godkänner vad utskottet anfört.Reservation 1 (m, kd, fp)2. Riktlinjer för energipolitikenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:N213yrkandena 1-5 och 11-13, 2001/02:N225,2001/02:N253, 2001/02:N267 yrkande 27,2001/02:N366 yrkandena 2-11, 2001/02:N367 yrkande1 och 2001/02:N371 yrkandena 1 och 2.Reservation 2 (m, fp)Reservation 3 (kd)Reservation 4 (mp)3. Förnyad prövning av stängningen avBarsebäck 2Riksdagen lägger regeringens skrivelse2001/02:22 till handlingarna. Därmed avslårriksdagen motionerna 2001/02:N34, 2001/02:N35yrkandena 1, 3, 5 och 7, 2001/02:N36,2001/02:N37, 2001/02:N38, 2001/02: N39,2001/02:N40 yrkandena 1-5 och 7, 2001/02:N41yrkandena 1-3 och 5 och 2001/02:N371 yrkande 3.Reservation 5 (m, kd, fp)Reservation 6 (v)Reservation 7 (c)Reservation 8 (mp)4. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21Energia) godkänner att tidigare föreskrivenfördelning av de ekonomiska resurserna för stödtill vindkraftverk och småskaliga vattenkraftverkunder anslaget 35:3 Bidrag till investeringar ielproduktion från förnybara energikällor upphöratt gälla. Därmed bifaller proposition2001/02:1 utgiftsområde 21 punkt 2.b) godkänner att investeringsbidragetför vindkraftverk och småskaliga vattenkraftverkskall uppgå till av investeringskostnaden.Därmed bifaller proposition 2001/02:1utgiftsområde 21 punkt 3.c) bemyndigar regeringen att under år2002, i fråga om ramanslaget 35:5Energiforskning, besluta om åtgärder som,inklusive tidigare åtaganden, innebär utgifter påhögst . Därmedbifaller proposition 2001/02:1utgiftsområde 21 punkt 4.d) bemyndigar regeringen att under år2002, i fråga om ramanslaget 35:6Energiteknikstöd, besluta om åtgärder som,inklusive tidigare åtaganden, innebär utgifter påhögst under åren 2003-2006.Därmed bifaller proposition 2001/02:1utgiftsområde 21 punkt 5.e) bemyndigar regeringen att under år2002, i fråga om ramanslaget 35:7 Introduktion avny energiteknik, besluta om åtgärder som,inklusive tidigare åtaganden, innebär utgifter påhögst . Därmedbifaller proposition 2001/02:1utgiftsområde 21 punkt 6.f) bemyndigar regeringen att under år2002, i fråga om ramanslaget 35:8 Energipolitisktmotiverade internationella klimatinsatser,besluta om åtgärder som, inklusive tidigareåtaganden, innebär utgifter på högst 60 000 000kr . Därmed bifallerriksdagen proposition 2001/02:1 utgiftsområde 21punkt 7.g) anvisar för anslageninom utgiftsområde 21 Energi enligt regeringensförslag i bilaga 3. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:1 utgiftsområde 21 punkt 10.h) avslår motionerna 2001/02:Fi294yrkande 20 i denna del, 2001/02:MJ339 yrkande 12,2001/02:MJ521 yrkande 20, 2001/02:N304,2001/02:N350 yrkandena 3-9, 2001/02:N367 yrkande5 och 2001/02: N371 yrkande 22.5. svenska kraftnätRiksdagen godkänner investeringsplanen förAffärsverkskoncernen och bemyndigar regeringen definansiella befogenheter avseende Affärsverketsvenska kraftnät för som föreslås ipropositionen. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:1 utgiftsområde 21 punkterna8 och 9.6. och brunkolsbrytning iTysklandRiksdagen avslår motionerna 2001/02:N273,2001/02:N332 och 2001/02: N367 yrkande 3.Reservation 9 (kd, c, fp, mp)7. Ändringar av övergångsbestämmelser iellagenRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1999: 770) om ändring i ellagen(1997:857). Därmed bifaller proposition2001/02:1 utgiftsområde 21 punkt 1.Stockholm den 20 november 2001På näringsutskottets vägnarBarbro ledamöter har deltagit i beslutet: BarbroAndersson (), (), SylviaLindgren (s), (), ()*, ()*, (),()*, (), (), ()*, ()*, (), (), EvaFlyborg (fp)*, ()* och LennartVärmby (v). * Har avstått från att delta i beslutet under punkt4.2001/02NU3Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels proposition 2001/02:1 (budgetpropositionen)såvitt gäller utgiftsområde 21 Energi,dels skrivelse 2001/02:22 om en förnyad prövningav stängningen av ,dels 8 motioner väckta med anledning avskrivelsen,dels 14 motioner från allmänna motionstiden.Förslagen i budgetpropositionen och i motionernaåterges i bilaga 1. Ett lagförslag som framläggs ipropositionen framgår av bilaga 2. Regeringensförslag till anslag redovisas i bilaga 3.Upplysningar om bl.a. brunkolsbrytning i Tysklandhar inför utskottet lämnats av företrädare förVattenfall AB.BakgrundUtgiftsområde 21 Energi omfattar politikområde 35Energipolitik, som i sin tur omsluter frågoravseende tillförsel, distribution och användning avenergi. Myndigheter som ingår i politikområdet ärStatens energimyndighet och svenskakraftnät.I budgetpropositionen föreslår regeringen attriksdagen dels godkänner den föreslagna fördelningenav anslag inom utgiftsområdet, dels bemyndigarregeringen att fatta beslut om utgifter under fyra anslag, dels godkännerändringar i planeringsramen och bidragsnivån förvindkraftverk och småskaliga vattenkraftverk, delsgodkänner investeringsplanen förAffärsverkskoncernen samt slutligenantar ett lagförslag avseende ellagen.I september 2000 redovisade regeringen sinbedömning att villkor för stängning avden andra kärnkraftsreaktorn i före den 1juli 2001 inte var uppfyllda. Samtidigtförutskickade regeringen att ytterligare en prövningav om villkoren är uppfyllda skulle göras hösten2001 i anslutning till budgetpropositionen för år2002. Av den nu aktuella skrivelsen från regeringenframgår att villkoren fortfarande inte bedöms varauppfyllda. Enligt regeringen bör därför ytterligareen prövning genomföras . Vid denna prövningavser regeringen att redovisa sin bedömning av omtillräckliga förändringar skett. Regeringens avsiktär också att ta initiativ till att breddaöverläggningarna om den fortsatta omställningen avenergisystemet i syfte att säkra en fortsatt bredpolitisk majoritet för en stabil och långsiktigenergipolitik. Detta arbete skall samordnas med denpågående översynen av energiskatterna, anförs detfrån regeringen.Finansutskottet har tillstyrktregeringens förslag om ramar för de olikautgiftsområdena (prop. 2001/02:1, bet.2001/02:FiU1). För utgiftsområde 21Energi innebär det en utgiftsram för år2002 på ca . IModerata samlingspartiets partimotion2001/02:Fi291 föreslogs en minskadutgiftsram med iförhållande till regeringens förslag,medan i partimotion2001/02:Fi292 förordade en minskad rammed . I Centerpartietspartimotion 2001/02:Fi293 föreslogs enökad utgiftsram med 100 miljoner kronor.I liberalernas partimotion2001/02:Fi211 förespråkades en minskadutgiftsram med iförhållande till regeringens förslag.Dessa förslag följdes upp vidfinansutskottets behandling av ärendet ireservationer av företrädare förrespektive parti. Företrädarna förVänsterpartiet och de grönaanslöt sig i finansutskottets behandlingtill regeringens förslag till utgiftsramför detta utgiftsområde vad avserbudgetåret 2002.Utskottets övervägandenBedömning av regeringensresultatredovisningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna vad utskottet anförtom regeringens resultatredovisning. Utskottetkonstaterar att denna redovisning harförbättrats och ställer sig positivt till attregeringen använder sig avresultatindikatorer. Vidare understrykerutskottet behovet av ökad konkretion ochspecifika, uppföljningsbara mål för detlångsiktiga energipolitiskaomställningsprogrammet. Jämför reservation 1(m, kd, fp).PropositionenRiksdagen beslutade (prop. 1996/97:84,bet. 1996/97:NU12) att den svenska energipolitikenskall ha följande övergripande mål:q att trygga tillgången på eloch annan energi på med omvärldenkonkurrenskraftiga villkor för att främja en godekonomisk och social utveckling i ,q· att skapa villkor för en effektivenergianvändning och enkostnadseffektiv svenskenergiförsörjning med låg negativpåverkan på hälsa, miljö och klimatsamt underlätta omställningen tillett ekologiskt uthålligt samhälle,·· att bidra till ett breddat energi-,miljö- och klimatsamarbete iÖstersjöregionen.·Politikområdet Energipolitik omfattar treverksamhetsområden: Elmarknadspolitik, Övrigenergimarknadspolitik och Politik för ett uthålligtenergisystem. Elmarknadspolitiken syftar till attskapa goda ramvillkor för en effektiv och välfungerande elmarknad. Insatserna inomverksamhetsområdet energimarknadspolitikfokuserar i första hand på liknande frågor inomövrig ledningsbunden energi, dvs. på naturgas ochfjärrvärme, liksom inom bränslemarknaderna. Politikför ett uthålligt energisystem utgörs i huvudsak avdet energipolitiska program som godkändeför omställning och utveckling av energisystemet ijuni 1997.Det är främst () och svenskakraftnät () som har ansvaret för attgenomföra åtgärderna inom energipolitiken.Mål för ElmarknadspolitikenMålet för elmarknadspolitiken är en effektivelmarknad som genererar en säker tillgång på el tillinternationellt konkurrenskraftiga priser. Ibudgetpropositionen redovisar regeringen med hjälpav fem resultatindikatorer utvecklingen påelmarknaden. Dessa indikatorer är prisutvecklingenpå den nordiska elbörsen, elpriser tillslutanvändare, nättariffer, antalet ärenden vidtillsynsmyndigheten samt effekt- och elbalanser.Regeringen finner det angeläget att närmareanalysera konkurrenssituationen och prissättningenpå elmarknaden. En särskild utredare (generaltull-direktör ) har tillkallats för attöverväga åtgärder för att säkerställa en välfungerande konkurrens och stärkainformationsinsatserna till konsumenter. Uppdragetskall redovisas den 1 december 2001.Regeringen vill ge hög prioritet åt att iframtiden fortsätta att utveckla verktygen för attutöva tillsyn av och förbättra lagstiftningen förnätverksamheten. bör, anförregeringen, verka för att nätföretagens prestationeri samband med leverantörsbyten ochmätvärdesrapportering förbättras. Regeringen anseratt behöver utveckla sinaresultat- och effektivitetsmått när det gällertillsyn av nätverksamhet och utveckling avenergimarknaderna för att möjliggöra bättrejämförelser mellan åren.Regeringen betonar behovet av att utvecklamarknadsbaserade instrument för att hanteraeffektknapphet, bl.a. genom att stimulera tillekonomiskt motiverade effektreducerande åtgärder påanvändningssidan. En god försörjningstrygghet kan,framhåller regeringen, långsiktigt endastupprätthållas genom ökad flexibilitet hosanvändarna. En förutsättning för sådan flexibilitetär att marknadsmässiga lösningar utvecklas som kanbidra till att garantera tillgången på effekt vidbelastningstoppar. Men påtagliga effekter av dettapågående arbete kan inte förväntas förrän på någraårs sikt, sägs det från regeringens sida.Mål för Övrig energimarknadspolitikMålet för naturgasmarknaden är att vidareutvecklagasmarknadsreformen så att en effektivnaturgasmarknad med reell konkurrens kan utvecklas.Även för värmemarknaden är målet att stimulera enökad konkurrens och effektivitet.Som resultatindikatorer på detta område använderregeringen pris- och konkurrensutvecklingen pånaturgas- och värmemarknaderna.En stegvis öppning av naturgasmarknaden harinletts med ikraftträdandet av den nyanaturgaslagen. Regeringen gör bedömningen attgenomförandet av gasmarknadsreformen har fungerattillfredsställande som ett behov av attutveckla tillsynsverksamheten föreligger. planeras ett arbete för att tafram metoder och rutiner för tillsyn av marknaden.På regeringens uppdrag har utrettfrågor om uppföljningen av fjärrvärmesektorn iSverige. Slutsatsen från regeringens sida är attytterligare insatser kan komma att krävas för attutveckla marknaden. Regeringen avser därför attunder återkomma till med sinaställningstaganden i denna fråga.Mål för Politik för ett uthålligt energisystemDet energipolitiska programmet från år 1997innehåller ett program för ett ekologiskt ochekonomiskt energisystem. Målet är att energin skallanvändas så effektivt som möjligt med hänsyn tagentill alla resurstillgångar. Stränga krav skallställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljövid användning och utveckling av all energiteknik.De energipolitiska åtgärderna på kort sikt är dendel av programmet som avser att kompenserabortfallet av elproduktion från den andrakärnkraftsreaktorn i . Ett villkor förstängningen av denna reaktor är att bortfallet avelproduktion kan kompenseras genom tillförsel av nyelproduktion och minskad användning av el. Syftet äratt minska användningen av el för uppvärmning,utnyttja det befintliga elsystemet effektivare ochöka tillförseln av el och värme från förnybaraenergikällor på ett kostnadseffektivt sätt underfemårsperioden 1998-2002.Som resultatindikatorer för de kortsiktigaåtgärderna används det beräknade effekttillskottet,den årliga reduktionen/produktionen, kostnaden i krper kW (effekt) och i kr per kWh (energimängd) samtmiljöindikatorer (utsläpp av svavel, kväveoxiderm.m. ).Reduktionsmålet säger att åtgärderna skall ledatill en minskad årlig elanvändning på . Fram till och med anslagsåret2001 har av anslagsmedel satsatsför konvertering till fjärrvärme, konvertering tillindividuell bränsleeldning, effektminskande åtgärderoch solvärme. Den faktiska utgiften för dessaändamål fram till uppgår till488 . För att åstadkomma eneffektivare energianvändning har till och med år2001 anslagits , varav 253miljoner kronor har förbrukats. Regeringen beräknaratt den årliga reduktionen under den angivnaperioden uppgår till ca , alltså fråndet uppsatta målet. Med anledning av den bristandemåluppfyllelsen erinrar regeringen om att nya reglerför elminskande åtgärder har trätt i kraft den 1juni 2001. Regeringen bedömer att dessa åtgärderökar möjligheten att nå målet. Det finns, enligtregeringens uppfattning, ett behov av att utvecklade åtgärder som genomförs för att främja fjärrvärmeoch individuell uppvärmning så att de blir bättreanpassade till hur marknaden fungerar. När detgäller bidraget från åtgärderna för effektivareenergianvändning till måluppfyllelsen redovisarregeringen inga kvantitativa uppgifter omresultaten, utan här lämnas enbart kvalitativauppgifter. Regeringen bedömer att åtgärderna föreffektivare energianvändning har varitverkningsfulla. Den uppföljning som skett visar attvissa av åtgärderna har påverkat marknaden, t.ex.genom att mer energieffektiva produkter har fått enstörre spridning samt att mer effektiva produktertagits fram. Regeringen anser att det kommer attfinnas behov av vissa statliga insatser för attfrämja en effektivare energianvändning även efter år2002, då de energipolitiska åtgärderna på kort siktupphör. Regeringen har därför tillsatt enarbetsgrupp med uppgift att föreslå åtgärder för attfrämja en mer rationell användning av energi och somskall redovisa sina förslag under hösten 2001.Det uppsatta produktionsmålet för dekortsiktiga åtgärderna är att åstadkomma en ökadtillförsel av elektricitet från förnybaraenergikällor med totalt . fram tilloch med har 731 miljoner anslagits fördetta ändamål, och den faktiska utgiften framtill uppgår till 478miljoner kronor. Resurserna har använts tillinvesteringar i biobränslebaserad kraftvärme,vindkraft, småskalig vattenkraft och skydd försmåskalig elproduktion. Regeringen beräknar attinsatserna lett till en årlig produktion på 1,44TWh, alltså mycket nära det uppsatta målet.Enligt regeringen är det de produktionsmål somhar ställts upp för vindkraften och denbiobränsleeldade kraftvärmen som gör att måletkunnat uppnås, medan måluppfyllelsen inte är likagod för den småskaliga vattenkraften.Ett långsiktigt uthålligt energisystem är den deli programmet som innebär en långsiktig satsning påforskning, utveckling och demonstration av nyenergiteknik . Måletär att under kraftigt öka el-och värmeproduktionen från förnybara energikälloroch utveckla kommersiellt lönsam teknik förenergieffektivisering och bidra till att utvecklaett ekonomiskt och ekologiskt uthålligtenergisystem.Målet för energiforskningen är att bygga uppvetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens påenergiområdet inom universiteten, högskolorna ochnäringslivet i enlighet med energipolitiskabeslut. Energiforskningen skall också bidra till ettbreddat energi-, miljö- och klimatsamarbete iÖstersjöregionen. Insatserna kring forskning,utveckling och demonstration inom energiområdetskall bidra till ökad användning av renare ocheffektivare energiteknik. Verksamheten skall bidratill att stabila förutsättningar skapas för ettkonkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelseoch utveckling av den svenska industrin.Verksamheten skall bygga upp vetenskaplig ochteknisk kunskap och kompetens på energiområdet inomuniversiteten, högskolorna och näringslivet.Forskningens inomvetenskapliga kvalitet skall varahög och insatserna skall vara relevanta.De statliga insatserna för att främja nyenergiteknik skall bidra till uppbyggnad av kunskapinför framtida kommersiella tillämpningar,effektivisering av den teknik som ärkommersiell samt utveckling av ny konkurrenskraftigteknik med högre verkningsgrad och lågmiljöpåverkan. Områden som särskilt prioriteras ärbl.a. kraftvärme baserad på biobränslen,biobränslebaserad kraftproduktion,biobränsleförsörjning inklusive hantering ochnyttiggörande av askor samt nya processer företanolproduktion baserad på cellulosahaltigaråvaror. Vidare skall alternativa drivmedel, nyteknik för storskaligt utnyttjande av vindkraft ochhavsbaserad vindkraft, solceller samt forsknings-och utvecklingsarbete för energieffektivisering ibebyggelse, industri- och transportsektornprioriteras.För energiforskningen har anslagits ca 1,5miljarder kronor fram till och med , varav hade förbrukats fram till den 30september 2001. Det statliga stödet till nyenergiteknik uppgår fram till ochmed till , därförbrukningen fram till uppgicktill , medan stödet tillintroduktion av ny energiteknik under den nämndaperioden belöper sig till medett utfall per på 243 miljonerkronor.Regeringen redovisar resultaten inom femtemaområden som i sin tur uppdelas i sextonutvecklingsområden. Resurserna används i första handför att finansiera verksamhet vid universitet ochhögskolor. De fem temaområdena fördelas överforskningsprogram, utvecklingsprogram ochkompetenscenter. finansierade år2000 16 forskningsprogram, 23 utvecklingsprogram och5 kompetenscenter. I utvecklingsprogrammen medverkarnäringslivet i finansieringen avutvecklingsprogrammen med av kostnaderna.Överhuvudtaget lägger regeringen stor vikt vidnäringslivets deltagande i programmen iresultatredovisningen. Bland annat sägs attnäringslivet är representerat i avstyrgrupperna för forskningsprogram ochkompetenscenter, och i av styrgrupperna inomutvecklingsprogram.Med stöd av genomförda oberoende utvärderingar avstödet till forskning, utveckling och demonstrationmed avseende på kvalitet och relevans gör regeringenbedömningen att forskningens inomvetenskapligakvalitet och insatsernas relevans ärtillfredsställande. Mot bakgrund av den samladeredovisningen bedömer regeringen att verksamhetenhar goda förutsättningar att uppnå de formulerademålen.Revisionens iakttagelserRiksrevisionsverket (RRV) bedömer attårsredovisningen 2000 iallt väsentligt är rättvisande. Det är en tydligförbättring av myndighetens prestationer jämfört medåret innan. Av revisionsberättelsen för år 1999framgick att bristande styrning, analys ochkvalitetssäkring sammantaget hade medfört väsentligafel i årsredovisningen . Vissa problemkvarstår dock vid myndigheten, som fick betyget ejtillfredsställande i den ekonomiadministrativavärderingen (EA-värderingen) somEkonomistyrningsverket presenterade i maj 2001.Regeringskansliet () förfortlöpande en dialog med myndigheten om detekonomiadministrativa läget.