bet · GO01SoU14 · 2001-04-26 00:00:00 — Redogörelse för steriliseringsfrågan i Sverigeåren 1935-1975 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01SoU14Redogörelse för ärendetSkrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse försteriliseringsfrågan i och deåtgärder regeringen har vidtagit med anledning avbetänkanden lämnade av 1997 årssteriliseringsutredning. En redogörelse lämnas förbakgrunden till och arbetet med den ekonomiskaersättningen till steriliserade i vissa fall. Idetta sammanhang beskrivs erfarenheterna avSteriliseringsersättningsnämndens arbete. Vidarelämnas en redogörelse för slutsatserna av denhistoriska analysen i Steriliseringsutredningensslutbetänkande. I skrivelsen framhålls särskiltomfattningen av steriliseringarna, den politiskaenigheten bakom 1934 och 1941 årssteriliseringslagar, ansvaret för steriliseringarnasamt frågan om hur liknande övergrepp somtvångssteriliseringarna kan förhindras i framtiden.Avslutningsvis görs en redovisning för de åtgärderregeringen har vidtagit med anledning avutredningens slutbetänkande. I detta betänkande behandlar utskottet regeringensskrivelse /01:73 Redogörelse försteriliseringsfrågan i ochregeringens åtgärder. Inga motioner har väckts medanledning av skrivelsen.Utskottet föreslår att regeringens skrivelse inteskall föranleda någon åtgärd från sida. Regeringens skrivelseUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att läggerskrivelsen till handlingarna.Frågan om ersättning till steriliseradeI skrivelsen redogörs inledningsvis förSteriliseringsutredningens arbete.Steriliseringsutredningen lade den 26 januari 1999fram delbetänkandet Steriliseringsfrågan i Sverige1935-1975, Ekonomisk ersättning (SOU 1999:2). Idelbetänkandet övervägdes principerna för engottgörelse av samhället till dem som steriliseratsmot sin vilja eller på någon annans initiativ.Vidare lämnade utredningen förslag till lagstiftningbeträffande ersättning till personer somsteriliserats samt förslag till på vilket sättärenden om ersättning skulle handläggas. Ibetänkandet lämnades även en kort historiskredogörelse för tillämpningen av de tidigaregällande steriliseringslagarna. Utredningen föreslogatt ersättningen till personer som steriliserats motsin vilja eller på någon annans initiativ skulleutgå med 175 000 kr.Regeringen ställde sig i allt väsentligt bakomSteriliseringsutredningens förslag till ersättning,organisationsfrågor och övriga överväganden somredovisades i betänkandet. Den 18 mars 1999överlämnade regeringen propositionen Ersättning avstaten till steriliserade i vissa fall(prop. 1998/99:71) till . antogpropositionen (1998/99:SoU13, rskr.1998/99:208).Den 1 juli 1999 trädde lagen (1999:332) omersättning till steriliserade i vissa fall (nedankallad steriliseringsersättningslagen) i kraft.Genom lagen gavs således personer som steriliseratsenligt lagen (1934:171) om sterilisering, lagen(1941:282) om sterilisering eller, medmyndighets medverkan, utan stöd av lag, möjlighetatt få rätt till ersättning. Lagen i sig är intetidsbegränsad. Av lagens 6 § följer emellertid atten ansökan om ersättning skall ha kommit in tillnämnden före utgången av juni månad 2001.Ansökningar som kommer in därefter skall avvisas avnämnden.Regeringen redogör i skrivelsen för att en nymyndighet, som fick namnetSteriliseringsersättningsnämnden, inrättades för attbedöma ansökningar och besluta om ersättningar.Av 2 § steriliseringsersättningslagen följer attden som steriliserats har rätt till ersättning omhan eller hon1. varken undertecknat ansökan om steriliseringeller skriftligen samtyckt till sterilisering,2. för ansökan om steriliseringeller då sterilisering utfördes var omyndig ellerunderårig,3. för ansökan om steriliseringeller då sterilisering utfördes var intagen påanstalt, vårdhem eller liknande institution,4. steriliserats på grund av att han eller hon vardiagnostiserad som sinnessjuk, sinnesslö ellerepileptiker,5. enligt uttryckligt myndighetskrav steriliseratsför att få dispens att ingå äktenskap, för att fågenomgå abort eller för att få mödrahjälp ellerannat statligt eller kommunalt bidrag, eller6. får antas ha samtyckt till steriliseringen pågrund av att en myndighet har utövat otillbörligpåverkan eller varit försumlig.Ersättningens storlek uppgår således till (3 § steriliseringsersättningslagen). Det är fråganom ett schablonbelopp som är lika för alla.Ersättningen är vidare skattefri. Regeringen fanninte några skäl att differentiera ersättningen,t.ex. beroende på ålder eller kön. Beloppets storlekbedömdes som en väl avvägd symbolisk summa.Regeringen framhöll dock att den är väl medveten omatt den ersättning som betalas ut inte kan ersättaden enskilde för det lidande som denne har fåttutstå.För den som fått ersättning med stöd avsteriliseringsersättningslagen skallersättningsbeloppet om alltid undantasvid beräkningar av inkomstprövadesocialförsäkringsförmåner och inkomstprövadekommunala bidrag och avgifter (jfr 3 a §steriliseringsersättningslagen). Beloppet skallalltid undantas vid sådana beräkningar, för restenav livet, oavsett om pengarna rent faktiskt finnskvar eller inte (prop. 1998/99:139, bet.1999/2000:SoU3, rskr. 1999/2000:25).Även personer som tidigare fått ersättning avregeringen eller sökt ersättning kan få sin sakprövad av . Vidbifall avräknas ersättning som staten tidigarebetalat ut på grund av steriliseringen frånersättningsbeloppet om (se 3 §steriliseringsersättnings-lagen).För att informera om den nya lagstiftningen samtom inrättandet av Steriliseringsersättningsnämndenvidtog regeringen ett antal informationsåtgärder.Under våren 1999 distribuerades eninformationsfolder om den nya lagen till samtligaapotek, försäkringskassekontor, patientnämnder ochvårdcentraler i landet. I foldern finns en särskildtalong genom vilken ansökningsblanketter kanbeställas. Foldern gjordes i två versioner, varavden ena på lätt svenska. Från ochett par veckor framåt sände televisions"Anslagstavlan" information omsteriliseringsersättningslagen, lämnade adress ochtelefonnummer till Steriliseringsersättningsnämndensamt uppgav var information kunde hämtas.Steriliseringsersättningsnämndens arbete ochorganisationRegeringen påtalar i skrivelsen att ordförande förSteriliseringsersättningsnämnden är ,tillika generaldirektör för (). Som vice ordförande fungerarrådman , tidigare sekreterare iSteriliseringsutredningen. Utöver en ordförandeskall nämnden enligt 5 §steriliseringsersättningslagen bestå av ytterligaretre ledamöter, varav en gynekolog, en psykiater ochen parlamentariker. Till de ordinarie ledamöternafinns personliga ersättare.Antalet ärenden som inkommit till nämnden ärbetydligt fler än vad som först beräknades. Ipropositionen uppskattades att ersättningen tillpersoner som blivit steriliserade skulle komma attomfatta 500-1000 personer. Kostnaderna förersättning beräknades mot bakgrund av dessa siffrortotalt komma att uppgå till 100-175 miljoner kronor.Emellertid framhölls i propositionen attuppskattningarna var behäftade med stor osäkerhet. I1999 års ekonomiska vårproposition beslutades attsammanlagt skulle avsättas påstatsbudgeten förersättning till steriliserade.Antalet ansökningar om ersättning överstiger, somnämnts ovan, kraftigt de prognoser som gjordes avutredningen och i propositionen. Fram hade 1 974 ärenden registreratshos , varav de allraflesta utgjordes av ansökningar om ersättning ochett mindre antal var av administrativ art.Bifallsfrekvensen nämnden verkadeuppgick till . Bifallsprocenten har således blivitbetydligt lägre vilket förklaras med att de enklastutredda bifallsärendena snabbast har blivitavgjorda.Den stora ärendetillströmningen samt den högabifallsfrekvensen har haft till följd att statenskostnader för ersättningen till steriliserade hitin-tills har uppgått till ca . Pågrund av det stora antalet ärenden ökades anslagettill med drygt101 2000,utöver ramanslaget för om 90 miljonerkronor. Totalt beräknas kostnaderna för ersättningentill steriliserade samt nämndens verksamhet uppgåtill ca 300 miljoner kronor.Av de ansökningar som har prövats av nämnden framt.o.m. avsåg kvinnor och män.Ansökan om ersättning skall, som nämnts ovan,göras till föreutgången av juni . Ansökningar som kommer indärefter kommer att avvisas av nämnden. Avpropositionen följer emellertid att regeringen, ävensedan steriliseringsersättningslagen har upphävts,har möjlighet att efter utredning bevilja ersättningav humanitära skäl även till den som begärersättning senare enligt de grunder och med detbelopp som fastställts utifrån regeringens förslag(prop. 1998/99:71 s. 28), dvs. den nu gällande lagenom ersättning. Regeringens avsikt är att användasamma bedömningsgrunder somSteriliseringsersättningsnämnden vid handläggningenav ersättningsärenden som eventuellt inkommer tillregeringen efter det att ansökningstiden har gått uteller efter det att steriliseringsersättningslagenhar upphävts.Steriliseringsutredningens slutbetänkandeRegeringen anger i skrivelsen attSteriliseringsutredningen den 28 mars 2000överlämnade sitt slutbetänkande till regeringen,Steriliseringsfrågan i 1935-1975(SOU 2000:20). I betänkandet finns ett antalforskarrapporter som ingår som bilagor.I april 2000 överlämnade utredningen rapportenFrån politik till praktik, de svenskasteriliseringslagarna 1935-1975 - rapport till 1997års steriliseringsutredning (SOU 2000:22). Rapportenär författad av utredningens expert, fil.kand.Mattias . Rapportens tyngdpunkt ligger på dendebatt som fördes i och av de politiskapartierna om steriliseringslagarna samt denpraktiska tillämpningen hos myndigheter och påanstalter.Slutbetänkandet med bifogade forskarrapporterutgör tillsammans med rapport enomfattande historisk belysning och kartläggning avsamhällets attityder och tillämpningen av 1934 och1941 års steriliseringslagar (1934:171 och1941:282). I slutbetänkandet förs också endiskussion kring ansvaret avseende tillkomsten ochtillämpningen av steriliseringslagarna ur juridisk,statsvetenskaplig och moralisk synvinkel. Enbelysning görs således av de politiskabeslutsfattarnas, myndigheternas, forskarsamhälletsoch den medicinska professionens del iansvarsfrågan. Utredningen för även en diskussionkring begrepp som tvång och etiska konflikter samthur en upprepning av liknande övergrepp somsteriliseringarna skall kunna undvikas i framtiden.Regeringens åtgärder med anledning avSteriliseringsutredningens slutbetänkandeI skrivelsen anförs att med anledning av utredningenav steriliseringsfrågan i och då främstSteriliseringsutredningens slutbetänkande skickadeSocialdepartementet ut ett brevundertecknat av socialminister tillsammanlagt 1 100 instanser för att informera omSteriliseringsutredningens slutsatser islutbetänkandet. Till regeringens brev bifogadesockså betänkandeSteriliseringsfrågan i (SOU 2000:20). Till400 adressater skickades dessutom den utförligahistoriska rapporten politik till praktik, desvenska steriliseringslagarna 1935-1975(SOU 2000:22).I brevet görs en kort redogörelse försteriliseringsfrågan bl.a. beträffande hur många somsteriliserades samt vikten av att i vida kretsarsprida slutsatser ochöverväganden. Utöver själva steriliseringsfråganframhålls vikten av att ständigt hålla en öppendebatt kring etiska principer och värderingar. Ettsyfte med brevet är att väcka frågor kringföreteelser som vi uppfattar som självklaraoch inte reagerar mot, men som en kommandegeneration kommer att uppfatta som oetiska. Brevetsluter an till den diskussion om etiska principersom för i sittslutbetänkande.Regeringen nämner vidare i skrivelsen attsocialminister och vice statsministerLena i en artikel i den28 bad resandefolket, eller den grupp somunder kallades "tattare", om ursäkt för denförföljelse och de myndighetsövergrepp som gruppenblivit utsatt för i . Bland annat pekade mani artikeln på omständigheten att personer sompekades ut som "tattare" var överrepresenteradebland de 63 000 steriliseringar som skedde i Sverigeunder tiden 1935-1975.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att skrivelsen, som inte föranlettnågon motion, inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till den motivering som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:Regeringens skrivelseRiksdagen lägger skrivelsen till handlingarna.Stockholm den 26 april 2001På socialutskottets vägnarIngrid BurmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngridBurman (v), (), (), (), (),(), (), (), Elisebeht (), (), LarsGustafsson (kd), (),(), (), LarsElinderson (m), () och ().