bet · GO01SfU15 · 2001-05-08 00:00:00 — Samordningen innebär attlivräntan i regel endast betalas ut med den del somöverstiger förtidspensionen. Om arbetsskadelivräntanendast täcker en del av det inkomstbortfall somersätts genom förtidspensionen, sker samordning meden mot inkomstbortfallet svarande andel avförtidspensionen. Regeringen föreslår attarbetsskadelivräntan även efter omvandling avförtidspension eller sjukbidrag till sjukersättningskall samordnas med den ersättning som kompenserarför samma inkomstbortfall.Eftersom sjukersättningen till sitt bruttobeloppoftast blir högre än den tidigare förtidspensionen,som en kompensation för att SGA tas bort, innebärsamordningen att livräntan kommer att utbetalas medett lägre belopp . Det innebär att ävenen försäkrad som har en arbetsskadelivränta somöverstiger sjukersättningen berörs av SGA och därförbör kompenseras för effekterna av att SGA slopas.Regeringen föreslår därför ett tillägg, enbruttoförhöjning, till livräntan efter samordningenmotsvarande skillnaden mellan sjukersättningen ochden beräknade förtidspensionen vidomvandlingstillfället. Vidare föreslås attbruttoförhöjningen anknyts till prisbasbeloppet ochomräknas vid förändringar av detta.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Förändringar efter omvandlingenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag bl.a.om att den försäkrade i vissa situationer,t.ex. vid minskning eller ökning av graden avsjukersättning eller tidsbegränsadsjukersättning, skall få ersättningen utanbeaktande av justeringsbeloppet eller denbruttoförhöjning som betalas ut som tilläggtill arbetsskadelivränta.PropositionenFörutsättningarna för rätten till sjukersättningeller tidsbegränsad sjukersättning kan komma attförändras. Om den försäkrades arbetsförmågaförsämras eller förbättras efter omvandlingen kommerersättningsgraden att ändras från t.ex. halv tillhel förmån. Regeringen anser att det är denersättning som är knuten till den aktuellaersättningssituationen vid omvandlingstidpunkten sombör garanteras den försäkrade. Regeringen föreslårdärför att vid det nya beslutet om ersättning skallersättningen i ett sådant fall beräknas utanjusteringsbelopp och att detsamma skall gälla närtidsbegränsad ersättning upphör och därefter utgesmed en annan ersättningsgrad för en ny period. Omden tidsbegränsade ersättningen däremot avlöses avytterligare en period med samma ersättningsgradeller om en tidsbegränsad ersättning övergår tillatt utges i form av en ersättning tills vidare,anser regeringen att ersättningssituationen kananses vara oförändrad.Även om en försäkrad, som efter omvandlingenuppbär sjukersättning eller tidsbegränsadsjukersättning, får höjd eller sänkt arbetsskade-eller yrkesskadelivränta, skall enligt förslaget dentidigare ersättningssituationen anses ha upphört.Däremot bör vare sig den framräknadeantagandeinkomsten, justeringsbeloppet ellerbruttoförhöjningen räknas om vid senare förändringav den försäkrades kommunalskatt eller civilstånd.För person som är bosatt utomlands och av denanledningen betalar skatt enligt SINK eller intealls är skattskyldig i medför omvandlingenav förtidspension eller sjukbidrag tillsjukersättning att justeringsbeloppet troligenoftast blir negativt och inte sällan med tämligenstort belopp. Regeringen föreslår därför attsjukersättningen, efter det att en sådan personblivit oinskränkt skattskyldig i , skallberäknas utan justeringsbelopp.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.ÅlderspensionsrättInledningReformeringen av ålderspensionssystemet innebär nyaprinciper för såväl beräkning som finansiering avålderspensionsrätt. I ålderspensionssystemettillämpas den s.k. livsinkomstprincipen. Enligtlagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension(LIP) tillgodoräknas den försäkrade iålderspensions-rätt ett belopp som motsvarar18,av ett pensionsunderlag bestående av denpensionsgrundande inkomsten och eventuellapensionsgrundande belopp under året.I avvaktan på en reformering avförtidspensionssystemet gäller enligt LIP att enförtidspensionär tillgodoräknas ålderspensionsrättsåsom ett särskilt pensionsgrundande belopp,beräknat med utgångspunkt i den antagandepoäng somfastställts för den försäkrade vid beräkningen avförtidspension i form av ATP. Pensionsgrundandebelopp tillgodoräknas endast försäkrade som fyllthögst 64 år.På inkomster som är av pensionsgrundande slagbetalar den enskilde allmän pensionsavgift ,enligt lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift.Avgiften tas ut på inkomster upp till 8,07inkomstbasbelopp (förhöjda prisbasbelopp t.o.m.2000). Arbetsgivaren betalar arbetsgivaravgift ochegenföretagare betalar egenavgift enligtlagen (1981:691) om socialavgifter. Förpensionsgrundande social- ocharbetslöshetsersättningar betalar staten statligålderspensionsavgift enligt lagen(1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Depensionsgrundande beloppen finansieras enbart medstatlig pensionsavgift som tas ut med 18,5 %.Vid beräkning av pensionsgrundande inkomst skalldet belopp som utgör allmän pensionsavgift avräknasfrån inkomst av anställning och annatförvärvsarbete. Till grund för avräkningen skallligga den slutligt debiterade allmännapensionsavgiften, som fastställts med ledning av denårliga taxeringen till statlig inkomstskatt. Denpensionsgrundande inkomsten utgör därefter högst 7,5inkomstbasbelopp.Ålderspensionsrätt grundad på inkomstrelateradsjukersättning och aktivitetsersättning m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag bl.a.om- att den som får hel inkomstrelateradsjukersättning eller aktivi-tetsersättningskall tillgodoräknas ålderspensionsrätt påhela antagandeinkomsten efter avdrag för ettbelopp som motsvarar allmän pensionsavgift(reducerad antagandeinkomst),- att den utbetalda inkomstrelateradesjukersättningen eller aktivitetsersättningenskall utgöra pensionsgrundande inkomst förålders-pension,- att skillnaden mellan den reduceradeantagandeinkomsten och den utbetaladesjukersättningen eller aktivitetsersättningentillgodoräknas som pensionsgrundande beloppoch- att ålderspensionsrätt beräknad på dettasätt tillgodoräknas för tid fr.o.m.ikraftträdandet.Jämför reservation 14 (m).PropositionenDen som drabbas av medicinskt grundad långvarigeller varaktig arbetsoförmåga bör enligt regeringeninte komma i vare sig bättre eller sämre läge iålderspensionshänseende än vad som skulle bli falletom han eller hon hade fortsatt att arbeta.Inkomstrelaterad sjukersättning elleraktivitetsersättning bör utgöra en försäkring såvälmot inkomstbortfallet den försäkradesarbetsförmåga är långvarigt eller varaktigt nedsattsom mot bortfallet av möjligheten att tjäna inålderspensionsrätt. Regeringen föreslår därför attinkomstrelaterad ersättning skall grundaålderspensionsrätt inte enbart på den utbetaldaersättningen utan även på det framtida antagnainkomstbortfallet (antagandeinkomsten).Regler om ålderspensionsrätt på denantagandeinkomst som ligger till grund förinkomstrelaterad sjukersättning elleraktivitetsersättning bör, enligt regeringensuppfattning, ansluta så nära som möjligt till deregler som gäller för ålderspensionssystemet iövrigt. Regeringen föreslår därför att utbetaldersättning skall utgöra pensionsgrundande inkomst.Som framgår nedan föreslås emellertid att allmänpensionsavgift på inkomstrelaterad sjukersättningeller aktivitetsersättning tills vidare inte skalltas ut. I stället skall, som en provisorisk lösning,staten betala statlig ålders-pensionsavgift på dennadel av pensionsrätten på förmånerna.Regeringen anser vidare att hela inkomstbortfalletbör grunda rätt till ålderspension. Måttet för dettainkomstbortfall är antagandeinkomsten. För attefterlikna verkliga förhållanden föreslår regeringenatt antagandeinkomsten minskas med ett belopp sommotsvarar den allmänna pensionsavgiften, dvs. avantagandeinkomsten (reducerad antagandeinkomst).För att hela inkomstbortfallet skall kunna grundaålderspensionsrätt föreslås att ett belopp sommotsvarar skillnaden mellan pensionsgrundandeinkomst och den reducerade antagandeinkomsten skalltillgodoräknas den försäkrade som ettpensionsgrundande belopp.Vid partiell sjukersättning elleraktivitetsersättning skall ålderspensionsrättenberäknas på motsvarande andel av antagandeinkomstenefter avdrag för ett belopp som motsvarar allmänpensionsavgift.Som nämnts ovan föreslås att den utbetalda sjuk-och aktivitetsersättningen skall utgörapensionsgrundande inkomst. Vid samordning av sådanförmån med arbetsskadelivränta, som också utgörpensionsgrundande inkomst, måste därför ensamordning av pensionsrätter göras. Eftersom denpensionsgrundande inkomsten av sjuk- elleraktivitetsersättning motsvarar en faktiskt utbetaldersättning bör pensionsgrundande inkomst avarbetsskadelivränta, till skillnad från dagensregler, tillgodoräknas endast till den del som denbetalas ut efter samordning med sådan ersättning.Enligt nu gällande regler i LIP tillgodoräknas enförsäkrad pensionsgrundande belopp av förtidspensiont.o.m. Eftersom inkomstrelateradsjukersättning eller aktivitetsersättning kan utgeslängst t.o.m. månaden före den månad då denförsäkrade fyller föreslås attålderspensionsrätt som längst skall kunnatillgodoräknas t.o.m. denna tidpunkt.Om rätten till inkomstrelaterad sjukersättningeller aktivitetsersättning inträder eller upphörunder året bör den försäkrade tillgodoräknasålderspensionsrätt på en tolftedel av den reduceradeantagandeinkomsten för som ersättningbetalats ut under året.Beträffande ålderspensionsrätten för de omvandladeförtidspensionerna anser regeringen att dessa i såhög grad som möjligt skall ge ålderspensionsrätt ien omfattning som kan jämföras med sjukersättningeller aktivitetsersättning som beviljas med stöd avde nya reglerna. Medelpensionspoängen iförtidspensionssystemet grundas på genomsnittet avden försäkrades tidigare faktiska och framtidaantagna inkomster. Den antagandeinkomst som vidomvandlingen tagits fram med hjälp avmedelpensionspoängen motsvarar i princip denantagandeinkomst som kommer att beräknas enligt denya reglerna. Regeringen föreslår attålderspensionsrätt för en omvandlad inkomstrelateradersättning - i likhet med vad som gäller förnybeviljad sjukersättning - skall tillgodoräknas denförsäkrade på den reducerade antagandeinkomsten.Även i övrigt föreslås att vad som iålderspensionshänseende gäller för sjuk-ersättningsom beviljats efter ikraftträdandet skall gälla försådan sjukersättning som trätt i stället förförtidspension eller sjukbidrag.Såvitt gäller ålderspensionsrätt grundad pågarantiersättning anförs i propositionen att fråganför närvarande bereds inom och attett ställningstagande beräknas kunna redovisas islutet av 2001.MotionKenneth () begär i motion 2000/01:Sf226yrkande 1 ett tillkännagivande om intjänandet avpensionsrätt vid sjukersättning. Motionärenframhåller att den som inte har några andrapensionsgrundande inkomster än sjukersättning ochinte heller andra pensionsgrundande belopp kantillgodoräknas högst av 7,5 prisbasbelopp. Ipraktiken innebär det att taket för intjänande avpensionsrätt för sjukersättning blir lägre änannars. I samma motion yrkande 2 begärs förslag omen utredning av regelverkets riktighet med avseendepå intjänande av pensionsrätt för personer medsjukersättning.Utskottets ställningstagandePropositionens förslag innebär att såväl omvandladeförtidspensionsförmåner som nybeviljadesjukersättningar och aktivitetsersättningar skall geålders-pensionsrätt i det reformeradeålderspensionssystemet.Som pensionsgrundande inkomst räknas denutbetalade sjukersättningen elleraktivitetsersättningen, dvs. För att hela inkomstbortfalletskall grunda pensionsrätt skall den försäkradedessutom tillgodoräknas ett pensionsgrundandebelopp. Detta beräknas med utgångspunkt iantagandeinkomsten. Den beräknas i sin tur pågrundval av den försäkrades bruttoårsinkomster,varmed avses pensionsgrundande inkomst med tilläggför debiterade allmänna pensionsavgifter jämtepensionsgrundande belopp av sjukersättning elleraktivitetsersättning, dock högst 7,5 prisbasbelopp.Underlaget för ålderspensionsrätt beräknas därefterpå antagandeinkomsten efter avdrag för debiteradallmän pensionsavgift, s.k. reduceradantagandeinkomst. Skillnaden mellan reduceradantagandeinkomst och den pensionsgrundande inkomstenutgör det pensionsgrundande beloppet.Utskottet har ovan tillstyrkt att förmåner vidmedicinskt grundad långvarig eller varaktigarbetsoförmåga skall frikopplas frånpensionssystemet och i stället ingå som en del isjukförsäkringen. Det innebär att även underlagetför beräkning av sjukersättning ochaktivitetsersättning kommer att utgöra högst 7,5prisbasbelopp. Det kan nämnas att en person somuppbär hel sjukpenning under får enpensionsgrundande inkomst fastställd på denutbetalade sjukpenningen, dvs. av densjukpenninggrundande inkomsten. Den högstasjukpenninggrundande inkomsten uppgår till 7,5prisbasbelopp. Underlaget för pensionsrätten utgörsi ett sådant fall av den utbetalade sjukpenningenefter avdrag för allmän pensionsavgift.När det gäller tillgodoräknande av pensionsrätt påsjukersättning eller aktivitetersättning skallutgångspunkten vara den försäkrades verkligainkomstförhållanden som förvärvsarbetande, dvs.bruttoårsinkomsten på vilken han eller hon har attbetala allmän pensionsavgift. Som förvärvsarbetandeerhåller den försäkrade således i praktiken avbruttoårsinkomsten. Det är därmed denna andel avbruttoårsinkomsten som bör läggas till grund förberäkning av pensionsrätt.Eftersom inkomstbasbeloppet i fortsättningen skalllöneindexeras torde skillnaden i nuvarandeutformning av förmånstak mellan sjuk- ochpensionssystemen komma att öka. I 2001 årsekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100)framhålls dock att alltfler förvärvsarbetande harinkomster över 7,5 prisbasbelopp. Eftersom detenligt regeringen är angeläget att bevara ochutveckla den generella välfärden avser regeringenatt se över ersättningsnivåerna isocialförsäkringssystemet samt återkomma i frågan ihöstens budgetproposition.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringensförslag och avstyrker motion Sf226 yrkandena 1 och2.Ålderspensionsrätt vid vilande ersättningrespektive ersättning vid uttag avålderspensionUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag- att den som har en beviljad sjukersättningeller aktivitetsersättning som inte betalasut därför att förmånen är vilande inte skalltillgodoräknas ålderspensionsrätt på denandel av antagandeinkomsten som svarar motden vilande ersättningen och- att den som får sjukersättning skall hamöjlighet att ta ut ålders-pension fr.o.m. 61års ålder utan att förlora rätten tillsjukersättning.PropositionenDe regler som gäller för vilande förtidspensionföreslås i allt väsentligt överföras tillsjukersättningssystemet. då ersättninginte betalas ut efter ett beslut omvilandeförklaring, ersätter normalt sett enförvärvsinkomst den tidigare ersättningen.Förvärvsinkomsten ingår då i den pensionsgrundandeinkomsten. Regeringen föreslår därför att denförsäkrade inte skall tillgodoräknaspensionsgrundande inkomst på antagandeinkomstenunder tiden som sjukersättningen elleraktivitetsersättningen är vilande. Detta föreslåsgälla även då förvärvsinkomsten understiger den delav antagandeinkomsten som svarar mot den vilandeersättningen.En försäkrad som uppbär hel ålderspension har interätt till förtidspension enligt AFL. Skälet tilldetta är att förtidspensionen beräknas enligt sammaprinciper som ålderspensionen och att den irealiteten är en tidigarelagd ål-derspension. Enförsäkrad som uppbär tre fjärdedels, halv eller enfjärdedels ålderspension har inte rätt till mer änen fjärdedels, halv respektive tre fjärdedelsförtidspension.Ålderspensionssystemet bygger pålivsinkomstprincipen, varför storleken påålderspensionen är beroende av pensionsbehållningenoch delningstalet, dvs. det förväntade antaletåterstående levnadsår för den årskull som denförsäkrade tillhör. Inkomstpension och premiepensionsom tas ut vid den tidigast möjliga tidpunkten, dvs.vid ålder, innebär en lägre behållning somskall fördelas på fler år än om den försäkrade hararbetat och är äldre vid uttaget.Garantipension, som får tas ut tidigast , beräknas alltid som om inkomstpension börjatlyftas först vid 65-årsmånaden. Detta innebär attden lägre inkomstpension som blir följden av ettuttag inte kompenseras medgarantipension. Regeringen anser att den som uppbärsjukersättning så långt som möjligt bör likställasmed övriga grupper i samhället och föreslår därföratt det skall vara möjligt, även för en försäkradsom uppbär sjukersättning, att välja att ta utålderspension fr.o.m. , utan att haneller hon går miste om den försörjning som täcksgenom sjukersättningen.Enligt regeringen torde det inte annat än iundantagsfall vara förenligt med den enskildesintresse att börja lyfta ålderspension än den då rätten tillsjukersättning upphör, dvs. vid ålder.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Finansiering av ålderspensionsrätt grundad påsjukersättning eller aktivitetsersättningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag attstaten enligt en provisorisk ordning skallbetala hela avgiften tillålderspensionssystemet genom en statligålderspensionsavgift på beräknad påunderlaget för ålderspensionsrätten.PropositionenEn grundprincip i ålderspensionssystemet är att densom har förvärvsinkomster själv skall svara för endel av avgifterna för sin ålderspension.I 2000 års budgetproposition anvisades en metodför att ge full kompensation för denallmänna pensionsavgiften. Metoden innebär att denenskilde krediteras ett belopp motsvarandebeskattningsårets pensionsavgift i form av enskattereduktion. ges den enskilde enskattereduktion motsvarande av den allmännapensionsavgiften för beskattningsåret.Den föreslagna ersättningsnivån för sjukersättningeller aktivitetsersättning är beräknad utifrånförutsättningen att den försäkrade skall betalaallmän pensionsavgift och kompenseras fördenna avgift fullt ut genom en skattereduktion.I avvaktan på att samordningen av skatte- ochavgiftssystemet är helt genomförd föreslårregeringen emellertid att staten betalar helaavgiften statlig ålderspensionsavgift förålderspensionsrätt på inkomstrelaterad sjuk- ochaktivitetsersättning. Den försäkrade betalar enligtdenna provisoriska ordning inte någon allmänpensionsavgift på den utbetalda ersättningen ocherhåller inte heller något däremot svarandeskatteavdrag.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Samordning av sjukersättning elleraktivitetsersättning medarbetsskadelivräntor ochyrkesskadelivräntorUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagbl.a. om- att samordning mellan sjukersättning elleraktivitetsersättning och arbetskadelivräntorskall ske på motsvarande sätt som samordningmellan förtidspension ocharbetsskadelivräntor,- att ersättning i form av inkomstrelateradsjukersättning eller aktivitetsersättningsamt sjukersättning i form avgarantiersättning för den som även haryrkesskadelivränta eller motsvarande skallminskas med ett belopp som motsvarar trefjärdedelar av den yrkesskadelivränta somöverstiger en sjättedels prisbasbelopp, dockatt nämnda minskning inte får leda till attden sammanlagda sjukersättningen kommer attunderstiga av prisbasbeloppet per månad.PropositionenSamordning mellan förtidspension ocharbetsskadelivränta innebär enligt nuvarande regleratt livräntan reduceras av den förtidspension somutges helt eller delvis i anledning av sammainkomstförlust. Regeringen föreslår att samordningmellan sjuk- eller aktivitetsersättning ocharbetsskadelivränta sker på samma sätt som ,nämligen att sjukersättningen elleraktivitetsersättningen reducerar livräntan i de fallersättningarna utges helt eller delvis för sammainkomstbortfall. Motsvarande kommer då också attgälla livräntor som utges enligt lagen (1977:265) omstatligt personskadeskydd.För samordning mellan sjukersättning ochyrkesskadelivränta som utgör egenlivränta föreslåsatt tre fjärdedelar av den livränta som överstigeren sjättedels prisbasbelopp skall reducera i förstahand garantiersättningen och därefter deninkomstrelaterade sjukersättningen, dock attsjukersättningen aldrig får minskas i sådanutsträckning att det återstående sammanlagdabeloppet av garantiersättning och inkomstrelateradsjukersättning för en månad till följd avsamordningen kommer att understiga avprisbasbeloppet.Regeringen anser att nu gällande regler om attsamordning skall ske även i de fall en livräntabytts ut mot ett engångsbelopp bör gälla även ifråga om sjukersättning. På samma sätt som skerenligt dagens regler bör vidare sjukersättningsamordnas även med livränta som utges enligtutländsk lagstiftning om yrkesskadeförsäkring.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.IndexeringRegeringens proposition innehåller inte någotslutgiltigt förslag om hur aktivitets- ochsjukersättningen skall anpassas till den ekonomiskautvecklingen över tiden. Frågan om vilken ellervilka indexeringsmetoder som kan komma i fråga förberäkningen av dessa förmåner och andra förmånerinom det s.k. ohälsoområdet bereds för närvarandeinom . Ett förslag är att vänta islutet av 2001. I avvaktan härpå har enbartprisindexering som indexeringsmetod föreslagits.Förslagens konsekvenser ochikraftträdandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag att denya reglerna skall träda i kraft den 1januari 2003. Förmåner skall beräknas enligtäldre bestämmelser om förmånen beviljas efterikraftträdandet men den beviljadeersättningen till någon del avser tid föredenna tidpunkt.Riksdagen avslår motionsyrkanden omadministrativa konsekvenser av regeringensförslag.Jämför reservation 15 (kd).PropositionenPå kort sikt medför omvandlingen av förtidspensioneller sjukbidrag till ersättning enligt det nyasjukersättningssystemet en viss ökning avnettobelastningen för statsfinanserna eftersomreduceringen av SGA mot avtalsersättningaravskaffas. Denna nettoökning uppskattas till ca 100miljoner kronor inledningsvis för attdärefter avta. I övrigt är omvandlingenkostnadsneutral för de offentliga finanserna vidomvandlingstillfället. När antalet personer medersättning enligt det gamla systemet minskar blir desammanlagda utgifterna för systemet lägre.De ekonomiska konsekvenserna för de försäkrade somvid övergången till det reformerade systemet uppbärförtidspension eller sjukbidrag kommer enligtpropositionen att bli mycket begränsade, dvs.nettoersättningen kommer att bli i principoförändrad.Trots att bruttoutgifterna ökar innebär förslagensammantaget en nettobesparing, bl.a. på grund av attdet reformerade systemet inte till alla delarövertar de skatteeffekter som SGA ger upphov till inuvarande system. Det reformerade systemet saknarden, i förhållande till hela ersättningar, förindividen gynnsamma beskattningen av partiellaersättningar samt det skattemässiga gynnandet avindivider med ATP som överstiger nivån förpensionstillskott.I propositionen anförs att både effekten avförslagen och utgiftsutvecklingen för systemet iallmänhet är i hög grad beroende av utvecklingen avolika faktorer. För flertalet av dessa faktorer ärden mer långsiktiga utvecklingen mycket svår attbedöma. Även den kortsiktiga utvecklingen är i vissafall vansklig att förutsäga. Detta innebär attosäkerheten när det gäller de redovisadeberäkningsresultaten är betydande.Av propositionen framgår att totalt sett innebär denya reglerna en sänkning av den genomsnittliganettoersättningen för kvinnor respektive män med helersättning enligt beräkningar baserade pågruppen nybeviljade förtidspensionärer 1996.Sänkningen ligger främst på männen betraktade somgrupp medan kvinnorna som grupp i stället får engenomsnittlig höjning av ersättningen . Idet nya systemet är endast i tiden relativtnärliggande inkomster grund för beräkningen aversättning. Detta påverkar inte utfallet för denvars nivå på arbetsinkomsterna varit stabil övertiden fram till försäkringsfallet. I de fall då denförsäkrades inkomster legat högre föreramtiden än innebär de nya reglernaen sänkt nivå på ersättningen.