bet · GP01TU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:T339 ochavslår motion 2001/02:T253 yrkande 13.StällningstagandeFrågan om återinförande av ettobligatoriskt fritidsbåtsregister dras ien seg och märklig långbänk, enligt vårmening. Det är förvånansvärt att detskall vara så svårt att inrätta ettenkelt register, som en gång fanns ochfungerade bra , men somsedan revs upp av den borgerligaregeringen i början av 90-talet.Ett obligatoriskt register förfritidsbåtar och/eller medmotorer på 14 hästkrafter kan vara enrimlig gräns för registreringen. Detviktiga är att få en klar och tydligsiffer- och bokstavsmarkering på skrovenså att sjöräddning, kustbevakning ochhamnansvariga snabbt kan identifieraägaren. Det kan handla om att rädda liv,men också om att få tag i miljömarodörer,båttjuvar och andra olämpliga båtförare.Behovet har varit akut.Problemen med att införa ett register ärbagatellartade i jämförelse med defördelar systemet ger. Detta kan givetvisockså kombineras med enansvarsförsäkring, obligatorisk ellerfrivillig.13. Förarbevis m.m. (punkt 30)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 30 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 13. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:T276 ochbifaller delvis motion 2001/02:T354.StällningstagandeI dag kan vem som helst, helt utansjövana, köpa en snabb motorbåt och rusafram i 30-40 knop. Den enda begränsningsom finns är storleken på båten, 12x4 m.Det finns ingen hastighetsbegränsning.Om vi vill bevara våra skärgårdar somrekreationsområden i samklang med denytterst känsliga fauna och flora somhar sin hemvist där, måste vi begränsavårt "fria" svängrum, vårtmiljöstörande beteende och visavarsamhet och hänsyn. En lag omkompetensbevis skulle säkert avhållamånga, när det inte längre går attbara köpa och gasa. Förarbevis (förstörre motorer) och en lägstaåldersgräns för framförande avmotordrivna båtar måste införas. Detmåste också införas hastighetsgränserinomskärs.14. Avreglering och privatiseringav hamnväsendet (punkt 32)av (), Tom (), () och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 32 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 14. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:T201yrkande 18, 2000/01:T642 yrkandena 1och 2 och 2001/02:T253 yrkande 2.StällningstagandeI finns ett 50-tal hamnar.Med jämna mellanrum framförs krav påolika former av statlig reglering avhamnverksamheten i syfte att minskaantalet hamnar och därmed ocksåkonkurrensen. Vi anser att dettaresonemang är felaktigt. Hamnar - ochandra godsterminaler - skall finnas därbehovet finns och marknaden avgör bästdetta utan statlig inblandning.De flesta svenska hamnarna drivs iform av kommunala monopol, i bolags-eller förvaltningsform. Kommunalamonopol har inte i något fall visatsig vara en effektiv verksamhetsform.Även i detta fall innebär monopolenofta låga eller inga krav på lönsamhetoch rationell drift. Som annankommunal näringsverksamhet bör ävenhamnverksamheten avregleras ochprivatiseras.15. Ny utredning av (punkt 35)av (), Tom (), Skånberg (kd) och MikaelJohansson (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 35 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 15. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:T458 samtbifaller delvis motionerna2000/01:T622, 2000/01:T631,2000/01:T647 och 2001/02:T374.StällningstagandeSom framhålls i motion 2001/02:T458 för , och Sverigegemensamma (JAIC:s)slutrapport om förlisningen en radallvarliga brister som äventyrartrovärdigheten i hela utredningen. Detfinns ett antal besvärande frågeteckensom en seriös utredning måste kunna gesvar på. Dessa gäller bl.a.sjövärdigheten, sjunkningsförloppet,dokumenterade hål i fartyget, vittnesmålfrån överlevande och filmmaterial frånfartygets botten.En oberoende granskning avslutrapporten behövs enligt vår meningför att öka klarheten i orsakerna tillEstonias förlisning. Endast härigenom kanrätt åtgärder vidtas i syfte att så långtmöjligt förhindra att en liknande tragediinträffar igen.Det är inte bara rykte somsjöfartsnation som fått sig en allvarligtörn genom den bristfälligaEstoniautredningen. Om mindre seriösasjönationer upplever att man inte längreser så allvarligt på sjösäkerhetsregleroch haveriutredningar kan det fåförödande konsekvenser för internationellsjöfart och sjösäkerhet. I förlängningenriskerar den bristfälliga utredningen,och en politisk ovilja att skapa ökadklarhet, att urgröpa medborgarnasförtroende både för ansvariga myndigheteroch för den parlamentariska demokratin.Ledamöterna i riksdag har ettstort ansvar för att vända dennautveckling.Det finns därför en stor vinst i attlåta en oberoende expertgrupp studerarelevansen i den kritik av JAIC:sslutrapport som framförts av svensk ochinternationell expertis. Gruppen börlägga fram förslag om vad som kan görasför att skapa ökad klarhet i de fall därkritiken anses vara befogad.16. Tonnageskatt (punkt 40)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 40 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 16. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:T15 yrkande30.StällningstagandeFlera av huvudkonkurrenter inomsjöfarten har infört ett system meds.k. Detta systemersätter såväl vanligbolagsbeskattning somrealisationsvinstbeskattning. Skattenkan vara utformad antingen som enpunktskatt eller som en skatt somutgår på en schablonberäknad vinst.Fördelen med tonnageskatt är att detblir avsevärt lättare för rederiernaatt planera sin verksamhet utanalltför stora skattehänsyn. Detta ärviktigt för en näring som är utsattför kraftiga marknadssvängningar ochhård internationell konkurrens. Föratt ge svensk sjöfartsnäringlikvärdiga konkurrensvillkor börSverige se över möjligheten att ilikhet med , , Tysklandoch andra länder införa entonnageskatt. Likvärdigakonkurrensvillkor innebär att flerfartyg kommer att återflaggas tillSverige, vilket i sin tur leder tillhögre inkomster för staten.17. Uppdelning av (punkt 42)av (), Per-RichardMolén (m), (), TomHeyman (m), (), TuveSkånberg (kd), () ochJan-Evert Rådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 42 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 17. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:T15yrkande 34, 2001/02:T419 yrkande 8 och2001/02:T450 yrkande 16.StällningstagandeLuftfartsverket har bådemyndighetsuppgifter ochproduktionsuppgifter. En sådansammanblandning av olika uppgifter kanleda till en risk att de privataaktörer som konkurrerar medLuftfartsverkets produktionsuppgiftkan missgynnas. Vi anser att statensroll bör begränsas tillmyndighetsrollen, dvs. ha i uppgiftatt främja ett säkert,konkurrenskraftigt och miljöanpassatflyg. Regeringen bör därför snarastöverväga och lämna förslag till enuppdelning av i enmyndighetsdel och en produktionsdel. Idet samman-hanget kan också övervägasatt skilja frånLuftfarts-verket, så att inspektionenkan granska alla aktörer på marknadenutifrån samma förutsättningar. Genomen uppdelning av Luftfartsverketskulle man bidra till en stärktkonkurrens inom luftfarten. Samtidigtskulle statens kontrollmöjligheterförbättras; en positiv utveckling avluftfarten förutsätter en effektiv ochväl fungerande myndighetsutövning.Genom ett uttalande av avdenna innebörd skulle här behandlademotioner bli tillgodosedda.18. Bolagisering ochprivatisering av Luftfartsverketsproduktionsdel (punkt 43)av (), Per-RichardMolén (m), (), TomHeyman (m), (), TuveSkånberg (kd), () ochJan-Evert Rådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 43 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 18. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:T419yrkande 9 och 2001/02:T463 yrkande 3.StällningstagandeEn uppdelning av imyndighetsuppgifter och iproduktionsuppgifter är ett förstaviktigt steg för att få en effektivareorganisation inom luftfarten. Enligt våruppfattning bör ett andra steg vara attbolagisera den del som tilldelasproduktionsuppgifter. En sådan åtgärdskulle förbättra förutsättningarna försvenskt flygs bör uttala sig till förmån fören sådan inriktning.19. Privatisering av statligaflygplatser (punkt 44)av (), Per-RichardMolén (m), Tom (), LarsBjörkman (m), () ochJan-Evert Rådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 44 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 19. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:T15yrkande 35, 2001/02:T272 yrkande 2,2001/02:T419 yrkande 6 och2001/02:T463 yrkande 14.StällningstagandeAntalet privata flygplatser ökar iomvärlden men är förhållandevis litet iSverige. i är ett braexempel på att privatisering kan bidratill en positiv utveckling. Det finnsinga bärkraftiga skäl för att flygplatserskall vara i statlig ägo. Tvärtom kanprivatägda flygplatser agera påmarknadsmässiga villkor och därmed fåförbättrade möjligheter att hävda sig.Ett annat - och angeläget - förprivatisering av statliga flygplatser äratt man härigenom skulle kunna få inkapital som kan användas förinfrastrukturinvesteringar. Även endelprivatisering kan vara tänkbar,åtminstone i ett första skede. Deflygplatser som i första hand bör komma ifråga är , och ,som alla tre genom sin storlek och sinalägen har goda möjligheter tilllönsamhet. Regeringen bör snarastförelägga ett förslag med dettainnehåll.20. avgifter(punkt 45)av (), Tom (), () och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 45 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs i reservation20. Därmed bifaller motion2001/02:T203.StällningstagandeLuftfartsverkets avgiftsstruktur har storbetydelse för konkurrensen inom flyget.Den strukturändring som hargenomförts kan kritiseras för attmissgynna de mindre flygbolagen som harmindre flygplan. Detta kan i sin tur ledatill ett sämre trafikutbud genom attsådana bolag inte kan konkurrera på sammavillkor. Frågan bör också beaktas ur ettregionalpolitiskt perspektiv. Ävenutvecklingen av mer miljövänligaflygplanstyper kan komma att bromsasgenom diskriminerande avgifter.21. agerande i WTO-förhandlingarna (punkt 48)av (), Tom (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 48 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 21. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:T419 yrkande3.StällningstagandeDe WTO-förhandlingar på tjänsteområdetsom nu har inletts - och som även kaninnefatta luftfartsfrågor - måste ledafram till en liberalisering av deninternationella luftfarten. böraktivt verka genom EU att detta snarastkommer till stånd. Ett uttalande avriksdagen av denna innebörd skulletillgodose motionen i aktuell del.22. Konkurrensen på flygmarknaden(punkt 49)av (), Per-RichardMolén (m), (), TomHeyman (m), (), TuveSkånberg (kd), () ochJan-Evert Rådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 49 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 22. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:T463 yrkande13.StällningstagandeDet kan konstateras att konkurrensen inomdet svenska inrikesflyget är bristfälligoch detta trots den avreglering somgenomfördes i branschen . Till samma slutsats harKonkurrensverket kommit efter en bredkartläggning av konkurrensutvecklingen iSverige . SAS har frånoch till haft en närmast monopolliknandesituation. Bristen på konkurrens ledertill för höga priser. Det är angelägetatt åtgärder vidtas av olika slag för attkonkurrensen inom flyget skall komma tillstånd, inte minst genom att möjlighetenför lågprisföretag att etablera sig påmarknaden underlättas. Det bör ankomma påregeringen att vidta åtgärder i dettasyfte.23. Nationella flygbolag(punkt 50)av (), Tom (), () och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 50 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 23. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:T419 yrkande2.StällningstagandeEnligt vår uppfattning har det system mednationella flygbolag som har vuxit framverkat konserverande på strukturen inomflygbranschen. Ägarkopplingen mellansådana nationella bolag och den egnastaten har varit mycket stark. Endamöjligheten för flygbolag att expandera iden alltmer globaliserade luftfarten harvarit att bilda allianser. Frånkonkurrenssynpunkt kan dock sådan typ avsamverkan vara diskutabel. Ett alternativvore att man söker åstadkomma enuppmjukning av principerna om nationellaflygbolag genom att underlätta för ettflygbolag att överta aktiemajoriteten iandra länders nationella flygbolag.Sverige bör i EU och verka för ensådan utveckling.24. Statens ägande i SAS(punkt 51)av (), Per-RichardMolén (m), (), TomHeyman (m), (), TuveSkånberg (kd), () ochJan-Evert Rådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 51 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 24. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:T15yrkande 36, 2001/02:T450 yrkande 17och 2001/02:T463 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att statens ägarandel i SAS börsäljas ut så snart de marknadsmässigaförutsättningarna föreligger. Detfinns inget skäl för staten attägarmässigt vara engagerad iflygbolag. Det kan konstateras att ettSAS med statligt ägande - trotsavregleringen av branschen - har haftoch kunnat behålla en monopolliknandemarknadsställning. Det är olyckligtatt staten både beslutar om branschensvillkor genom regleringar ochsamtidigt är ägare till en avaktörerna i branschen. Även avprincipiella skäl bör ägandet av SASspridas. Vidare kommer enutförsäljning att generera medel föranvändning antingen till amortering avstatsskulden eller investeringar iinfrastrukturen.25. Flygplatskapaciteten iStorstockholmsområdet (punkt 52)av (), Tom (), () och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 52 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 25. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:T8yrkande 3, 2001/02:T331 och2001/02:T419 yrkande 7 samt avslårmotionerna 2001/02:T229, 2001/02:T338,2001/02:T376 och 2001/02:T399.StällningstagandeStorstockholmsområdet är en region itillväxt. Eftersom regionen liggergeografiskt perifert måstetillgängligheten med flyg vara god omregionen skall klara sig i deninternationella konkurrensen. Tillräckligflygkapacitet i ärockså en nationell angelägenhet. Detråder emellertid stor brist påflygplatskapacitet i denna del avSverige, vilket skapar storaträngselproblem. Mot den bakgrunden måstede hinder som finns för en utökadflygplatskapacitet undanröjas och frågannu få en lösning. Regeringen har i sinadirektiv till Stockholmsberedningenuttalat att det är aktuelltmed en ny flygplats i södradelar. Den enda möjligheten som dååterstår är . Denna flygplats böralltså finnas kvar, men med denförändringen att företagsflyget ersätterskolflyget. I sammanhanget bör framhållasatt cityflygplatser finns i de flesta avvärldens ledande städer. Det är angelägetatt även frågan om förläggningen av dets.k. småflyget får en lösning. Detta harhittills varit hänvisat till Tullingeflygplats söder om , som har attbehandla dessa frågor, bör ta fasta på desynpunkter som har framförts.26. Flygplatskapaciteten iStorstockholmsområdet (punkt 52)av (), (), () ochMikael ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 52 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs i reservation26. Därmed bifaller motionerna2001/02:T229, 2001/02:T338, 2001/02:T376och 2001/02:T399 samt avslår motionerna2001/02:T8 yrkande 3, 2001/02:T331 och2001/02:T419 yrkande 7.StällningstagandeBromma flygplats medför en kraftigmiljöstörning genom buller ochluftföroreningar för alla de 100 000-talsmänniskor som bor i närheten avflygplatsen. innebärflygverksamheten att det inte - vare sigav miljö- eller säkerhetsskäl - går attbygga nya bostadsområden på en i övrigtmycket attraktiv mark. Slutsatsen är attBromma bör avvecklas och avtalet mellanstaten och bör sägas upp.Fram till avvecklingen bör ingen ökningav antalet flygrörelser tillåtas.27. Senareläggningar avinvesteringar (punkt 53)av (), Tom (), () och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 53 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 27. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:T419 yrkande4.StällningstagandeÄven om den svenska flygtrafiken påverkasav den internationella situationen iflygbranschen kommer bristen påflygplatskapacitet att finnas kvar ochdärmed kommer trängselproblemen att blidesamma, även om de skjuts något påframtiden. Det är viktigt att inse attmöjligheterna för en expansion av flygeti avgörs av kapaciteten påArlanda och i iövrigt. Det är mot den bakgrunden som manbör se med oro på beslutet om attsenarelägga vissa nyinvesteringar påArlanda.28. En fjärde bana på (punkt 54)av (), JohnnyGylling (kd), Tom (), LarsBjörkman (m), Skånberg (kd) ochJan-Evert Rådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 54 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 28. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:T355yrkande 5 och 2001/02:T450 yrkande 14.StällningstagandePå färdigställs nu den tredjebanan. Den kommer emellertid att varafullt utnyttjad redan från början. Föratt kunna möta den ökade efterfrågan påflygkapacitet bör ges ettuttryckligt uppdrag att planera för enfjärde bana. Parallellt med en sådanplanering bör även förutsättningarna fören ny flygplats i området undersökasvidare.29. Skydd mot brottsligahandlingar (punkt 56)av () och TuveSkånberg (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 56 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 29. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:T450 yrkande15.StällningstagandeVi anser att den hittillsvarandeordningen för s.k. särskild passagerar-och bagagekontroll på flygplats inte ärtillfredsställande. Den innebär nämligenatt en presumtiv brottsling i förväg kanavgöra när kontroll bedrivs och därmed,utan risk för upptäckt, ändra sinplanering och invänta ett bättretillfälle. Ett enigt trafikutskott hartidigare (bet. 1999/2000:TU1) ställt sigbakom uppfattningen att detta ärotillfredsställande. Dessvärre har någraåtgärder med anledning härav intevidtagits. Som redovisas i motion2001/02:T450 (kd) måste ambitionsnivånhöjas vad gäller det s.k.luftfartsskyddet såtillvida attpassagerarpassage och rutiner i sambandmed incheckningen bör vara likadantutformade, vare sig säkerhetskontrollbedrivs eller inte.30. Långsiktig lösning förGotlandstrafiken (punkt 60)av (), Per-RichardMolén (m), (), TomHeyman (m), (), TuveSkånberg (kd), () ochJan-Evert Rådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 60 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin meningvad som framförs i reservation 30.Därmed bifaller motionerna2001/02:T8 yrkande 1, 2001/02:T15yrkandena 32 och 33, 2001/02:T336 och2001/02:T468 yrkandena 1-3 samtbifaller delvis motion 2001/02:K321yrkande 4.StällningstagandeEnligt vår mening är det angeläget förföretagandet på att en långsiktiglösning nu kommer till stånd när detgäller trafiken till och från Gotland.Fasta spelregler är en oundgängligförutsättning för att näringslivet skallkunna verka och utvecklas. Många av deförslag som redovisas i utredningenGaranterad transportstandard för Gotlandbör regeringen ta fasta på i sittkommande förslag till . Vad somsagts i motionen om incitaments-avtal ochom möjliggörande av andra färjelinjer börockså vara vägledande för regeringen.31. Kommunalt IT-stöd (punkt 64)av (), Tom (), () och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 64 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 31. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:T454 yrkande12 och avslår regeringens förslag iproposition 2001/02:1 till lag omändring i lagen (2000:1335) omkreditering på skattekonto av stödtill kommuner för anläggande avlokala telenät.StällningstagandeVi anser att marknaden klarar av attbygga ut IT-infrastruktur i kommunernautan stöd och anser att den av regeringenföreslagna tekniken med skatteavdragkringgår utgiftstaket. I värsta fall kandetta få till följd att företag avvaktarför att se vilka områden som kommer attbli stödberättigade i stället för attsatsa egna pengar. Statliga pengar kandessutom innebära att ny teknik slås utoch att priserna blir för höga. Enligtvår uppfattning sker en fortsattutbyggnad av bandbredd bäst genom attefterfrågan på marknaden ökar, flertjänster blir tillgängliga och med enfortsatt teknikutveckling. Det skall intevara en statlig uppgift att garanterabandbredd åt hushåll utan snarare attfrämja en god konkurrens, en god mångfaldpå nätet och att tillse att Post- ochtelestyrelsen bevakar att dennakonkurrens är tillräckligt stor. Viavvisar därför regeringens lagförslag.32. Privatisering av (punkt 67)av (), Tom (), () och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 67 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 32. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:T438 yrkande1.StällningstagandeVi anser att bör delas upp ochprivatiseras.33. Grundläggande kassaservice(punkt 69)av (), JohnnyGylling (kd), Tom (), LarsBjörkman (m), Skånberg (kd),() och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 69 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 33. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:T56yrkandena 1 och 2, 2001/02:T57,2001/02:T58 och 2001/02:T466 yrkande 2samt avslår regeringens förslag iproposition 2001/02:34 till dels lagom grundläggande kassaservice, delslag om ändring i postlagen (1993:1684)samt motion 2001/02:T55.StällningstagandeVi anser att det är av stor vikt attdet finns en kassaservice med högkvalitet i hela landet så att medborgarnakan utföra sina betalningar och ta emotpengar. Vi delar däremot inte regeringensuppfattning att det är somensamt skall ansvara för dengrundläggande kassaservicen. Behovet avkontant kassatjänst förändras snabbt isamhället och nya aktörer tillkommer somtillsammans har ett mer omfattandeservicenät än . Dengrundläggande kassaservicen bör därförupphandlas i konkurrens. Antaletserviceställen får dock inte minska.Enligt vår mening bör därförpropositionen av-slås och regeringen gesi uppdrag att återkomma till riksdagenmed förslag som grundar sig på attgrundläggande kassaservice, om så ärnödvändigt, skall upphandlas ikonkurrens.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet harföranlett följande särskilda yttranden. Irubriken anges inom parentes vilken punkti utskottets förslag till riksdagsbeslutsom behandlas i avsnittet.1. Anslag inom utgiftsområde 22 (punkt 1)(), Tom (),() och () anför:BakgrundDen beslöt riksdagensmajoritet bestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister attfastställa ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena i den statliga budgetenoch en beräkning av statens inkomsteravseende .