bet · GP01MJU3 · 2001-11-01 00:00:00 — Målet Begränsad klimatpåverkankommer att behandlas i en särskild proposition underhösten.Innebörden av respektive miljökvalitetsmål i ettgenerationsperspektiv återges i ett antal punktersom närmare anger vilken miljökvalitet som skall hanåtts inom en generation. Till varjemiljökvalitetsmål föreslås ett eller flera delmål.Förhållandet mellan miljökvalitetsmålen ochdelmålen kan beskrivas så att miljökvalitetsmålendefinierar det tillstånd för den svenska miljön sommiljöarbetet skall sikta mot, medan delmålen angerinriktning och tidsperspektiv i det fortsattakonkreta miljöarbetet. Delmålen avser i de flestafall läget . I några fall har en annantidpunkt valts. Delmålen kan i sin tur vara av olikakaraktär. De kan avse en viss miljökvalitet somskall vara uppnådd eller vissa förändringar,beträffande t.ex. utsläpp, som skall vara genomfördai enlighet med delmålet. Regeringen föreslår ettuppföljningssystem baserat på bl.a. indikatorer. Idetta sammanhang föreslår regeringen att ettsärskilt miljömålsråd knutet till Naturvårdsverketbör inrättas. bör ansvara för attfölja upp och rapportera till regeringen hurmiljömålsarbetet fortskrider inför den redovisningav miljömålsarbetet som regeringen regelbundet skallge . Regeringen föreslår att innevarandeårs anslag till miljöövervakning m.m. skall fåanvändas för sådan uppföljning och rapportering.Regeringen anser att det är viktigt att miljöarbetetses dynamiskt och i ett globalt perspektiv.Erfarenheter visar att det är svårt att förutseframtida miljöproblem. Nya och okända ellerunderskattade miljöproblem kan komma att bliaktuella allteftersom tiden går och kunskaperna ökaroch ny, miljöanpassad teknik introduceras. Detinnebär att mål och medel så långt möjligt ärutformade så att de kan anpassas till nyaförutsättningar.Det är regeringens uppfattning att en tydligmiljömålsstruktur, i kombination med ett tydligtuppföljningssystem, gör en effektiv mål- ochresultatstyrningsprocess möjlig. Det är viktigt attutnyttja åtgärder som kan bidra till att uppnå fleramiljökvalitetsmål på samma gång och som bidrar tillatt uppfylla även andra politiska mål. Som exempelpå detta föreslår regeringen tre åtgärdsstrategiersom skall vara vägledande för det framtidamiljöarbetet. Dessa är effektivisering avenergianvändning och transporter, giftfria ochresurssnåla kretslopp samt hushållning med mark,vatten och bebyggd miljö.Dagens miljöproblem medför avsevärda kostnader. Detar sig uttryck i form av produktionsförluster ochmaterialförstöring, försämrad hälsa och förluster avkulturarv och biologisk mångfald. Värdet av enhälsosammare livsmiljö kan speglas i ett minskatantal vårddagar, minskad läkemedelskonsumtion, färresjukskrivningar och sjukpensioneringar. Att nå enekologiskt hållbar utveckling ger också positivavälfärdseffekter som en god livsmiljö, bevaradbiologisk mångfald och skydd av natur- ochkulturlandskapet.Regeringen föreslår att godkännerprotokollet av angåendeminskning av försurning, övergödning och marknäraozon till konvention om långvägagränsöverskridande luftföroreningar (det s.k.Göteborgsprotokollet). Regeringen föreslår vidareatt godkänner justeringar ochändringar i Montrealprotokollet om ämnen som bryterned ozonskiktet.Utskottets övervägandenEn tydlig målstruktur för denekologiska dimensionen i hållbarutvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i regeringensöverväganden och tillstyrker förslaget tillmålstruktur. Utskottet avstyrker en motion(fp) om att ett 16:e miljömål bör införas.Hållbar utveckling - den ekologiska dimensionenUtskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning attmiljökvalitetsmålen tydliggör den ekologiskadimensionen i begreppet hållbar utveckling eller dettillstånd för den svenska miljön och dess natur- ochkulturresurser som är långsiktigt ekologiskthållbar. Delmål till miljökvalitetsmålen ochåtgärder för att nå dem bör utformas medutgångspunkt i följande fem grundläggande värden:Människors hälsa, den biologiska mångfalden ochnaturmiljön, kulturmiljön och de kulturhistoriskavärdena, ekosystemens långsiktiga produktionsförmågasamt en god hushållning med naturresurser.MålstrukturPropositionenDe 15 miljökvalitetsmål som har fastställtoch de delmål som föreslås skall utgöra en samladmålstruktur. Det övergripande målet förmiljöpolitiken åskådliggörs genom denna målstruktur.Delmålen skall beslutas av . De 15miljökvalitetsmålen och de delmål som fastställs fördessa skall ersätta de miljömål av skilda slag ochför olika nivåer som har antagitinom ramen för miljöpolitiken, dvs. före beslutet omproposition 1997/98:145 Svenska miljömål (bet.1998/99:MJU6, rskr. 1998/99: 183). Nya mål kantillföras målstrukturen och beslutade mål kanrevideras efter särskilt riksdagsbeslut. Detta kanske i samband med den utvärdering som beskrivs iavsnitt 23 i regeringens nu behandlade propositioneller på grund av internationellaåtaganden. Regionala och lokala mål samt sektorsmålutvecklas vid behov med utgångspunkt i mål beslutadeav riksdagen.Målstrukturen skall vara:1. Miljökvalitetsmålen - 15 tillantalet - som definierar det tillstånd för densvenska miljön som miljöarbetet skall sikta mot.Miljökvalitetsmålen fastställs av somäven skall fastställa eventuella ändringar av ochtillägg till miljökvalitetsmålen.2. Delmål för miljökvalitetsmålen som anger att enviss miljökvalitet skall vara uppnådd eller attförändringar skall vara genomförda vid en visstidpunkt för att miljökvalitetsmålen skall kunnauppnås inom en generation. Även delmålen skallfastställas av riksdagen.MotionenEnligt motion MJ44 (fp) bör ett sextonde miljömålinföras, nämligen Biologisk mångfald (yrkande 4). Detre miljömålen: Myllrande våtmarker, Levande skogaroch Ett rikt odlingslandskap berör till stora delarvärnandet av den biologiska mångfalden. Intill dessatt regering och riksdag fattat beslut om inrättandeav ett sextonde miljömål om Biologisk mångfaldkommer målen inom de ovan nämnda områdena i huvudsakatt vara styrande för statens och kommunernasagerande.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i vad regeringen anfört rörandemålstrukturen. Utskottet tillstyrker regeringensförslag att den nya strukturen skall ersätta demiljömål av skilda slag och för olika nivåer somriksdagen före beslutet om proposition 1997/98:145Svenska miljömål (bet. 1998/99:MJU6, rskr.1998/99:183) har antagit inom ramen förmiljöpolitiken (se prop. 1997/98:145 s. 39 ochbilaga 57). Det är således miljökvalitetsmålen meddelmål som skall vara vägledande för statliga ochandra samhällsaktörers åtgärder på miljöområdet.Vissa av de tidigare målen inlemmas i den nyastrukturen, medan andra numera saknar aktualitet.Förslaget innefattar emellertid inte sådana s.k.sektorsmål som har beslutas inom särskildapolitikområden såsom jordbrukspolitiken,kulturpolitiken, skogspolitiken, rennäringspolitikenoch transportpolitiken.Antalet miljökvalitetsmål är 15till antalet. Som regeringen anfört behandlas frågorrörande biologisk mångfald i många av förslagen tilldelmål. Flera förslag till delmål gäller skydd avhotade arter. I likhet med regeringen anserutskottet att ett 16:e miljökvalitetsmål ombiologisk mångfald skulle kunna komplettera dagensmiljökvalitetsmål och ge en tydligare målstruktureftersom många arter är beroende av flera biotoper.Utskottet konstaterar att regeringen avser, efteratt berörda myndigheter analyserat utformningen avett sådant mål, att återkomma till senastår 2005 med förslag på ett 16:e miljökvalitetsmålför biologisk mångfald. Med det anförda avstyrksmotion MJ44 (fp) yrkande 4 om ett 16:emiljökvalitetsmål.Det nya miljöarbetetUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anförtoch avstyrker motionsyrkanden om allasdelaktighet i ett regionalt och socialtsamlat (c), om behovet av forskningavseende skogsbruket (m), vattenkvaliteten iStockholms skärgård (m), taxonomisk forskningoch en ny nationell flora och fauna (mp)samt om miljöforskning och miljöövervakning(m) m.m.Det frivilliga miljöarbetetPropositionenFör att klara av dagens stora miljöproblem inom engeneration krävs medverkan av alla som verkar isamhället, inom alla samhällsområden och på allanivåer. Den nya strukturen för arbete med miljömålger förutsättningar för ett mer effektivt arbete förett hållbart . Miljöarbetet bör integreras ialla verksamheter, och var och en måste ta sin delav ansvaret. Det gäller såväl myndigheter ochkommuner som företag, organisationer och enskilda.Ekonomiska och rättsliga styrmedel, med miljöbalkensom central lagstiftning, bildar tillsammans medmyndigheternas arbete utgångspunkter och en stommeför miljöarbetet i den nya strukturen.Sektorsansvaret för miljön behöver utvecklas liksomtvärsektoriella arbetssätt. Olika former förmiljöarbete som användning av miljöledningssystem,miljövarudeklarationer, miljömärkning, utveckling avmiljöteknik och miljöinriktad upphandling börutvecklas och fördjupas. Lagstiftning och ekonomiskastyrmedel kan kompletteras med frivilligaöverenskommelser och en dialog mellan staten ochnäringslivet. Det miljöarbete som under lång tidbedrivits av frivilligorganisationer böruppmärksammas och stödjas av myndigheterna.MotionenI motion MJ46 (c) anförs i fråga om allasdelaktighet i ett regionalt och socialt samlatSverige att alla nivåer i samhället bör varadelaktiga i arbetet med att nå en ekonomisk, socialoch ekologiskt hållbar utveckling (yrkande 40).Människor bör ges praktiska möjligheter att delta isamhället.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i att den nya strukturen förarbete med miljömål ger förutsättningar för ettbrett upplagt, effektivt miljöarbete med deltagareinom alla samhällsområden. En gemensam målbild angerriktningen för arbetet i ett mål- ochresultatstyrningssystem med syfte att uppnå ettekologiskt hållbart samhälle. Ekonomiska ochrättsliga styrmedel, med som centrallagstiftning, bildar tillsammans med myndigheternasarbete utgångspunkter och en stomme för miljöarbeteti den nya strukturen.Som regeringen anfört är kundtryck ochmarknadskrav ofta lika viktiga drivkrafter förföretag som lagar och andra styrmedel.Miljöledningssystem är ett instrument för attintegrera miljö och hållbar utveckling i planeringoch beslut där samhällets miljömål ger inriktningför målformuleringen. Vidare kan lagstiftning ochekonomiska styrmedel kompletteras med andra formerför miljöarbetet som frivilliga överenskommelser ochdialog mellan staten och näringslivet.Som anförts i propositionen harfrivilligorganisationer i under decennierdrivit ett förtjänstfullt och framgångsriktmiljöarbete. Tusentals enskilda har lagt ned myckettid och kraft, utan större intresse och stödfrån myndigheter och samhället i övrigt. Inom mångaområden har miljöorganisationerna gått i spetsen förutvecklingen av miljöarbetet. I likhet medregeringen anser utskottet att fristående, aktivaoch radikala miljöorganisationer, nätverk och andraorganisationsstrukturer med en verksamhet baserad påfrivilligt engagemang kommer att spela en viktigroll i miljöarbetet även i framtiden.Miljöorganisationerna bör även fortsättningsvisverka självständigt, fristående från samhälletsinstitutioner men med stöd från myndigheterna.Utskottet har mot bakgrund av vad som anförtsingen annan uppfattning än motionärerna i motionMJ46 (c) yrkande 40 om allas delaktighet i ettregionalt och socialt samlat . Motionen börlämnas utan vidare åtgärd.Sektorsansvar för miljön och miljöledning hosmyndigheternaUtskottets ställningstagandeSom framhålls i propositionen fördelas genomsektorsansvaret ansvaret för att uppnåmiljökvalitetsmålen inom samhällets alla sektorer.Det innebär att myndigheter, företag och andraorganisationer inom olika samhällssektorer taransvar för miljöfrågor inom sina verksamhetsområden.Miljökvalitetsmålen med delmål och strategier kommeratt fungera som en del av underlaget förbeslutsfattandet i olika sektorer. Sektorsansvaretför miljön innebär därmed att miljöhänsyn vägs in ibesluten inom sektorn. Avvägningar mellan sektorermåste ske med sektorsövergripande beslut. Införandetav miljöledning hos myndigheterna innebär också enintegrering av miljöhänsyn. Miljöledningssystem ärett ledningsverktyg för företags och andraorganisationers miljöarbete och innebär att arbetetblir strukturerat och systematiserat. Utvecklingenav sektorsansvaret för miljön, införandet avmiljöledning och arbetet med att nåmiljökvalitetsmålen är sammankopplade ochkompletterar varandra. Tillsammans utgör deförutsättningar för en decentraliserad ochsystematiserad mål- och resultatstyrd miljöpolitikdär ansvaret för miljön successivt integreras isamhällets sektorer.Utskottet instämmer i att samspelet mellan arbetetmed miljömål, miljöledningssystem och sektorsansvarför miljön bör stärkas.De statliga myndigheternas ansvar för miljöfrågorbör göras mer tydligt, bl.a. genom att derassektorsansvar för miljön preciseras.Forskning och utvecklingPropositionenVäl fungerande forskning och utvecklingsverksamhetär av avgörande betydelse för att man skall kunnaupptäcka problem och för att man ständigt skallkunna pröva och ifrågasätta valda lösningar ochuppställda mål. Forskningen om hållbar utvecklingbör samordnas och bör omfatta både grundläggande ochproblemorienterad forskning. Ett fortsatt aktivtdeltagande i den internationella forskningen är enförutsättning för att skall kunna ha stortinflytande i de internationella överenskommelser sommåste nås för att avvärja miljöhoten.MotionernaEnligt motion MJ45 (m) om forskning avseendeskogsbruket och dess effekter på särskiltförsurningskänsliga områden saknas tillräckligkunskap om i vilken utsträckning markanvändningeninom skogsbruket påverkar olika försurningskänsligamarker (yrkande 5). Det behövs därför mer forskningom skogsbruket och dess effekter på särskiltförsurningskänsliga markområden innan man kan draslutsatsen att skogsbruket måste anpassas.I motion MJ406 (m) framhålls behovet avgrundforskning av vattenkvaliteten i Stockholmsskärgård (yrkande 2). I denna skärgård ärbetingelserna speciella. Det behövs grundforskningom vattenkvaliteten i skärgården eftersom vattnendär är grundare än på andra ställen.I motion MJ608 (mp) om behovet av satsning påtaxonomisk forskning anförs att har ettsärskilt ansvar att bevara den linneanskatraditionen (yrkande 1). Taxonomi handlar om attbeskriva och klassificera växter och djur och är ennödvändig baskunskap för att man skall kunna skyddaarter. När hela världen firar 300-årsminnet av födelse är risken stor att vårtland inte längre har någon svensk systematisknaturforskning kvar. I fråga om behovet av kompetensför att sköta samlingar av växter och djur på museeroch institutioner anförs att våra samlingar avväxter och djur vid universitet och påNaturhistoriska måste skötas av kunnigataxonomer som kan bestämma arter inom olikaorganismgrupper (yrkande 2). Motionärerna framhållervidare behovet av en ny nationell fauna och flora(yrkande 3). På efterlystesen ny fauna och flora, ett litterärt verk, som påett överskådligt sätt visar vad vi har av biologiskmångfald i landet.I motion MJ764 (m) om miljöforskning ochmiljöövervakning anförs att med en bramiljöövervakning kan miljöförstöring och naturligavariationer särskiljas (yrkande 13). Genomforskningen kan vinnas kunskap om vilka effekterolika slags utsläpp har på organismer. Dessakunskaper är avgörande för att en effektivmiljöpolitik skall kunna bedrivas med riktigaavvägningar och prioriteringar.Enligt motion MJ796 (m) om miljöövervakning ochforskning bör nationella och regionalaövervakningsprogram vara så omfattande att det gåratt studera såväl kortsiktiga som långsiktigaförändringar (yrkande 6).Utskottets ställningstagandeSom framförs i propositionen handlar forskningen omhållbar utveckling och miljömålen om att identifieramiljöhot och kvantifiera deras betydelse liksom atthitta lösningar på kända miljöproblem. Forskning ommiljökvalitetsmålen är därför ett ansvar för nästanalla forskningsfinansiärer och forskningsutövare.Enligt fattade beslut omforskningspolitiken (prop. 2000/01:3, bet.2000/01:UbU6, rskr. 2000/01:98) skall forskning ommiljö och hållbar utveckling samt forskning somunderlag för miljökvalitetsmålen vara prioriteradeforskningsområden.Riksdagen beslutade med anledning av 2001 årsekonomiska vårproposition preliminära utgiftsramarför som innebär att utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvård tillförs år2002 och (prop.2000/01:100 s. 129, 2000/01:FiU20, rskr.2000/01:288). beslutades att tidigaresatsningar om ca förlängs samtatt utgiftsområdet tillförs ytterligare 910 miljonerkronor jämfört med . Förstärkningarnaföreslogs med hänvisning till de insatser som skullekomma att föreslås i den nu behandladepropositionen. Förstärkningarna omfattar i förstahand marksanering, åtgärder för att bevara denbiologiska mångfalden och ett miljöforskningsprogramför biologisk mångfald och ekologiskt hållbarutveckling. Som anfördes i den ekonomiskavårpropositionen avsattes medel för det nämndamiljöforskningsprogrammet även inom utgiftsområde 16och utgiftsområde 23. - beräknasutökade resurser för utgiftsområde 16 med 50miljoner kronor för forskning om biologiskmångfald och ekologiskt hållbar utveckling (prop.2000/01:100 s. 127, bet. 2000/01:FiU20).Skogsstyrelsen har i rapporten motmarkförsurning och för ett uthålligt brukande avskogsmarken (Meddelande 4 - 2001) lämnat förslagtill åtgärder mot markförsurning samt redogjort förbehovet av forskning och metodutveckling för att fåfram kriterier för urval av lämpliga områden. Föratt få ett bra beslutsunderlag för rapporten har etttrettiotal forskare varit engagerade i att ta framnio rapporter som behandlar olika aspekter avmarkförsurnings- och åtgärdsproblematiken. MotionMJ45 (m) yrkande 5 om forskning avseende skogsbruketoch dess effekter på särskilt försurningskänsligaområden avstyrks i den mån den inte tillgodosettsmed det anförda.När det gäller den fråga som behandlas i motionMJ406 (m) yrkande 2 om grundforskning rörandevattenkvaliteten i har utskottetinhämtat att vattnet i omfattasav flera forskningsprojekt. Naturvårdsverketfinansierar programmet biodiversitet, mönsteroch processer, där viktiga s.k. nyckelsamhällen,t.ex. blåstångsbältet, ålgräsängar och musselbottnarstuderas. Vid universitets institutionför systemekologi pågår forskning kringvattenkvaliteten i vad gällervattenomsättning, närsalter, siktdjup ochalgblomningar. Detta arbete bedrivs inom ramen förforskningsprogrammet kustutveckling,finansierat av , Mistra. Vid vid undersöksäven förekomst och effekter av miljögifter i olikaorganismer i . Syftet medmotionen bör med det anförda vara i huvudsaktillgodosett. Motionen bör lämnas utan vidareåtgärd.Enligt beslut med anledning avregeringens vårproposition (prop. 2000/01:100 s.131, bet. 2000/01:FiU20 s. 167, del 2 s. 145)tillförs utgiftsområde 23 ett belopp om 10 miljonerkronor såväl 2002 som 2003 samt 20 miljoner kronor2004 för att ge Artdatabanken en möjlighet attförstärka kompetensen och utveckla verksamheten isyfte att ta fram en nationell fauna och flora.Motion MJ608 (mp) yrkande 3 om behovet av en nynationell fauna och flora får med det anförda ansesi huvudsak tillgodosedd.Den biologiska grundforskningen vid är enligt museets hemsidainriktad på växternas och djurens härstamning,systematik och utbredning och rum. Utöverstudier av vårt eget lands flora och fauna harforskningsinsatserna profilerats mot den biologiskamångfalden i tropikerna. Av Riksmuseetsårsredovisning för framgår att museetssamlingar används i många projekt som deväxer och "förädlas" tack vare den förbättradekunskap om föremålen som kommer fram genom museetsegen forskning och bidrag från de mångagästforskarna och låntagarna runt om i världen. Etthuvudsyfte med samlingarna är att de skall hållas igott skick och utvecklas för att vara tillgängligaför angelägen forskning även . Enmajoritet av museets forskare i botanik, zoologi ochpaleontologi bedriver forskning inom systematik ochtaxonomi, vilket enligt årsredovisningen utgörgrunden för kunskapen om levande och utdödaorganismer. Systematisk och taxonomisk kunskap utgörenligt redovisningen en nödvändig grund för frågorom biodiversitet och människans påverkan på andraarter. Det anförda tillgodoser i huvudsak syftet medmotion MJ608 (mp) yrkande 2 om behovet av kompetensför att sköta samlingar av växter och djur på museeroch institutioner.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna i motion MJ608 (mp) yrkande 1 ombehovet av taxonomisk forskning. Som regeringenuttalat i proposition 2000/01:3 Forskning ochförnyelse (s. 246) ingår taxonomi bland någrasärskilt prioriterade forskningsområden. Som påpekasi forskningspropositionen har varit drivandei det internationella samfundet för att stärkataxonomi som forskningsgren till stöd för bevarandeoch hållbart nyttjande av biologisk mångfald. Ibudgetpropositionen för (prop. 2001/02:1utg.omr. 20 s. 66) förstärks forskningen vidForskningsrådet för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande, Formas, med föråren 2002 och 2003 och med 90 miljoner för år 2004.Utskottet anser i likhet med regeringen attförstärkningen bl.a. skall användas till stöd förnationella samlingar för bevarande och hantering avinsamlat material som är av särskild betydelse förforskning om biologisk mångfald. Utöver det anfördaär utskottet inte berett att föreslå något uttalandefrån sida med anledning av motionen.Utskottet har ingen annan uppfattning än vad somframförs i motion MJ764 (m) yrkande 13 och MJ796 (m)yrkande 6 om att med en bra miljöövervakning kanmiljöförstöring och naturliga variationer särskiljasoch att nationella och regionala övervakningsprogrambör vara så pass omfattande att det går att studerasåväl kortsiktiga som långsiktiga förändringar.Vid riksdagsbehandlingen av budgetpropositionenför anförde utskottet att det finns behov avatt stärka miljöövervakningen, främst när det gällerkemikalier och för att följa upp miljökvalitetsmålen(prop. 2000/01:1, utg.omr. 20 s. 30, 2000/01:MJU1 s.14). Anslaget 34.2 Miljöövervakning m.m. inomutgiftsområde 20 förstärktes med 20 miljoner kronorför utöver den ekonomiskavårproposition aviserade ökningen på 85,6 miljonerkronor. Utskottet instämmer i vad som anförs i dennu behandlade propositionen (s. 225) om attytterligare forskning och försöks- ochutvecklingsverksamhet kan ge underlag för enförbättrad utvärdering av effekterna av insattaåtgärder samt för uppföljning avmiljökvalitetsmålen. Även i proposition 2000/01:3Forskning och förnyelse (s. 244) betonas behovet avforskning som underlag för miljökvalitetsmålen.Motionerna bör lämnas utan vidare åtgärd i den månde inte tillgodosetts med det anförda.UtbildningUtskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i regeringens bedömning att engod, allsidig såväl teoretisk som praktiskutbildning i frågor om ett hållbart samhälle är enförutsättning för att miljökvalitetsmålen skallkunna nås.