bet · GP01BOU1 · 2001-11-20 00:00:00 — Skulle detta ställningstagandeförutsätta en lagändring bör regeringen skyndsamtåterkomma till med ett förslag i frågan.50. Anslagstilldelningen (punkt 27)av (), (-), IngaBerggren (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 50. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Bo316 yrkande 7.StällningstagandeLantmäteriverket har arbetat med attskapa balans i sin verksamhet. Det har delvislyckats genom att de tidigare så stora underskotteni den anslagsfinansierade delen av verksamheten harbetalats av. tvingas vi dock konstateraatt uppdragsverksamheten fortfarande dras medbetydande ackumulerade underskott. Med utgångspunkti den redovisning som lämnats i budgetpropositionenutgår vi emellertid från att även dessa underskottnu skall kunna avbetalas inom rimlig tid. Det finnsmot denna bakgrund nu anledning att gå vidare medden omstrukturering av verksamhetsom vi menar måste komma till stånd.Redan när bildades genom ensammanslagning av dåvarande Statens lantmäteriverkoch bolagiseradesdelar av verksamheten. Det var enligt vår mening enriktig, men otillräcklig, åtgärd. När nu verketsfinanser när det gäller den anslagsfinansieradeverksamheten är i balans finns det därför anledningatt på nytt pröva vilka ytterligare delar avverksamheten som kan bolagiseras eller på annat sättmarknadsanpassas.Den fortsatta omstrukturering av Lantmäteriverketsverksamhet som vi nu förespråkar bör inledas i sågod tid att den kan sättas i kraft . Som en följd av detta bör anslagetför detta budgetår kunna minskas jämfört med vad somanvisas för . Även åren därefter börverksamheten vid systematiskt sesöver i avsikt att koncentrera verksamheten till derent statliga uppgifterna. bör statensanslag reformeras till att motsvara de beställningarsom staten lägger på verket. Det innebär att etts.k. beställningsanslag bör utvecklas, dvs. ettanslag där medelstilldelningen styrs av de årligenbestämda och konkreta uppgifter som är knutna tillmedlen.51. Taktila kartor (punkt 29)av (), (),(-), (), AnnelieEnochson (kd), (), RigmorStenmark (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 29 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 51. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo208.StällningstagandeLantmäteriverket har ansvaret för försörjningen avgrundläggande landskapsinformation (kartor m.m.) isådan form, standard och aktualitet som tillgodoserangelägna samhällsbehov. Synskadade kan dock inte tadel av denna information. I Lantmäteriverketsuppdrag ingår inte att tillhandahålla grundläggandegeografisk information i en form som är tillgängligför synskadade personer.Det är viktigt för defunktionshindrades/synskadades delaktighet isamhället att de kan få geografisk information itaktil form. Det bör därför klargöras hur behovet avtaktila kartor skall tillgodoses och var dethuvudsakliga ansvaret skall ligga.Lantmäteriverket har ändå bedrivitviss utvecklings- och uppdragsverksamhet när detgäller taktila kartor. Man har dock inte påbörjatnågon reguljär produktion av taktila kartor. Dettabör enligt vår mening rättas till. I revideringen avLantmäteriverkets långsiktiga plan församhällsinformation bör därför verksamheten medtaktila kartor lyftas fram. Den produktion avtaktila kartor som detta bör leda till skallfinansieras inom ordinarie anslag och/eller med stödav externa finansiärer.Vad vi nu med anslutning till motion Bo208 (m)anfört om behovet av taktila kartor bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening.52. Nyckeltal för verksamheten vidlänsstyrelserna (punkt 30)av (), (-), IngaBerggren (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 30 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 52. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Bo316 yrkande 9.StällningstagandeDet är svårt för att inte säga omöjligt attjämföra hur de olika länsstyrelserna bedriver sinverksamhet. i relation till antalet invånare ärde medel som anslås till länsstyrelserna ojämntfördelade. Det kan naturligtvis finnas olikagodtagbara motiv för denna avvikelse. Förhållandenai länen och kraven på insatser från länsstyrelsernassida varierar. Det gör det enligt vår meningangeläget att finna redovisningsmetoder sommöjliggör en uppföljning och utvärdering av dessaskillnader. Nyckeltal bör utvecklas så att det gåratt mäta effektiviteten vid länsstyrelsernas olikaavdelningar och göra jämförelser mellan olika län.Enligt uppgift pågår ett utvecklingsarbete med denförordade inriktningen inom . Detär angeläget att resultatet från detta arbetesnarast kommer till praktisk användning i sambandmed resursfördelning och prioriteringar.Redovisningar med denna inriktning bör också ilämpliga sammanhang föreläggas . Ibudgetpropositionen bör jämförelser med nyckeltalalltid ingå i det redovisade beslutsunderlaget.Vad vi nu anfört med anslutning till motion Bo316(m) yrkande 9 bör tillkännage förregeringen som sin mening.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Anslagsfördelningen inomutgiftsområde 18 budgetåret 2002Knut (), (-), () och () anför:InledningFinansutskottet har beslutat attställa sig bakom det förslag om ram förutgiftsområde 18 som bostadsutskottets majoritetbestående av Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet föreslagit. Denna ram, somöverensstämmer med regeringens förslag, bygger på enannan anslagsfördelning och en annan politiskinriktning än vad Moderata samlingspartiet förordat.Mot denna bakgrund anser vi det nu inte meningsfulltatt delta i bostadsutskottets beslut omanslagsfördelningen inom utgiftsområdet, eftersomdetta beslut måste utgå från den beslutade ramen. Viväljer att i stället i detta särskilda yttrandekortfattat redogöra för de utgångspunkter vi har förden anslagsfördelning som vi har föreslagit för år2002.Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Ettövergripande mål för den ekonomiska politiken börvara en sänkt utgiftskvot. För detta krävs såväl enmoderniserad arbetsmarknad och avregleringar somsänkta skatter och lägre offentliga utgifter.Våra förslag syftar också till att skapaförutsättningar för ett ekonomiskt, kulturellt ochsocialt växande . Vi vill satsa på enutbildning som ger alla större möjligheter till ettrikare liv. Genom en större enskild sektor och ettstarkare civilt samhälle kan både företag ochmänniskor växa. Ännu fler kan komma in på denordinarie arbetsmarknaden. Den sociala trygghetenökar också i andra bemärkelser genom att hushållenfår en större ekonomisk självständighet. Frihetenatt välja bidrar både till mångfald, en bättrekvalitet och en större trygghet. De enskildamänniskorna får ett större inflytande över sina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling frånsubventioner och bidrag till omfattandeskattesänkningar för alla, främst låg- ochmedelinkomsttagare. värnar vi de människorsom är i störst behov av gemensamma insatser och somhar små eller inga möjligheter att påverka sin egensituation. Vi slår också fast att det allmänna skalltillföras resurser för att på ett tillfredsställandesätt kunna genomföra de uppgifter som måste varagemensamma. Avsevärda resurser tillförs till exempelför att bryta den ökande sjukfrånvaron och de ökandeförtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ med våra förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar bör ses som en helhet där inte någon eller någradelar kan brytas ut och behandlas isolerat från deandra. När majoritet nu valt en annaninriktning av politiken deltar vi inte i det nuaktuella beslutet om anslagsfördelning inomutgiftsområde 18. För förordar vi ivår parti- respektive kommittémotion Bo316 enanslagsfördelning avseende utgiftsområde 18 som ikorthet innebär följande.21:1 BostadsbidragVår målsättning är att varje människa som harheltidsarbete skall kunna leva på sin inkomst. Detär orimligt att människor skall vara beroende avbidrag sedan man betalat sin skatt. Grundprincipenmåste därför vara att den som betalar skatt inteskall behöva vara beroende av bidrag och att den sombehöver bidrag inte heller skall betala skatt. Påsikt bör alltså bostadsbidragen avskaffas ochersättas med ett system som bygger på principen medgenerella avdrag på skatten för barn i stället förbidrag. Endast i de fall avdrag inte kan komma ifråga bör bidrag kunna utgå. I avvaktan på att ensådan, mera rationell, ordning kan införas finns detenligt vår mening anledning att justera de reglersom gäller för bidragen.Moderata samlingspartiet har under en rad av årföreslagit att bostadsbidrag endast bör utgå tillbarnfamiljer. De s.k. ungdomsbostadsbidragen skalldärför avvecklas . Denbesparing detta ger bör till en del användas för atträtta till de värsta ofullkomligheterna i dagensbostadsbidragssystem.De ändringar i reglerna för bostadsbidragen somenligt vår mening bör träda i kraft redan fr.o.m. år2002 är följande:- den samlade hushållsinkomsten skall ligga tillgrund för bostadsbidraget,-- ytnormen skall avskaffas,-- barnpension skall inte ingå i den bidragsgrundandeinkomsten om den inte kan användas för att täckadel av bostadskostnaden samt-- reglerna för beräkningen av näringsidkares inkomstskall ändras.-Även sedan dessa justeringar gjorts kvarstår enbesparing på sammanlagt tillföljd av regeländringarna. I enlighet med våramotionsförslag bör därför bostadsbidragsanslagetminskas med detta belopp.31:1 BoverketMed ökad avreglering och mer inslag avefterfrågestyrd bostadsmarknad kan anslagetreduceras . En översyn av Boverketsverksamhet bör göras inför kommande budgetår. Därvidbör engagemang i den ideella föreningenSvensk avvecklas. Staten och Boverketskall inte riskera skattebetalarnas pengar på dettasätt.31:2 Räntebidrag m.m.Mätt som andel av den disponibla inkomsten liggerboendekostnaderna i avsevärt högre än iandra jämförbara länder. Förklaringen till detta äratt räntebidragen och övriga subventioner inombostadssektorn tillsammans med ett högt skattetryckhar bidragit till att driva upp kostnaderna förbyggandet och därmed också för boendet. Dennautveckling måste nu inte bara stoppas utan vändas.Systemet med eviga räntebidrag bör avvecklassuccessivt. Detta bör ske somfastighetsskatten avvecklas. Moderatasamlingspartiet har föreslagit att en sådanavveckling skall inledas . Innan den harinletts bör inte någon besparing på anslaget förräntebidrag göras.31:5 Bidrag till Fonden för fukt- ochmögelskadorVi har under en rad av år uttryckt uppfattningen attFonden för fukt- och mögelskador bör avvecklas. Vårprincipiella uppfattning på denna punkt står kvar.Den typ av skador som fonden ersätter uppträdernormalt sett . Med tanke på attfonden inte lämnar ersättning till hus byggda senareän 1988 är det nu hög tid att inleda en avveckling.Det finns dock en grupp småhus för vilken stödenligt vår mening bör kunna utgå . Det gäller de småhus som intekunnat erhålla stöd på grund av de höga självriskersom fram till dess tillämpades. Genom att nya reglerför självriskens storlek nu tillämpas finns detenligt vår mening anledning att ge de småhusägaresom tidigare nekats stöd möjlighet att söka stöd pånytt. Stöd ur fonden bör därför kunna erhållas underytterligare . Målet bör dock vara attstödverksamheten avvecklas i sådan takt att anslagetkan upphöra . För böranslaget bestämmas till 20 miljoner kronor.31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäderRadonbidraget har mist sin betydelse när det gälleratt påverka fastighetsägarna att vidta åtgärder motradonproblemen. Nya forskningsrön visar dessutom atten del av de saneringsåtgärder som vidtagits ökar istället för att minska radonhalten. Vad som nuerfordras är därför inte nya bidrag utan forskningoch information som leder till att rätt åtgärdervidtas i tillräcklig omfattning. Anslaget föråtgärder mot radon i bostäder bör därför ifortsättningen uteslutande användas för att stödjainformationsverksamheten på detta område. Viföreslår ett anslag för detta ändamål på 1 miljonkronor för år 2002.31:7 Bidrag för anordnande av bostäder förstudenterDet är vår bestämda uppfattning att alla bostäderbör kunna byggas utan statliga subventioner.Naturligtvis gäller detta också för studentbostäder.För att detta skall bli möjligt fordras emellertiden total omläggning av bostads- och skattepolitiken.Vi har i flera motioner lagt fram förslag med dennainriktning. I motion Bo225 har vi särskilt tagit uppproblemen för studenter att erhålla bostad. Vilämnar i den motionen förslag om att en del avstadigvarande bostad skall få hyras ut utan attuthyraren behöver betala skatt på inkomsten.Dessutom föreslår vi att det genomförs eninventering av statliga fastigheter som enkelt kangöras om till studentbostäder.De av oss föreslagna åtgärderna gör det möjligtatt helt avskaffa anslaget för bidrag tillstudentbostäder.31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar somfrämjar ekologisk hållbarhetAv samma skäl som vi anser att bostads- ochskattepolitiken skall vara så utformad att bostäderskall kunna nyproduceras utan statligt stöd anser viatt det är byggherrens och förvaltarens sak attbestämma byggnadens utformning inom de ramar somlagar och bestämmelser sätter upp. Förutom att ettstatligt stöd snedvrider konkurrensen riskerar detatt leda till minskad priskänslighet och till ökadekostnader för reparationer och underhåll. Anslagetbör avvecklas, men vi anser att 5 miljoner kronorkan avsättas för avvecklingskostnader under år 2002.31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad avhyresbostäderÄven investeringsbidraget till byggande avhyresbostäder riskerar att leda till kortsiktighet ibeslut om byggande och få kostnadsdrivande ochkonkurrenshämmande effekter. Byggandet avhyresrätter bör i stället stimuleras genom sänktskattetryck, ett friare hyressättningssystem ochförenklade regler för byggandet. Anslaget bör tasbort i sin helhet.32:1 Länsstyrelserna m.m.Moderata samlingspartiet har lagt fram en radförslag som vid ett genomförande kommer att minskalänsstyrelsernas administrativa uppgifter. Dethandlar bl.a. om minskade uppgifter vad gällerbidragshantering och avreglering inom ett flertalområden. Vi anser mot denna bakgrund att det ärmöjligt att minska anslaget tilllänsstyrelserna i förhållande tillregeringsförslaget.34:1 Stöd till lokala investeringsprogram förekologisk hållbarhetVi har alltsedan införandet av stödet till lokalainvesteringsprogram varnat för att det skulle ledatill en rad oönskade effekter. Erfarenheterna frånbidragsgivningen har besannat våra farhågor. Stödhar i vissa fall utgått på till synes godtyckligagrunder och till ändamål som i alltför många fallstarkt kan ifrågasättas. Det flertal utvärderingarav verksamheten som har genomförts har redovisatallvarliga brister i stödet och dess tillämpning. Nutycks också regeringen till slut ha insettsatsningens brister och föreslår en neddragning avanslaget. Det är emellertid möjligt att avvecklaanslaget snabbare än vad regeringen föreslår. Inganya bidrag bör beviljas. Detta möjliggör för år 2002en besparing på anslaget med över 439 miljonerkronor.34:2 motsatte oss redan från början att institutet förekologisk hållbarhet (tidigare kallatKunskapscentrum för ekologisk hållbarhet)inrättades. Institutets främsta uppgift är att biståde kommuner som önskar söka stöd för lokalainvesteringsprogram. När detta stöd nu avvecklasfinns heller inget behov av myndigheten. Anslagetbör därför halveras för för att därefterhelt avvecklas. Anslaget för är endastavsett att täcka avvecklingskostnaderna.2. Anslagsfördelningen inomutgiftsområde 18 budgetåret 2002Ulla-Britt () och ()anför:InledningKristdemokraterna har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken än den regeringen ochdess stödpartier föreslår. Kristdemokraternasbudgetalternativ tar sikte på att långsiktigtförbättra tillväxtförutsättningar genomstrukturella reformer och strategiskaskattesänkningar på arbete och sparande. Därigenomskapas förutsättningar för att sysselsättningenskall kunna öka i en sådan utsträckning attvälfärden tryggas för alla.Det handlar bland annat om arbetsmarknaden sommåste göras mer flexibel. Det handlar om skatternapå arbete och företagande som måste sänkas och påsikt anpassas till omvärldens betydligt lägreskattetryck. Det handlar om det svenskakonkurrenstrycket som måste förbättras. Vidare måsteden offentliga sektorn förnyas för att bättre mötakonsumenternas och brukarnas behov och bättretillvarata personalens kompetens och idéer. Dessutommåste valfriheten inom familjepolitiken öka,rättsväsendet återupprättas, pensionärernasekonomiska situation stärkas och infrastrukturenförbättras.Målet med våra reformer på dessa områden är attskapa förutsättningar för en uthålligt hög tillväxt,där sysselsättningen kan öka utan att inflationentar fart, där den enskildes valfrihet, personligaansvar och välfärd kan öka utan politiskdetaljstyrning, där den offentliga sektorn kanvitaliseras och möta ökande behov utan att jagas avkrympande skattebaser och där statens finanser intekollapsar vid nästa lågkonjunktur.De ovan kortfattat redovisade utgångspunkterna förKristdemokraternas budgetalternativ har resulterat iett förslag om ram för utgiftsområde 18 som avvikerfrån den av regeringen föreslagna. Majoriteten isåväl bostadsutskottet som finansutskottet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister har emellertid ställt sig bakomregeringsförslaget. Detta innebär vid ettriksdagens bifall att utgångspunkten föranslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 blir enhelt annan än vad vi förordat. Vi har därför valtatt inte delta i beslutet om anslagsfördelning utani stället i ett särskilt yttrande redovisa vårpolitik som rör anslagen inom utgiftsområde 18.Förslag i denna del har lagts fram i vårkommittémotion Bo320.21:1 BostadsbidragSenare års ändringar i reglerna för bostadsbidragenhar inneburit ett trendbrott i den bemärkelsen attbostadsbidragen inte längre svarar mot de uppställdamålen. De kraftiga minskningar av bostadsbidragensom framför allt barnfamiljerna har fått vidkännasinnebär att det bostadspolitiska målet att hushållmed barn skall kunna efterfråga en bostad där varjebarn har ett eget rum inte på långa vägar kan ansesvara uppfyllt. Reglernas utformning leder snarasttill att målet blir mer avlägset och att ytterligareett steg tas mot en uttalat familjefientlig politik.De senaste årens utveckling har omformatbostadsbidraget till att i princip riktas till enkategori bestående av ensamstående med barn boende ihyresrätt.Mot den nu i korthet beskrivna bakgrunden börredan fr.o.m. nästa år en rad förändringar ireglerna för bostadsbidragen göras för att stärkabostadsbidragen som ett viktigt fördelnings- ochfamiljepolitiskt instrument. De regeländringar somenligt vår mening i första hand bör genomföras ärföljande:- den samlade familjeinkomsten läggs till grund förbostadsbidraget,-- ytgränserna för oreducerat bidrag höjs med 10 m2för alla hushållstyper,-- det särskilda bidraget höjs med per barn.-Genom de åtgärder vi nu redovisat tas ett förstasteg mot att rätta till de största orättvisorna idagens bostadsbidragssystem. Detta är dock intetillräckligt. För att mildra de marginaleffekter somkan uppkomma för de familjer som har inkomsternaojämnt fördelade över året bör bostadsbidragendessutom, på samma sätt som studiestödet, omprövashalvårsvis. Genom en sådan tätare avstämningförbättras träffsäkerheten i systemet. En storfördel med detta är att kraven på återbetalning avbidrag kommer att minska. Vidare kommer bidraget attunder bidragsperioden vara bättre anpassat tillfamiljens verkliga ekonomiska situation.De förbättringar i bostadsbidragen vi nu föreslårbör finansieras genom de vikristdemokrater tillför bostadsbidragsanslagetutöver vad regeringen föreslagit.31:1 BoverketVi anser att frågor om byggkonkurrens bättre kanbevakas av än av Byggkostnadsforumvid . En avveckling av Byggkostnadsforum gördet möjligt att minska anslaget till med 7miljoner kronor.31:2 Räntebidrag m.m.Vi anser att systemet med räntebidrag tillbostadsbyggandet har spelat ut sin roll. Bidragettill nyproducerade fastigheter bör avvecklas.Därigenom blir det möjligt att uppnå en besparing påräntebidragsanslaget på under år2002. Avvecklingen av räntebidragen bör kompenserasgenom en sänkt fastighetsskatt och en möjlighet tillskattemässig direktavskrivning på nybyggnadsvärdetför hyresfastigheter.31:7 Investeringsbidrag för anordnande avbostäder för studenterVi anser att problemen med brist på studentbostäderi dag är så omfattande att det motiverar ettstatligt investeringsbidrag. Det är nödvändigt attsnabbt få fart på byggandet av studentbostäder.Anslaget bör därför ökas med förnästa år. Beslut bör också fattas om attförlänga bidragstiden till att också gälla 2003 och2004. Vi har vidare föreslagit vissa regeländringarför bidraget som gör det möjligt att bygga störrestudentbostäder anpassade till familjer.31:9 LantmäteriverketAll offentlig administration måste enligt vår meningständigt ses över med avseende på hur den bedrivsoch hur dess uppgifter förändras över tiden. Inteminst gäller det i situationer där det ekonomiskaläget är ansträngt. Även om undersenare år genomgått betydande förändringar finns detenligt vår mening utrymme för att ytterligareeffektivisera verksamheten. verkarpå en marknad som är unik för ett statligt verk ochhar stora möjligheter att öka denavgiftsfinansierade delen. Anslaget tillLantmäteriverket bör därför kunna minskas med 22miljoner kronor i förhållande till regeringensförslag.31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar somfrämjar ekologisk hållbarhetEfterfrågan på detta stöd har varit mycketbegränsad. Bidragsformen bör därför avskaffas. Dettainnebär en anslagsbesparing på 185 miljoner kronorför nästa budgetår.31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad avhyresbostäderVi har motsatt oss införandet att dettabidragssystem. Det behövs helt andra åtgärder äntillfälliga och krångliga subventioner för att kommatill rätta med lönsamhetsproblemen påbostadsmarknaden. Som vi tidigare framhållit handlardet bl.a. om en sänkning av fastighetsskatten och enmöjlighet till skattemässig direktavskrivning. Dennatyp av åtgärder är en betydligt bättre och merlångsiktig lösning på hyresrättsbyggandetslönsamhetsproblem.Kristdemokraterna föreslår ytterligare ett antalåtgärder för att öka byggandet av hyresbostäder,bl.a. en friare reglering av hyressättningen vidnybyggnation, åtgärder för ökad konkurrens,begränsningar av allmännyttans hyresledande rollsamt en konsekvensutredning av sänkt byggmoms.34:1 Stöd till lokala investeringsprogram förekologisk hållbarhetStödet till lokala investeringsprogram har inteslagit väl ut. De utvärderingar av stödet ochstödhanteringen som genomförts har också visat påstora brister. Kritiken gäller bl.a. att deberäknade miljöeffekterna inte har uppnåtts och attdet brustit i regeringens administration ochuppföljning av stödet. Ytterligare invändningar hargällt att de projekt som fått stöd i alltför litenutsträckning tagit fasta på innovationer ochnytänkande och att medlen har fördelats orättvist.Enligt vår mening bör stödet till de lokalainvesteringsprogrammen avvecklas. Det innebär attinga nya projekt skall kunna erhålla stöd och attutbetalningarna fortsättningsvis endast skall avseredan beviljat stöd till de projekt som genomförs pådet sätt och inom den tid som stödvillkorenföreskriver. Sammantaget innebär detta enligt vårbedömning att anslaget för kanminskas med i förhållande tillregeringsförslaget.