bet · GP01UU5 · 2001-11-27 00:00:00 — Redogörelsen bör inbegripabåde hur frågan har utvecklats på EU-nivå och hurregeringen har agerat i syfte att uppnå det somriksdagen ansett vara önskvärt.Den övergripande utvecklingen i Europeiskaunionen (del 1)I skrivelsen redovisar regeringen bl.a. resultatenav Europeiska rådets möten ,förhandlingarna om ,regeringskonferensen som ledde fram tillNicefördraget och arbetet med stadgan om degrundläggande rättigheterna.Liksom under tidigare år har engageratsig mycket i dessa frågor, bl.a. genom besök ochresor samt deltagande i den s.k. (Conférence des Organes Spécialisés dans lesAffaires Communautaires), som anordnas varje halvårmed deltagare från i EU:smedlemsländer och kandidatländer samt frånEuropaparlamentet.En informell beredningsgrupp inom medföreträdare för varje riksdagsparti har regelbundeterhållit fördjupad information från företrädare förRegeringskansliet om bl.a.utvidgningsförhandlingarna och om förhandlingarna omdet nya fördraget. Under slutskedet vid i hade också vid ettantal telefonsammanträden tillfälle att vid samrådetmed regeringen ge sin syn på regeringensställningstaganden i fråga om förhandlingarna omfördragsändringarna. Detta redovisas också iregeringens skrivelse.I fråga om arbetet med stadgan om de grundlägganderättigheterna har haft särskildamöjligheter att på nära håll följa detta arbetegenom att tre av nämndens ledamöter har ingått somledamöter respektive suppleant i det s.k. konventsom utarbetade stadgan. I skrivelsen sägs (s. 48)att konventets procedurer och arbetsformer kan sägasha varit en blandning av mellanstatligafördragsförhandlingar och parlamentariskatraditioner. sägs att det inte företogsnågra omröstningar och att slutresultatet bygger påordförandens och de tre viceordförandenasuppfattning om vad ledamöterna kunnat godta.I detta sammanhang vill erinra om vadsom sägs i det sammansatta konstitutions- ochutrikesutskottets betänkande om EU:s framtidsfrågor(bet. 2000/01:KUU1, s. 62) om erfarenheterna frånkonventsarbetet. Utskottet påpekar att arbetet påsitt sätt präglades av stor öppenhet men samtidigtav stor snabbhet vilket medförde stora svårigheterför nationella parlamentariker att hinna medverka iarbetet på ett sätt som hade varit önskvärt. var också balansen mellan olikaföreträdare ojämn och oklarhet rådde om mandat ochsåledes om vem som företrädde olika "företrädare".Det ekonomiska och sociala samarbetsområdet(del 2)Som vanligt finns här en mycket fyllig ochomfattande redogörelse för arbetet inom EU:s förstapelare. Beträffande (avsnitt 7.2) kan del konstateraatt detta område har kommit att bli en av de frågorsom regelbundet återkommer till nämnden. Nämnden fårvarje vår information om innehållet i den svenskahandlingsplanen för sysselsättning innan dennaöverlämnas till kommissionen och rådet. Därefteråterkommer frågan i samband med att det s.k.sysselsättningspaketet (sysselsättningsrapporten,rekommendationerna till medlemsstaterna samtsysselsättningsriktlinjerna) behandlas av fleraolika ministerråd samt underhösten.I kapitel 14 om jämställdhet finns en utmärktredogörelse för två domar från som harbetydelse för den svenskajämställdhetslagstiftningen. I synnerhet beträffandeden ena domen, som gällde tillämpningen av densvenska förordningen (1995:936) om vissaanställningar som professor och forskarassistentvilka inrättas i jämställdhetssyfte, hade det varitvärdefullt om regeringen även hade redovisat vilkaåtgärder den vidtagit eller avser att vidta medanledning av domstolens dom. Nämnden vill erinra omatt även har framhållit värdet aven sådan redovisning från regeringens sida (förs.2000/01:RS1 s. 140, bet. 2000/01:KU23, rskr.2000/01:273-276).I skrivelsen framhåller regeringen (kapitel 24Livsmedel) betydelsen av kommissionens vitbok omlivsmedelssäkerhet som presenterades i januari 2000.I detta sammanhang kan nämnas att mottogett yttrande från miljö- och jordbruksutskottet imars 2000 angående vitboken om livsmedelssäkerhet(1999/2000:MJU1y). Yttrandet överlämnades tillregeringen vid nämndens sammanträde den 14 april2000.I skrivelsen (kapitel 26) redovisar regeringenmiljöarbetet . I redovisningen ingårbl.a. hållbar utveckling och integration av miljö iandra politikområden, kretsloppsanpassning ochramdirektiv för vatten. I yttrande överföregående års skrivelse framhölls att redovisningengav en mycket bra bild av det miljöarbete som skettunder året, såväl inom EU som internationellt. anser att det även ges en mycket braoch värdefull information över EG:s miljöpolitik ochhur det svenska arbetet har kunnat påverkautvecklingen inom olika miljöområden.Regeringen redovisar i skrivelsen arbetet medutbildningsfrågorna (kapitel 28). Idetta sammanhang vill redogöra församrådet med regeringen införministerrådets (utbildning och ungdomsfrågor) möteden då ministerrådet antog bl.a. tvåyttranden om medlemsstaternas sysselsättningspolitikför respektive den nya socialpolitiskadagordningen. Efter votering konstaterade nämndensordförande att det förelåg en majoritet motregeringens ståndpunkt beträffande förslagen till deaktuella yttrandena. hade nämndenytterligare ett sammanträde inför ministerrådsmötetden . Vid detta möte redogjordeutbildningsministern för regeringens, med anledningav nämndens synpunkter, reviderade ståndpunkterinför rådsmötet. Bland annat framhöllutbildningsministern vikten av attutbildningspolitiken är en nationell fråga.Regeringen fick då stöd för sina revideradeståndpunkter.Rättsligt samarbete samt polis- ochtullsamarbete (del 4)Detta område har kommit att bli ett av de områdeninom EU där det mest omfattande lagstiftningsarbetetpågår just . Besluten utformas ofta somkonventioner eller rambeslut, vilka måste godkännasav . Det är därför mycket värdefullt attregeringen i skrivelsen, på sätt som förekommert.ex. på s. 293 beträffande penningtvätt samtbedrägeri och förfalskning, redovisar inte barasamrådet i utan även vilka övrigaåtgärder, i form av skrivelser eller propositionertill , som regeringen vidtagit medanledning av besluten.EU:s institutioner m.m. (del 5)I skrivelsen redogörs för de olika institutionernasfunktion och verksamhet, svenska språket ochrekryteringen av svenskar samt för förberedelser förSveriges ordförandeskap i EU.När det gäller rådets arbetsformer vill EU-nämndenerinra om att nämnden beslutadeatt överlämna en skrivelse till regeringen angåendegenomförandet av Europeiska rådets rekommendationer.I skrivelsen hemställde nämnden att regeringen tarsådana initiativ att de av antagnarekommendationerna om bl.a. införande av entidsfrist mellan Corepers möten och ministerrådetsmöten kan genomföras . I sittsvar på skrivelsen erinrade om attrådets arbetsordning ändrats till följd avEuropeiska rådets rekommendationer.EU-nämnden kan konstatera att den nyaarbetsordningen, som trädde i kraft (EGT L 149, 23.6.2000, s. 21) innehåller enbestämmelse om att ordförandeskapet skall från denpreliminära dagordningen avföra delagstiftningsärenden som Coreper inte harfärdigbehandlat senast i slutet av den vecka somföregår veckan före sammanträdet (artikel 3 punkt 6andra stycket). Denna bestämmelse gäller när rådethandlar i sin egenskap av lagstiftare, dvs. enligtvad som sägs i arbetsordningen (artikel 7) när detantar regler som är rättsligt bindande i eller förmedlemsstaterna genom förordningar, direktiv,rambeslut eller beslut på grundval av relevantabestämmelser i fördragen. Undantag görs dock förärenden av brådskande natur och för rättsakter somavser interinstitutionella eller internationellaförbindelser eller icke-bindande rättsakter (såsomslutsatser, rekommendationer eller resolutioner).EU-nämnden, som i samrådet med regeringenbehandlar ett stort antal rättsakter på detinternationella området liksom icke-bindanderättsakter av olika slag, finner det angeläget attden nyssnämnda bestämmelsen i rådets arbetsordningom en tidsfrist kan komma att omfatta även sådanarättsakter. Möjligheten att undanta ärenden som ärbrådskande, t.ex. på grund av händelser i omvärlden,är redan tillgodosedd i arbetsordningen och börgivetvis kunna tillämpas också på sådana rättsaktersom inte är lagstiftningsärenden.Beträffande öppenhet och insyn redogör regeringen(s. 315) för förhandlingarna om en ny rättsakt omhandlingsoffentlighet i , rådet ochkommissionen. Regeringen informerade och samråddemed regelbundet om denna viktigarättsakt. hade också tillfälle att den 15december 2000 besluta att till regeringen förbeaktande i det fortsatta förhandlingsarbetetöverlämna ett till ställt yttrande frånkonstitutionsutskottet (2000/01:KU3y) angåendekommissionens förslag om allmänhetens tillgång tillEU-institutioners handlingar.Vad gäller det rådsbeslut som nämnts inledningsvisi detta yttrande och i skrivelsen (s. 316), och sominnebar att vissa kategorier av handlingar skulleundantas års beslut om allmänhetenstillgång till rådets handlingar kan EU-nämndenkonstatera att någon information till och samråd medEU-nämnden ej skett.Det aktuella rådsbeslutet antogs i augusti 2000genom skriftligt förfarande. Denna procedurregleras i rådets arbetsordning (artikel 12) och kantillämpas om rådet eller Coreper enhälligt beslutardet. vill i detta sammanhang erinra ominnehållet i en av () utgiven cirkulärsamling medriktlinjer för handläggningen av EU-frågor. ICirkulär 4 ges riktlinjer för bl.a. skriftligabeslutsförfaranden i EU-frågor. Där sägs attflertalet skriftliga beslutsförfaranden inte harsådan karaktär att information och samråd behöverske med . Om frågan bedöms sombetydelsefull skall dock information och samråd mednämnden ske skyndsamt, vilket kan ske genomskriftligt förfarande eller genom telefonkonferens.Frågor som gäller allmänhetens tillgång tillhandlingar måste anses vara betydelsefulla.Information och samråd i sådana frågor bör normaltske. I ett ärende som det nyssnämnda har dockregeringen haft anledning att utgå från ett brettparlamentariskt stöd för sin ståndpunkt.Svenska språket i EU behandlas också i skrivelsen(kapitel 43). Som framhålls i skrivelsen måstefolkvalda representanter ha möjligheter att användasvenska. I yttrande över regeringens skrivelse omverksamheten i EU (yttr. 1998/99:EUN1y)erinrade om betydelsen av svenska språketi EU. finner det alltjämt angelägetpåpeka att underlagsdokument inför beslut iministerrådet i så stor utsträckning som möjligtmåste föreligga på svenska språket och utgår frånatt regeringen verkar för detta.Stockholm den 23 november 2001På vägnarSören LekbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: SörenLekberg (s), (), (), (), (), (), (), (),(), (),(), (), MartinNilsson (s), (), () och ().