bet · GO01KrU8 · 2001-05-17 00:00:00 — har också uttryckt som sinmening att regeringen i sitt arbete visar en klarvilja att uppnå och upprätthållakonkurrensneutralitet mellan offentlig och privatverksamhet.Med hänvisning till tidigareställningstaganden om upphandling i konkurrens ochom privatisering av statliga bolag föreslårutskottet att avslår de nu aktuellamotionerna K238 (m) yrkande 1, K400 (m) yrkande 15och T201 (m) yrkande 22.Öppna kanalerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om stödtill Öppna kanaler. Jämför reservationerna 31(c) och 32 (mp).MotionernaEnligt motion Kr343 (c) bör mångfalden inommedieområdet gynnas genom att nya aktörer stimulerasatt producera och förmedla information. Riksdagenbör därför tillkännage för regeringen att politikeninom medieområdet bör inriktas på att ta till varaden tekniska utvecklingen (yrkande 8). Därigenomskall villkoren förbättras för verksamheten medÖppna kanaler, som sänder samhällsinformation,utbildning och kultur.Regeringen bör enligt motion Kr701 (mp) övervägaett framtida nationellt stöd till öppna kanaler(yrkande 36). I motionen anförs att de ickekommersiella lokala TV-kanaler som utgör Öppnakanaler når en miljon människor. Verksamheten får ivarierande omfattning kommunalt stöd. Människorborde, oavsett i vilken kommun de bor, få tillgångtill denna verksamhet. Vikten av stöd till Öppnakanaler uttrycks även i motion N383 (mp) yrkande 33.Utskottets ställningstagandeVid tidigare riksmöten har utskottet haft att taställning till motsvarande motionsyrkanden (senast ibet. 1999/2000:Kr8 s. 25). Utskottet anser - liksomtidigare - att den kabelsändarverksamhet som bedrivsav ideella organisationer som har stor betydelse för grundläggandedemokratiska värden såsom yttrandefriheten.Utskottet anser alltfort att det i första hand börvara en fråga för kommuner och landsting att stödjadessa föreningars verksamhet. Med hänvisning tilldet anförda avstyrker utskottet motionerna Kr343 (c)yrkande 8, Kr701 (mp) yrkande 36 och N383 (mp)yrkande 33.VåldsskildringsrådetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omVåldsskildringsrådets verksamhetsform m.m.Jämför reservation 33 (kd).MotionernaI motionerna Kr282 (kd) yrkande 10 och Kr286 (kd)begärs en översyn av Våldsskildringsrådetsverksamhet.I motionerna anförs att utbudet avvåldsskildringar direkt i hemmen har ökat genomökningen av kabel- och satellitsändningar. Det ärockså lätt för minderåriga att komma övervideofilmer med en åldersgräns på 15 eller 18 år.Våldsskildringsrådet bör få större möjligheter attpåverka utvecklingen. Verksamheten behöver bli merkänd bland allmänheten för att på ett bättre sättkunna stödja dem som engagerar sig i frågor omvåldsskildringar.Våldsskildringsrådet arbetar i form av en statligkommitté tillsatt av regeringen. Motionärerna anser- i likhet med vad rådet förordat i en rapport tillregeringen - att det är nödvändigt att se över omdenna verksamhetsform är lämplig. Översynen bör ävenomfatta rådets direktiv, organisation behandlade vid föregående ettmotionsyrkade med samma innebörd som de nu aktuellamotionerna (bet. 1999/2000:KrU8 s. 16). Utskottetredovisade att en översyn av myndighetsstruktureninom medieområdet då pågick inomKulturdepartementet.Utskottet har inhämtat från Kulturdepartementetatt ett arbete pågår inom somsyftar till att se över myndighetsstrukturen inommedieområdet m.m. med hänsyn bl.a. till utvecklingeni fråga om elektroniska kommunikationstjänster.Mot bakgrund av den snabba utbredningen avvåldsskildringar i olika medieformer anser utskottet- liksom vid föregående - att det ärangeläget att regeringen i den pågående översynengör en ingående prövning av vilken organisationsformoch inriktning som bäst främjar det fortsattaarbetet med frågor om våldsskildringar.Utskottet anser att pågående arbete med översyn avmyndighetsstrukturen och behandling avVåldsskildringsrådets skrivelse om organisationsformm.m. för rådet inte bör föregripas, varförmotionerna Kr282 (kd) yrkande 10 och Kr286 (kd)avstyrks.Mediepåverkan m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om- åldersgränser för datorspel,- forskning om datorspels påverkan på barnoch unga, jämför reservation 34 (kd),- utredning om mediers påverkan på barn och unga, jämförreservation 35 (v, kd, c, fp, mp), och- forskning om sociala och demokratiskafrågor i samband med medieutvecklingen,jämför reservation 36 (c).DatorspelMotionernaI motion Kr342 (mp) redovisas att datorspel kanstimulera fantasin och vara pedagogiska men att deockså kan innehålla våld där de spelande självadeltar aktivt. Motionärerna anser att regeringen börverka för en frivillig överenskommelse med branschenom åldersgränser för datorspel så att t.ex. en 15-årsgräns kan anges på alla spel (yrkande 2).I motion Kr282 (kd) framhålls vikten av forskningoch informationsspridning när det gäller påverkan påbarn och unga av våldsskildringar. Våldsinslag kanleda till aggressioner, rädsla och tillvänjning. Detsaknas enligt motionen forskning om påverkan på barnav våldsinslag i datorspel. Sådan forskning börsnarast påbörjas (yrkande 11).Utskottets ställningstagandeÅr 1998 antog inom EU enrekommendation som syftar till att genomsjälvreglering inom branscherna (TV, datorspel,Internet) stärka skyddet för minderåriga och denmänskliga värdigheten.Kommissionen har avgivit enutvärderingsrapport om tillämpningen av dennarekommendation. I rapporten anförs att två årstillämpning av rekommendationen är uppmuntrande ävenom berörda parter, särskilt konsumenterna, borde havarit mera involverade i upprättandet av etiskaregler. Det anförs också att resultaten avutvärderingen kan komma att påverka innehållet i etteventuellt direktiv om skydd av minderåriga och avmänsklig värdighet när det gäller allt elektronisktmaterial.I sammanhanget bör nämnas att skydd av barn motskadligt medieinnehåll är en fråga som det svenskaordförandeskapet i EU vill ge särskilduppmärksamhet, särskilt i relation till detförberedande översynsarbete som påbörjatsnär det gäller TV-direktivet. Vid ettexpertseminarium i togsfrågor upp om barn och unga i det nyamedielandskapet, dvs. TV, Internet samt dator- ochTV-spel.Våldsskildringsrådet har till uppgift attinformera om rekommendationen i och attstödja branscherna i deras arbete medsjälvreglering. Rådet skall rapportera till Kultur-och Näringsdepartementen om hur arbetet fortskrider.Utskottet har från inhämtatatt branscherna tagit initiativ till ett möte iBryssel med granskningsorgan m.fl.institutioner från medlemsländerna. Mötet avserfrågor om åldersgränser för datorspel. Kontakter ocharbete pågår för självreglering av branschen iSverige och införande av åldersgränsmärkning avdatorspel. En lagstiftning på området har införts iFinland, vilket kan påverka arbetet medsjälvreglering i övriga Norden.Utskottet anser, med hänvisning till det anförda,att det inte är påkallat att gör etttillkännagivande för regeringen om att regeringenskall verka för en överenskommelse inomdatorspelsbranschen för åldersgränser för datorspeli . Motion Kr342 (mp) yrkande 2 avstyrksdärför.När det gäller motionsyrkandet om forskning omdatorspels påverkan på barn och unga vill utskottetförst påminna om att har iuppdrag att följa marknadsutvecklingen och dentekniska utvecklingen av bl.a. datorspel och TV-spel(tidigare även kallade videospel). Som ett led idetta uppdrag har rådet publicerat enrapport, Monstermassakern (nr22). Rapporten ger en grundläggande information omde genrer av dator- och TV-spel som innehåller mestvåldsskildringar och som därmed mest har förekommiti debatten. Bakgrunden till rapporten är också attokunskapen bland vuxna, t.ex. bland forskare ochjournalister, om dator- och TV-spel är stor.Enligt uppgift från finns enöversikt över forskningen om datorspel i en rapportfrån det danska for Børn og Unge.Rapporten gavs ut och heter "Det er barenoget, der er lavet" Børn, computerspil, vold ogvirkelighed. Texten till rapporten återfinns påMedierådets hemsida, ().Våldsskildringsrådet har i olika sammanhang, bl.a.i sin skriftserie, redovisat att forskarna äreniga om att eventuell påverkan av medievåld sker iett komplicerat samspel med övriga sociala ochpsykologiska faktorer som omger barn och ungdomarunder uppväxten. behandlas även irådets tidskrift , t.ex. i nummer 25() i en intervju med vonFeilitzen, forskare vid universitetsinstitution för journalistik, medier ochkommunikation, expert vid samtvetenskaplig koordinator vid The UnescoInternational Clearingshouse on Children andViolence on the Screen vid Nordisktinformationscenter för medie- ochkommunikationsforskning (Nordicom) vid Göteborgsuniversitet.Det s.k. clearinghuset har en databas över nordiskoch internationell forskning när det gäller barn ochmedievåld (). BibliografinChildren and finns ävenpublicerad i skriftform. Clearinghuset ger även utnyhetsbrev och årsböcker i ämnet.Utskottet anser att det är viktigt att kunskapskapas även om hur de nyare medierna, såsomdatorspel, påverkar barn när det gäller inslag avvåld. Utskottet anser emellertid att intebör göra ett uttalande med syfte att styrauniversitetens och högskolornas medieforskning i vadavser inriktning mot våld i datorspel. Universitetoch högskolor skall enligt högskolelagen (1992:1434)fritt välja forskningsproblem och forskningsmetoder.Motion Kr282 (kd) yrkande 11 avstyrks.Utredning om mediers påverkan på barn och ungaMotionenI motion Kr342 (mp) anförs att det behövs merforskning om hur det nya medielandskapet påverkar deunga. Vi vet inte vilka effekter det får på ungamänniskor att växa upp i en värld där mycket avkommunikationen och språkutvecklingen sker i enordkarg chatmiljö, där möjligheten finns att upplevavåld i virtuella miljöer och där pornografi ochnazipropaganda finns lätt tillgänglig. Det behövs enhelhetssyn som omfattar den kunskap som finns iSverige och internationellt. Enligt motionen kan enutredning behöva tillsättas för att ta ett samlatgrepp om mediala situationer som påverkar barn ochom den påverkan de har på barnets utvecklingpsykiskt såväl som fysiskt. Detta bör riksdagentillkännage för regeringen (yrkande 8).Utskottets ställningstagandeUtskottet har i olika sammanhang, t.ex. när detgäller radio, TV, film m.m., behandlat frågor somrör behovet av ökade kunskaper om medievåldspåverkan på barn och unga. Utskottet anser nu -liksom vid tidigare tillfällen - att denna fråga ärvärd stor uppmärksamhet av forskarsamhället. 1998/99:KrU3 s. 13, bet. 1999/2000:KrU5 s. 1999/2000:KrU8 s. )har bland sina huvudsakligauppdrag att följa marknadsutvecklingen och dentekniska utvecklingen på medieområdet och att följamassmedie- och påverkansforskning inom området samtsprida populärvetenskaplig information, vilketfrämst har skett genom rådets skriftserie. Genomdessa rapporter presenteras information ochforskning om våld i medierna ur olikainfallsvinklar. Rådet har vidare stöttpublicereringen av två antologier, nämligen Våldfrån alla håll (1993) och Våldsamma nyheter (1996).I rådets informationsblad Flödet behandlasmedieutveckling, EU-frågor, aktuella böcker,konferenser och lagändringar. Till huvuduppgifternahör även att ta initiativ till projekt inomforskning, utbildningsväsende och föreningsliv ochatt informera de audiovisuella branscherna om EU-rekommendationen om skydd av barn och den mänskligavärdigheten samt att stödja och följa branschernasarbete med självreglering. Vidare skall rådetstödja, uppmuntra och konkret hjälpa organisationeroch grupper som engagerar sig i frågorna om våld imedierna samt verka för en förbättrad mediekunskap iskolan och i lärarutbildningen. Rådet skall ävenvara informationscentral om medier, våld ochpåverkan för riksdag, myndigheter, mediebransch,skolor, organisationer och enskilda.Nordicom vid har på uppdragav regeringen och och med medel frånregeringen, och från , etableratett internationellt informationscentrum rörande barnoch medievåld, The InternationalClearinghouse on Children and Violence on theScreen. Som utskottet redovisat i det föregående harClearingshuset publicerat en omfattande bibliografipå området barn och medievåld.I sammanhanget bör även nämnas attUngdomsstyrelsen har två uppgifter i förhållandetill ungdomsforskningen, nämligen att följautvecklingen av ungdomspolitiskt relevant forskningi och internationellt samt att stärkakunskapsöverföringen mellan forskare, beslutsfattareoch praktiker vad gäller ungdomspolitiskt relevantforskning. har deltagit iHumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådetsprogramgrupp för ungdomsforskning och i arbetsgrupp om ungdomsforskning.Den medverkar även i referensgrupp förungdomsforskning och dokumentation samt vidseminarier och andra former av möten mellanforskare, beslutsfattare och praktiker runtungdomspolitiskt intressanta frågor.I sitt betänkande 1999/2000:KrU5 Ny svenskfilmpolitik redovisade utskottet att det har sketten viss kvantitativ nedgång i forskningen i Sverigerörande barn och medier sedan Radiospublik- och programforskning lades ner år 1993.Utskottet hade från Nordicom inhämtat att dettasnarast berodde på bristande intresse från den yngreforskargenerationen. Utskottet anser nu - liksom vid1999/- att detta är oroande. Ävenom det finns forskningsresultat att tillgå frånandra länder är det nödvändigt att också kunnagrunda beslut om åtgärder av olika slag inom t.ex.lärarutbildning, föräldrainformation m.m. på väldokumenterade och analyserade kunskaper omförhållandena inom det egna samhället. Det bör dock,enligt utskottets mening, ankomma på de ansvarigainom berörda discipliner och forskningsfinansierandeorgan, som har överblick över sina respektiveområden, att stimulera intresset för forskning inomeventuellt försummade ämnesområden. Universitet ochhögskolor har också ett ansvar för att i enlighetmed högskolelagen (1992:1434) samverka med detomgivande samhället och informera om sin verksamhet,således även om resultaten av sin forskning.Utskottet anser att det i första hand bör ankommapå de ansvariga myndigheterna att - utifrån sinverksamhet och sin kunskap om relevant forskning ombarn och medievåld - informera och sprida kunskap omresultaten av forskning på området till olikasektorer av samhället. Utskottet anser att det inteär aktuellt att lösa dessa frågor genom en statligutredning.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Kr342 (mp) yrkande 8.Forskning om sociala och demokratiska frågorMotionenI motion Kr343 (c) hemställs att skalltillkännage för regeringen vad som anförs i motionenom forskning om sociala och demokratiska frågor isamband med medieutvecklingen (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeMedieforskningen inom universitet och högskolor äromfattande (en kort redovisning av medieforskningmed speciell inriktning mot ett demokratiperspektivlämnas i betänkande2000/01:KU18).Nordicom vid har tilluppgift att sprida kunskap om medie- ochkommunikationsforskning i de nordiska länderna.Utskottet påminner om att isitt slutbetänkande En uthållig demokrati (SOU2000:1) föreslog flera demokratiforskningsprogramsom bl.a. skulle innefatta forskning om mediernasroll för demokratin. Förslaget bereds inomRegeringskansliet efter remissbehandling.Utskottet vill även påminna om att universitet ochhögskolor själva bestämmer inriktning och ämnesvalför den forskning som utförs där. Riksdag ochregering stimulerar forskning genom medelsanvisningmen påverkar inte ämnesvalet eller metoderna.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Kr343 (c) yrkande 3. 2000/01:Kr1 av m.fl. (m):1. beslutar om riktlinjer förprogramverksamheten under den kommandetillståndsperioden i enlighet med vad i motionenanförs.2. beslutar om inriktningen på direktivtill kommande utredning om public service-verksamheten i enlighet med vad imotionen anförs.3. bemyndigar regeringen att undertillståndsperioden privatisera Utbildningsradion.4. beslutar att kommandetillståndsperiod skall vara tre år.5. beslutar om distribution av radio ochTV i enlighet med vad som anförs i motionen.6. beslutar om finansiering och systemför medelstilldelning för ochSveriges Radio i enlighet med vad som anförs imotionen.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om hur programföretagenskall undvika osund konkurrens.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om distribution ochteknikutveckling.9. avslår regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift.2000/01:Kr2 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att öka antaletprogramminuter som är tolkade tillteckenspråk och att det minst fördubblas.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att fler program äni dag förses med textremsa.2000/01:Kr3 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att gudstjänster börsändas i TV varje söndag.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att våldsinslag intebör finnas i sändningar i radio och TV.2000/01:Kr4 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om betydelsen av att publicservice-företagen har en decentraliseradorganisation och verksamhet och personal i alladelar av landet även vad gäller Utbildningsradionsverksamhet.2000/01:Kr5 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om allas tillgång till deregionala TV-sändningarna.2000/01:Kr6 av de ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett utökatteckenspråkigt programutbud i . tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att omgående erbjudauppläst textremsa i SVT.2000/01:Kr7 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att denaviserade utredningen om public service börtillsättas och att Public service i Internetåldern börutgöra en utgångspunkt för utredningen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om atttillståndsperioden för public service bör kortastill tre år.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om en tydligarekvalitetsinriktning på public service-produktion.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att TV-avgifteravskaffas och ett nytt finansieringssystem förpublic service introduceras.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att statensengagemang i innehållsproduktion och distribution påradio- och TV-området upphör.6. avslår regeringens förslag om höjdaTV-avgifter och tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om regeländringarsom medger för SVT att ta betalt av flerprogramdistributörer.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att riktlinjernaom att programmen skall produceras utanför Stockholmgörs mer allmänt formulerade och att noggrannautvärderingar görs av hur de efterlevs.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att försök skallgöras med syntolkning.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om hörselskadadesmöjligheter att ta del av programutbudet.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att SVT skallges i uppdrag att fördubbla sitt teckenspråkigaprogramutbud.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att UR:sförlagsverksamhet skall upphöra och att produktionav läromedel i stället skall läggas ut på andraförlag efter upphandling.2000/01:Kr8 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om ett mångsidigtutbud av hög kvalitet.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om kulturansvaret.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om tillgänglighetför fuktionshindrade.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs omprogramverksamhet för språkliga och etniskaminoriteter.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om utomståendesmedverkan och utläggningar av produktion m.m.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om finansiering avprogramföretagens verksamhet.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om fortsatt översynm.m.2000/01:Kr9 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att SVT får i uppdrag attkraftfullt utöka antalet teckenspråkiga program.2000/01:Kr10 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att regeringenbör återkomma till med förslag tillalternativ finansiering av radio och TV.2. avslår regeringens förslag iproposition 2000/01:94 till lag om ändring i lagen(1989:41) om TV-avgift.2000/01:Kr11 av ():beslutar om inriktningen av programutbudeti TV i enlighet med vad som anförs i motionen.2000/01:Kr12 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av tydligareregler för sponsring av program i public service-företagen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om icke styrandeskattefinansiering.2000/01:Kr13 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att avSVT:s program skall vara textade 2005.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att alla synskadadebör ges möjlighet att utnyttja uppläst textremsasenast 2005.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att UR:s program, sålångt möjligt, skall produceras lokalt ellerregionalt.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att de regionalastationerna bör få en högre indexuppräkning än 2 %.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att när människorfrån hela landet ges möjlighet att delta iprogramverksamhet skall detta gälla inte bara ilokala och regionala sändningar utan ocksåriksutbudet.Motioner från allmänna motionstidenår 20002000/01:Kr205 av de ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av att SverigesTelevisions sändningar möjligt görstillgängliga för synskadade.2000/01:Kr212 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att ge synskadade ökademöjligheter att följa nyhetssändningar även via TV-sända nyhetsprogram.2000/01:Kr213 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att avskaffa systemet medTV-licens.2000/01:Kr221 av ():beslutar att lagen om TV-avgift (1989:41)ändras så att innehavare av TV-mottagare befriasfrån TV-avgift om denne inte på etttillfredsställande sätt utan extraordinärainvesteringar i antenner etc. kan se hela detprogramutbud som sänds ifrån Television.2000/01:Kr282 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om public service-ansvaret.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om public servicekulturansvar.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om public service-finansiering.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om den lokala ochregionala närvaron.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om enframtidskommission.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om koncernbildning förpublic service.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tillgängligheten förfunktionshindrade.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om public service-företagens ansvar för funktionshindrade.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett tydligtbarnperspektiv i kommande public service-avtal.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en översyn avVåldsskildringsrådets verksamhet.11.