bet · GO01FiU21 · 2001-03-20 00:00:00 — Regeringenanför vidare att andra bestämmelser kan göra att enuppgift om att någon varit föremål för åtgärderenligt socialtjänstlagen och vissa andra lagar intefår behandlas eller att den får behandlas förstefter samtycke. Som exempel nämns att någon varitföremål för åtgärd enligt de angivna lagarna kanibland utgöra uppgift om administrativtfrihetsberövande eller uppgift om hälsa. Ipropositionen redovisas att regeringen avser att pålämpligt sätt följa utvecklingen. offentliga utfrågning den 15februari 2001 uttalade företrädare förDatainspektionen att inspektionen kommer att följautvecklingen mycket noggrant. Företrädare förJustitiedepartementet uttalade att en möjlig åtgärdär att inom EU ta initiativ för att ändradataskyddsdirektivet i detta avseende. Utskottetanser för sin del det angeläget att regeringenvidtar nödvändiga förberedelser för att inom EU tainitiativ att ändra dataskyddsdirektivet ochföreslår att tillkännager detta förregeringen som sin mening. I övrigt utgår utskottetfrån att regeringen kommer att följa utvecklingenmycket noggrant och om det därvid visar sig attuppgifter om att någon varit föremål för åtgärderenligt socialtjänstlagen och vissa andra lagarkommer att förekomma i kreditupplysningar,förutsätter utskottet att regeringen bevakar attdetta inte leder till otillbörligaintegritetsintrång. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Fi12 (fp) yrkande 1.GallringUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag atten allmän gallringsbestämmelse införs sominnebär att uppgifter om fysiska personerskall gallras när det ärnödvändigt att bevara uppgifterna med hänsyntill ändamålet med behandlingen. Utskottettillstyrker också regeringens förslag att dens.k. treårsregeln behålls men ges en någotannorlunda utformning. Motionerna avstyrks.Jämför reservation 3 (m, c).PropositionenBestämmelserna om gallring ikreditupplysningsverksamhet finns i 8 §kreditupplysningslagen. Där anges attkreditupplysningar om fysiska personer som inte ärnäringsidkare inte får innehålla uppgifter omomständigheter eller förhållanden som är avbetydelse för bedömningen av personensvederhäftighet i ekonomiskt hänseende om tre årförflutit från utgången av det år då omständigheteninträffade eller förhållandet upphörde(treårsregeln). Uppgifter som inte får lämnas utskall gallras ur register som används ikreditupplysningsverksamhet. Gallringen skall görasså snart det kan ske och i vart fall innan enupplysning lämnas om den som uppgiften avser.Treårsregeln omfattar inte uppgifter om fysiskapersoner som är näringsidkare.Regeringen anser att gallring av uppgifter ikreditupplysningsverksamhet även i fortsättningenbör regleras av kreditupplysningslagen. Enligtregeringen är treårsregeln tydlig och har fungeratväl. Treårsregeln avviker dock från direktivet ochpersonuppgiftslagen, eftersom den bara gäller förprivatpersoner och inte omfattar de fysiska personersom är näringsidkare. Enligt sin lydelse sträckersig direktivets och personuppgiftslagensgallringsregel dessutom längre än treårsregeln genomatt föreskriva att uppgifter alltid skall gallras såsnart det är nödvändigt att lagra dem,vilket kan vara inom än . Motdenna bakgrund föreslår regeringen att en allmängallringsbestämmelse införs som innebär attuppgifter om fysiska personer skall gallras när detinte längre är nödvändigt att bevara uppgifterna medhänsyn till ändamålet med registret. Den nuvaranderegeln om att kreditupplysningar om privatpersonerinte får innehålla uppgifter som är äldre än tre årbehålls (den s.k. treårsregeln) men ges en någotannorlunda utformning. Beträffande treårsregelnföreslår regeringen att när det gäller fysiskapersoner som inte är näringsidkare, skall en uppgiftgallras senast när har förflutit frånutgången av året då den omständighet inträffadeeller det förhållande upphörde som avses meduppgiften.I propositionen redovisas att en fråga som kommitupp är hur länge en uppgift om skuldsanering börkvarstå innan den gallras urkreditupplysningsregister. Med de förslag som läggsfram i denna proposition kommer den att kvarstå somlängst då skuldsaneringenavslutades. Frågan kommer att behandlas i enkommande departementspromemoria om skuldsanering.MotionernaI motion Fi14 av m.fl. (m) yrkande 3i denna del och motion Fi705 av () yrkande 2 i denna del anser motionärerna atttidsperioden efter det att en skuld är betald tilldess att uppgiften stryks ur kronofogdemyndighetensregister bör kortas ned. stryks uppgiften urregistret efter det att skulden är betald förfysiska personer och efter det att skulden ärbetald för juridiska personer. Motionärerna anseratt detta i vissa fall kan vara en orimligt långtid. En skötsam person eller ett välskött företagsom, kanske av misstag, vid ett enstaka tillfällehamnar i registret för en mindre skuld har svårt attbli struken ur registren. Om tiden för att finnaskvar i registret kortas kan det även tjäna somincitament för gäldenären att snabbt betala sinaskulder.I motion Fi703 av m.fl. (v)anförs att skuldsanering riktar sig till enskildapersoner som har dragit på sig så stora personligaskulder att det saknas en reell möjlighet att genomeget arbete betala tillbaka dessa. Tanken medskuldsaneringslagen är att den skall vararehabiliterande. Skuldsaneringen är tidsbegränsadoch den syftar till att gäldenären definitivt skallavveckla sin skuldbörda. Enligtkreditupplysningslagen får en kreditupplysning bl.a.innehålla uppgifter om betalningsförsummelser somhar lett till inledande av skuldsanering enligtskuldsaneringslagen. Enligt 8 §kreditupplysningslagen skall uppgifter omprivatpersoners ekonomiska förhållanden gallrassenast efter utgången av det år dåförhållandena upphörde, dvs. Motionärerna anser inte att det ärrimligt att en person som har tagit sig igenom enskuldsanering skall belastas med uppgifter om dettai en kreditupplysning.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet anför att det inte finnsnågon slutlig tidsgräns för när uppgifter senastskall gallras för fysiska personer som ärnäringsidkare. Detsamma gäller uppgifter omjuridiska personer. Enligt utskottets mening saknasdet anledning att i detta hänseende behandlauppgifter om fysiska personer som är näringsidkareoch juridiska personer på ett annat sätt änuppgifter om privatpersoner. Konstitutionsutskottetanser därför att det med tillstyrkande av vad somanförs i motion 2000/01:Fi14 (yrkande 3) bör införasen generellt gällande treårsregel. Detta bör gesregeringen till känna.Den allmänna gallringsbestämmelsen i 8 §kreditupplysningslagen innebär enligt regeringensförslag att gallring skall ske när det inte längreär nödvändigt att bevara uppgiften med hänsyn tilländamålet med registret. I skälen för sitt förslaganför regeringen dock att den allmännagallringsbestämmelsen, till skillnad frångallringsregeln i personuppgiftslagen ochdataskyddsdirektivet, inte bör vara begränsad tillsådana uppgifter som behandlas automatiserat elleringår i ett manuellt register som är sökbart utifrånsärskilda kriterier. Enligt regeringen börbestämmelsen i stället omfatta alla uppgifter.Enligt mening kanregeringens förslag till lagtext emellertid geintryck av att gallringsskyldigheten är begränsadtill uppgifter i registret. Konstitutionsutskottetföreslår därför att ordet "registret" i 8 § förstastycket byts ut mot ordet "behandlingen".Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag atten allmän gallringsbestämmelse införs som innebäratt uppgifter om fysiska personer skall gallras närdet är nödvändigt att bevara uppgifternamed hänsyn till ändamålet med registret. Utskottettillstyrker även regeringens förslag om utformningenav den s.k. treårsregeln. anser finansutskottet attordet "registret" i 8 § första stycket skall bytasut mot ordet "behandlingen".Konstitutionsutskottet har föreslagit atttreårsregeln skall ges generell tillämplighet, dvs.att den även skall gälla för kreditupplysningar omnäringsidkare, och att detta bör ges regeringen tillkänna.Den s.k. treårsregeln gäller endast förfysiska personer som inte är näringsidkare. Iförarbetena till kreditupplysningslagen (prop.1973:155 s. 99 f.) uttalas att man bör göra skillnadmellan kreditupplysningar om privatpersoner ochföretagsupplysningar. Behovet av skydd för denkreditsökande gör sig mindre starkt gällande närkreditupplysningen avser ett företag. Vidare uttalasatt med hänsyn till den stora vikt kreditgivningenhar inom näringslivet är det i stället av störstavikt att de kreditupplysningar som avser företag ärså uttömmande som möjligt för att man därmed skallundvika kreditförluster.Kreditupplysningsutredningen (SOU 1993:110) harockså övervägt denna fråga. Enligt utredningen fannsdet inte skäl att införa några lagregler omanvändningen av äldre uppgifter beträffandejuridiska personer. Utredningen anförde (s. 173) attdet emellertid ligger i sakens natur att det även ifråga om juridiska personer kan finnas anledning attgallra ut uppgifter om förhållanden som liggeralltför långt tillbaka i tiden, så att innehållet ikreditupplysningsföretagens upplysningar inte blirmissvisande.Utskottet har inhämtat att Datainspektionen harmeddelat vissa föreskrifter för och som gäller gallring avuppgifter om näringsidkare. En uppgift om att enjuridisk person har varit föremål för ansökan omkonkurs eller betalningsföreläggande skall gallrasefter 24 månader. Andra uppgifter ombetalningsförsummelser respektive uppgifter omlämnade kreditupplysningar skall gallras efter 60månader. De fem senaste årens bokslut får redovisas.Vad gäller fysiska personer som är näringsidkare såhar Datainspektionen utfärdat föreskrifter för som innebär attuppgifter om fysiska personer som är näringsidkareskall gallras på samma sätt som uppgifter om fysiskapersoner som inte är näringsidkare grundar sig på åtaganden somkreditupplysningsföretagen gjort vid sin beskrivningav hur de avser att bedriva sin verksamhet. För nyakreditupplysningsföretag finns ingagallringsföreskrifter. De nya företagen har ännuinte funnits . Företrädare förDatainspektionen har uppgett att om det skullemedföra problem att dessa företag inte har någragallringsföreskrifter så kommer Datainspektionen attöverväga att införa generella föreskrifter.Svenska Bankföreningen, , och Swedish Content Providers Associationm.fl. har i skrivelser till utskottet redovisatvilka konsekvenser ett genomförande avkonstitutionsutskottets förslag om en generelltreårsregel skulle få. Av skrivelserna framgår bl.a.att kreditgivarnas möjligheter till korrektakreditbedömningar försämras, att den riskprognos somkreditupplysningsföretagen åsätter företagenkommer att bli mindre tillförlitlig samt attmöjligheterna för kreditinstitut att bestämmanödvändiga kapitaltäckningsnivåer enligtBaselkommitténs och EU:s riktlinjer begränsas.Konstitutionsutskottets förslag att treårsregelnskall ges generell tillämplighet innebär enligtfinansutskottet att kvaliteten i kreditupplysningarom näringsidkare försämras, vilket i sin tur ledertill att kreditupplysningsverksamheten påverkasnegativt. Vid utskottets offentliga utfrågning den15 uttalade företrädare förFinansinspektionen att förslag tillnya kapitaltäckningsregler förutsätter attinstituten har tillgång till tidsserier om minst treår. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet attde nuvarande reglerna för näringsidkare återspeglaren bra balans mellan intresset av en effektivtfungerande kreditupplysningsverksamhet och intressetav skydd för den personliga integriteten. Utskottetanser således inte att det finns skäl att förkortagallringstiderna för näringsidkare. Finansutskottetavstyrker förslag om etttillkännagivande om att treårsregeln bör gesgenerell tillämplighet. Utskottet avstyrkermotionerna Fi14 (m) yrkande 3 i denna del och Fi705(m) yrkande 2 i denna del. Med anledning av vad somanförs i dessa motioner vill utskottet även hänvisatill finansutskottets ställningstagande underrubriken om mindre belopp.Den fråga som tas upp i motion Fi703 (v), nämligenhur länge en uppgift om skuldsanering bör kvarståinnan den gallras ur kreditupplysningsregister,bereds inom . Frågankommer att behandlas i en kommandedepartementspromemoria om skuldsanering. Utskottetanser inte att detta arbete bör föregripas. MotionFi703 (v) avstyrks.Information till den registreradeUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attbestämmelserna om registerbesked ochkreditupplysningskopia behålls ikreditupplysningslagen men anpassas tilldirektivet och personuppgiftslagen. Förslagetinnebär att informationsskyldigheten utökas.Fysiska personer har rätt att en gång per årfå ett registerbesked gratis. Jämför reservation 4 (fp).PropositionenFör kreditupplysningsverksamhet regleras denregistrerades rätt till information efter begäran i10 § kreditupplysningslagen. Bestämmelserna innebäratt den registrerade har rätt att mot skälig avgiftfå skriftligt besked om huruvida det finns uppgifterlagrade och vad de i så fall har för innehåll(registerbesked). Enligt 11 § skall upplysningarlämnas om de uppgifter, omdömen och råd somkreditupplysningen innehållit och om vem som harbegärt upplysningen (kreditupplysningskopia).Att den enskilde får information om vilkaupplysningar som lämnas ut och till vem de lämnas ärvärdefullt av flera skäl, bl.a. för att det ger denenskilde möjlighet att kontrollera att de uppgiftersom lämnas är korrekta, adekvata och relevanta.Informationsreglerna utgör en av grundvalarna förkreditupplysningslagen. Regeringen anser attinformationsskyldigheten även i fortsättningen börregleras av kreditupplysningslagen och inte avpersonuppgiftslagen.Regeringen anser att bestämmelserna i 10 och 11 §§kreditupplysningslagen dock bör ändras så att desäkert uppfyller direktivets krav påinformationsskyldighet. Ändringarna bör göras eftermönster av motsvarande bestämmelser ipersonuppgiftslagen. Sålunda bör i 10 § anges attett registerbesked skall innehålla information omvilka uppgifter som behandlas, varifrån uppgifter omen fysisk person har hämtats, för vilket ändamålbehandlingen görs och till vilka mottagare uppgifterlämnas. I 11 § bör anges att enkreditupplysningskopia skall innehålla informationom vem som bedriver kreditupplysningsverksamheten,för vilket ändamål behandlingen görs, vilkenmöjlighet som finns att få felaktiga uppgifterrättade, vilka uppgifter, omdömen och råd somupplysningen innehåller och vem som begärtupplysningen. Liksom bör juridiska personer hasamma rätt till registerbesked och handelsbolag ochkommanditbolag dessutom ha samma rätt tillkreditupplysningskopia som fysiska personer har (jfrprop. 1996/97:65 och bet. 1996/97: FiU23).Skyldigheten att i registerbesked ange varifrånuppgifter har hämtats bör dock inte heller ifortsättningen gälla för uppgifter om juridiskapersoner.För att enskildas rätt till registerbesked inteskall försämras bör det i kreditupplysningslagenföreskrivas att fysiska personer har rätt att engång få ett registerbesked gratis. Därutöverbör var och en, liksom , ha rätt att fåregisterbesked mot skälig avgift. En begäran omregisterbesked som avser en fysisk person skallgöras skriftligen och vara egenhändigt undertecknad.MotionernaI motion Fi12 av m.fl. (fp) yrkande 3anser motionärerna att det iinformationsskyldigheten även till juridiskapersoner skall anges varifrån uppgifterna hämtats.Om denna uppgift även finns i informationen tilljuridiska personer kan felaktigheter lättareupptäckas och rättas. Detta skulle medföra eneffektivare kreditupplysningsverksamhet.I motion Fi14 av m.fl. (m) yrkande2 och motion Fi705 av () yrkande1 anför motionärerna att det är såatt en gäldenär tillställs en avi på hela sin skuldi de fall förflutit från senasteavisering/påminnelse i ett mål om den totala skuldeni målet uppgår till . En person kan alltsåfinnas registrerad med en skuld ikronofogdemyndigheternas register utan att kännatill det. Motionärerna anser att alla som finns ikronofogdemyndigheternas register, oavsett skuldensstorlek, skall få en underrättelse om detta.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet tillstyrker regeringensförslag och avstyrker motionerna.Finansutskottets ställningstagandeFör kreditupplysningsverksamhet regleras denregistrerades rätt till information efter begäran i10 § kreditupplysningslagen. Regeringens förslaginnebär bl.a. att fysiska personer skall ha rätt atten gång per kalenderår få ett registerbesked gratis.Därutöver bör var och en, liksom , ha rätt attfå registerbesked mot skälig avgift. Utskottettillstyrker regeringens förslag.Motionärerna i motion Fi12 (fp) yrkande 3 harföreslagit att även juridiska personer skall fåuppgift om varifrån uppgifterna hämtats för attfelaktigheter därigenom lättare skall kunnaupptäckas och rättas. Som redovisas i nästföljandeavsnitt har kreditupplysningsföretagen enundersöknings- och korrigeringsskyldighet samt enunderrättelseskyldighet. Kreditupplysningsföretagensskyldigheter gäller för såväl fysiska som juridiskapersoner. I motsats till motionärerna anserutskottet att det väsentliga är attkreditupplysningsföretagen har en skyldighet atträtta felaktiga uppgifter. Varifrån uppgifternahämtas är av mindre betydelse. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet motion Fi12 (fp) yrkande 3.Motionärerna i motionerna Fi14 (m) yrkande 2 ochFi705 (m) yrkande 1 framför synpunkter påkronofogdemyndigheternas påminnelserutiner. Enligtuppgift från harkronofogdemyndigheten en påminnelserutin som innebäratt en påminnelse skickas till gäldenärersom har en total skuld i ett allmänt mål som uppgårtill . Motsvarande rutin finns inte ienskilda mål, men det är inte heller aktuellt däreftersom sådana mål redovisas tillbaka till sökandensenast . har gjort enframställan till med förslag omatt små restbelopp skall kunnaefterges. Framställan har remissbehandlats. Ettantal remissinstanser har föreslagit en högrebeloppsgräns. Någon remissinstans har föreslagit enbeloppsgräns på eftersom det beloppet ärnedre gräns för påminnelserutinen. Riksskatteverketsframställan bereds iFinansdepartementet. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna Fi14 (m) yrkande 2 och Fi705(m) yrkande 1. Med anledning av vad som anförs idessa motioner vill finansutskottet även hänvisatill sitt ställningstagande under rubrikenKreditupplysningar om mindre belopp.RättelseUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attbestämmelserna om rättelse av uppgifter skallomfatta inte endast felaktiga och missvisandeuppgifter utan även uppgifter som annars harbehandlats i strid med lagen t.ex. en känsliguppgift som har lagrats trots att det inte ärtillåtet. Jämförreservation 5 (m).PropositionenFrågan om rättelse av uppgifter ikreditupplysningsverksamhet regleras i 12 §kreditupplysningslagen. Bestämmelserna innebär delsen undersöknings- och korrigeringsskyldighet, delsen underrättelseskyldighet för den som driverkreditupplysningsverksamhet.Regeringen anser att bestämmelser om rättelse ärså viktiga för kreditupplysningsverksamhet att deäven i fortsättningen bör finnas i kreditupplys-ningslagen. Bestämmelserna i 12 §kreditupplysningslagen uppfyller i stort settdirektivets krav men bör i ett avseende anpassastill direktivet och personuppgiftslagen.Bestämmelserna i 12 § reglerar inte frågan hur enregistrerad skall få en uppgift utplånad som i ochför sig är korrekt men som ändå inte får behandlasenligt kreditupplysningslagen, t.ex. en uppgift omhälsa, medlemskap i fackförening eller någon annanuppgift som över huvud taget inte får behandlas.Bestämmelserna bör därför ändras så att de omfattarinte bara oriktiga och missvisande uppgifter utanäven gäller uppgifter som annars har behandlats istrid med lagen, t.ex. en känslig uppgift som harlagrats trots att det inte är tillåtet.MotionenI motion Fi14 av (m.fl.) (m) yrkande1 anser motionärerna att regeringens förslag är ettsteg i rätt riktning men att det inte ärtillräckligt. Enligt propositionen inkluderas inteuppgifter som visserligen är felaktiga men somsamtidigt av kreditupplysningsföretagen anses saknabetydelse för en bedömning av vederbörandesvederhäftighet i ekonomiskt hänseende. Motionärernaanser att samtliga felaktiga uppgifter som tagits ini en kreditupplysning skall rättas ellerkompletteras och skickas till alla som fått del avuppgifterna, när den enskilde så önskar.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet tillstyrker regeringensförslag och avstyrker motionen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet anser att det är av väsentligtintresse såväl för de enskilda som för kreditgivarnaatt den information som förmedlas ikreditupplysningar är korrekt. Utöver den betydelsesom detta har för kreditgivningen tillkommer för denenskildes del att en felaktig eller missvisandekreditupplysning kan utgöra en allvarligintegritetskränkning.Frågan om rättelse av uppgifter ikreditupplysningsverksamhet regleras i 12 §kreditupplysningslagen. Förekommer anledning tillmisstanke att en uppgift i kreditupplysning somlämnats elleri register som används i kreditupplysningsverksamhetär oriktig eller missvisande, skall den som bedriververksamheten utan dröjsmål vidta skäliga åtgärderför att utreda förhållandet. Regeringen föreslår attbestämmelsen bör ändras så att den omfattar intebara oriktiga och missvisande uppgifter utan ävenuppgifter som annars har behandlats i strid medlagen. Visar det sig att uppgiften är oriktig ellermissvisande, eller att den annars har behandlats istrid med lagen, skall den, om den förekommer iregister, rättas, kompletteras eller uteslutas urregistret. Rättelse eller komplettering skall såsnart det kan ske tillställas var och en som underden senaste tolvmånadersperioden fått del avuppgiften.Som ett allmänt undantag från rättelse- ochunderrättelseskyldigheten föreskrivs att det inteföreligger någon sådan skyldighet, om den felaktigaeller missvisande uppgiften saknar betydelse,typiskt sett, för bedömningen av vederbörandesvederhäftighet i ekonomiskt hänseende. I förarbetenatill kreditupplysningslagen (prop. uttalas att med undantaget avses att det inteföreligger någon rättelse- ellerunderrättelseskyldighet för identifieringsuppgiftereller dylikt. I förarbetena uttalas vidare att detgivetvis, åtminstone såvitt gäller uppgift iregister, i många fall kan vara lämpligt attkreditupplysningsföretagen även rättaridentifieringsuppgifter och dylikt.Utskottet anser att undantaget från rättelse- ochunderrättelseskyldigheten är rimligt och att detinte innebär något avkall på kravet attinformationen i kreditupplysningar skall varakorrekt. Med det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag och avstyrker motion Fi14 (m)yrkande 1.FlödesinformationUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning att detinte finns skäl att ändrakreditupplysningslagen för att möjliggöra enökad användning av uppgifter omnäringsidkare. I ett antal motioner föreslåsatt en uppgift i en kreditupplysningbeträffande näringsidkare om att ansökan ombetalningsföreläggande har ingivits skallkompletteras med uppgift om svarandensinställning. Motionerna avstyrks medhänvisning till pågående beredningsarbeteinom . Jämförreservation 6 (m, fp).PropositionenI olika sammanhang har kritik framförts mot attDatainspektionen vid tillämpning av 5 §kreditupplysningslagen i flera fall inte tillåtitanvändning av uppgifter om vidtagna inkassoåtgärdereller uppgifter ur företags kundreskontra (s.k.flödesinformation) i kreditupplysningar omnäringsidkare. Kritiken kom fram även i samband medbehandlingen av den senaste propositionen medförslag till ändringar i kreditupplysningslagen(prop. 1996/97:65, bet. 1996/97:FiU23). Medanledning av kritiken gav regeringen i uppdrag åtDatainspektionen att utreda vilka uppgifter omnäringsidkare som bör få användas ikreditupplysningar. Datainspektionen skulle bedömaförutsättningarna för en ökad tillgång tilluppgifter om näringsidkare i kreditupplysningar ochväga behovet mot främst riskerna för att missvisandeeller oriktiga uppgifter används ikreditupplysningssammanhang.