bet · GP01BOU1 · 2001-11-20 00:00:00 — Vi vet inte riktigtvad det beror på, eftersom vi inte kan följa hushållen, som säger.Mycket av detta har naturligtvis sin grund i att vi inte har någonfolk- och bostadsräkning. I det här fallet gällde det skyddsnät ochfrågan om sannolikheten att över tiden bli hemlös, och den frågan ärnästan omöjlig att besvara. Vi ville försöka få reda på om högabostadsutgifter och frånvaro av bostadsbidrag kan vara en grund, blandmånga andra, till att hushåll får en väldigt svag positionpå bostadsmarknaden. Men det är väl så att bostadsbidragen inte äravsedda att lösa just det här problemet.Owe (): Jag har bara en kort kommentar: Det är bra att vi fårlite nyanser i det här.När vi läser i budgettexterna står det att bostadsbidragen sjunkerenbart därför att fler och fler får jobb.Lilian Virgin (s): Jag vill ställa tre frågor. Någonting som bekymrarmig är olikheterna i hanteringen försäkringskassorna emellan. Detgäller inte enbart eftergifterna.Vad jag förstår jobbar med den saken genomnormgivning m.m., men det kan finnas även andra sätt. Säg t.ex. attförsäkringskassan drar in ett bostadsbidrag genom att avsluta det,eller att inkomsten har ökat så mycket att det blir en automatiskavslutning på bostadsbidraget. Om försäkringskassorna hanterar detta påolika sätt blir det i slutändan fel vid avstämningen. Det blir olikaresultat. Här tycker jag att man skulle kunna tänka sig att på någotsätt hantera detta i datasystemen, så att det inte ska kunna uppståolikheter. Därför skulle jag vilja fråga om ni jobbar med de bitarnaockså, för att få bort sådana olikheter.Sedan vill jag, och vi har lite grann tangerat det förut, koppla ihopdetta med den familjepolitiska utredningen, där det föreslås attbostadsbidragen ska upphöra och att man i stället ska ha ett stöd tillbarnfamiljer. För att det här skulle falla väl ut skulle det behövasmer pengar i systemet, och då har jag sagt: Om jag hade de pengarnaskulle jag vilja satsa på bostadsbidragen. Men då kommer min fråga: Vadskulle man i första hand satsa på? Skulle det vara höjda inkomstgränsereller skulle det vara bostadskostnadsgränserna? Vi har ju varit inne pådet lite grann. Går det att säga någonting om det?Sedan har jag en annan fråga, och det gäller sammanträffande avförmåner. Säg att man har ett bostadsbidrag som löper, och så får sjukbidrag beviljat, kanske t.o.m. retroaktivt så attdet blir en stor inkomst som förs på . Då undrar jag: Vad ärdet som hindrar att man räknar av det när man beviljar den nyaförmånen, som man gör på andra sätt inom ?Ingrid , : Det här med olika tillämpninginom är ett problem för helasocialförsäkringsadministrationen. Det gäller inte barabostadsbidragen, utan det gäller många av våra förmåner. Regeringen harockså uppmärksammat detta i budgetproppen och gett i uppdrag åt bådeRiksförsäkringsverket och att arbeta med detta. Jagser några olika sätt att göra det.Det första är att vi behöver tydlig lagstiftning. Ju tydligarelagstiftning vi får, desto enklare är det naturligtvis att tillämpaden. Den kräver mindre tolkning. Vidare måste vi påRiksförsäkringsverket vara tydliga i vår normering, i våra riktlinjer,vägledningar och författningssamlingar. Vi måste ha en bra tillsyn.Sedan måste vi, precis som du säger, ha bra datasystem som stöderärendehandläggningen inte bara talar om vad som ska göras utan ocksåger stöd i hur det ska göras. Vi håller på och arbetar med våra IT-system. De första som kommer som är mer stödjande gäller sjukpenning,rehabilitering och föräldrapenning. Vi kommer att arbeta vidare ocksåmed andra. Men IT-systemen har här en viktig roll, och de IT-system somvi kan erbjuda försäkringskassorna är inte så bra som de borde vara. Vigör vad vi kan där.Vad gäller den familjepolitiska utredningen har isitt remissvar också konstaterat att det kan vara svårt att ta bortbostadsbidraget på grund av de fördelningspolitiska effekterna och attdet är träffsäkert vad det gäller vissa grupper som behöver det. Hurman skulle lägga eventuella pengar vill jag inte svara på, för det harvi inte tänkt på.Ann-Eva Askensten, : Det låter naturligtvisrimligt att om man får en inkomstökning retroaktivt så skulle man kunnakvitta den.Vi skriver precis på ett sådant förslag, där vi diskuterardet här med kvittning. Det kommer alltså att komma en impuls omkvittning när det gäller såväl bostadsbidrag som bostadstillägg tillpensionärer. Vi avser också att belysa frågan om barnbidraget ochunderhållsstödet. Vi försöker alltså ta ett samlat grepp. Men som nivet är alla de här lagstiftningarna tillkomna , och denlagstiftning som har tillkommit har en lite annan syn påde här sakerna än lagstiftningen . Det gälleralltså att ta ett helhetsgrepp i den s.k. kvittningsfrågan. Vi tittarpå saken.Ordföranden: kanske kan svara på detta med om man hade haftpengar.Bengt , : Först och främst tror jag att denallmänna bostadspolitiska utvecklingen i går mot attbostadsbidragen blir viktigare i förhållande till sådana typer avbidrag som går till produktionen, som räntebidrag och skatteeffekter.Bostadsbidragens andel av stöden i ökar alltså. Problemet ärbara, vilket är väl känt i många länder, bl.a. , att det är lättatt få höga marginaleffekter i systemen om man har för högabostadsbidrag. Lösningen på det är ofta att det selektiva stödet gårtill utsatta områden i stället. Det finns en viss sådan utveckling häri . Det innebär också att man får mindre av generell rättvisa isystemet och en mer politiserad process när det gäller tilldelningen avde här bidragen. Men givet att man vill göra något åt bostadsbidragenkan jag egentligen bara spekulera om det, för det hänger mycket ihopmed hur man vill avpassa regelverken. Det verkar dock rimligt, utifråndetta med att undvika marginaleffekter, att bostadsbidragen fasas nedlångsammare med stigande inkomst det borde vara positivt förmarginaleffekterna och att man inte rör den övreboendekostnadsgränsen särskilt mycket, mer än möjligtvis eninflationsanpassning om man tycker att det är rimligt. Däremot kan mannog tänka sig att sänka den nedre hyresgränsen i stället. Det verkarnämligen som om det skulle ha en ganska hög träffsäkerhet, utan att förden skull skapa särskilt mycket marginaleffekter. Men om man har pengarkan man göra väldigt mycket annat också.Christina , : Jag hade en kommentar till frågan om varman skulle lägga pengarna: på boendekostnaderna eller påinkomstgränserna.Det finns ju också ett tredje alternativ, och det är de skildainkomstgränserna för makar. Jag sade i mitt anförande att makarna påriksnivå har minskat . Jag sade också att jag hade tittat pådetta i ett regionalt perspektiv , och ochdär har familjerna med många barn minskat mellan åren 1992 och1993, främst beroende på inkomstgränsen. I glesbygd eller på mindreorder bor familjerna med många barn företrädesvis i egnahem. Det äralltså en liten åsikt: Det finns flera bitar man kan lägga det på.Leif (): Jag har två frågor. Den första handlar om samspeletmellan bostadsbidrag och socialbidrag och hur de här gruppernakorrelerar, framför allt när det gäller ensamstående.Jag skulle vilja veta vad man kan veta, vad som finns av kunskaper.Speciellt tänker jag på den grupp som både uppbär en lön, uppsökersocialkontoret och måste gå till . Hur stor är dengruppen, och hur samspelar detta? Det här har betydelse fördiskussionen om den familjepolitiska utredningen också. Socialbidragetär ju i lika hög grad ett inkomstbaserat försörjningssystem, även omdet går via den kommunala kassan. Den korrelationen är alltsåintressant.Sedan har jag en mer specifik fråga. Den handlar om den situation vihar hemma i , och som finns i flera andra städer, med extremtrångboddhet bland framför allt invandrarfamiljer. Det här har tvådelar. Den ena frågan är om det finns lämpliga bostäder och om man i såfall kommer åt dem; den andra frågan är om man kan betala debostäderna. Jag skulle gärna vilja höra hur ni ser på systemet fört.ex. Funkar bostadsbidragssystemet för dem ifalldet nu skulle finnas lägenheter eller hus som man skulle kunna frigöra?Marie Silfverberg, : Jag kan kommentera den sistafrågan.Om det handlar om väldigt stora familjer, kanske företrädesvisinvandrarfamiljer med många barn, kan det vara så att man bor i tvålägenheter som är belägna nära varandra. Då räknas ändå familjen somett hushåll, och då kan man få bidrag till bostadskostnaderna trotsatt man bor i två lägenheter.Ordföranden: nöjd?Leif (): Nej, det var också frågan om socialbidragen, om detär någon som har någon kunskap på området.Leif , : Jag kan tyvärr inte göra dig nöjd just nu.När vi har tittat på de här sakerna har vi också sett på socialbidrag ikombination med bostadsbidrag, men jag har inga sådana siffror ihuvudet för ögonblicket. Men vad som kanske är lite glädjande är att vinu vilken dag som helst får tillgång till bostads- ochhyresundersökningen . Det innebär att det kommer att finnasmöjligheter att titta på mycket aktuella siffror. I detunderlagsmaterialet, som naturligtvis är avidentifierat, finns detuppgifter om både bostadsbidrag och andra typer av transfereringar. Detfinns alltså möjlighet att göra djupdykningar i de här frågorna. Om detkan vara till någon tröst går det alltså att svara på frågorna om etttag.Ulla-Britt (): Jag har tre frågor.Leif från påpekade att det nu är tid för ettselektivt stöd, att det är den viktigaste funktionen nu när övrigakostnader har minskat. Då är bostadsbidraget, som jag ser det, ett avde fördelningspolitiska system som gäller för att uppnå målen ibostadspolitiken. var inne på det jag hade tänktfråga om, nämligen en analys av hur bostadsbidragsförändringen påverkarsocialbidragen. Detta ska det tydligen djupdykas i. Då vill jag baraskicka med att man med ensamstående tittar på hur minskningenav bostadsbidraget för makar/sambor har försämrat familjeinkomsten. Närman går från 9 till 4 miljarder kan det ju inte ligga helt påhushållen. Mycket måste ligga också på socialbidragen.Sedan vill jag ställa en fråga till som är enfortsättning på det tog upp. Hur många miljarder skulledet krävas, i jämförelse med dagens 4 miljarder, för attbostadsbidraget skulle vara ett selektivt bidrag värt namnet? Det görsmånga ekonomiska kalkyler, men görs det en sådan kalkyl över hur mycketman egentligen skulle behöva?Sedan har jag en fråga till när det gälleråterbetalningen. Här kan man fundera över vad den förtydligadeinformationen har betytt för att återbetalningen kunnat minska. Ellerär det så att personer som är berättigade inte söker därför att de äroroliga över att inte ha ett långsiktigt grepp om sin egen ekonomi? Harman tittat på det? Finns det i detta system också möjlighet att ha eninkomstökning upp till en viss nivå utan att behöva redogöra för detunder perioden? Jag sitter här med ett brev från iJönköping där man tar upp att de olika regelsystemen vad gällerunderhållsstöd och bostadsbidrag gör att det blir svårigheter. Denfrågan har ingen berört, dvs. hur föräldrarna i underhållssystemetberörs av det nya bostadsbidragssystemet och vad som händer vidseparationer.Ordföranden: Det här med pengar är det egentligen vår uppgift att svarapå.Det handlar ju om hur man prioriterar. Hur mycket pengar, och iförhållande till vad, kanske är svårt för någon att svara på. kanske har svar på frågorna?Christina , : Om det vore så väl! Nej, vi har inte svarpå alla frågorna, men inför de här körningarna tittade vi just på denregel jag var inne på förut om skilda inkomstgränser för makar.Man hade beräknat att den skulle spara ca 300 miljoner, och deninfördes . Med hjälp av det förträffliga material vi har frånRiksförsäkringsverket har vi satt in en simulering och tittat efter:Hur skulle detta ha påverkat om det införts ? Då har vialltså stocken redan innan. Då var det 66 000 makar som skulle få ettlägre bidrag. 28 400 av dem skulle få en maximal minskning av bidragetpå . Det blir en inbesparing på 270 miljoner. Om man poneraratt de återstående 44 000 hushållen skulle få en fördelning någonstansmittemellan skulle det bli ytterligare 270 miljoner. Så 270 miljonerplus 270 miljoner, mellan tummen och pekfingret, är vad den regelnskulle kosta, dvs. I övrigt har vi inte så mycketberäkningar på detta.Ann-Eva Askensten, : Jag tänkte säga något kort omden förtydligade informationen.Det är naturligtvis så att människor lär sig hur systemet fungerar. Harman åkt på att betala tillbaka väldigt mycket lär mansig naturligtvis att anmäla sin inkomst, eftersom det gör ganska ont.En stor del av de personer som fanns i bostadsbidragssystemet redan1997 fanns också kvar 1999. Det är alltså rimligt att anta att detfinns ett visst lärande i den här gruppen av bostadsbidragstagare. Närdet gäller de personer som inte söker bostadsbidrag vet vi ingenting omdem. Det är som i alla andra system: Vi vet någonting bara om dem somfinns där, ingenting om dem som finns utanför. Det går att fåbostadsbidrag också om man är en s.k. umgängesförälder. Den gruppenligger ganska still . Det är ingen stor förändring där.Christina , : Om man tittar på antalet ensamföräldrar medbarn som får bostadsbidrag, för att se om de nu skulle dra sig för attsöka bostadsbidrag, kan man konstatera att detta sett till totalenligger på av samtliga ensamföräldrar.Vi vet att det finns en hel del ensamföräldrar som klarar sig gott ochväl utan bostadsbidrag, som har ganska hyfsade inkomster. I och med attde är så pass många borde de alltså ligga under en ganska lång period.De byts ju inte ut år , utan det borde vara en ganska konstantgrupp.Sten (): Jag kan bara konstatera att de flesta av de frågorjag tänkte ställa redan har blivit ställda.Till och till vår kd-kamrat skulle jag dock vilja sägaatt om man vill veta hur vi skulle kunna använda ett eventuellt störreutrymme kan man läsa de motioner som finns när det gäller förändring avbostadsbidragen.Men jag skulle ändå vilja ställa ett par frågor. Först gäller det dengrupp människor som står utanför bostadsmarknaden och som tittat på lite grann. Det finns ju problem redan i det fallet dåman är andrahandshyresgäst och bor på sociala kontrakt med regler ochannat. På vilket sätt skulle bostadsbidraget inte lösahemlöshetsproblemet, för det är inte aktuellt, men underlätta för demänniskor som av framför allt ekonomiska skäl står utanförbostadsmarknaden? På vilket sätt skulle bostadsbidragen kunna skärpasför att hjälpa den här gruppen människor? Det är min första fråga.Sedan är jag, till skillnad från representanten frånRiksförsäkringsverket, inte särskilt nöjd med träffsäkerheten isystemet. Vi vet att de människor som framför allt drabbas avåterbetalningar, eller som över huvud taget har bostadsbidrag, är degrupper som har svårast att beräkna sina inkomster. Tillfälliga jobboch annat sådant som påverkar inkomsten försvårar den möjligheten. Ivårt, eller i alla fall mitt, grannland har man infört engodtrosregel som innebär att man har ett visst spann på sig, både förhuruvida man ska få tillbaka pengar eller huruvida man ska behövaåterbetala medel.Jag vill bara fråga: Om vi skulle öka träffsäkerheten i systemet från20 % till , hur stor del skulle en godtrosregel då egentligenbehöva omfatta?Jag tror inte att det är så enkelt att man lär sig av systemet, sommin kollega sade. Vi kan se att man egentligen inte har lärt signågonting av systemet. Träffsäkerheten är fortfarande lika låg. Det ärdärmed färre människor som får bostadsbidrag nu än som fick dettidigare, därför minskar också kostnaderna. Men det är fortfarande 40 %som får betala tillbaka, precis på samma sätt som tidigare.Min sista fråga är: Finns det någon som helst signal om att systemetmed återbetalningsskyldighet faktiskt innebär att det finns grupper sominte längre vågar söka bostadsbidrag, att man avstår från att sökabostadsbidrag på grund av risken att faktiskt inte kunna beräkna sininkomst under innevarande år?Bengt : Svaga grupper är svårfångade i det här systemet. Deutmärker sig ofta genom att de bor i andra eller tredje hand, de bormycket tillfälligt. Att fånga in dem i ett bostadsbidragssystem sominte är alltför administrativt komplicerat föreställer jag mig är minstsagt besvärligt.Det börjar bli en ganska etablerad boendeform att bo i andra hand, ialla fall i , och man kan möjligtvis fundera på ominte bidragen kan fånga upp den typen av boende på ett lite smidigaresätt än som görs . Men jag vet för lite om regelverket. Jagkonstaterar bara att de grupperna sällan har ett reguljärt boende. Debor sällan med förstahandskontrakt.För att gå en liten bit tillbaka, till frågan hur man skulle användamer pengar, funderar jag lite grann på minskningen av bidrag från 10till 4 miljarder. En del av detta är inflationseffekt på grund av attinkomster och kostnader har förändrats. Men det mesta ärregelförändringar. Jag antar att det är bostadsutskottets uppgift attfundera över om de regelförändringar som har gjorts verkligen varändamålsenliga. Det är en fråga om uppföljning, föreställer jag mig.Jag antar att och tar fram detunderlaget. Jag tycker att det som sägs om ensamföräldrar ochsammanboende verkar välmotiverat, för just den regeln har jag svårt attförstå, men jag ska naturligtvis inte lägga mig i utskottets arbete.Ordföranden: Det är bl.a. därför vi har den här utfrågningen, för attvi ska kunna undersöka om systemet har fungerat, samla på oss deerfarenheter och kunskaper som vi fått och eventuellt göraförändringar.Ingrid : Det stämmer. Precis som du säger beror det på hurstort intervallet är för när man slipper betala tillbaka eller man intefår tillbaka pengar.Ju större intervall, desto fler hamnar rätt. Skulle vi ha ett intervallpå ett par skulle det täcka . Skulle vi gå upptill skulle det täcka . Men det innebär att det inte baraär folk som inte ska betala tillbaka, utan det är också de som inte fårtillbaka. Det går åt båda hållen. Några indikationer på att någon inteskulle söka bostadsbidrag därför att han eller hon inte tror sig kunnaberäkna sin inkomst har vi inte fått.Sten (): Det är möjligt att det är svårt att fåindikationer, eftersom de människorna naturligtvis hamnar utanförsystemet. Det borde eventuellt vara intressant för bostadsforskare ochandra att titta närmare på detta.Jag skulle bara vilja vända mig till och konstatera att vii dag vet att kommunerna ger sociala kontrakt och annat tillandrahandshyresgäster. Jag nämner det bara för att visa att det härinte är något marginellt problem. Det handlar om 18 000 lägenheter ilandet som kommunerna hyr ut med andrahandskontrakt. Där har man alltsåganska svårt att kunna tillgodoräkna sig någon form av bostadsbidrag.Bengt : Jag håller fullständigt med dig om att detta naturligtvisär ett problem. Bostadsbidraget är ett inkomsttillskott som säkerligenskulle vara till glädje för den gruppen. Lever man på att samla flaskorär det klart att bruttoinkomsterna är ganska små.Annelie Enochson (kd): Herr ordförande! När man gjorde regeländringen1997 var det framför allt tre saker som togs upp.Man skulle minska statens uppgifter, man skulle öka träffsäkerhetenoch det fanns en familje- och bostadspolitisk del. Om man tittarnärmare på den familjepolitiska delen kan vi konstatera att vi vet attungefär av barnen bor med sina biologiska föräldrar ellerstyvföräldrar. De bor alltså inte i ensamhushåll. Lite grann av dettatog även upp. Den inkomstgräns som gäller nu är , ochjag fick delvis svar på min fråga vad det skulle innebära om man istället hade en gemensam gräns för hela familjen på . Jagtycker att det är något som man skulle titta vidare på.Den andra frågan som hör till den här saken är vad som händer om ytanändras. Ytan är, om jag förstått det rätt, för ett barnoch sedan stiger den. Om man i stället antingen höjer den med 10kvadratmeter eller helt tar bort ytnormen och enbart ser till defamiljepolitiska skälen, vad skulle det innebära? Har ni koll påkostnaden? Hur skulle det i så fall påverka träffsäkerheten?Christina : Nej, vi har inte räknat på vilken kostnad det skullebli.Men man kan anta att fler boende i egnahem skulle kunna ha bidrag,eftersom ytorna generellt sett naturligtvis är större i egnahem. Flerutrymmen som ligger utanför räknas in i deras boendeyta än vad som ärfallet för hyresrätt. Det är trappor, gångar, tvättstugor och sådantsom ingår i ytan. Generellt sett borde sägas att ytbegränsningen slårhårdare i egnahem, men vi har inte räknat på hur det har slagit ikostnader.Annelie Enochson (kd): Problemen är som vi förstår att man inte fårrätt till bostadsbidrag förrän man flyttar från egnahemmet till enannan typ av bostad, och den kan i sin tur alltså vara dyrare än denomkostnad man har i egnahem.Det är ett stort problem. vill man inte släppa kopplingentill bostadsdelen, för då återstår enbart en familjepolitisk del. Jagtycker att det skulle vara intressant om man kunde utreda vad dettaskulle innebära mer konkret.Ewa (): Mycket har blivit sagt, men det finns ett parfrågor som jag funderar över.Den ena är att det när det kommer till bidrag och olika stödsystemofta inte är samma personer som över får de härbidragen, utan man vandrar ut och in i systemen beroende pålivssituationen. Därför undrar jag om det finns någon statistik överungefär hur länge ett hushåll har bostadsbidrag. Är det hela periodenman är ensamstående eller kanske snarare hur länge är man ensamstående?Det kanske är den biten som hänger samman med detta.Sedan har jag en mer praktisk fråga som jag skulle vilja ställa tillRiksförsäkringsverket. Det finns lite olika information beroende påvilken försäkringskassa man frågar och även med tanke på bådeskrivelser vi får och det man läser i pressen. Det handlar egentligenom reglerna för barnpension och ersättning för barnskada. De pengarnafår inte användas fritt, utan det finns begränsningar för hur de fåranvändas. Räknas de in i den bidragsgrundanden inkomsten eller inte?Man får olika besked. Det vore bra om det reddes ut.Christina : Jag kan svara på den första frågan. Vi har inte någonstatistik på det, därför att vi inte kan föra den på personnummer.Däremot, som jag var inne på lite grann förut, är antaletensamföräldrar tämligen , trots att inkomst- ochboendekostnadsgränserna inte har höjts . Dethade därför varit rimligt om även ensamföräldrar med bostadsbidrag hademinskat. Man kan anta jag säger inte att det är så attensamföräldrarna blir fler, därför att det är fler makar som separeraroch blir ensamföräldrar än det annars skulle ha varit. Incitamentettill att separera har t.ex. ökat med enbart genombostadsbidraget. Sedan tillkommer underhållsstöd och de andra sakerna.Vi har alltså inte tittat närmare på detta, men eftersom det generelltsett är en minskning genom att bidragen har urholkats sedan mitten av90-talet, men ensamföräldragruppen har ökat , kan mananta att det finns ett sådant system. Men de ensamföräldrar som kan fåbidrag får det och de får det . Det utnyttjas imycket hög grad av ensamföräldrar. Den gruppen är avsamtliga ensamföräldrar i landet och kan inte bytas ut varje år.Marie Silfverberg: Jag ska svara på frågan om bidragsgrundandeinkomster när det gäller barns inkomst.Barnpension t.ex. räknas inte som bidragsgrundande inkomst. Däremotingår barns inkomst av kapital och barns förmögenhet i denbidragsgrundande inkomsten. Det råder inte något tvivel om vilka reglersom gäller. Här följs lagen om statlig förmögenhetsskatt. Allförmögenhet och all inkomst av kapital som barnen har ingår. Det finnsett fribelopp på när det gäller kapitalinkomst.Carin : Jag tänkte återknyta till hur länge bostadsbidragshushållenhar bidrag. Vi har uppgift om att såväl ensamstående som sammanboendeföräldrar i genomsnitt har bostadsbidrag . Ungautan barn har i genomsnitt bostadsbidrag i åtta månader.När det gäller andelen hushåll som har haft bostadsbidrag år efter årkan vi se att av de hushåll som hade bostadsbidrag 1999 hade haftdet , hade haft det och att tillströmningenav nya bostadsbidragshushåll i systemet är . Det äralltså en stor grupp som har bostadsbidrag år efter år.Bengt : Frågan om ensamstående och varaktigheten i det tycker jagär intressant.