bet · GO01NU7 · 2001-03-20 00:00:00 — Antalet sysselsatta ökademed ca 127 000 personer mellan ochjanuari 2001, motsvarande . Regeringens mål äratt av befolkningen i åldern skallvara sysselsatt på den reguljära arbetsmarknaden år2004. var denna andel , vilketär högre än motsvarande månad år2000. Den öppna arbetslösheten uppgick i januari2001 till av arbetskraften, vilket är 1,3procent-enheter lägre än motsvarande månad år 2000.Industriproduktionen ökade med mellanåren 1999 och 2000. Antalet nystartade företaguppgick till 35 000, vilket innebar enuppgång jämfört med , då motsvarandeantal var 34 040. har docktecken på en allmän avmattning i världsekonominkunnat noteras. En sådan avmattning får självfalletåterverkningar också på den svenska ekonomin.Utskottet anser att vägledande för dennäringspolitik som bör bedrivas är att den skallbidra till att skapa förutsättningar för tillväxt,sysselsättning och välfärd i hela . Det ärviktigt att understryka att tillväxten skall varaekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar.Utskottet vill också erinra om att liggeri framkant på IT-området. I en undersökning - WorldTimes Survey 2000 - av en internationelldataorganisation, (), jämfördes 55 länder avseende 23 variabler påIT-området, t.ex. pc-infrastruktur, socialinfrastruktur, Internetanvändning ochutbildningsnivå. I denna jämförelse placerade sigSverige först, följt av ochFinland. Den nedgång i börsvärdet för IT-företag somden kunnat noteras är ett globaltfenomen och gäller inte enbart svenska företag.Sveriges ledande position på IT-området framgårockså av en benchmarkingrapport somNäringsdepartementet presenterade våren 2000.Sverige låg vidare väl till i en internationelljämförelse när det gäller sådant som arbetsmiljö,vidareutbildning och enkelhet vid företagsstart.Näringsdepartementet avser enligt uppgift att inomkort presentera en uppföljning avbenchmarkingrapporten.Enligt utskottets mening har ett moderntoch bra företagsklimat, som dock kan bli bättre,speciellt för de små företagen. skall intekonkurrera med låga löner och okvalificerade arbetenutan med kunnande, kompetens och ett högt teknisktinnehåll i tjänste- och varuproduktionen. I dennäringspolitik som krävs för framtiden ingår olikadelar som berörs i vissa av de här aktuellamotionerna. Ett område är förenklingar försmåföretagen, och ett annat avser olika åtgärder föratt främja förnyelse av näringslivet. Det rör sig omteknikspridning, kompetensutveckling ochinnovationsfrämjande åtgärder. Vidare måstelönsamheten för investeringar i företag ligga på enrimlig nivå och hinder för en tillfredsställandekapitalförsörjning till framför allt små, växandeföretag undanröjas. En effektiv konkurrens är ocksåav stor betydelse, såväl för de små företagen somför konsumenterna. Utskottet återkommer i detföljande till flera av de nämnda områdena.I motionerna 2000/01:N383 (mp) och 2000/01:N388(mp) efterlyses åtgärder för att stimuleraframväxten av regionala och lokala nätverk ellerkluster. Detta är områden som ingår i dennäringspolitik som utskottet förordar. Industriellautvecklingscentrum, som utskottet återkommer till iett senare avsnitt, är exempel på en sortsnätverksbyggande som formas utifrån de lokalaförutsättningarna och ur ett underifrånperspektiv.Ett annat exempel är verksamheten inom ramen för deregionala tillväxtavtalen, som har som mål attutifrån de regionala förutsättningarna stimulera enhållbar ekonomisk tillväxt. Tillväxtavtalenbehandlas i ett senare avsnitt. Utskottet vill ocksåerinra om den regionalpolitiska proposition somregeringen har aviserat . I detsammanhanget kan frågor om regionala nätverk ochkluster förväntas bli aktualiserade. När det gällerden fråga som tas upp i motion 2000/01:N389 (mp) ochsom rör hållbar utveckling vill utskottet erinra omvad som sades inledningsvis, nämligen att tillväxtenenligt utskottets mening skall vara ekonomiskt,ekologiskt och socialt hållbar.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga häraktuella motioner i berörda delar.Statliga företagUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omstatliga företag. I vissa yrkanden förordasen ökad försäljning av statliga företag, ochi andra föreslås att syftet med det statligaägandet av varje enskilt bolag skall anges.Den ordning som gäller och sominnebär att regeringen lägger fram förslagtill om aktuell försäljning, menarutskottet är ändamålsenlig. Utskottet anservidare att det vore värdefullt om regeringenytterligare kunde utveckla den årligaredogörelsen för statliga företag så att målför det statliga ägandet av respektive bolagkan redovisas. Jämför reservation 2 (m, kd,c, fp).Riksdagen bör även avslå motionsyrkanden om försäljningav . Utan att närmare gå in påfrågan noterar utskottet att någon sådanförsäljning inte är aktuell för närvarande.Jämför reservationerna 3 (m, kd, c) och 4(fp).MotionernaI partimotion 2000/01:N210 (m) föreslås att etttrettiotal statligt ägda bolag skall privatiseras.Vidare krävs att staten för varje bolag där statligägarinblandning föreligger skall motivera varför såär fallet och att de företag vars statliga ägandeinte kan motiveras skall ingå i den begärdaprivatiseringsplanen. Slutligen föreslås attregeringen skall lämna förslag tillriksdagen om att avveckla den typ avkonkurrenssnedvridande verksamhet som en radmyndigheter sägs bedriva på konkurrensutsattamarknader.Statens främsta uppgift inom näringspolitiken äratt skapa ramar och regler för företagens verksamhetoch bidra till att skapa gynnsamma förutsättningarför långsiktig tillväxt, fler företag, flerarbetstillfällen och god konkurrens, anförmotionärerna. De anser att en privatisering av destatliga företagen skulle åstadkomma följande:renodla statens roll som lagstiftare och normgivare,stärka de privatiserade företagen, sprida intressetför sparande i aktier till nya grupper och breddariskkapitalmarknaden samt ge staten inkomster somkan användas till andra, mer angelägna ändamål.Staten redovisar sällan några skäl till ägandet ienskilda företag, anför motionärerna vidare. Deanser att regeringen för varje bolag med statligtägande skall presentera motiveringar till dettaägande. En ny syn på statligt företagsägande harvuxit fram, med innebörd att privatiseringar mer sessom en praktisk än som en ideologisk fråga, sägermotionärerna och redovisar följande skäl till detta:starkare krav på tydliga och aktiva ägare iföretagen, ansträngda statsfinanser och krav påhögre effektivitet.Moderata samlingspartiet anser att i första handett trettiotal statliga företag bör privatiserashelt eller delvis. Privatiseringarna kan delas in iföljande tre grupper: breda aktiespridningar överbörsen, direktförsäljningar samt bolag ellerverksamheter under någon form av strukturering ellermed behov av omstrukturering där ägarbreddning ellerförsäljning kan bli aktuell. I motionen lämnassärskilda kommentarer till vissa av de förordadeförsäljningarna. Redovisningen upptar följandebolag: , och Landvettersflygplatser, , , (), , , , , ,(),, , AB SvenskBilprovning, (),, Svenska skogsplantor AB,AB , (), Provnings- och ForskningsinstitutAB, , ,, , , och . De förordadeprivatiseringarna bör genomföras på ett sätt sombidrar till att långsiktigt breddariskkapitalmarknaden. Detta bör främst åstadkommasgenom följande tre huvudtyper av åtgärder:reformering av skattesystemet, främjande avintresset hos allmänheten för att äga svenska aktiersamt förbättring av möjligheterna för anställda attäga aktier i de företag där de arbetar.I motionen hänvisas till en rapport avStatskontoret, Staten som kommersiell aktör -omfattning och konkurrenseffekter (2000:1), i vilkenStatskontoret på regeringens uppdrag kartlagt ochanalyserat den verksamhet som statliga myndigheteroch bolag bedriver i konkurrens med privata företag.I de fall där det saknas motiv för statliga aktöreratt bedriva kommersiell, konkurrensutsatt verksamhetföreslår Statskontoret att verksamheten förbjuds. fall där det finns motiv för staten att bedrivakommersiell verksamhet föreslår Statskontoretföljande tre åtgärder: definiera begreppetuppdragsverksamhet i lag och specificerauppdragsverksamheten närmare i myndighetersinstruktioner; reglera ett krav på särredovisning av"avgiftsintäkter i konkurrens"; inrätta entillsynsfunktion för offentlig kommersiell ochkonkurrensutsatt verksamhet. Motionärerna anser attmyndigheter inte skall syssla med verksamhet somsnedvrider konkurrensen och som inte ärmyndighetsutövning.I motion 2000/01:N3 (m), som väckts med anledningav regeringens skrivelse 1999/2000:120 medredogörelse för företag med statligt ägande,framläggs likartade yrkanden med likartademotiveringar som de nyssnämnda i motion 2000/01:N210(m). Av regeringens skrivelse framgår att regeringeninte har någon plan eller strategi för hur stort detstatliga ägandet skall vara, sägermotionärerna. De anser att skrivelsen innehållerendast luddiga formuleringar angående vikten avstatligt ägande, vilket de finner oacceptabelt. Imotionen hänvisas till partimotion 2000/01:N210 (m).En plan för börsintroduktion av samtliga statligtägda företag begärs också i motion 2000/01:N1 (m),som även den väckts med anledning av den nyssnämndaregeringsskrivelsen. Statligt ägda företag medverksamhet inom den konkurrensutsatta marknaden börprioriteras vid utförsäljningen, anför motionären.Ett återupptagande av det program förprivatisering av statliga företag som startadesunder den borgerliga ,föreslås i motion 2000/01:N207 (m). Staten är inteen kompetent ägare av kommersiella företag, anförmotionären och betecknar regeringens hantering avTelia AB som en praktillustration till varför stateninte skall äga företag. Det måste nu komma en tydligsignal om att staten skall gå ur bolaget helt, ansermotionären och föreslår att regeringen skallbemyndigas att helt avveckla statens ägande i Telia.Hänvisning till den tidigare nämnda rapporten frånStatskontoret görs också i motion 2000/01:N290 (m),i vilken begärs tillkännagivanden av omproblemen med staten som kommersiell aktör och omåtgärder för att minska dessa problem. Enligtmotionärernas uppfattning bör de flesta avStatskontorets förslag - som tidigare redovisats -genomföras för att minska problemen medstatlig uppdragsverksamhet.Konkurrensen bör stärkas genom att statligt ägandeinom konkurrensutsatt verksamhet avvecklas, anförsdet i motion 2000/01:N381 (m, kd, c, fp). Enprivatisering av de statliga företagen tydliggörstatens roll som lagstiftare och normgivare, ökarstatskassans inkomster, breddar riskkapitalmarknadentill nya grupper och stärker företagen, sägermotionärerna. De föreslår att regeringen omgåendeskall presentera en plan för privatiseringar avstatliga bolag och anser att staten, kommunerna ochlandstingen skall inrikta sig på sinakärnverksamheter.En utredning bör tillsättas med uppgift att seöver möjligheten att inrätta folkstämmor som ett ledi att öppna de statliga företagen, anförs det imotion 2000/01:N330 (v). I de företag som är helägdaav det offentliga - staten, landsting eller kommun -är ägaren representerad av en person med fullmakt påbolagsstämman, konstaterar motionärerna och anseratt denna företagssektor i praktiken är mer slutenän många privata företag. I börsnoterade företag kanman genom att köpa en enda aktie få tillträde tillbolagsstämman och därmed rätt att lägga framförslag, föreslå ledamöter till styrelsen, ställafrågor och kräva svar, och de stora bolagens stämmorbevakas dessutom av massmedierna, sägermotionärerna. De finner det paradoxalt att deoffentligt ägda företagen på sätt och vis lever i enmer sluten värld än de börsnoterade, privatägdaföretagen. I motionen skisseras en möjlighet tillinsyn för allmänheten i offentligt ägda företaggenom att dessa skulle åläggas att hålla en extrastämma - en folkstämma - i vilken berörda medborgareskulle ha rätt att delta. För statliga företagskulle en sådan rätt ges till alla röstberättigade.I den föreslagna utredningen om folkstämmor vidoffentligt ägda företag bör möjligheten avförsöksverksamhet övervägas för att utröna intresse,praktiska svårigheter och andra relevanta faktorer,anför motionärerna.Riksdagen bör göra ett uttalande om ökadägarspridning genom utförsäljning av statligaföretag, anförs det i partimotion 2000/01:N324 (kd).Statens främsta uppgift inom näringspolitiken är attskapa ramar och regler för företagens verksamhetsamt att bidra till gynnsamma förutsättningar förlångsiktig tillväxt och värdeskapande, sägermotionärerna. De anser att eftersom det är statensom sätter spelreglerna inom näringspolitiken börstaten inte själv äga företag, utom i undantagsfall.Staten är en mycket stor aktie- och företagsägareoch omsätter betydande belopp, konstaterarmotionärerna. De menar att det statliga ägandet ärtill nackdel för ekonomins funktionssätt, förföretagen och deras anställda, och att det dessutominnebär en olämplig inlåsning av statensförmögenhet. Ett skäl för försäljning av statensaktier i företag är, enligt motionärerna, attrenodla statens roll. Ett annat skäl är att ägandetbör spridas. Ett tredje skäl är att det förbättrarförutsättningarna för de berörda företagen.Försäljningen av statliga företag skall ske tillmarknadsmässiga priser och i den takt som är möjligmed hänsyn till andra introduktioner påaktiemarknaden, säger motionärerna. De anser dockinte att alla företag skall säljas, t.ex. bör stateninte avhända sig inflytandet över och ansvaret förSystembolaget. En minskning av det statliga ägandetav företag bör i princip ske enligt det program somantogs av , menar motionärerna.De föreslår att - utöver de företag som då varaktuella - bl.a. följande företag bör bli föremålför försäljning: , resterade delarav , och . De företag som är aktuella är sådana som ärverksamma inom konkurrensutsatt verksamhet, anförmotionärerna. De anser att monopolföretag inte kansäljas innan omstrukturering skett och attallmänheten och de anställda i företagen bör vara enviktig målgrupp vid en utförsäljning.Riksdagen bör uttala sig för att en försäljning avdet statliga företaget skall kommatill stånd, anförs det i partimotion 2000/01:So547(fp). Att sälja vodka kan rimligen inte vara enangelägen uppgift för staten, säger motionärerna ochhävdar att Vin & Sprit inte har tagitnågot socialpolitiskt ansvar. En försäljning avföretaget beräknas tillföra statskassan runt 30miljarder kronor, varav en del skall användas satsning på att minska alkoholmissbruk ochnarkotikaanvändning bland unga. Att sälja Vin &Sprit innebär ingen alkoholpolitisk nackdel, anförmotionärerna som anser att statsmakterna förlorar itrovärdighet när man å ena sidan argumenterar för enrestriktiv alkoholpolitik och å andra sidan -- tjänar pengar på spritförsäljning.Det bör ske en systematisk försäljning av destatligt ägda företagen, anförs det i motion2000/01:N2 (fp), som väckts med anledning avregeringens skrivelse med redogörelse för företagmed statligt ägande. Motionärerna menar att dengrundläggande frågan varför staten över huvud tagetskall driva företag inte besvaras i regeringensskrivelse. anser att staten inte, annatän i ett fåtal undantagsfall, skall driva företag.Skälen för detta är följande:- Staten skall inte vara både domare och spelarepå marknaden.- Marknadsekonomi förutsätter privata ägare.- Andra företag diskrimineras, genom att statligtoch kommunalt ägande av företag snedvriderkonkurrensen.- Effektivitet kräver tydlig rollfördelning, menmed statligt ägande kommer andra mål in i bilden,såsom nationell kontroll, sysselsättning, osv.- Den demokratiska styrningen av börskiljas från lönsamhetsstyrning av företagen.- Regering och riksdag har viktigare saker attsyssla med, nämligen att erbjuda en god vård, ettbra utbildningssystem, ett väl fungerande försvaroch en generell politik för att främja tillväxt ochsysselsättning.Försäljning motsvarande ett marknadsvärde om ca 300miljarder kronor förordas, varvidförsäljningsintäkterna skall användas för att minskastatsskulden. Motionärerna förordar en successivförsäljning och nämner följande företag somförstahandskandidater: , , (bl.a. ),Vin & Sprit, , , ,, , , ,och AB.Det bör ske en successiv försäljning av destatliga bolagen, anförs det också i motion2000/01:N323 (fp). Att omvandla offentligt ägdaföretag till privata och att medvetet sträva efteratt hitta privata alternativ till offentligtproducerade tjänster är en åtgärd som snabbt skullege en mycket stor mängd nya företag, sägermotionärerna. Det är inte övergången från offentligtill privat drift i sig som anses betydelsefull,utan det faktum att helt nya arenor förnyföretagande skulle öppnas, vilket skulle medföraatt företagandet som livsform kan spridas till nyagrupper. är hårda motståndare tillstatliga och kommunala bolag, och skattebetalarnaspengar bör gå till kärnverksamheterna vården ochskolan, säger motionärerna.Statens ägarandel i bör avvecklas, anförsdet i motion 2000/01:T718 (fp). Folkpartietförespråkade att regeringen redan under våren 2000skulle ha givits ett bemyndigande att inom 18månader avveckla majoritetsägandet i och attinom helt avveckla det statliga ägandet,erinrar motionärerna om. Partiet framhöll den storarisken med att företagets börsvärde kan påverkasnegativt av det statliga ägandet - den s.k.politikerrabatten. Hanteringen av TeliaTelenor-affären talade sitt tydliga språk om vilka problemstatligt ägande för med sig, säger motionärerna. Deanser att det bästa stöd som regeringen kan ge Teliaär att så snabbt som möjligt avveckla det statligaägandet. måste få den större rörelsefrihet somett helt privat ägande ger, så att företaget kangöra nödvändiga strukturförändringar, ingåeventuella allianser och finansiera förändringarnapå marknaden, anför motionärerna.Riksdagen bör begära att regeringen skall läggafram ett förslag om försäljning av Vin & Sprit,varvid köpeskillingen skall användas tillavskrivning på statsskulden och socialpolitiskainsatser, anförs det i motion 2000/01:N307 (fp).Efter inträde i EU arbetar V & S ikonkurrens med ett stort antal sprittillverkare ochimportörer av sprit, vin och starköl i ,konstaterar motionärerna. De anser att det fordrassärskilda skäl för att staten skall fortsätta attäga företag som arbetar under konkurrens och att ettsådant skäl i detta fall skulle kunna vara attstaten som en stor aktör på den svenska marknadenskulle kunna verka för hög etik inomalkoholbranschen och särskild återhållsamhet medmarknadsföringen i linje med den svenskaalkoholpolitiken. Erfarenheten av Vin & Spritsagerande visar dock att företaget intehar fyllt någon sådan funktion, menar motionärerna.De ser det som dubbelmoral att svenska staten å enasidan driver en restriktiv alkoholpolitik och åandra sidan driver ett spritföretag.I partimotion 2000/01:N388 (mp) begärsriksdagsuttalanden om statliga bolag. Det rör sig omatt kvalitetsmål och verksamhetsmål bör formulerasoch om utformning av reglering och kontroll avföretagens produktion på marknader där statenproducerar eller har producerat samhällsåtaganden.Trots att staten helt eller delvis har avyttrat sittägande i en rad företag ärnettoeffekten att antalet majoritetsägda statligabolag är ungefär lika stort som , noterar motionärerna. De anser att deti vissa fall är befogat med statligt ägande, t.ex. ilägen där det samhälleliga värdet av en produceradtjänst är större än värdet för den enskildekonsumenten eller där privata aktörer inte börsläppas in av säkerhetsskäl. /98arbetade mer än hälften av de statliga bolagen intepå någon konkurrensutsatt marknad, sägermotionärerna och anser att frågan bör ställas om detär befogat att staten fortsätter att driva bolag påsådana marknader eller om det i vissa fall skullevara bättre att öppna för konkurrens eller sälja endel bolag och sedan reglera produktionen påmarknaden i enlighet med hållbara kvalitetsmål ochstyrregler. För att kunna reglera företagen på enviss marknad, t.ex. , måste styrningenoch kontrollen förbättras, liksom måldokumenten,anför motionärerna och hänvisar till att Riksdagensrevisorer har påpekat brister på det härområdet. Motionärerna efterlyser tydligaresyftesbeskrivningar och fler preciseradeverksamhetsmål, s.k. kvalitetsmål, för i första handde bolag som helt eller delvis har andra mål än rentkommersiella. Det anses särskilt viktigt attformulera sådana för de verksamheter som bedrivs ilagstadgade monopol.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog motioner med förslag omutförsäljning av statliga företag, liknande de häraktuella (bet. 1999/2000:NU13). I en reservation (m,kd, c, fp) presenterades dessa partiers syn på detstatliga ägandet. behandlade riksdagenregeringens skrivelse 1999/2000:120 med redogörelseför företag med statligt ägande (bet. 2000/01:NU5).I en motivreservation (m, kd, c, fp) erinrades omtidigare framförda uppfattningar beträffandestatliga företag.Riksdagen beslöt om riktlinjer förstatens företagsägande (prop. 1995/96:141, bet.1995/96:NU26), enligt vilka följande huvudprinciperskall gälla för förvaltningen av statliga företag:- Statligt ägda företag skall arbeta under krav påeffektivitet, avkastning på det kapital företagetrepresenterar och strukturanpassning.- Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägtföretag skall med utgångspunkt i uppsattverksamhetsmål aktivt följa företagets utvecklingoch vidta erforderliga åtgärder för att företagetskall uppfylla kraven på effektivitet, avkastningoch strukturanpassning.Härutöver beslöt att bemyndiga regeringenatt - med vissa givna restriktioner - kunna minskastatens ägande i åtta angivna företag, nämligen , , , & UpjohnInc., , AB , och . Detta bemyndigandeersatte det bemyndigande som lämnat år1991 (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10).Samtidigt angavs att av tidigare lämnadebemyndiganden avseende Nordbanken, ochSvenska skulle fortsätta att gälla.Våren 1998 behandlade utskottet ett förslag frånRiksdagens revisorer (1997/98:RR9, bet.1997/98:NU15) om statens roll som ägare av bolag.Förslaget avstyrktes med hänvisning till pågåendeutvecklingsarbete inom . I enreservation (m, fp, kd) tillstyrktes förslaget.Utskottet avstyrkte också motionsyrkanden om attregeringen skulle presentera en plan för riksdagenangående försäljning av statliga bolag, medhänvisning till att inga nya omständigheter hadeframkommit som motiverade en ändradgrundinställning. I reservationer (m, fp, kd; c; mp)redovisades respektive partiers uppfattning i fråganom försäljning av statliga företag. följdeutskottet.Riksdagen beslöt , på regeringensförslag, att godkänna ett samgående mellan svenskaTelia och norska (prop. 1998/99:99, bet.1998/99:NU14). Sammanslagningen sågs som enväsentlig förutsättning för att företagen skullekunna hävda sig i den allt hårdarekonkurrenssituationen i . Företrädarna förModerata samlingspartiet och Kristdemokraternaaccepterade sammanslagningen av förutsättning att det skedde en omförhandlingav aktieägaravtalet; i annat fall avvisadespropositionen. I en annan reservation (c)tillstyrktes sammanslagningen av villkor att uttalade att en utbyggnadav digital infrastruktur skulle komma till stånd,med den finansiering som förordades i reservationen.Folkpartiets representant avstyrkte propositionenoch förordade i stället att hela skulleprivatiseras. meddelade de svenskaoch norska regeringarna att fusionen mellan Teliaoch skulle avbrytas.Företrädarna för Moderata samlingspartiet,, frågan om initiativ avutskottet i ärendet om , med innebörd attriksdagen skulle ge regeringen fullmakt att säljaTelia. Företrädarna för Socialdemokraterna,avvisade dettaförslag, varefter företrädarna för de övriga fyrapartierna reserverade sig mot beslutet och menadeatt utskottet borde ha tagit ett sådant initiativ.Riksdagen beslöt att ge regeringenbemyndigande att minska statens ägande i tilllägst av samtliga aktier (prop. 1999/2000:84,bet. 1999/2000:NU18). Utskottet anförde att bolagetgenom en börsintroduktion får likvärdigaverksamhetsförutsättningar som konkurrenterna ochmöjligheter att fortsätta utvecklas på ett positivtsätt. Med ett minskat statligt ägande, i enlighetmed regeringens förslag, kommer att kunnadelta i den utveckling som pågår bland de europeiskatelekommunikationsoperatörerna, sade utskottet.