bet · GP01TU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Blandannat borde man undersöka om reglerna förledsagare har fått en tillfredsställandeutformning och hur väl statsbidraget harfungerat när det gäller att anpassakollektivtrafiken och den fysiska miljöntill de funktionshindrades behov.Regeringen gav i november 1998utvärderingsuppdrag till sex myndigheter,nämligen , ,,,och Luftfartsverket.Utvärderingarna skall sammanställas avVägverket, och arbetet skall varaavslutat . Vidare haräven Statskontoret fått ett uppdrag, som- genom en övergripande ansats - skallkomplettera de nu nämnda myndighetsvisautvärderingarna. I uppdragen ingår bl.a.att analysera omfattning och effekter avde villkor som förenas med tillstånd förfärdtjänst och om det finns behov av entillsynsmyndighet för färdtjänsten.Delar av uppdragen har avlämnatstill regeringen. Sålunda harStatskontoret presenterat rapporten är målet - en utvärdering avhandikappolitiken inom transportområdet(Rapport nr 2000:51). När det särskiltgäller färdtjänsten har två rapporteravlämnats till regeringen: Utvärdering avny lagstiftning för färdtjänst ochriksfärdtjänst: ett producentperspektiv(, Publ. Nr 2000:103) respektiveUtvärdering av ny lagstiftning förfärdtjänst och riksfärdtjänst: ettresenärsperspektiv (, Publ. Nr2001:43).Utskottet är medvetet om de problem somfinns inom färdtjänstsystemet. Imotionerna ges exempel på att man itillämpningen av regelsystemet tenderaratt bli okänslig för de speciellaförutsättningar som färdtjänstbehövandehar. Färdtjänsten är visserligen entransportform bland andra, men enligtutskottets uppfattning måste man ocksåbeakta att verksamheten skall varauttryck för en social omsorg. har pekat på har bl.a.gällt frågan om huruvida reglerna förledsagare har fått en tillfredsställandeutformning.Färdtjänsten är ett prioriterat områdeför utskottet, och utskottet följerfrågan noga. Det kan konstateras att dedelar av utvärderingarna omhandikappfrågor som särskilt berörfärdtjänsten nu är färdigställda. Motdenna bakgrund utgår utskottet från attregeringen återkommer tillriksdagen med de förslag som ärföranledda av berörda utvärderingar ochav här refererade motionsyrkanden.Med hänvisning till vad utskottet nuhar uttalat får motionerna ansestillgodosedda. Något initiativ frånriksdagens sida är inte erforderligt.Förslagen i motionerna 2001/02:T217(m), 2001/02:T299 (s), 2001/02:T327(m), 2001/02:T348 (s), 2001/02:T361(s), 2001/02:T373 (s), 2001/02:T394(v), 2001/02:T402 (s) 2001/02:Sf402(mp), 2001/02:So500 (v), 2001/02:So618(fp), 2001/02:So619 (kd) och2001/02:So630 (fp) avstyrks alltså i nubehandlade delar.9 Statens haverikommissionUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagengodkänner regeringens förslag om förvaltningskostnader.Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet ettregeringsförslag (prop. 2001/02:1utg.omr. 22, punkt 28). Regeringenföreslår att godkänner vadregeringen förordar om Statenshaverikommission.Bakgrund och regeringens förslagStatens har inget egetanslag, i stället beslutar regeringen omen ram för myndighetensförvaltningskostnader.Förvaltningskostnaderna betalas avfem myndigheter i enlighet medregeringens regleringsbrev för dessamyndigheter.För 2001 har ramen för fastställts till10 . I budgetunderlaget för2002-2004 begär kommissionen att ramenökar till till följd avökade löne- och lokalkostnader.Enligt regeringens proposition harFörsvarsmakten begärtatt Försvarsmaktens andel avförvaltningskostnaderna borde sänkas. Sommotiv har anförts att säkerhetsarbetetinom Försvarsmakten har lett till attantalet olyckor och därmed antalethaveriutredningar har minskat.Statens har på uppdragav regeringen sett över fördelningen avförvaltningskostnaderna mellan debetalande myndigheterna och kommit framtill att Försvarsmaktens andel bör sänkasfrån till och attLuftfartsverkets andel bör öka imotsvarande grad.Mot bakgrund av vad har anfört i sittbudgetunderlag anser regeringen attförvaltningskostnaderna för budgetåret2002 får uppgå till högst 11 560 000 kr.Beträffande fördelningen avförvaltningskostnaderna framgår avpropositionen att regeringen avser att i2002 års regleringsbrev för fastställa de fembetalande myndigheternas andelar enligtföljande:Luftfartsverket 60 %Försvarsmakten 10 %Statens räddningsverk15 %Sjöfartsverket 10 %Banverket 5 %Regeringen föreslår i propositionen attriksdagen godkänner vad regeringenförordar om Statens haverikommission.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingenting att erinra motregeringens förslag om förvaltningskostnader.Utskottet tillstyrker därför regeringensförslag.10 IT, tele, post och grundläggandekassaserviceUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att antarregeringens förslag till lag omgrundläggande kassaservice. Förslagetinnebär att skalltillhandahålla en grundläggandekassaservice i hela landet tillenhetliga priser. För utbyggnad av IT-infrastruktur med högöverföringskapacitet (bredband)tillstyrker utskottet regeringensförslag att stödet till kommuner föranläggande av lokala telenät förlängsmed till den 31 december 2005.Utskottet tillstyrker vidare att Post-och för upphandling avfunktionshindrades behov av bl.a.telekommunikationer och posttjänsterfår ingå ekonomiska förpliktelser sominnebär utgifter på högst 200 miljonerkronor under åren 2003-2004.Utskottet avstyrker samtligamotionsförslag. Jämför reservationerna31 (m), 32 (m) och 33 (m, kd, fp).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet treregeringsförslag i budgetpropositionenför 2002 inom politikområdet IT, tele ochpost (prop. 2001/02:1 utg.omr. 22,punkterna 1, 29 och 30). att antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen(2000:1335) om kreditering på skattekontoav stöd till kommuner för anläggande avlokala telenät,29. att bemyndigar regeringenatt , i fråga om ramanslaget37:2 Upphandling av samhällsåtaganden,ingå ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare åtaganden innebärutgifter på högst underåren 2003-2004,30. att godkänner attregeringen tidsbegränsarstatens garantiåtagande till med upp till löptid ochdebiterar garantitagaren riskavspeglandeavgift för garantin.Vidare behandlas proposition 2001/02:34Grundläggande kassaservice där regeringenföreslår att riksdagen1. antar regeringens förslag till lagom grundläggande kassaservice,2. antar regeringens förslag till lagom ändring i postlagen (1993:1684).I avsnittet behandlar utskottet följandesex motioner från den allmännamotionstiden hösten 2001:- 2001/02:T359 av (),- 2001/02:T438 av Per och (båda m),- 2001/02:T445 av ochKenth (båda s),- 2001/02:T454 yrkande 12 av Per-RichardMolén m.fl. (m),- 2001/02:T463 yrkande 22 av KenthSkårvik m.fl. (fp),- 2001/02:T466 yrkandena 1 och 2 avJohnny m.fl. (kd).Utskottet behandlar även följande fyraföljdmotioner med anledning avproposition 2001/02:34 Grundläggandekassaservice:- 2001/02:T55 av m.fl.(c),- 2001/02:T56 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (m),- 2001/02:T57 av Skånberg m.fl.(kd),- 2001/02:T58 av m.fl.(fp).10.1 Förslag till lag om ändring i lagen(2000:1335) om kreditering på skattekontoav stöd till kommuner för anläggande avlokala telenätBakgrundBredbandsutredningen föreslog idelbetänkandet Kommunstöd till lokal IT-infrastruktur (SOU 2000:68) att kommunerskulle kunna ges stöd till anläggande avlokala telenät. Betänkandetremissbehandlades och efter förslag avregeringen i bugetpropositionen för 2001antog lagen (2000:1335) omkreditering på skattekonto av stöd tillkommuner för anläggande av lokalatelenät. Lagen innebär att ekonomisktstöd lämnas till åtgärder som har utförtsunder perioden 1 juli 2000-31 december2004. lämnade i sittslutbetänkande IT-infrastruktur för stadoch land (SOU 2000:11) förslag till stödtill kommuner för anläggande av detortssammanbindande nätet. Betänkandetremissbehandlades varefter regeringeninrättade stödet genom förordningen(2001:350) om stöd till kommuner föranläggande av ortssammanbindande telenätm.m. Även detta stöd avser åtgärder somutförts fram till den 31december 2004.Regeringens förslagNär regeringen i IT-propositionen (prop.1999/2000:86) redovisade ett nationelltIT-infrastrukturprogram avsågs stödettill kommuner för anläggande av telenätomfatta tiden fram till utgången av år2004. Sedan propositionen i mars 2000förelagts har förutsättningarnaför en snabb bredbandsutbyggnadförändrats. Regeringen föreslår mot dennabakgrund att bidragstiden förlängs medett år för att möjliggöra för allakommuner som så önskar att kunna utnyttjastödet för att påskyndabredbandsutbyggnaden. Därmed tillgodosesenligt regeringen i allt väsentligtbehovet av en snabb utbyggnad samtidigtsom man kan undvika den kostnadsdrivandeeffekt och de svårigheter att levererabredbandsmaterial som är risken av enalltför forcerad utbyggnad.Regeringen föreslår följaktligen attlagen (2000:1335) om kreditering påskattekonto av stöd till kommuner föranläggande av lokala telenät ändras såatt stödet avser perioden 1 juli 2000-31december 2005. I propositionen meddelasvidare att regeringen avser att ändratidsperioden i förordningen (2001:350) omstöd till kommuner för anläggande avortssammanbindande telenät m.m. De bådanätdelarnas utbyggnad samordnas ellersammanfaller normalt och kommunernasplanering av utbyggnaden underlättas omregelverket för de olika delarna av nätetvverensstämmer så långt möjligt.MotionsförslagPer-Richard Molén m.fl. (m) framhåller imotion 2001/02:T454 att marknaden klararav att bygga ut bredbandsnäten ikommunerna utan stöd och att stödteknikenmed skatteavdrag kringgår det statligautgiftstaket. Motionärerna avvisar därförregeringens lagförslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att informationsteknikenhar stor betydelse församhällsutvecklingen. Det är därförviktigt att en kapacitetsstark och säkerIT-infrastruktur byggs ut så att hushålloch företag i hela landet ges godamöjligheter att utnyttja den nya teknikentill konkurrenskraftiga priser.Med anledning av motion 2001/02:T454(m) vill utskottet klargöra att stödettill kommunerna för anläggande av lokalateleområdesnät med högöverföringskapacitet avser glest bebyggdaområden där utbyggnaden inte bedöms kommatill stånd på marknadsmässig grund. Närdet gäller motionärernas synpunkter omstödets finansieringsform vill utskottetframhålla att stödbeloppen kommer attredovisas i kommande budgetpropositioner.Den valda finansieringsformen motiverasav sambandet med det stöd som ges i formav skattereduktion för abonnentersbredbandsanslutning.Utskottet tillstyrker mot dennabakgrund regeringens lagförslag ochavstyrker motion 2001/02:T454 (m) yrkande12.10.2 Samhällsupphandling 1Regeringens förslagI budgetpropositionen föreslås attregeringen bemyndigas att ,i fråga om ramanslaget 37:2 Upphandlingav samhällsåtaganden, ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 200miljoner kronor under åren 2003-2004.Beställningsbemyndigandet avses användasför att trygga funktionshindrades behovav effektiva telekommunikationer ochposttjänster genom upphandling. Detgäller bl.a. nummerupplysning försynskadade, texttelefoni, befordran avblindskriftsförsändelser, utsträcktlantbrevbärarservice för äldre ochhandikappade samt drift av en databas medsamhällsinformation för personer medfunktionshinder.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringensförslag. in av nivån 2002-200410.3 Garantiåtagande till SOS AlarmSverige ABRegeringens förslagAv budgetpropositionen framgår attstatens äldre garantiåtaganden till behöver omvandlas föratt kunna hanteras i enlighet med den nyamodell som gäller för statliga garantier.Regeringen föreslår mot denna bakgrundatt godkänner att regeringenomvandlar de ekonomiska förpliktelserstaten har i form av kreditgaranti tillSOS Alarm till en kreditgaranti med upptill löptid. Regeringen framhållervidare att SOS Alarm kommer att debiterasen riskavspeglande avgift för garantin.Avgiften kommer att föras tillRiksgäldskontorets garantireserv ocheventuella infrianden kommer att belastareserven.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inga erinringar mot attriksdagen godkänner att regeringen frånoch med tidsbegränsar statensgarantiåtagande till ABmed upp till löptid och debiterargarantitagaren en riskavspeglande avgiftför garantin. Utskottet tillstyrkerdärför regeringens förslag.10.4 Privatisering av Posten ABMotionsförslagDet är dags att dela upp och privatiseraPosten. Det anser Per och (båda m) i motion 2001/02:T438. Deframhåller att inte är betjänt avett stort statligt företag som levererardålig service, dominerar marknaden totaltoch till på köpet beklagar sig över attde inte får höja sina redan höga priser(yrkande 1).Utskottets ställningstagandeUtskottet kan inte ställa sig bakom detmotionärerna anför om en uppdelning ochprivatisering av . Motionenavstyrks därför i denna del.10.5 PostserviceMotionsförslagPer och (båda m)konstaterar i motion 2001/02:T438 att påen fri marknad får privata företag sättavilka priser de vill, förutsatt att dehåller sig inom rådandekonkurrenslagstiftning. Sedan är det upptill kunderna om de accepterar priserna.I de flesta fall får ett företag somverkar i fri konkurrens anpassa sinakostnader efter den prisnivå som ärmöjlig. Inte tvärtom, som Posten villgöra. Enligt motionärerna bör därförPosten tills vidare inte tillåtas höjasitt porto (yrkande 2).Johnny m.fl. (kd) framhåller imotion 2001/02:T466 att med rättförutsättningar kommer postmarknaden attalltmer likna andra avreglerademarknader. För att marknadsmekanismernaskall kunna fungera tillfredsställandemåste dock auktoritetstå orubbad och Postens verksamhetrenodlas. Det är en förutsättning förkonkurrensneutralitet på såvälpostmarknaden som på alla de övrigamarknader där Posten agerar (yrkande 1).Ulla-Britt () påtalar i motion2001/02:T359 att Postensorganisationsförändring fråntraditionella postkontor till "post ibutik" innebär att ett par tusenanställda förlorar sina arbetstillfällen.De flesta som blir övertaliga är kvinnori medelåldern. Det är därför angelägetatt en uppföljning görs om hur Postensrationaliseringar drabbar kvinnor(yrkande 1).Motionären framhåller vidare att boendepå landsbygden i vissa fall kan få för att få postutdelningvid sina hem. Regelverket kringlantbrevbäringen är alltför godtyckligt,och kunderna kan inte kontrollera att defår en rättvis behandling. Posten bördärför ompröva sin prissättning förlantbrevbäring och skapa ett system somförhindrar godtycklighet.Kenth Skårvik m.fl. (fp) understryker imotion 2001/02:T463 att utvecklingen påpostmarknaden måste följas upp noggrantså att post- och kassaservice kanupprätthållas i hela landet (yrkande 22).Försvinner de stationära postkontoren ärdetta ett allvarligt hot för många orteri då det ytterligare utarmar denoffentliga servicen. Det räcker inte medatt Posten flyttar sin service till enbutik eller en bensinstation, då dettakan vara det första steget mot en totalnedläggning. Motionärerna avvisar enutveckling som innebär att samtligastationära postkontor i och (bådas) framhåller i motion 2001/02:T445 attpostservicen är en viktig ochbetydelsefull del av landetsinfrastruktur som bör erbjudas pålikvärdiga villkor. Att bedriva dennaservice i hela landet underlättas dockinte av att Postens verksamhet sker ibolagsform. Motionärerna efterlyserdärför en utvärdering av Postensbolagisering och de effekter somorganisationsformen har för samhället iallmänhet och för glesbygden i synnerhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar den uppfattning somkommer till uttryck i flera motioner,nämligen att det är nödvändigt med en välfungerande och effektiv postservice ihela landet. har mot dennabakgrund i postlagen (1993:1684) lagtfast att staten har ett ansvar för attupprätthålla en samhällsomfattandeposttjänst. Enligt postlagen skall detfinnas en posttjänst av god kvalitet ihela landet som innebär att alla kan taemot brev och andra adresseradeförsändelser som väger högst tjugo kilo.Det skall vidare finnas en möjlighet föralla att få sådana försändelserbefordrade till rimliga priser samtförsäkrade och kvitterade av mottagaren.Dessutom skall enstaka försändelserbefordras till enhetliga priser.Genom tillståndsvillkor åligger detPosten AB att tillhandahålla postservicei hela landet utomunder omständigheter eller geografiskaförhållanden som Post- och telestyrelsenbedömer utgör skäl för undantag.Indragningar av inlämnings- ochutdelningsställen som berör fler än enanvändare och för vilka ett godtagbartalternativ inte anvisas skall godkännasav . Ett antalavlägset belägna hushåll har inte dagligpostutdelning utan får sin post två med postväska.Lantbrevbäringen spelar enligtutskottets mening en avgörande roll föratt säkerställa en väl fungerandepostservice i landets mer glest bebyggdaområden. Det är en tjänst som fungerarbra, är flexibel och uppskattad av mångakunder. Enligt vad utskottet erfarit ärlantbrevbäringen också något som Postenvill vidareutveckla bl.a. genom attanvända bättre tekniska hjälpmedel.Enligt Post- och telestyrelsenstillståndsvillkor för Posten gäller bl.a.följande:· Som servicenorm förlantbrevbäringen skall det finnas minsttvå fasta hushåll per kilometer enkelfärdväg för att lantbrevbäraren skallgöra en avvikelse från sin ordinariefärdväg.·· Tillståndshavaren skall påbeställning från Post- och telestyrelsenoch mot kostnadsbaserad ersättningtillhandahålla posttjänster tillfunktionshindrade som t.ex. befordran avblindskriftsförsändelser samt utsträcktlantbrevbäring. Det innebär attlantbrevbäraren gör en avvikelse frånordinarie färdväg för att betjäna hushållmed äldre och handikappade i glesbygd,även om det gällande kravet i fråga omavvikelse från färdvägen inte uppfylls.·· Indragningar av inlämnings- ochutdelningsställen som berör fler än enanvändare och för vilka inte ettgodtagbart alternativ anvisas skallgodkännas av Post- och telestyrelsen.·Utöver detta regelverk vill utskotteterinra om att en utvidgadlantbrevbärarservice till äldre ochfunktionshindrade finansieras över detsärskilda anslaget 37:2 Upphandling avsamhällsåtaganden som har behandlats iavsnitt 10.2 i detta betänkande.Som framhålls i flera motioner måsteenligt utskottets mening utvecklingen påpostområdet följas upp. Det är viktigteftersom den tekniska utvecklingen ochdndrade marknadsförhållanden påverkarförutsättningarna för att upprätthålla enväl fungerade postservice i hela landet.Post- och verkar för attdet postpolitiska målet om en posttjänstav god kvalitet uppfylls i hela landettill rimliga priser. Post- ochtelestyrelsen har mot bl.a. dennabakgrund fått i uppdrag att följautvecklingen och bevaka att servicen ilandet motsvarar samhällets behov och deuppställda kraven. Vidare gäller attKonkurrensverket med stöd avkonkurrenslagen har till uppgift attfrämja en väl fungerande postmarknad.Utskottet vill med anledning av motion2001/02:T359 (kd) understryka vikten avatt Postens förändringsarbete sker på ettansvarsfullt sätt. Enligt vad utskottetinhämtat har Posten bildat en särskildenhet som har till uppgift att hjälpa demsom blivit övertaliga.Utskottet vill vidare beträffandemotion 2001/02:T438 (m) om Posten AB:sprissättning klargöra att det avpostlagen framgår att det skall finnas enposttjänst i hela landet som skalltillhandahållas till rimliga priser.Postens prissättning på enstakapostförsändelser får höjas årsvis medhögst den genomsnittliga förändringen avnettoprisindex under en treårsperiod.Posten har i en skrivelse till regeringenden begärt att pristaketändras så att tillåtna prishöjningarrelateras till förändringen i ett indexsom motsvarar Posten AB:s kostnader.Näringsminister har i eninterpellationsdebatt den 23 oktober 2001klargjort att Posten inte kommer attfatta något beslut om att höja portotinför på privatbrev och andraförsändelser som omfattas av pristaket.Utskottet förutsätter att regeringennoga följer utvecklingen av postserviceni landet och de förändringar som förnärvarande sker inom . Medhänvisning till vad utskottet anfört blirsyftet med flertalet motionsyrkandentillgodosett. Något initiativ frånriksdagens sida är inte erforderligt.Utskottet avstyrker därför motionerna2001/02:T359 (kd), 2001/02:T438 (m)yrkande 2, 2001/02:T445 (s), 2001/02:T463(fp) yrkande 22 och 2001/02:T466 (kd)yrkande 1.10.6 Grundläggande kassaserviceGällande regleringI postlagen (1993:1684) fastställs,utöver det övergripande målet för densamhällsomfattande posttjänsten, även detstatliga ansvaret för en grundläggandekassaservice. Av 1 a § postlagen framgåratt det skall finnas en kassaservice ihela landet som innebär att alla, såvälfysiska som juridiska personer, harmöjlighet att verkställa och ta emotbetalningar till enhetliga priser. Dettabenämns, i rubriken till paragrafen,grundläggande kassaservice. Statensansvar enligt postlagen har hittillssäkerställts genom ett avtal mellanstaten och Posten AB.I dag tillhandahåller Posten bådepostservice och kassaservice i helalandet genom sitt distributionsnät.Tjänsterna tillhandahålls via det egnakontorsnätet, lantbrevbärarna och genomentreprenader i form av butiker ochliknande serviceinrättningar. Postenssystem för kassaservice omfattar därmed iprincip hela landet och gör det möjligtför alla att verkställa och ta emotbetalningar.För att tillhandahålla en grundläggandekassaservice, där alternativ saknas ochdet inte är kommersiellt motiverat attbedriva verksamheten, utgår ersättningtill Posten. Ersättningen fastställs isamband med att beslutar omstatsbudgeten. Ersättningen uppgår till200 för . Detsenaste avtalet löpte t.o.m. den 31 mars2001 och något nytt avtal har ännu inteingåtts.Regeringens förslagEnligt proposition 2001/02:34Grundläggande kassaservice harpostmarknaden förändrats avsevärt. i praktiken varit ensampostoperatör har antalet verksammapostoperatörer successivt ökat stabiliseras . Ingen av de övrigaoperatörerna bedriver verksamhet avfinansiellt slag. I takt med attpostmarknaden förändrats harpostlagstiftningen kontinuerligtanpassats i syfte att skapaförutsättningar för en väl fungerandepostmarknad. Mot bakgrund av dennautveckling finns det inte längre någotsådant samband mellan postverksamhet ochden finansiella verksamhet somkassaservice utgör, som motiverar attregleringen av tjänsterna hålls samlade ien lag. Regleringen av en grundläggandekassaservice bör därför enligt regeringenfortsättningsvis ske i en separat lag.Regeringen anser att kassaservicen harsådan betydelse för såväl företagen somde enskilda människorna att det är ettsamhällsintresse att alla tillförsäkrasen tillfredsställande kassaservice. Trotsframväxten av nya alternativa former förbetalningar och det sjunkande antaletmanuella kassatransaktioner kommer detenligt regeringen under överskådlig tidatt finnas ett behov av att kunna nyttjaden traditionella kassaservicen. Det ärdärför angeläget att garantera att ettvisst grundutbud av manuellakassatjänster tillhandahålls alla. Enlångsiktigt väl fungerande kassaservicemåste därför säkerställas i hela landet.Regeringen föreslår mot denna bakgrundatt det som skall vara ettstatligt ansvar och slås fast i ensärskild lag att en kassaservice tillenhetliga priser finns i hela landet.Vidare anges att ansvaret skallsäkerställas genom det statligt ägdabolag som också har till uppgift attgenomföra röstmottagning enligt vallagen(1997:157). Det i vallagen utpekadebolaget är Posten AB.Enligt regeringen finns det knappastnågon aktör vid sidan av - medsin kapacitet att tillgodose ävenlandsbygdens behov av kassaservice genomt.ex. lantbrevbärarna - som har möjlighetatt långsiktigt åta sig atttillhandahålla tjänsten på för statengodtagbara villkor. Det finns vidare enuppenbar risk för att staten, om Posteninte vidmakthåller sin uppbyggdaerfarenhet och sitt rikstäckandeservicenät, får svårt att klarasitt åtagande på ett tillfredsställandesätt. Upphandling är därför inte någotlämpligt alternativ. Regeringen anser attdet i stället bör slås fast att det ärgenom Posten som tjänsten skalltillhandahållas.