bet · GO01SkU15 · 2001-03-06 00:00:00 — För s.k. alternativvård gällerdäremot inte skattefriheten.Även läkemedel är undantagna från skatteplikt.Undantaget gäller dock bara läkemedel som utlämnasenligt recept eller säljs till sjukhus eller införstill landet i anslutning till sådan utlämning ellerförsäljning (3 kap. 23 § mervärdesskattelagen).MotionenI motion So223 (yrkande 4) av ochMarianne (båda c) yrkas attmervärdesskatten slopas på alternativabehandlingsformer. Motionärerna framhåller att dessabehandlingsformer blivit alltmer erkända ochanvända.Utskottets ställningstagandeUtskottet har prövat den aktuella frågan omskattenedsättning på alternativasjukdomsbehandlingar de senasteåren. Mot bakgrund av de kostnader för staten somden föreslagna skattenedsättningen skulle föra medsig och de avgränsningsproblem som skulle kunnauppstå gentemot andra typer av verksamheter somockså har till ändamål att göra folk friskareställer utskottet sig avvisande till förslaget.Utskottet avstyrker därför motion So223 yrkande 4.HyrbilarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande om sänktmervärdesskatt på hyrbilar.Gällande bestämmelserTill skillnad från vad som gäller för företaggenerellt har företag som hyr ut bilar avdragsrättför sådan ingående mervärdesskatt som hänför sigtill förvärv och förhyrning av fordon. Någrabestämmelser som ger rätt att tillämpa reduceradskattesats för biluthyrning finns däremot inte imervärdesskattelagen eller EG-direktivet.MotionenI motion N325 (yrkande 21) av ()yrkas sänkt mervärdesskatt på hyrbilar till . Ensådan åtgärd skulle enligt motionären vara bra förturistnäringen i glesbygderna.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att det enligt EG-direktivet inte finns någon möjlighet att tillämpareducerad mervärdesskatt på biluthyrning. Utskottetavstyrker därför motion N325 yrkande 21.HotellUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsförslag omenklare avdrag för utländska företagareshotellkostnader här i landet.Jämför reservation 11 (m).Gällande bestämmelserHotelltjänster beskattas enligt generella regler.För en utländsk företagare som inte registreratsgenom ombud och som har haft kostnader här i landetinnefattande mervärdesskatt föreligger under vissaomständigheter rätt till återbetalning avmervärdeskatten enligt 10 kap. mervärdesskattelagen.En ansökan härom skall ställas tillSkattemyndigheten i Gävle.Inom EG pågår ett arbete med förslag om ändring avdirektiv /388/EEG i vad gäller reglerna omavdragsrätt KOM (1998)377 slutlig. just om frågor om avdrag (återbetalning) avmervärdesskatt som erlagts i en medlemsstat där denskattskyldige inte är etablerad.MotionenI motion Sk1003 av () efterlysesenklare regler för avdrag för ingåendemervärdesskatt avseende hotellens "export"(motionärens benämning) av hotelltjänster.Motionärens mål är ett smidigare system föråterbetalning av exportmoms i hotellbranschen.Utskottets ställningstagandeSom framgår av det ovan anförda pågår inom EU ettarbete som handlar bl.a. om frågor om avdrag(återbetalning) av mervärdesskatt som erlagts i enmedlemsstat där den skattskyldige inte är etablerad.Enligt vad utskottet erfarit kan detta arbete kommaatt resultera i en sådan förbättring för företagaresom har kostnader i andra länder - bl.a.hotellövernattningar - som motionären efterlyser.Resultatet av detta arbete bör enligt utskottetsuppfattning avvaktas innan några ändringar imervärdesskattesystemet vidtas från svensk sida.Utskottet avstyrker därför motion Sk1003.Olika lastbilstyperUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om avdrag föringående mervärdesskatt för alla typer avlastbilar, alltså även de som betraktassom personbilar.Gällande bestämmelserEnligt mervärdesskattelagen råder avdragsförbud vidförvärv av personbilar, utom i några speciellaverksamheter. Som personbil enligt mervärdesskatte-lagen räknas även bl.a. lastbil med skåpkarosseriutan separat förarhytt och med en totalvikt om högst3 . Andra lastbilar behandlas som normalavaror i mervärdesskattehänseende och är alltså inteutsatta för någon särskild begränsning i vad gälleravdragsrätten för näringsidkare.Reglerna om avdragsrätt är som nämnts föremålför överväganden inom EU, se KOM(98)377. Frågan omavdragsrätt för lastbilar och andra fordon förnäringsverksamhet kommer att behandlas i dettasammanhang.MotionenI motion Sk799 av och Jan-EvertRådhström (båda m) begärs ett uttalande om rätt tillavdrag för ingående mervärdesskatt på alla typer avlastbilar. Motionärerna anser att de nuvarandereglerna ger upphov till alltför mycket onödigtkrångel.Utskottets ställningstagandeUtskottet håller med motionärerna om att resultateti fråga om avdragsrätten på grund av den nuvarandegränsdragningen mellan fordon som räknas sompersonbilar och fordon som anses som lastbilar imervärdesskattelagens mening kan förefallasvårförståelig i vissa fall. Eftersom nämnda förslag till nya regler omavdragsrätt är av betydelse för bedömningen av dessafrågor bör emellertid resultatet av detta arbeteavvaktas innan ställning tas till sådanaförändringar av avdragsrätten som motionärernabegär. Utskottet förutsätter att man från svensksida driver på för att påskynda arbetet inom EU ochavstyrker därmed motion Sk799.Kommunikationer till och frånGotland m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om slopadmervärdesskatt på kommunikationerna samttele-, radio- och datatrafiken till och frånGotland.Gällande bestämmelserNågra särskilda bestämmelser om finns inte imervärdesskattelagen. Beträffande kommunikationer iallmänhet gäller attpersonbefordran utom sådan befordran därresemomentet är av underordnad betydelse beskattasmed 6 %.MotionenI motion Sk721 framför och (båda c) tanken på att slopa mervärdesskatten påfärjor och flyg till och från samt tele-,radio- och datatrafik på . En sådan åtgärdskulle enligt motionärerna verksamt bidra till attge ökade möjligheter att utvecklas i sammatakt som omvärlden och bättre kunna konkurrera påEU:s inre marknad.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets bedömning är det på grund av EG-direktivet inte möjligt att genomföra en sådansärskild ordning för mervärdesskatten på sommotionärerna förespråkar. Slopad mervärdesskattskulle dessutom innebära mistad avdragsrätt vilketgör det tveksamt om åtgärden verkligen skulle inne-bära en fördel för trafikföretagen, vilka förnärvarande betalar mervärdesskatt med den lägstanivån, , för personbefordran. Med det anfördaavstyrker utskottet motion Sk721.Uttag av tjänstUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande om slopadmervärdesskatt vid uttag av tjänst för bl.a.arkitekter och bilmekaniker.Gällande bestämmelserMervärdesskattesystemet innebär att uttag av varoroch tjänster från en rörelse i princip skallbeskattas. Uttagsbeskattningsreglerna avser iprincip att återföra det belopp till beskattning somavdrag tidigare medgivits för och - i vissa fall -till att begränsa konkurrenssnedvridningar. Viduttag av tjänster regleras det värde som man utgårifrån vid beräkning av beskattningsunderlaget i7 kap. 3 § 2 b mervärdesskattelagen.MotionenI motion Sk626 (yrkande 1) av ()yrkas ett slopande av mervärdesskatteplikten viduttag av tjänst, t.ex. för arkitekter och bilmekani-ker. Motionären anser att det nuvarande regelverketinte är rimligt och att det är svårt att tillämpabåde för skattskyldiga och myndigheter.Utskottets ställningstagandeSom nämnts ovan avser uttagsbeskattningsreglerna iprincip att återföra det belopp till beskattning somavdrag tidigare medgivits för och i vissa fall ävenbegränsa konkurrenssnedvridningar. Denna ordningöverensstämmer med EG-reglerna på detta område, ochutskottet anser att det också är en principielltrimlig grund för beskattningen. Det vore i ställetenligt utskottets uppfattning anmärkningsvärt om ennäringsidkare som i regel utnyttjar utrustning somhan eller hon vid förvärvet har medgivits avdrag förskulle kunna tillgodogöra sig tjänsten utankonsekvenser i fråga om mervärdesskatten. Med detanförda avstyrker utskottet motion Sk626 yrkande 1.Skattefri verksamhet som bedrivskommunalt eller landstingskommunaltrespektive i privat regiUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande om attändra reglerna för att åstadkomma bättrekonkurrensläge för privat sjukvård, tandvård,undervisning och social omsorg i förhållandetill den offentliga verksamheten på dessaområden då det gäller kompensation föringående mervärdesskatt.Jämför reservation 12 (m).Gällande bestämmelserMervärdesskattesystemet innebär att bara den som harmervärdesskattepliktig omsättning får dra avmervärdesskatt på inköp av varor och tjänster.Kommunerna och landstingen har sålunda i och för siginte någon avdragsrätt för kostnader som ärhänförliga till skattefri verksamhet men kan i mångafall få kompensation inom ramen för systemet medmervärdesskattekonton för kommuner och landsting.Kommunerna och landstingen får dock betala en avgifttill systemet för att finansiera uttagen.Fristående skolor med allmänt stöd som är befriadefrån mervärdesskatt saknar följaktligen ocksåavdragsrätt. I förordningen (1996:1206) om fri-stående skolor föreskrivs dock att ersättning försådan ingående mervärdesskatt som skolan saknaravdragsrätt för skall ingå i bidragen.Tandvården är också en verksamhet som inte ärskattepliktig och som därför saknar avdragsrätt.Frågan har behandlats i finans-utskottets betänkande 2000/01:FiU3. Finansutskottetställer sig bakom regeringens bedömning att fråganom konkurrensneutraliteten inom vuxentandvården börkunna lösas på frivillig väg. Finansutskottetnoterar vidare att regeringen har aviserat attytterligare analyser av kommunkontosystemet kommeratt göras. Regeringen har därefter tillsatt enarbetsgrupp för översyn av kommunkontosystemet ochen ny utredning Kontroll och omprövning av beslut omutbetalning av kommunkontosystemet (dir. 2000:98).Uppdrag har även lämnats till både Riksskatteverketoch rörande denna fråga.MotionenI motion Sk735 (yrkande 17) av . (m) efterlyses ett bättre konkurrensläge förde privata alternativen i förhållande till deoffentliga då det gäller kompensation för ingåendemervärdesskatt. Motionärerna nämner bl.a. sjukvård,tandvård, undervisning och social omsorg och kräveratt verkar för en ändring i EU:smervärdesskatteregler så att berörda verksamheterkan fogas in i mervärdesskattesystemet och avdraggöras.Utskottets ställningstagandeDen av motionärerna aktualiserade frågan omkonkurrensneutralitet är redan uppmärksammad avregeringen och föremål för utredningar ochöverväganden på olika håll. Resultatet av dessaarbeten bör enligt utskottets uppfattning avvaktasinnan ställning tas till hur man lämpligen börförfara med dessa frågor i fortsättningen. Utskottetavstyrker därför motion Sk735 yrkande 17.Skattefri verksamhet som bedrivskommunalt eller landstingskommunalteller av ideell föreningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår alla motioner om att ändramervärdesskattereglerna för att åstadkommasamma villkor för å ena sidan föreningsägdaeller samfundsägda idrottsanläggningar ellerfolkhögskolor, å andra sidan motsvarandekommunala eller landstingskommunalaverksamheter.Jämför reservation 13 (m).Gällande bestämmelserAllmännyttiga ideella föreningar som är befriadefrån inkomstskatt och mervärdesskatt saknar - liksomprivatpersoner - möjlighet att dra av mervärdes-skatten på sina inköp.MotionernaI motionerna Sk726 av (),Sk765 av () och Kr537 (yrkande 12) avKent m.fl. (m) efterlyses lika villkorbeträffande mervärdesskatten för idrottsanläggningarsom drivs av föreningar och sådana som drivskommunalt. I motion Sk607 av ()begärs jämlika villkor för folkrörelse- ochsamfundsägda folkhögskolor respektive landstingsägdafolkhögskolor.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill först och främst erinra om attfrånvaron av avdragsrätt för de allmännyttigaideella föreningarna är en naturlig följd av attderas verksamhet inte är skattepliktig. Föreningarnahar i detta hänseende samma ställning som vanligafysiska personer och utskottet har egentligen svårtatt se något fel i detta. Utskottet har tidigareavstyrkt åtskilliga motionsyrkanden liknande de nuaktuella med hänvisning till den tidigare omnämndaöversynen av reglerna om skattskyldighet imervärdesskattelagen m.m. (dir. 1999:10) som enligtplanerna skall avslutas . Enligtdirektiven skall utredaren bl.a. uppmärksamma densituationen att det nuvarande undantaget imervärdesskattelagen medför nackdelar för de ideellaföreningarna, bl.a. i de fall då konkurrerandekommersiella företag beskattas med reduceradskattesats men har avdragsrätt för den ingåendemervärdesskatten som den ideella föreningen saknar.Detta spörsmål tangerar de frågor som tagits upp avmotionärerna och utskottet anser liksom tidigare attett ställningstagande till frågorna i motionerna böranstå till dess att resultatet av översynenföreligger. Frågan har dessutom en anknytning tillde kommunkontofrågor som berörts i det föregåendeoch vars utveckling det enligt utskottet finnsanledning att avvakta. Utskottet avstyrker därförmotionerna Sk607, Sk726, Sk765 och Kr537 yrkande 12.Konst, konstgallerier och importeradkonstUtskottets förslag i korthetUtskottet avslår en motion om sänktmervärdesskatt på konst,konstgalleriverksamhet och importerad konst.Gällande bestämmelserDen generella skatteplikten för mervärdesskattomfattar även omsättning av konstverk. I fråga omkonstverk som ägs av upphovsmannen eller dennesdödsbo gäller dock att skattskyldigheten inträderförst om omsättningen uppgår till ellermer (1 kap. 2 a § mervärdesskattelagen). I sådanafall är skattesatsen begränsad till (7 kap. 1 §andra stycket mervärdesskattelagen). Vid annanhandel med konstverk tillämpas s.k. vinstmarginal-beskattning som innebär att beskattningen grundas pååterförsäljarens vinstmarginal (9 a kap.mervärdesskattelagen). Skattesatsen är i sådana fallden normala, dvs. 25 %.MotionenI motion Sk702 av och (bådam) begärs att mervärdesskatten på all konst skallbegränsas till . Motionärerna vill att mer-värdesskatten även på galleriernas provisioner skallsänkas till och jämför med förhållandena förideella föreningar som inte betalar någon mervär-desskatt alls. Motionärerna yrkar attmervärdesskatten också på importerad konst skallsänkas till . Kulturpolitiska skäl åberopas.Utskottets ställningstagandeSom utskottet tidigare erinrat om saknas det enligtEG-reglerna möjligheter att införa en reduceradskattesats i vad gäller just galleriers försäljningav konst i allmänhet. Vad gäller skattenivån påkonstnärers försäljning av egna konstverk finnsvisserligen möjligheten att sänka skattesatsen till6 % men enligt EG-reglerna krävs då att ocksåmervärdesskatten vid import av konstverk,samlarföremål och antikviteter sänks till 6 %.Skattesänkningar av det slaget finner utskottet inteprioriterade, i varje fall inte just nu.När det gäller argumentet att vissa föreningar kansälja bl.a. konst skattefritt vill utskottet hänvisatill den ovan berörda översynen av reglerna omskattskyldighet i mervärdesskattelagen m.m. (dir.1999:10) som enligt direktiven bl.a. skall ta upp degrundläggande bestämmelserna i mervärdesskattelagenom begreppet yrkesmässig verksamhet m.m. I uppdragetingår bl.a. att undersöka om de nuvarande reglernager upphov till snedvridningar i konkurrenshänseendedå verksamhet bedrivs av ideella organisationer ikonkurrens med motsvarande verksamhet i privat regi.Mot bakgrund av att denna översyn ännu pågår - denskall som tidigare nämnts enligt planerna avslutasden - finns det enligt utskottetsuppfattning inte någon anledning för attnu göra något uttalande i frågan.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sk702.StrukturfondsprojektUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår två motioner om ettuttalande om att ändra mer-värdesskattereglerna i fråga om s.k.strukturfondsprojekt.Gällande bestämmelserI ett skriftligt svar på fråga omstrukturfondsprojekt och mervärdesskatt anfördefinansministern följande. I de fallprojektägaren inte är momsregistrerad har bidragfrån strukturfonderna kunnat utgå inklusive kom-pensation för mervärdesskatt. Detta beror på att enprojektägare som inte är momsregistrerad inte kan fåtillbaka den mervärdesskatt som betalas påanskaffningar till projektet från staten. Enförutsättning för att få stöd inklusive kompensationför mervärdesskatt är att projektägaren kan styrkamed ett särskilt intyg från skatteförvaltningen attdenne inte är momsregistrerad. Om projektägaren ärmomsregistrerad betalas medel ut exklusivekompensation för mervärdesskatt. Projektägaren yrkari stället avdrag för den skatt han har betalat påinköpen till projektet i en vanligskattedeklaration. Om det i efterhand har kunnatkonstateras att projektet i sig inte har varitmomspliktigt har skattemyndigheterna på vissa hållunderkänt avdragsyrkandena från momsregistreradeprojektägare.Riksskatteverket () har i en nyligen publiceradskrivelse (dnr. 2758-01/120) redovisat verketsinställning till hur mottagande av bidrag från EU:sstrukturfonder samt offentlig medfinansiering skallbehandlas i mervärdesskattehänseende. RSV anser attmottagande av bidrag från strukturfonderna samtoffentlig medfinansiering som utbetalas i syfte attutjämna ekonomiska och sociala skillnader inom EUinte utgör omsättning av tjänst och att sådanabidrag därför faller utanför mervärdesskattelagenstillämpningsområde. Mervärdesskatt skall såledesinte betalas för mottagande av bidragen, menar RSV.För de fall bidragsmottagaren har avdragsrätt föringående skatt på förvärv beräknas enligt RSV:sskrivelse bidraget med hänsyn till den avdragsgillaingående skatten. För att kunna avgöra storleken påbidraget skall därför, enligt RSV:s uppfattning, enbedömning göras om bidragsmottagaren har avdragsrättför ingående skatt på förvärv som är hänförliga tillde aktiviteter som skall utföras inom det projektsom bidraget avser.Skrivelsen behandlar också översiktligtprinciperna för inkomstskattereglerna avseende EU-bidrag, och den innehåller flera belysande och väg-ledande exempel. Den är utlagd på RSV:s hemsidawww.rsv.se. Ytterligare information om EU:sstrukturfonder finns att hämta på bl.a. följandehemsidor: samt motionerna Sk798 av och (båda s) och Sk741 av och (båda c) krävs en harmonisering avmervärdesskattereglerna och strukturfondsreglerna dådet gäller kompensation för mervärdesskatt.Motionärerna beskriver det fallet att en pro-jektägare, som betraktats som skattskyldig, vid ensenare revision bedöms som icke skattskyldig ochåläggs att betala tillbaka återbetald ingående mer-värdesskatt.Utskottets ställningstagandeDet är enligt utskottets uppfattning bra attRiksskatteverket nu med sin skrivelse har skapatökad klarhet om hur de aktuella EU-bidragen skallhanteras i mervärdesskattehänseende. Härigenom ökarförutsättningarna att få till stånd en enhetligpraxis i hela landet, vilket också är värdefullt.Det är , vill utskottet betona, angeläget attinformation om hur projektägare bör förfara för attfå klarhet i om ett planerat projekt utgörskattepliktig eller icke skattepliktig verksamhetoch vad som gäller i de olika fallen sprids och görstillgänglig för de berörda så fort som möjligt.Utskottet förutsätter att problemen kan lösas pådetta sätt utan att gör något formelltuttalande eller vidtar någon annan åtgärd ochavstyrker därför motionerna Sk741 och Sk798.Skuldföring av mervärdesskatten vidbostadsbyggandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion med förslag ominförande av en möjlighet att skuldföramervärdesskatten vid bostadsbyggande under 25år.Gällande bestämmelserTjänster inom området för bostadsbyggande ärskattepliktiga till mervärdesskatt enligt generellaregler och skatten skall också betalas enligt degenerella reglerna. Däremot är försäljningar avfastigheter undantagna från mervärdesskatt.MotionenI motion Sk777 av och (båda fp) föreslås införande av enmöjlighet att skuldföra mervärdesskatten på 25 åroch avskrivning vidbostadsbyggande, dock att kvarvarande skatt skallbetalas genast vid en försäljning av fastigheten.Syftet är att få i gång byggnation av bostäder.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis erinra om attförsäljningar av fastigheter redan enligt gällanderegler är undantagna från mervärdesskatt. Ommotionärerna menar att den mervärdesskatt sombetalas av de entreprenörer som utför byggtjänsteroch andra tjänster åt en fastighetsägare som byggerbostäder så skulle den föreslagna ordningen medvisshet innebära mycket stora problem med kontrollenmed tanke på den långa tid under vilken den latentaskatteskulden skulle bestå, . Förslaget innebäri så fall i praktiken också ett undantag frånbeskattningen av byggmaterial och tjänster varsförenlighet med EG-rätten kan ifrågasättas.Utskottet har givetvis förståelse för motionärernassyfte att få bättre fart på bostadsbyggandet menfinner deras förslag ogenomförbart och EG-rättsligttvivelaktigt. Utskottet avstyrker därför motionSk777.Prismärkning utan mervärdesskatt ochpunktskatterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår två motionsyrkanden omobligatoriska regler för butikerna att märkavarans pris i butiken med prisbeloppet exklu-sive mervärdesskatt och förekommandepunktskatter.Gällande bestämmelserI 11 kap. 5 § mervärdesskattelagen finnsbestämmelser om att faktura skall innehållauppgifter om mervärdesskattebelopp m.m. Däremotfinns i mervärdesskattelagen inga bestämmelser omhur varor skall prismärkas i en butik. Inte heller ide lagar som reglerar skatten på punktskattebelagdavaror finns någon sådan bestämmelse. Däremotföreskrivs i 5 § prisinformationslagen att det prissom anges för en vara skall inbegripamervärdesskatt.MotionernaI motionerna Sk616 av de () och Sk623 (yrkande 3) av ()föreslås ett system som innebär att priset för mer-värdesskattebelagda och punktskattebelagda varorskall anges i butiken utan moms och punktskatt.Dessa skatter bör i stället enligt motionärernaläggas på i kassan. Syftet är att göra människornabättre medvetna om hur mycket de betalar i skatt.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att åtminstonemervärdesskatten normalt framgår av de kassakvittonsom erhålls vid köp i butik av varor som omfattas avmervärdesskatt. En ordning av det slaget att enbartnettopriset utan mervärdesskatt och förekommandepunktskatter skulle anges i butiken skulle enligtutskottets mening vara inte bara missvisande ochobekväm för konsumenterna utan även direkt stridandemot bestämmelserna i prisinformationslagen som iberörd del redovisas ovan. Utskottet avstyrkersåledes motionerna Sk616 och Sk623 yrkande 3. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Skattesats, digitala tjänster,import av bilar m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk697,2000/01:Sk706, 2000/01:Sk735 yrkandena 16 och 18, 2000/01:Sk797,2000/01:Sk1004 yrkande 2 och 2000/01:T717 yrkande13.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)2. Böcker, nöjesparker, dans m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk321yrkande 10, 2000/01:Sk323 yrkande 50,2000/01:Sk602, 2000/01:Sk603, 2000/01:Sk627,2000/01:Sk637, 2000/01:Sk665, 2000/01:Sk692,2000/01:Sk696, 2000/01:Sk705, 2000/01:Sk766,2000/01:Sk767, 2000/01:Sk768, 2000/01:Sk769,2000/01:Sk1004 yrkande 1, 2000/01:Sk1005,2000/01:Sk1006, 2000/01:Sk1007, 2000/01:Kr344 yrkande 1, 2000/01:Kr345yrkande 35, 2000/01:Kr346 yrkande 2 och 2000/01:Kr701 yrkande 18.Reservation 3 (m, c)Reservation 4 (kd, fp, mp)Reservation 5 (v)3. SkidliftarRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk673,2000/01:Sk685 och 2000/01:Sk732 yrkande 2.Reservation 6 (m) - motiv.4. ServeringRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk653,2000/01:Sk672, 2000/01:Sk690, 2000/01:Sk1002 och 2000/01:N263 yrkande 5.Reservation 7 (m, fp)5. PrydnadsväxterRiksdagen avslår motion 2000/01:Sk606.6. Hushållsnära tjänsterRiksdagen avslår motion 2000/01:A225 yrkande 3.7. Miljömärkta produkterRiksdagen avslår motion 2000/01:Sk682.Reservation 8 (mp)8.