bet · GO01BoU8 · 2001-04-05 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut behandlar i detta betänkandemotioner som i vid bemärkelse tar upp frågor om dekrav som bör ställas på byggnaders egenskaper och isamband med byggande. Det gäller frågor om ettmiljöanpassat byggande och boende,energianvändningen i bostäder, regler föräldreboende och barnsäkerhet i bostäder samt krav påobligatorisk användning av brandvarnare respektivejordfelsbrytare.Utskottet avstyrker samtliga behandlade motioner.I flertalet frågor hänvisar utskottet till redanpågående utvecklingsarbete och utredningar ellertill beredningen inom Regeringskansliet.Till betänkandet har fogats elva reservationer ochtvå särskilda yttranden. InledningI detta betänkande behandlas motioner årsallmänna motionstid i frågor om egenskapskrav påbyggnader. Dessutom behandlas ett yrkande i enmotion väckt med anledning av skrivelse1999/2000:137, Redogörelse för barnpolitiken iSverige med utgångspunkt i FN:s konvention ombarnets rättigheter.Vid nybyggnad och ändring av byggnadsverk reglerasutformningen av byggnad och tomt genom plan- ochbyggnadslagstiftningen. De centrala lagarna i dettasammanhang är (1987:10) - PBL -samt lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav påbyggnadsverk m.m. - BVL. De tekniska egenskapskravenförtydligas i förordningen (1994:1215) omegenskapskrav på byggnadsverk m.m. - BVF. byggregler - BBR - finns föreskrifter ochallmänna råd till bl.a. PBL, BVL och BVF. BBR gällervid uppförande av nya byggnader och tillbyggnader.För andra ändringar än tillbyggnader gäller enbartbestämmelserna i , BVL och BVF.Miljöanpassat byggande och boendeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om- ekologiskt anpassat byggande, jämförreservation 1 (c),- försiktighetsprincipen vid användning avbyggmaterial, jämförreservation 2 (c, mp),- kretsloppslösningar som krav vid byggande,jämför reservation 3(v, c, mp),- åtgärder mot allergi, jämför reservation 4(kd, c, fp, mp),- deklaration av bostäder, jämförreservationerna 5 (v, kd, c) och6 (fp).Vad gäller motiveringen till utskottetsställningstagande i frågorom miljöanpassat byggande och boende m.m.,jämför särskilt yttrande 1 (m).Ekologiskt anpassat byggandeBehovet av en anpassning av byggverksamheten till deekologiska förutsättningarna framhålls särskilt itvå motioner.I motion 2000/01:Bo236 (s) yrkande 5 anförs attett ekologiskt tänkande måste få brett genomslag vidplanering av boendemiljöer och byggande av bostäder.Det bör enligt motionärerna också vara möjligt attriva miljöfientliga boendemiljöer som ett led i attöka om- och tillbyggnaden av bostäder.Även i motion 2000/01:Bo223 (c) anförs att detekologiska byggandet måste införas på bred front.Såväl nybyggnation som ombyggnader och upprustningarbör genomföras ekologiskt. I motionens yrkande 13förordas att staten på olika sätt skall stödjastörre byggprojekt med ekologisk byggteknik.Bostadsutskottet delar bedömningen i de aktuellamotionerna om att en fortsatt omställning avbyggsektorn i ekologisk riktning måste komma tillstånd. Motionsyrkandena ligger väl i linje med denuppfattning som utskottet under de senaste årengivit uttryck för vid upprepade tillfällen. Ettomfattande arbete med en ekologisk omställning avbygg- och bostadssektorn har också inletts. Ettflertal olika riksdags- och regeringsbeslut harvarit inriktade på att stödja och påskynda dennautveckling. har för sin del söktinitiera och påskynda olika insatser som kan gesektorn stöd i förändringsarbetet. harsåledes på bostadsutskottets förslag gjort ettflertal tillkännagivanden till regeringen medönskemål om insatser som på olika sätt kan ansessyfta till att förbättra förutsättningarna för ettekologiskt och miljöanpassat byggande och boende.Dessa initiativ har bl.a. resulterat i att ettbetydande utrednings- och utvecklingsarbete inomområdet har bedrivits vid bl.a. Boverket.De ökade krav som bör ställas på bygg- ochbostadssektorn vad gäller ekologisk anpassning kangivetvis inte ses isolerat från de motsvarande kravsom bör ställas inom övriga samhällssektorer. Enviktigt steg på vägen mot en sammanhållen strategiför en hållbar samhällsutveckling togs våren 1999genom beslut att fastställa 15 nationellamiljökvalitetsmål. Ett av dessa mål avser en godbebyggd miljö och lyder:Städer, tätorter och annan bebyggd miljö skallutgöra en god och hälsosam livsmiljö samtmedverka till en god regional och global miljö.Natur- och kulturvärden skall tas till vara ochutvecklas. Byggnader och anläggningar skalllokaliseras och utformas på ett miljöanpassatsätt och så att en långsiktigt god hushållningmed mark, vatten och andra resurser främjas.En parlamentarisk beredning, , harhaft i uppdrag att bl.a. föreslå delmål till defastställda miljökvalitetsmålen. Kommittén harredovisat sina överväganden och förslag i sittslutbetänkande Framtidens miljö (SOU 2000:52). Ifrågan om målet om en god bebyggd miljö harunderlaget till kommitténs arbete tagits fram avBoverket. föreslår i sittslutbetänkande att detta mål kompletteras ochpreciseras i flera avseenden samt att delmålfastställs som ett led i förändringsarbetet.Regeringen har aviserat att en proposition ommiljömålen kommer att avlämnas till undervåren 2001.Vad gäller förslaget i en av motionerna om att ettstatligt stöd bör utgå till byggprojekt somtillämpar kretsloppsteknik vill utskottet erinra omdet bidrag med denna inriktning som harinförts. kan bidrag utgå enligtförordningen (2000:1389) om statligtinvesteringsbidrag som främjar ekologisk hållbarhetvid bostadsbyggande. Enligt förordningen kan bidraglämnas för merkostnader för investeringar somfrämjar ekologisk hållbarhet vid ny- eller ombyggnadav hyres- och bostadsrättshus i sammanhållnabostadsområden.Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att enprocess som ligger väl i linje med motionärernasönskemål redan pågår. Det kan visserligen alltidhävdas att det är möjligt att påskynda denna processoch vidta ytterligare åtgärder men utskottet anserför sin del att ett tillkännagivande enligtmotionsförslagen inte är erforderligt.Det finns god grund för uppfattningen att ävenregeringen delar motionärernas syn på vikten av enekologiskt inriktad omställning av bygg- ochbostadssektorn. Även om utskottet i sak delarmotionärernas uppfattning avstyrks därför deaktuella motionerna 2000/01:Bo236 (s) yrkande 5 och2000/01:Bo223 (c) yrkande 13.Försiktighetsprincipen vid användning avbyggmaterialInomhusmiljöns betydelse för barnens uppväxtmiljöoch hälsa framhålls i partimotion2000:MJ711. Motionärerna framhåller att antaletallergier har ökat och att detta kan bero på nyabyggmetoder och nya material i våra bostäder. Imotionens yrkande 2 föreslås mot denna bakgrund attriksdagen i ett tillkännagivande skall framhålla attförsiktighetsprincipen bör gälla vid introduktion avnya byggmaterial.Bostadsutskottet delar bedömningen att frågor omolika byggmetoders och byggmaterials betydelse förinomhusmiljön är av största vikt. Dessa frågor harockså ägnats en omfattande uppmärksamhet undersenare år. Utskottet kan även instämma i att storaförsiktighetsmått bör gälla vid introduktion av nyatekniker och material. Erfarenheterna från desenaste årtiondenas byggande har visat attoutvecklade produktionsmetoder och oprövade materialinte sällan lett till byggskador eller en undermåliginomhusmiljö.Det är givetvis av ett brett samhällsintresse attinte nya osunda bostadsmiljöer skapas, men det börsamtidigt framhållas att ansvaret för attbyggverksamheten bedrivs i enlighet med gällandekrav primärt faller på byggherre och byggare. Kravpå såväl de byggprodukter som skall ingå i ettbyggnadsverk som det färdiga byggnadsverket finnsuppställda i lagen (1994:847) om tekniskaegenskapskrav, m.m. (BVL). Bland dessa regler finnskrav i fråga om skydd med hänsyn till hygien, hälsaoch miljö. De lämplighetskrav på byggprodukter somfinns uppställda i BVL överensstämmer med de kravsom följer av EG:s byggproduktdirektiv.Parallellt med BVL skall också reglerföljas av den som bedriver byggverksamhet. Blandmiljöbalkens allmänna hänsynsregler finns en s.k.försiktighetsprincip formulerad (2 kap. 3 § MB). Detkan erinras om att regeringen i förslaget ommiljöbalk (prop. 1997/98:45) underströk att avsiktenvar att hänsynsreglerna i balken skulle tillämpas påall verksamhet och alla åtgärder som riskerar attorsaka olägenhet eller skada för människors hälsaeller miljön om inte åtgärden är av försumbarbetydelse.Det framgår inte av motionen om det ärförsiktighetsprincipen i hänsynsreglersom åsyftas eller om förslaget mer allmänt gällerinriktningen av arbetet inom byggsektorn. Medutgångspunkt i motionens mycket kortfattadeförslagsmotivering har utskottet därför inteunderlag för mer ingående överväganden i frågan. Vadgäller det allmänna arbetet med att påverkabyggsektorn att iaktta nödvändiga försiktighetsmåttvill utskottet dock hänvisa till ettregeringsuppdrag till ett antal statliga myndighetersom själva har uppgifter som byggherrar. Dessamyndigheter har fått i uppdrag att tillsammans bildaett byggbranschens kvalitetsråd. Avsikten är attalla aktörer på byggområdet skall ingå i rådet.Huvudsyftet är att skynda på ett systematisktkvalitetsarbete på byggområdet och i förvaltningenav byggnadsverk. Arbetet i kvalitetsrådet skall ihög grad vara inriktat på att minska kvalitetsfelen,få färre byggskador och att uppnå en bättreinomhusmiljö med beaktande av arbetsmiljö- ochutomhusaspekter. I regeringens direktiv framhållssärskilt att kvalitetsrådet bör överväga vilkaåtgärder branschen behöver vidta för attbyggprodukter i fortsättningen inte skall användasoprövade i verkliga byggnadsverk.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 2000/01:MJ711 (c) yrkande 2.Kretsloppslösningar som krav vid byggandeI lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav påbyggnader, m.m. (BVL) ställs krav på byggnadsverkoch byggprodukter. I 2 § BVL anges att byggnadsverksom uppförs eller ändras skall uppfylla väsentligatekniska egenskapskrav i fråga om egenskaper somanges i nio punkter. I motion 2000/01:Bo513 (v) yrkande 10 föreslås att paragrafenkompletteras med en tionde punkt med krav påtillämpning av ett ekologiskt kretsloppstänkande isin helhet. Motionärerna framhåller att motsvarandekrav enligt bör få en uppföljning i BVL.Vidare föreslås i motionen att skall få iuppdrag att komplettera de nu gällande byggreglernautifrån det nya egenskapskravet.Bostadsutskottet har (senast i bet. 1998/99:BoU8) behandlat och avstyrkt motsvarandemotionsförslag. Utskottet har i dessa sammanhangbl.a. hänvisat till det omfattande arbete som pågårmed att åstadkomma en kretsloppsanpassning avbyggsektorn. Inte minst det ovan omnämnda arbetetmed att utveckla miljökvalitetsmål har en sådaninriktning. Vidare bör det framhållas att bland denio punkterna med egenskapskrav enligt 2 § BVL finnskrav bl.a. på skydd med hänsyn till miljön,energihushållning och hushållning med vatten ochavfall. Vad gäller hushållningskrav med en bredareinriktning finns sådana, som motionärerna självaframhåller, i . Här kan exempelvisnämnas balkens 2 kap. 5 § som ger uttryck för dens.k. hushållnings- respektive kretsloppsprincipen.Med hänvisning till det anförda stårbostadsutskottet fast vid sitt tidigareställningstagande och avstyrker således motion2000/01:Bo513 (v) yrkande 10.Åtgärder mot allergiI motionerna 2000/01:Bo520 (mp) yrkandena 1 och 2samt 2000/01:Sf274 (mp) yrkandena 20 och 21 föreslåsatt det skall upprättas långsiktiga program förallergisanering respektive luftvård. Motionärernaerinrar om de senaste decenniernas ökning av antaletallergier och framhåller att det finns kunskap omhur denna trend skulle kunna vändas. Denna kunskapgäller framför allt den betydelse som inomhusmiljönoch luftkvaliteten både inomhus och utomhus har idetta sammanhang. En av de viktigaste åtgärderna föratt förebygga uppkomsten av allergier är enligtmotionärerna att slutföra saneringsåtgärder iskolor, daghem och bostäder.Frågor om inomhusmiljön och dess betydelse förbl.a. uppkomsten av allergier har under det senasteårtiondet behandlats av bostadsutskottet vidåterkommande tillfällen. Olika former av stöd harunder kunnat utgå till saneringsåtgärder avdet slag som motionärerna efterfrågar. Sedan hösten2000 kan sådant stöd ges inom ramen för det statligabidraget till lokala investeringsprogram som ökarden ekologiska hållbarheten i samhället. Vad gällerbredare program- och informationsinsatser villutskottet framför allt erinra om det arbete somFolkhälsoinstitutet bedriver med utgångspunkt ierfarenheterna från . pågår nu ett arbete med att tafram ett förslag till en nationell handlingsplan motallergier.Utskottet kan således konstatera att det redanpågår ett arbete med den inriktning som förordats ide aktuella motionerna. Något tillkännagivande ifrågan är därför inte erforderligt. Motionerna2000/01:Bo520 (mp) yrkandena 1 och 2 samt2000/01:Sf274 (mp) yrkandena 20 och 21 avstyrks medhänvisning till det anförda.Deklaration av bostäderFörslag om olika former av deklaration av bostäderförs fram i tre motioner.I motion 2000/01:Bo230 (c) yrkande 14 föreslås attett system för miljöklassning av bostäder skallinföras.Enligt motion 2000/01:Bo511 (v) är det angelägetatt ge konsumenterna ett tydligt redskap i valet avbostad ur miljö- och energisynpunkt. Motionärernahänvisar till den effekt som miljömärkning har haftpå konsumenternas val inom andra områden. Enligtmotionens yrkande 1 bör begära attregeringen prioriterar arbetet med att ta fram ettsystem för miljö- och energideklaration av bostädersom kan användas senast år 2002.Deklarationssystemet bör även inkludera allergi- ochöverkänslighetsaspekterna och ta hänsyn tillmiljöpåverkan vid framställning, underhållsarbete,livslängd och återvinningsbarhet avbyggnadsmaterial.Det är enligt motion 2000/01:MJ797 (fp) yrkande 7angeläget att en så stor del av det svenskabostadsbeståndet som möjligt ljudklassas enligt densvenska standard som har fastställts. Enligtmotionen skulle en ljudklassning vara en viktigkonsumentupplysning för dem som avser att hyra ellerköpa en bostad.Motioner med förslag om olika former av system fördeklaration av bostäder har behandlats av utskottetvid flera tidigare tillfällen, senast i betänkande1999/2000:BoU9. På bostadsutskottets förslag gjorderiksdagen ett tillkännagivande i fråganom deklaration av bostäder (bet. 1995/96:BoU1).Innebörden i tillkännagivandet var att ett systemför kvalitetsdeklaration borde utvecklas och komma ipraktiskt bruk . Regeringen gavmed anledning av ställningstagandeBoverket i uppdrag att utreda möjligheterna attutveckla ett system för kvalitetsdeklaration avbostäder. Verket redovisade utredningensresultat i rapporten av bostäder.Rapporten innehåller dels en genomgång av olikabefintliga svenska och utländska system, dels enredovisning av slutsatser och förslag.Regeringen har låtit remissbehandla rapporten frånBoverket och därefter givit ett förnyat uppdrag tillverket att genomföra en försöksverksamhet meddeklarering av bostäder, skolor och förskolor medutgångspunkt i de framlagda förslagen. I uppdragetingår bl.a. att klarlägga omfattningen av vilkauppgifter som bör ingå i en deklaration för att denskall få ändamålsenlig utformning. Dedeklarationsblanketter som tagits fram tillförsöksverksamheten täcker en rad egenskaper sompåverkar bl.a. säkerhet, tillgänglighet, miljö ochhälsa. Avsikten är att bostadsdeklarationen skall geen beskrivning av byggnadens, lägenhetens,innemiljöns och utemiljöns egenskaper. Målet är attdeklarationerna skall kartlägga eventuella problemmen även lyfta fram de goda egenskaper som finns.Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den30 juni 2001.Vid sidan av uppdraget till bedrivs såväli som i andra länder ett arbete med att frånolika utgångspunkter och för olika ändamål upprättadeklarationer av bostäder. Här kan exempelvis nämnasdet system som , ochSveriges gemensamt tagit framför bedömning av bl.a. inomhusmiljön, den s.k. MIBB-metoden. Avsikten är att bedömningen skall utförasav certifierade miljöinventerare. Även HSB ochRiksbyggen avser att delta i det fortsatta arbetetmed MIBB-metoden.Det utvecklingsarbete som bedrivs av hardet ovan omnämnda tillkännagivandet från riksdagensom utgångspunkt. Det förefaller mot denna bakgrundinte rimligt att föregripa den pågåendeförsöksverksamheten med deklarationer av bl.a.bostäder. avrapportering av uppdraget samtregeringens beredning av frågan bör avvaktas. Avdetta skäl avstyrks motionerna 2000/01:Bo230 (c)yrkande 14, 2000/01:Bo511 (v) yrkande 1 och2000/01:MJ797 (fp) yrkande 7.Energianvändningen i bostäderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om- direktverkande elvärme, jämför reservation7 (v, c, mp),- åtgärdande av tvåglasfönster, jämförreservation 8 (fp).Direktverkande elvärmeI förordningen om tekniska egenskapskrav påbyggnader, m.m. finns reglerat vissa krav som ställspå uppvärmningssystem i nya byggnader. Iförordningens 10 § anges att för byggnader sominnehåller bostäder eller arbetslokaler gäller attuppvärmningssystemet i skälig utsträckning skallutformas så att skilda energislag kan användas utanomfattande ändringar. En- och tvåbostadshus som ihuvudsak skall värmas upp med el eller naturgasskall ha en sådan planlösning att ett byte tilluppvärmning med ett annat energislag underlättas.Det anges emellertid att en- och tvåbostadshus fårförses med uppvärmningssystem för direktverkandeelvärme om byggnaden har särskilt goda egenskapernär det gäller energihushållning.Möjligheten att enligt det sistnämnda villkoretinstallera direktverkande elvärme vid nybyggnadeller ombyggnad av en- och tvåbostadshus tas upp imotion 2000/01:Bo513 (v) yrkande 11. Motionärernaföreslår att denna möjlighet tas bort utom vadgäller fritidshus. Förslaget motiveras med behovetav att minska elanvändningen samt att använda eltill annat än uppvärmning.Frågan om vilka krav som bör ställas påuppvärmningssystem i nytillkommande bostäder ärgivetvis inte bara av byggnadstekniskt intresse.Energianvändningen inom bostadssektorn har storbetydelse i samband med olika energipolitiskaöverväganden och beslut. Användningen av el föruppvärmningsändamål har varitomdiskuterad i den energipolitiska debatten. Dettahar särskilt gällt för direktverkande elvärme. Dennauppvärmningsmetod har visserligen fördelen avbegränsade investeringskostnader i den enskildabostaden, men nackdelen att byte avvärmekälla normalt inte kan ske utan relativtkostsamma och komplicerade ingrepp. Svårigheternaatt anpassa en bostad med direktverkande elvärmetill nya system och värmekällor är också bakgrundentill de särregler som finns ibyggnadslagstiftningen. Det kan samtidigtkonstateras att de krav på särskilt goda egenskapernär det gäller energihushållning som ställs upp iförordningen som villkor för installation avdirektverkande elvärme inte finns preciseradenärmare genom exempelvis myndighetsföreskrifter.Enligt de uppgifter som finns tillgängliga omuppvärmningssystem i nybyggda småhus är endast enmindre andel av de hus som byggts under senare årförsedda med direktverkande elvärme som endavärmekälla. vill emellertid inteifrågasätta att det kan finnas skäl att ta upp denuvarande reglerna i byggnadslagstiftningen omdirektverkande elvärme till nya överväganden. Dettabör emellertid i så fall ske samordnat med bredareöverväganden från en energi- och miljöpolitiskutgångspunkt. har kommit in pådenna fråga i arbetet med att utforma förslag tilletappmål för det av beslutade målet om godbebyggd miljö. Kommittén föreslår i sittslutbetänkande (SOU 2000:52) att som ett delmålskall gälla att direktverkande elvärme vidnybebyggelse endast används förfritidshus.Som framgått ovan har regeringen aviserat enproposition om miljömålen . Det finnssåledes skäl att avvakta regeringensställningstagande i frågan. Motion 2000/01:Bo513 (v)yrkande 11 avstyrks av detta skäl.Åtgärdande av tvåglasfönsterI motion 2000/01:Bo205 (fp) diskuteras problemen medmiljöfarliga utsläpp, bl.a. av koldioxid.Motionärerna framhåller att en minskning avutsläppen måste komma till stånd. Ett sätt är attminska energiåtgången för uppvärmning av vårabostäder. Detta kan bl.a. åstadkommas genom attminska värmeförlusterna genom tvåglasfönster.Motionärerna föreslår mot denna bakgrund att"uppgradering" av befintliga tvåglasfönster börstimuleras dels genom ökad information, dels genomnågon form av ekonomisk stimulans.Bostadsutskottet kan konstatera att information ifrågor om byte av fönster eller komplettering avbefintliga fönster med en extra glasruta finns atttillgå hos bl.a. . I dennainformation finns bl.a. uppgifter om vilkaenergibesparingar som kan åstadkommas med olikaåtgärder och vad man bör tänka på innan ett byteeller en komplettering genomförs. Erfarenheter frånolika försöksprojekt med fönsterbyte ochkomplettering av befintliga fönster finns också atttillgå.Utskottet ser gärna att tillgänglig kunskap ommöjligheterna att spara energi genom olikabyggnadstekniska åtgärder, t.ex. byte avfönsterglas, får en vid spridning. Något särskilttillkännagivande till regeringen i denna fråga kandäremot inte anses vara nödvändigt. Utskottet ärinte heller berett att ställa sig bakommotionärernas förslag om ekonomiska stimulanser föråtgärdande av tvåglasfönster. Motion 2000/01:Bo205(fp) avstyrks således.Övriga frågor om egenskapskravUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om- byggregler för äldreboende, jämförreservation 9 (kd, c, fp),- barnsäkerhetskrav i bostäder, jämförreservation 10 (v, kd, c, fp, mp),- brandvarnare, jämför särskilt yttrande 2(kd),- jordfelsbrytare, jämför reservation 11 (kd,c, mp).Byggregler för äldreboendeBehovet av nya former för äldreboende tas upp imotion 2000/01:Bo233 (kd). Motionärerna framhållersärskilt behovet av en "mellanboendeform" som ettsteg mellan en vanlig bostad och särskiltäldreboende. Enligt motionens yrkande 15 börBoverket ges i uppdrag att förenkla regelsystemet såatt sådana boendeformer kan skapas.I huvudsak gäller samma egenskapskrav på bostäderoavsett om de är avsedda att användas av personer ien viss ålderkategori eller ej. Vissa särreglerfinns emellertid i byggregler för bl.a.särskilda boendeformer för äldre. Enligt dessaregler är det möjligt att göra vissa avsteg från deregler som gäller för övriga bostäder. Det gällerframför allt möjligheten att göra vissainskränkningar i den enskilda lägenhetens standardoch ersätta detta med gemensamma lösningar för flerabostäder.Det framgår inte av den aktuella motionen i vilkaavseenden som det nuvarande regelverket ansesmotverka den form av boende som motionärernaförespråkar. Utskottet har därför inte underlag förvidare överväganden i frågan. Motion 2000/01:Bo233(kd) yrkande 15 avstyrks.Barnsäkerhetskrav i bostäderRiksdagen gjorde på bostadsutskottetsförslag ett tillkännagivande om barnsäkerhet ibyggnader (1996/97:BoU12). Enligt utskottet bordefrågan ges hög prioritet och särskild vikt läggas påinformationsinsatser. Utskottet ansåg det viktigtatt de erfarenheter som vunnits om barnsäkerhet ibyggnader gavs stor spridning och att det varangeläget att alla berörda gavs information om vilkakrav som följde av gällande regler, men också om vadsom kunde åstadkommas med enkla medel på frivilligväg. Regeringen redovisade i proposition1998/99:62 de åtgärder för ökad barnsäkerhet ibyggnader som vidtagits sedan gjorde sitttillkännagivande. En skärpning av Boverketsbyggregler hade genomförts avseende balkongräckenoch balkonginglasningar. Vidare hänvisade regeringentill arbete med att aktivt spridainformation till myndigheter och allmänhet.Behovet av ytterligare åtgärder i syfte attförbättra barnsäkerheten i byggnader har under fleraår framhållits i motioner. Även under höstensallmänna motionstid har denna fråga uppmärksammats.Gemensamt för de tre motionerna 2000/01:So12 (fp)yrkande 14, 2000/01:Bo511 (v) yrkande 3 samt2000/01:Bo540 (fp, s, m, kd, c, mp) yrkande 1 är attde förordar en översyn och ändring avbyggnadslagstiftningen vad gällerbarnsäkerhetskraven i äldre bostäder. Förslageninnebär att regler om barnsäkerhet skall ställasäven i de byggnader som inte omfattas av gällanderegler, dvs.