bet · GO01SoU10 · 2001-03-15 00:00:00 — Hälso- och sjukvården bör präglas avnärhet, tillgänglighet, helhetssyn och kontinuitet.Primärvården är basen i sjukvårdssystemet. Alla somär bosatta inom ett visst landsting har enligthälso- och sjukvårdslagen rätt till en fastläkarkontakt. Utskottet vidhåller att det är viktigtatt hälso- och sjukvårdsinsatserna utförs på rättvårdnivå eftersom det är mest kostnadseffektivt. Detankommer dock på sjukvårdshuvudmännen att besluta omvårdens organisation m.m. med utgångspunkt i hälso-och sjukvårdslagen. Utskottet vill i dettasammanhang erinra om att det i samband medbehandlingen av den nationella handlingsplanen förutveckling av hälso- och sjukvården uttalat att detär angeläget att olika driftsformer i den öppnavården och omsorgen stimuleras genom att flerprivata, kooperativa och ideella entreprenörer gesmöjlighet att sluta avtal med sjukvårdshuvudmännen.Motionerna 2000/01:So9 (fp) yrkandena 6 och 7,2000/01:So303 (m) yrkande 1 och 2000/01:So548 (fp)yrkandena 8 och 9 avstyrks.Lag (1998:1656) om patientnämndsverksamhet m.m.trädde i kraft . Av lagenframgår att nämnderna bl.a. skall hjälpa patienteratt få den information som behövs för att de skallkunna ta till vara sina intressen i hälso- ochsjukvården och hjälpa patienter att vända sig tillrätt myndighet. har fått i uppdragatt redovisa effekterna avförändringarna i patientnämndernas verksamhet.Riksdagen bör inte ta något initiativ i frågan.Motion 2000/01:So321 (v) yrkande 10 avstyrks.Enligt 26 § hälso- och sjukvårdslagen fårvårdavgifter tas ut enligt grunder som landstingeteller kommunen bestämmer i den mån inte annat ärföreskrivet. Huruvida patientavgifter skallförekomma inom barnsjukvården är således inte enfråga för . Motion 2000/01:So439 (m)yrkande 1 avstyrks.Nationella folkhälsokommittén har i sittslutbetänkande behandlat frågan om kulturensbetydelsefulla roll i vården. Som ovan anförts ärbetänkandet föremål för remissbehandling. Riksdagenbör inte ta något initiativ i frågan. Motion2000/01:So382 (s) yrkandena 1 och 2 avstyrks.Utskottet vidhåller sin inställning när det gällerfrågan om en vård- eller behandlingsgaranti och ärsåledes inte berett att föreslå införandet av ensådan. Utskottet noterar att i överenskommelsenmellan staten och landstingen om ersättningar för år2001 har parterna enats om att avsätta medel tillbl.a. projektet i vården som syftar tillatt utveckla metoder som gör det möjligt att på ettöver hela landet jämförbart sätt beskrivatillgängligheten. Vidare har medel avsatts tillSocialstyrelsens utvecklingsarbete rörandeprioriteringar.Utskottet anser inte att bör ta någotinitiativ med anledning av motionerna 2000/01:So3(c) yrkande 6, 2000/01:So7 (kd) yrkande 5,2000/01:So203 (m) yrkandena 1 och 2, 2000/01:So279(m) yrkande 1, 2000/01:So303 (m) yrkande 3 (delvis),2000/01:So548 (fp) yrkande 1. Motionerna avstyrks.När det gäller rätten till förnyad medicinskbedömning konstaterar utskottet att denna frågaföljs noga av . Således pågår inomstyrelsen ett arbete med att ta fram en flerårigprojektplan med fokus på uppföljning av effekternaav den nya lagstiftningen om patientens ställning ihälso- och sjukvården. I det sammanhanget kommerrätten till förnyad medicinsk bedömning attbehandlas. bör inte ta något initiativ medanledning av motionerna So3 (c) yrkande 14, So7 (kd)yrkande 4. Motionerna avstyrks.Motionsyrkanden om att inrätta en statligmedicinalstyrelse har avslagits av vidupprepade tillfällen. Utskottet vidhåller dennainställning och avstyrker därför motion2000/01:So279 (m) yrkande 9.Frågor om riskanalyser inom vården behandlas imotion 2000/01:So378 (v). Utskottet vill i dettasammanhang erinra om att det i 31 § hälso- ochsjukvårdslagen stadgas att inom hälso- och sjukvårdskall kvaliteten systematiskt och fortlöpandeutvecklas och säkras. har vidareutfärdat allmänna råd om kvalitetssystem i hälso-och sjukvården (SOSFS 1996:24). Av de allmänna rådenframgår bl.a. att kvalitetssystemet skall innehållarutiner för identifiering, analys och bedömning avrisker. Motion 2000/01:So378 (v) får därmed ansesvara i huvudsak tillgodosedd.Några motionsyrkanden berör rätten att söka vårdutomlands. Utskottet konstaterar att det vid handläggs två mål där denhuvudsakliga frågan är om reglerna om fri rörlighetför tjänster i EG-fördraget hindrar en nationellreglering om skyldighet att inhämtaförhandstillstånd för sjukvård i en annanmedlemsstat. bör inte ta något initiativ ifrågan. Motionerna 2000/01:So279 (m) yrkande 8,2000/01:U513 (m) yrkande 10 och 2000/01:Ub807 (m)yrkande 9 avstyrks.Flera motioner behandlar frågor om personalförsörjning inomvården. Utskottet vill i detta sammanhang peka påatt ett flertal åtgärder har initierats för attunderlätta rekryteringen till vård- ochomsorgssektorn. Således har regeringen gettArbetsmarknadsstyrelsen i uppdrag att genomförakompletterande utbildning för personer med utländskhögskoleexamen inom olika bristyrken, i första handinom hälso- och sjukvårdsområdet. Socialstyrelsenföljer vidare hälso- och sjukvårdens behov av läkareoch sjuksköterskor. Härtill kommer attutbildningsplatserna för läkare och sjuksköterskorskall utökas fram . bör därförinte ta något initiativ med anledning av motion2000/01:So383 (kd) yrkande 5 som avstyrks. Ävenmotionerna 2000/01:So3 (c) yrkande 15, 2000/01:So278(s), 2000/01:So359 (kd) yrkandena 1, 2, 4 och 6,2000/01:So383 (kd) yrkandena 3-4 och 6,2000/01:So445 (s), 2000/01:So452 (kd) yrkande 2,2000/01:Sf611 (c) yrkande 19, 2000/01:A808 (mp)yrkande 31 och 2000/01:A812 (fp) yrkande 3 avstyrks.Utskottet delar motionärernas inställning att detär av största vikt att noga följa behovet avspecialistutbildad hälso- och sjukvårdspersonal. Av15 § andra stycket hälso- och sjukvårdslagen framgåratt det i landstingen skall finnas möjligheter tillanställning för läkares specialiseringstjänstgöringi en omfattning som motsvarar det planerade framtidabehovet av läkare med specialistkompetens i kliniskverksamhet. Vidare har sedan den 1juli 1999 ansvar för ett centralt planeringsstöd förspecialistläkare. Styrelsen har vidare anfört attnär det gäller bedömningar av det framtida behovetav grund- respektive specialistutbildadesjuksköterskor avser styrelsen att integrerafrågeställningen i det pågående arbetet medplaneringsstöd för specialistläkare. börinte ta något initiativ i frågan. Motionerna2000/01:So376 (s), 2000/01:So524 (s) och2000/01:Ub422 (kd) avstyrks.Som ovan anförts krävs välutbildad och i övrigtkompetent personal som utför sina arbetsuppgiftersakkunnigt och omsorgsfullt för att hälso- ochsjukvård skall fungera. I detta begrepp ligger attvårdpersonalen ges erforderlig vidareutbildning.Riksdagen bör därför inte ta något initiativ medanledning av motion 2000/01:So234 (c) yrkande 4.Motionsyrkandet avstyrks.När det gäller frågan om praktikplats förpsykologer vidhåller utskottet sin inställning attantalet praktikplatser bör stå i rimlig proportiontill antalet utbildningsplatser samt att regeringenfår förutsättas uppmärksamt följa frågan. Någotinitiativ från behövs därför inte.Motionerna 2000/01:So294 (fp) och 2000/01:So371 (mp)avstyrks.Den 1 mars 2001 trädde en ändring avhögskoleförordningen (1993:100) i kraft som bl.a.innebär att ett tillägg gjorts i målbeskrivningenför specialistsjuksköterskor. Tillägget innebär attför att få specialistsjuksköterskeexamen inom hälso-och sjukvård med inriktning mot onkologisk vårdskall sjuksköterskan ha de kunskaper och färdighetersom krävs för att arbeta med bl.a. cytostatikaterapioch strålbehandling inom den onkologiska vården.Motion 2000/01:So281 (kd) är därmed tillgodosedd.I motion So364 (m) yrkande 1 behandlas frågan omförsäkringsmedicinsk utbildning. Utskottetkonstaterar att i sittslutbetänkande föreslagit att försäkringsmedicinskall ingå som ett mål i all läkarutbildning på allanivåer. Betänkandet bereds iRegeringskansliet. Enligt utskottets uppfattning bördenna beredning avvaktas. bör därför inteta något initiativ i frågan. Motionsyrkandetavstyrks i den mån det inte är tillgodosett med detanförda.I 15 § första stycket hälso- och sjukvårdslagenstadgas att det i landstingen skall finnasmöjligheter för läkares allmäntjänstgöring i sådanomfattning att alla läkare som avlagt läkarexamenoch läkare med utländsk utbildning som föreskrivitsallmäntjänstgöring ges möjlighet att fullgörapraktisk tjänstgöring för att få legitimation somläkare. Utskottet är inte berett att föreslå någonändring när det gäller läkarnas allmäntjänstgöring.Motion 2000/01: So512 (s) avstyrks.Privata vårdgivareI motion 2000/01:So283 av ()begärs att beslutar genomföra förändringarsom underlättar för sjuksköterskor, barnmorskor ochbiomedicinska analytiker att etablera och drivaföretag inom hälso- och sjukvården i enlighet medvad som anförs i motionen. Motionären anför att medvissa författningsmässiga justeringar kansjuksköterskor, barnmorskor och biomedicinskaanalytiker inneha en självständigare roll i egenskapav egna företagare. I motion 2000/01:So345 avMargareta m.fl. (m) begärs en översyn avregelverket i syfte att förbättra för småskaligaalternativ inom hälso- och sjukvården.I motion 2000/01:So424 av ochCristina Husmark () begärs etttillkännagivande om vikten av att sjukvårdspersonaltillåts starta egna verksamheter och kooperativ utanatt lagen om offentlig upphandling nödvändigtvisbehöver följas i syfte att erhålla mångfald inomområdet vård och omsorg (yrkande 1). Motionärernaanför att fler verksamheter i egen regi skulle ökamångfald, kvalitet och tillgänglighet särskilt inomden öppna vården.I motion 2000/01:So359 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande om vad i motionenanförs om utveckling av lagen om offentligupphandling så att den inte försvårar "avknoppning"(yrkande 5). Lagen skall inte vara utformad så attden hindrar förverkligandet av goda idéer, heter deti motionen.I motion 2000/01:So548 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om vad i motionenanförs om vårdpersonalens möjligheter att startaeget m.m. (yrkande 3). Konkurrensutsättning av allprimärvård och uppmunt-randet av privata alternativoch ökat inflytande för de anställda i offentligsektor skulle skapa möjligheter för anställda attförverkliga sin kreativitet, anför motionärerna.I motion 2000/01:So9 av m.fl.(fp) begärs att regeringen lägger fram förslag tillhusläkarlag innehållande etableringsfrihet förspecialister i allmänmedicin i enlighet med vad somanförs i motionen (yrkande 1). Vidare begärs iyrkande 2 att regeringen lägger fram förslag ometableringsfrihet för geriatriker, pediatriker,gynekologer, sjukgymnaster och barnmorskor.Flera motioner behandlar frågan om den s.k. 65-årsgränsen för läkare, tandläkare och sjukgymnaster.I motion 2000/01:So306 av de () begärs att regeringen lägger fram förslagtill ändringar i berörda lagar för att möjliggöraför läkare, tandläkare och sjukgymnaster attfortsätta arbeta efter fyllda . Motionärenanför att trots att har ett stort behov avbl.a. läkare måste en privat verksam läkare,tandläkare och sjukgymnast träffa speciella avtalmed landstingen efter fyllda för att fåfortsätta verksamheten med offentlig finansiering.Även i motion 2000/01:So436 av ()och 2000/01:So534 av () anförs att65-årsgränsen för läkare bör avskaffas. I motion1998/99:So244 av m.fl. (m) begärsatt 65-årsgränsen för tandläkare avskaffas (yrkande10). I motion 2000/01: So539 av . (c) begärs att lägger fram förslagsom gör det möjligt för läkare, tandläkare och annansjukvårdspersonal att fortsätta vara verksamma efter65-årsdagen (yrkande 8).Tidigare behandling och pågående arbeteUtskottet har behandlat frågor om privata vårdgivarevid flera tillfällen , se bl.a.betänkandena /98:SoU12, 1998/99:SoU10 och1999/2000:SoU9.Frågor om ökad mångfald av vårdgivare behandladesvidare i betänkande 2000/01:SoU5 Nationellhandlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvård.Utskottet anförde att det är angeläget att olikadriftsformer i den öppna vården och omsorgenstimuleras genom att fler privata, kooperativa ochideella entreprenörer ges möjlighet att sluta avtalmed sjukvårdshuvudmännen samt att en ökad mångfaldav vårdgivare kan främja utvecklingen inom hälso-och sjukvården.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatyrkanden om att återinföra husläkarlagen, sebetänkandena /97:SoU1, 1997/98:SoU12, 1997/98:SoU24, 1998/99:SoU3 och /2000:SoU9. I detsistnämnda betänkandet anförde utskottet att detvidhöll sitt tidigare ställningstagande att det intefinns skäl att återinföra lagen. följdeutskottet (rskr. 1999/ 2000:194). fp)Enligt lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning(LOL) och lagen (1993:1652) om ersättning försjukgymnastik (LOS) får läkarvårdsersättning intelämnas till en läkare eller sjukgymnast som vidvårdtillfället har fyllt om inte landstingetmedger något annat. Vidare framgår av lagen(1962:381) om allmän försäkring (AFL) att ersättningför tandvård lämnas av tillvårdgivaren endast om tandvården utförts av enlegitimerad tandläkare eller tandhygienist som intehar fyllt 65 år.Regeringen överlämnade enlagrådsremiss till Lagrådet om rätt att arbeta till67 års ålder. I remissen föreslås bl.a. attnuvarande åldersgränser i LOL och LOS skallhöjas till . Likaså föreslås att åldersgränsenför tandvårdsersättning till vårdgivare som ärtandläkare och tandhygienist höjs till 67 år.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1september 2001.Delegationen (S 1995:10) för samverkan mellanoffentlig och privat hälso- och sjukvård lämnade idecember 1997 sitt slutbetänkande spelregler -en förutsättning för samverkan mellan offentlig ochprivat sjukvård (SOU 1997:179). Utredningen omsjukvårdsupphandling (S 1998:1) lämnade i december1999 betänkandet Upphandling av hälso- ochsjukvårdstjänster (SOU 1999:149). Enligt uppgiftfrån kommer de båda betänkandenaatt behandlas i en gemensam proposition som avsesöverlämnas till under 2002.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin uppfattning att det innebärfördelar om ökat utrymme ges för alternativadriftsformer inom hälso- och sjukvården. Det stärkerpatientens och medborgarens ställning om denenskilde får ökade möjligheter att välja vårdgivareinom primärvård och olika typer av specialistvårdliksom att välja sjukhus vid sluten vård. En sådanutveckling bör kunna bidra till ett bättre bemötandesamt bättre kontinuitet och tillgänglighet i vården.Detta bör ha positiva effekter även för personalen.Frågor om enskilda vårdgivares rätt till etableringbehandlas i Samverkansdelegationens betänkande.Likaså har Samverkansdelegationen föreslagit attäven andra legitimerade vårdgivargrupper än läkareoch sjukgymnaster bör ges möjlighet att bedrivaverksamhet som enskild vårdgivare med finansieringav landsting. I utredningen nämns bl.a.sjuksköterskor, barnmorskor, psykologer ochpsykoterapeuter. Frågor om upphandling av hälso- ochsjukvårdstjänster har behandlats av Utredningen omsjukvårdsupphandling. Båda betänkandena bereds iRegeringskansliet och kommer enligt uppgift attbehandlas i en gemensam proposition. uppfattning bör detta arbete avvaktas.Motionerna 2000/01:So283 (m), 2000/01:345 (m),2000/01:So359 (kd) yrkande 5 och 2000/01:So424 (m)yrkande 1 avstyrks. Även motion 2000/01:So548 (fp)yrkande 3 avstyrks. Slutligen avstyrks motion2000/01:So9 (fp) yrkandena 1 och 2.Enligt gällande lagstiftning fårläkarvårdsersättning respektivesjukgymnastikersättning inte lämnas till en läkareeller sjukgymnast som vid vårdtillfället har fyllt65 år om inte medger något annat. Vidareframgår av lagen om allmän försäkring att ersättningför tandvård lämnas av tillvårdgivaren endast om tandvården utförts av enlegitimerad tandläkare eller tandhygienist som intehar fyllt . råder stor brist på läkare,tandläkare och annan vårdpersonal vilket gör atttillgängligheten till vård är begränsad. Behovet avvårdpersonal av bl. a. de nämnda kategorierna kanvidare förutses öka . Utskottetanser därför att det är av största vikt att ta tillvara den kompetens som utgörs av de läkare,tandläkare, tandhygienister och sjukgymnaster somfyllt . I den lagrådsremiss somregeringen överlämnat till Lagrådet föreslås attåldersgränsen för att erhålla läkarvårdsersättning,tandvårdsersättning respektive ersättning försjukgymnastik höjs till . En proposition ifrågan skall enligt uppgift från Regeringskanslietöverlämnas till i slutet av innevarandemånad. Enligt utskottet utgör de aviserade förslagenvisserligen ett positivt första steg men är dockotillräckliga med tanke på behoven. Det bör varamöjligt för de läkare och andra som så önskar attfortsätta sin verksamhet med offentlig finansieringäven efter . Utskottet vill i dettasammanhang erinra om att även de läkare,sjukgymnaster, tandläkare och tandhygienister somfortsätter att arbeta efter självfalletstår under tillsyn. Regeringen börsnarast återkomma till med förslag sominnebär att åldersgränserna för att erhållaläkarvårdsersättning, tandvårdsersättning samtersättning för sjukgymnastik avskaffas. nu anfört med anledning av motionerna1998/99:So244 (m) yrkande 10, 2000/01:So306 (m),2000/01:So436 (m), 2000/01:So534 (mp) och 2000/01:So539 (c) yrkande 8 bör ges regeringen till känna.Högkostnadsskydd m.m.I motion 2000/01:So243 av () begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs om ensamordning av taxan för tandvård och sjukvård. Enligtmotionären är egenavgifterna inom sjukvården ochtandvården stora utgifter för många personer. Enperson med besvär i käkområdet kan först få betalastora summor enligt tandvårdstaxan hos tandläkarenoch därefter ytterligare pengar enligt sjukvårdstaxanom det visar sig vara en skada som i stället skallbehandlas av en läkare.I motion 2000/01:So383 av m.fl. (kd)begärs att regeringen lägger fram förslag till enförbättrad tandvårdsförsäkring som ingår i denallmänna sjukvården (yrkande 18). Motionärerna anföratt befolkningen i har haften god tandhälsa men att det nu finns risk för atttandhälsan försämras eftersom den enskildeskostnader för tandvård stadigt ökat under senare år.I motionen begärs även ett tillkännagivande omsambandet mellan tandhälsa och andra sjukdomar(yrkande 19). Forskare har enligt motionärernakunnat klarlägga att den som lider av tandlossninglöper större risk att drabbas av hjärt- ochkärlsjukdomar samt av hjärnblödning och diabetes.Detta bevisar att god munhälsa också kan förebyggaandra sjukdomar. Det begärs vidare att regeringengör en översyn av hela systemet med högkostnadsskydd(yrkande 21). ökade avgifterna förden enskilde dramatiskt, dels genom atthögkostnadsskyddet höjdes, dels därför att fleravårdavgifter inte omfattas av högkostnadsskyddet.Kostnaderna för resor i samband med vård inkluderasinte heller. Motionärerna anser att en översyn börgöras så att högkostnadsskyddet inkluderar allaavgifter i vården samt olika hjälpmedel.I motion 2000/01:So308 av m.fl. (c) begärsatt regeringen lägger fram förslag till en utredningav konsekvenserna av att infoga tandvårdsförsäkringeni hälso- och sjukvårdens högkostnadsskydd (yrkande1). Motionärerna anser att vuxna skall få möjlighettill regelbundna undersökningar, förebyggandeåtgärder och övrig hälsobevarande tandvård samt vissinfektions- och inflammationsbehandling till enrimlig kostnad.I motion 2000/01:So258 av () begärsatt regeringen utreder förutsättningarna för attlägga in ett årligt besök hos tandhygienist i hälso-och sjukvårdens högkostnadsskydd. Motionären anföratt den förebyggande tandvården är den viktigaste föratt förbättra tandhälsan.I motion 2000/01:So336 av m.fl. (mp)begärs att regeringen låter utreda möjligheten tillett utgiftstak som täcker de befintligahögkostnadsskydden m.m. Motionärerna påpekar attavgifterna blivit allt högre för vård och olika slagsservice som hemtjänst, särskilt boende, färdtjänst,ledsagning, hjälpmedel, utprovning av hjälpmedel,läkemedel, läkarbesök, tandvård, rehabilitering ochövrig sjukvårdande behandling. Särskilt gruppenfunktionshindrade drabbas hårt av höga sammanlagdaavgifter. Enligt motionärerna bör regeringen därförutreda möjligheten att införa ett utgiftstak somtäcker såväl de befintliga högkostnadsskydden somandra utgifter som kan drabba den enskilde när detgäller de i motionen uppräknade kostnadsområdena.I motion 2000/01:So508 av m.fl. (mp)begärs att regeringen tillsätter en utredning om ettgemensamt avgiftssystem för tandvård och hälso- ochsjukvård (yrkande 1) samt att regeringen återkommermed en plan för att stegvis slussa tandvården in ihälso- och sjukvårdens avgiftssystem (yrkande 3).Motionärerna anser att tandvård och övrig hälso- ochsjukvård skall ingå i samma avgiftssystem och isamma högkostnadsskydd. En utredning bör tillsättasmed uppgift att ta fram ett förslag till gemensamtavgiftssystem liksom en plan för hur och när dettakan ske.I motion 2000/01:So518 av ochMargareta () begärs ett tillkännagivandetill regeringen om vad i motionen anförs om attglasögon till barn skall betraktas som hjälpmedel.Motionärerna anför att glasögonkostnader kan bliganska betungande för många barnfamiljer, bl.a. föratt barn måste byta glasögon ganskaofta. Om glasögon för barn i stället betraktas somhjälpmedel blir de i stort sett kostnadsfria.Tidigare behandling och pågående arbeteMotionsyrkanden om att se över systemet medhögkostnadsskydd behandlade utskottet senast ibetänkande 1999/2000:SoU9 (s. 46). Utskottet ansåginte att det fanns någon anledning att se överreglerna om högkostnadsskydd i hälso- ochsjukvårdslagen. Såvitt gällde reglerna omhögkostnadsskydd för läkemedel konstateradeutskottet att en översyn pågick. Yrkandenaavstyrktes (res. v + mp, kd respektive fp).Riksdagen följde utskottet (rskr. 1999/2000:194).Även motionsyrkanden om att tandvård skall ingå iden allmänna sjukvårdsförsäkringen och desshögkostnadsskydd har utskottet behandlat tidigare,senast i betänkande 2000/01:SoU1 (s. 78 f.).Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisningtill den utredning som tillsatts med uppgift att seöver effekterna av tandvårdsreformen. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 2000/01:96).I betänkande 1998/99:SoU10 behandlades ett yrkandeom bidrag för glas-ögon till barn (s. 41 f.).Utskottet konstaterade att detta är en fråga försjukvårdshuvudmännen och avstyrkte yrkandet (res.v+mp).Den läkemedelsreform som infördes den 1 januari 1997innebar bl.a. att läkemedelsförmånen separeradesfrån andra förmåner i samband med behov av hälso-och sjukvård (prop. 1996/97:27, bet. 1996/97:SoU5).Utredningen om läkemedelsförmånen har bl.a. haft iuppdrag att beskriva för- och nackdelar med att haseparata högkostnadsskydd för läkemedel respektivesjukvård samt föreslå den lösning som bäst beaktarläkemedelsförmånens allmänna utgångspunkter.Utredningen föreslår i betänkandet Den framtidaläkemedelsförmånen (SOU 2000:86) attläkemedelsförmånen även fortsättningsvis bör varastatligt reglerad och separerad från det särskildahögkostnadsskyddet för vårdavgifter (s. 297 f.).Betänkandet bereds iRegeringskansliet.Nationella folkhälsokommittén redovisar i sittslutbetänkande Hälsa på lika villkor - nationellamål för folkhälsan (SOU 2000:91) arton nationellafolkhälsomål samt strategier för hur målen skalluppnås. Som ett av målen anges stark solidaritet ochsamhällsgemenskap (s. 81 f.). Utredningen påpekaratt många äldre, funktionshindrade och långvarigtsjuka har fått betala allt högreavgifter för tjänster som de är helt beroende av.Det kan gälla hälso- och sjukvård, läkemedel,färdtjänst, hemhjälp, träning, fotvård m.m. Varjeavgift i sig uppfattas inte av respektive huvudmansom så betungande, men den sammanlagda summan kanbli avsevärd. Enligt utredningen bör statenfastställa ett högkostnadsskydd eller sätta gränserför höga sammantagna avgifter inom vård och omsorg,alternativt kompensera personer med höga avgifteroch omkostnader genom kostnadsersättningar (s.