bet · GP01MJU3 · 2001-11-01 00:00:00 — 20) framgår att skogsvårdsorganisationenunder bildade 399 nya biotopskydd som omfattade en totalareal av 4 439 ha, dvs. en ökning i förhållande tillföregående år. tecknades 59 naturvårdsavtal med enskildamarkägare. Totalt har 488 naturvårdsavtal tecknats för 10 480 haskogsbiotoper.Av den information som lämnats i näringsutskottet framgår atteffekterna av delmålet kommer att följas upp , vilketutskottet anser vara av stor vikt. I propositionen anförs också attuppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålen kan medföra attdessa behöver förändras mot bakgrund av exempelvissamhällsekonomiska effekter eller det statsfinansiella läget. Desamhällsekonomiska övervägandena måste dock ske i ljuset avåtagandet att de stora miljöproblemen skall vara lösta inom engeneration. I sammanhanget vill miljö- och jordbruksutskottetframhålla samarbetet mellan berörda myndigheter och skogsnäringensom betydelsefullt.Sammantaget innebär det ovan anförda att miljö- ochjordbruksutskottet tillstyrker regeringens förslag till delmål 1under miljökvalitetsmålet och avstyrker motionerna MJ43 (fp) yrkande1, MJ45 (m) yrkande 19 och MJ46 (c) yrkande 4.I propositionen uppskattas den statsfinansiella kostnaden för attnå alla delmål under miljökvalitetsmålet till totalt ca 9,7miljarder kronor . Regeringen bedömer attdet behövs ytterligare resurser för bl.a. skydd av värdefullskogsmark samt för rådgivning och information. För innevarande årberäknar regeringen att göra vissa omprioriteringar av resurser inom2001 års utgiftsram. Med det anförda avstyrker utskottet motion MJ46(c) yrkande 1 i den mån motionsyrkandet inte kan anses tillgodosett.En jämförelse ger vid handen att regeringens förslag till arealenskyddsvärd skogsmark som skall undantas från skogsproduktion innebären högre ambitionsnivå för det statliga åtagande än vad som angavs iproposition 1997/98:145 Svenska miljömål (bet. 1998/99:MJU6). Medhänvisning härtill och till vad utskottet i tillämpliga delar anförtovan avstyrks motion MJ45 (m) yrkande 20.Som regeringen anför bör naturvårdens sociala dimension, deskyddade områdenas betydelse för friluftslivet och det ökade behovetatt bevara tätortsnära natur fortsättningsvis väga tungt när ettområdes skyddsvärde skall bedömas. Även skogens kulturmiljövärdenskall vägas in i bedömningen och bevarandevärdena för friluftslivetsintressen, tätortsnära miljö, skogens kulturmiljöer m.m. skall imöjligaste mån samordnas med skyddet av den biologiska mångfalden iskogslandskapet för att uppnå synergieffekter i bevarandearbetet.Utskottet, som därvid gör samma bedömning som regeringen, avstyrkermot denna bakgrund motion MJ45 (m) yrkande 21.Vid flera tidigare tillfällen och har utskottetuttalat sig om principerna för ansvaret vid bevarandet avskyddsvärda områden m.m. (prop. 2001/01:111, 2000/01:MJU18 m.fl.).Principerna återfinns även i motiven till (prop.1997/98:45, bet. 1997/98:JoU20). Uttalandet innebär i korthet attansvaret för att säkerställa den biologiska mångfalden inte fårbegränsas till att bli en fråga om statens ekonomiska resurser förintrångs- och inlösenersättningar. En princip, parallellt medPolluter Pays Principle, borde utformas där förvaltande av naturenoch den biologiska mångfalden blir ett normalt inslag i verksamhetenoch inte förutsätter statliga bidrag. Sammanfattningsvis kommiljöbalken att innebära att rätt till ersättning föreligger vidbeslut om nationalpark, naturreservat, kulturreservat,biotopskyddsområde, vattenskyddsområde samt föreläggande och förbudenligt den s.k. samrådsparagrafen (12 kap. 6 §). De ändringar ochförtydliganden i m.m. som föranleddes av genomförande avvissa bestämmelser det s.k. art- och habitatdirektivet samtfågeldirektivet och som behandlades av utskottet innebarbl.a. att rätten till ersättning för inskränkning i markanvändningenutvidgades något. Utskottet, vars inställning kvarstår, avstyrkermot den bakgrunden motionerna MJ45 (m) yrkande 14 och MJ46 (c)yrkandena 2 och 3.Även frågor om ersättning för skador på skog behandlades avutskottet (2000/01:MJU18). Utskottet erinrade då om attde statliga bidragen för åtgärder mot skogsskador m.m., i likhet medövriga bidrag som finansierades med skogsvårdsavgiftsmedel,avskaffades i samband med skogspolitiska beslut. Medhänvisning härtill och till vad utskottet anfört ovan avstyrksmotion MJ46 (c) yrkande 7.De senaste åren har stora satsningar gjorts via statsbudgeten föratt långsiktigt bevara och främja skogens biologiska mångfald bådegenom avsättning av större skogsområden som naturreservat och skyddav mindre objekt genom biotopskydd. I årets budgetproposition(utg.omr. 20 och 23) föreslås att avsätts tillolika miljöåtgärder med anknytning till skogen och skogsvården ochatt avsätts till biotopskydd. Med det anfördaavstyrker utskottet motion MJ37 (fp) yrkande 5 i den mån motionen idenna del inte kan anses tillgodosedd.När det gäller principerna för redovisning av skyddad skogsmarkvill utskottet hänvisa till sitt uttalande i frågan (bet. 2000/01:MJU5). Med utgångspunkt i regeringens bedömning iproposition 1997/98:158 Uppföljning av skogspolitiken ansågutskottet att regeringen och berörda myndigheter har full frihet atti förekommande fall redovisa skogsimpedimenten på det sätt som ärlämpligt, t.ex. med uppgift om det faktiska förhållandet attimpedimenten i praktiken åtnjuter ett starkt skydd motskogsavverkning. Det kan tilläggas att i detinternationella samarbetet följer allmänt vedertagna principer förstatistisk redovisning av skogsmark och skyddad mark. Utskottet villäven hänvisa till Artdatabankens publicerade undersökningsom visar att de lågproduktiva skogarna hyser få arter, och framförallt mycket få hotade arter. Enligt Artdatabanken är av derödlistade arterna helt beroende av mer produktiva skogar. Därmedfår syftet med motionerna MJ43 (fp) yrkande 2 och MJ46 (c) yrkande 5i väsentliga delar anses tillgodosett.I likhet med regeringen anser utskottet att befintlig lagstiftning- främst skogsvårdslagen, , jordabalken och lagen omkulturminnen - i huvudsak är tillräcklig för att målet Levandeskogar skall kunna nås genom de åtgärder som kommer att vidtas föratt nå de föreslagna delmålen. I propositionen anförs emellertid atten översyn av myndigheternas föreskrifter för tillämpningen kommeratt ske inom ramen för den återkommande utvärderingen avskogspolitiken. Därtill behövs det rådgivnings- ochinformationsinsatser samt inventering av skyddsvärda områden liksombättre kunskap om hur omfattande bränder behöver vara för att ge ettbra naturvårdsresultat. Enligt vad utskottet inhämtat harNaturvårdsverket för avsikt att inleda ett arbete med att ta fram enpolicy för naturvårdsbränning i samråd med berörda intressenter. Medhänvisning härtill och till vad utskottet anfört ovan finnerutskottet syftet med motionerna MJ44 (fp) yrkande 2 delvis och MJ765(fp) yrkande 1 i allt väsentligt tillgodosett.Det krävs en rad åtgärder i fråga om sättet att sköta och brukaskogen. Insatserna för att öka mängden död ved i hela landet bestårfrämst av förbättrad hänsyn i skogsbruket, dvs. att lämna grov dödved och "döende" träd vid avverkning, spara lövträd vid röjning ochgallring och skapa död ved i form av högstubbar. Utskottet delarregeringens uppfattning att en höjning av ambitionsnivån beträffandedöd ved är angelägen. Som regeringen anför skall mängden hård dödved öka med i hela landet och med avsevärt mer i områdendär den biologiska mångfalden är särskilt hotad. Arealen äldrelövrik skog skall öka med , arealen gammal skog med minst5 % och arealen mark föryngrad med lövskog skall öka i hela landet.Åtgärden bör bli föremål för uppföljning och utvärdering inom ramenför den återkommande utvärderingen av skogspolitiken. Även arealenäldre lövskog bör öka i hela landet. Vad som avses med äldrevarierar i landet men syftet är att i första hand förstärka ochbevara biologisk mångfald särskilt på marker som tidigare präglatsav lövskog, t.ex. äldre jordbruksbygd. Åtgärderna bör även ta siktepå landskapets kulturhistoriska strukturer, och en generell strävanbör vara att förstärka andelen gammal skog. Därmed tillstyrkerutskottet regeringens förslag till delmål 2 undermiljökvalitetsmålet Levande skogar och avstyrker motionerna MJ45 (m)yrkande 22 och MJ46 (c) yrkande 6.I dag skyddas fornlämningar bl.a. enligt lagen (1988:950) omkulturminnen. Undersökningar visar emellertid att sådana lämningar iskogen ofta tar skada i samband med avverkning och markberedning.Antalet forn- och kulturlämningar i skogsmarkerna uppgår till mellan43 000 och 53 000. Som regeringen anför är förekomsten avkulturmiljöer i skogslandskapet inte tillräckligt väl kartlagd ellersynliggjord. Ökade kunskaper skulle enligt utskottets uppfattningmedföra större hänsyn i skogsbruket och bromsa utarmningen av detagrara, skogliga och industriella kulturarvet. Att inventerakulturlämningar i skogslandskapet och göra de mest skyddsvärdaobjekten kända för berörda myndigheter och markägare är därför enangelägen fråga under delmål 3. Genom det fornminnesprojekt som nubedrivs av kommer informationen fråninventeringarna att kunna digitaliseras och därmed bli lättaretillgängliga. Det ankommer i första hand på ochRiksantikvarieämbetet att gemensamt utföra åtgärden. Resultaten fråninventeringen bör enligt utskottets mening ge tillräckligt underlagför att bedöma behovet av hänsyn till kulturmiljön och åtgärder tillskydd för forn- och kulturlämningar och göras tillgängliga förmarkägare som har kulturvärden på sina skogsmarker. Underlaget börkunna integreras med skogssektorns egna planeringsinstrument somgröna skogsbruksplaner eller utnyttjas vid landskapsekologiskplanering. Skogsbrukets åtgärder kan därefter anpassas ochskonsammare metoder utvecklas, t.ex. för åldersblandade skogar. Somregeringen anför räcker ofta den hänsyn som föreskrivs iskogsvårdslagen men ibland är det nödvändigt att avstå frånskogsbruk, och aktiva insatser för underhåll och skötsel avkulturvärdena är ofta nödvändiga. Även för detta delmål krävsrådgivning och information från berörda myndigheter. Under år 2000har använts till inventering av fornlämningar iskogen och till projektet och historia. Finansieringen harskett via sakanslag men även medarbetsmarknadsmedel. För att uppnå delmål 3 krävs emellertid ökadeinsatser. Regeringen har i regleringsbrev för tillRiksantikvarieämbetet anvisat särskilda medel för kunskapsuppbyggnadsom täcker denna ökade kostnad. I likhet med regeringen bedömerutskottet att dessa medel är tillräckliga för att nådelmålet . Det anförda innebär att utskottet tillstyrkerregeringens förslag till delmål 3 under miljökvalitetsmålet Levandeskogar och avstyrker motion MJ46 (c) yrkande 8.Enligt förslaget till delmål 4 under miljökvalitetsmålet skallåtgärdsprogram finnas och ha inletts för de hotadearter som har behov av riktade åtgärder. Detta innebär attstrategiska åtgärdsprogram för ett trettiotal arter i skogen skalltas fram. Det blir en uppgift för att i samverkanmed Artdatabanken och övriga berörda myndigheter upprätta, genomföraoch utvärdera programmen. När det gäller den vitryggiga hackspettenhar utskottet inhämtat att i samarbete med utarbetar ett åtgärdsprogram som kan väntasföre /02. Motionerna MJ44 (fp) yrkande 2 delvis ochMJ749 (mp) får därmed anses tillgodosedda. Det anförda innebär attutskottet tillstyrker regeringens förslag till delmål 4 undermiljökvalitetsmålet Levande skogar.Utskottet har inhämtat att iskrivelse begärde att regeringen skulle genomföra ensamordnad planering enligt 6 kap. 13 § miljöbalkenbeträffande /dalgång. Miljöministern svaradei brev att det i första hand fick anses vara enfråga för att fullgöra sin uppgift i fråga om denmellankommunala planeringen av . I brevet uttalademiljöministern också sin avsikt att följa utvecklingen i ärendet.Utskottet har vidare inhämtat att de gröna i Sundbyberghos i har begärt inrättande av ettinterimistiskt naturreservat för vissa delar av Igelbäckensavrinningsområde. beslutade attbegäran inte skulle föranleda någon åtgärd från sida.Som en grundläggande förutsättning för möjlighet attgenomföra en reservatsbildning angavs att kommunerna ställer sigpositiva till åtgärden, vilket enligt bedömning intevar fallet . Ett skydd av området framhöllsemellertid som angeläget och skulle därför arbetavidare i ärendet med målet att uppnå ett långsiktigt skydd avväsentliga delar av dalgång. Beslutet överklagades tillregeringen som avvisade ärendet på formella grunder. Med det anfördaavstyrker utskottet motion MJ756 (mp) i den mån motionen inte kananses tillgodosedd.Ett rikt odlingslandskapUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till delmål undermiljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap och avstyrkeren motion (m) om avslag på delmålen 1-3 och 6. Utskottetavstyrker även motioner (v, kd, c, fp) om bl.a. fulltutnyttjande av EU:s stödnivåer, vallstöd i hela landet,åtgärder för att hålla landskapet öppet och för attåterställa det skånska kulturlandskapet. Vidare avstyrkerutskottet motioner (s, fp, mp) om specialåtgärder för demest hotade växt- och djurarterna, en handlingsplan förhotade arter och skärpta straff för illegal handel medutrotningshotade växt- och djurarter.PropositionenMiljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap innebär attodlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologiskproduktion och livsmedelsproduktion skall skyddas som denbiologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks.Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom engeneration.Enligt regeringens förslag skall följande delmål gälla förmiljökvalitetsmålet.· skall samtliga ängs- och betesmarker bevaras ochskötas på ett sätt som bevarar deras värden. Arealen hävdadängsmark skall utökas med minst 5 000 ha och arealen hävdadbetesmark av de mest hotade typerna skall utökas med minst 13 000ha till år 2010.·· Mängden småbiotoper i odlingslandskapet skall bevaras i minstdagens omfattning i hela landet. Senast skall enstrategi finnas för hur mängden småbiotoper i slättbygden skallkunna öka.·· Mängden kulturbärande landskapselement som vårdas skall öka tillår 2010 med ca 70 %.·· skall det nationella programmet för växtgenetiskaresurser vara utbyggt och det skall finnas ett tillräckligt antalindivider för att långsiktigt säkerställa bevarandet av inhemskahusdjursraser i Sverige.·· skall åtgärdsprogram finnas och ha inletts för dehotade arter som har behov av riktade åtgärder.·· skall ett program finnas för hur lantbruketskulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader kan tas till vara.·Med de delmål som presenteras är enligt regeringen förutsättningarnagoda att nå miljökvalitetsmålet inom en generation. Ett stort ansvarvilar på länsstyrelserna att samordna insatserna inom olikapolitikområden. För att målen skall nås krävs att Miljö- ochlandsbygdsprogrammet ersätts med ett motsvarande program efter år2006. Ändringar i jordbrukets lönsamhet eller EU:s gemensammajordbrukspolitik kan förändra förutsättningarna såväl positivt somnegativt.Miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap bör i ettgenerationsperspektiv enligt regeringens bedömning innebära bl.a.följande:1. Åkermarken har ett välbalanserat näringstillstånd, bramarkstruktur och mullhalt samt så låg föroreningshalt attekosystemens funktioner och människors hälsa inte hotas.2.3. Odlingslandskapet brukas på sådant sätt att negativamiljöeffekter minimeras och den biologiska mångfalden gynnas.4.5. Jorden brukas på ett sådant sätt att markens långsiktigaproduktionsförmåga upprätthålls.6.7. Odlingslandskapet är öppet och variationsrikt med betydandeinslag av småbiotoper och vattenmiljöer.8.9. Biologiska och kulturhistoriska värden i odlingslandskapet somuppkommit genom lång, traditionsenlig skötsel bevaras ellerförbättras.10.11.Odlingslandskapets byggnader och bebyggelsemiljöer med särskildavärden bevaras och utvecklas.12.13.Hotade arter och naturtyper samt kulturmiljöer skyddas ochbevaras.14.15.Odlingslandskapets icke-domesticerade växt- och djurarter harsina livsmiljöer och spridningsvägar säkerställda.16.17.Den genetiska variationen hos domesticerade växt- och djurarterbevaras. Kulturväxter bevaras så långt möjligt på sina historiskaplatser.18.19.Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hotaden biologiska mångfalden introduceras inte.20.MotionernaEnligt motion MJ45 (m) bör besluta att regeringens förslagtill delmålen 1, 2 och 3 under miljökvalitetsmålet Ett riktodlingslandskap ersätts med ett delmål med följande lydelse:Miljöpolitiken vad gäller naturvården och miljö- ochlandsbygdsprogram inom jordbrukspolitiken skall utformas så att entillräckligt stor variation av naturtyper med inslag av småbiotoper,vattenmiljöer och betande djur bevaras för att senast år 2010säkerställa en långsiktig biologisk mångfald (yrkande 23).De grundläggande värdena för prioriteringarna i arbetet med attuppnå en ekologiskt hållbar utveckling framhålls i motion MJ45 (m)yrkande 1. Motionärerna motsätter sig ett statiskt tänkande om attalla kulturlandskap till varje pris måste bevaras. Brukningsmetoderhar genom tiderna förändrats och så har också natur ochlandskapsbild. I motion MJ46 (c) betonas vikten av att jordbruketses som en resurs i miljöarbetet (yrkande 39), och jordbruket börerkännas och ersättas för de miljö- och kulturmiljötjänster detlevererar till samhället (yrkande 18).I motion MJ47 (kd) begärs att framöver fullt ut skallutnyttja de möjligheter att utveckla ett rikt odlingslandskap somMiljö- och landsbygdsprogrammet och medlemskapet i EU erbjuder(yrkande 3). Även i motion MJ46 (c) betonas vikten av att Sverigeutnyttjar de EU-stöd och de nivåer vi har rätt till (yrkande 16).Frågan om säkerställande av ängsmark, hagmark och extensivt användbetesmark tas upp i motion MJ37 (fp). bör minskningenav dessa marktyper ha upphört, vilket kräver förändrade miljö- ochnaturinriktade bidragssystem inom jordbruket (yrkande 6). Behovet avinsatser för att upprätthålla värdefulla ängar och hagar till nyttaför artrikedomen inom såväl växt- som djurvärlden påtalas i motionMJ835 (kd). I motion MJ46 (c) begärs vallstöd i hela landet. Stödetär enligt motionärerna ett viktigt styrmedel för att bevara ett riktoch öppet odlingslandskap (yrkande 19). Vikten av att hållalandskapet öppet betonas även i motion MJ840 (c). Arbetet med detöppna landskapet innebär många stimulerande arbetstillfällen(yrkande 1). Åtgärder för att återställa det skånskakulturlandskapet efterlyses i motion MJ738 (kd). Behovet avförstärkt skydd för sjö- och åslandskapet vid Romeleåsen framhålls imotion MJ828 (s). Konflikten mellan kulturmiljövård och naturvårdtas upp i motion MJ776 (s). Kulturmiljövårdens intressen måstetillgodoses bättre och det bör utredas vilka konsekvenser ett skyddenligt Natura 2000 får för kulturmiljövärdena i dessa områden.I motion MJ37 (fp) föreslås ett antal specialåtgärder för de mesthotade djur- och växtarterna. Alla lagar med direkt bäring påkonflikter mellan bevarande och exploatering av naturresurser skallinarbetas i och bevarandemål och exploateringsmål skalljämställas. Ett tydliggörande av de enskilda jord- ochskogsbruksföretagens ansvar för de miljöstörningar de orsakar börsnarast införas bland de mål och strategier som redovisats för attnå en hållbar utveckling för den biologiska mångfalden iodlingslandskap och skog. Direkta åtgärder måste vidtas för de mestakut hotade arterna (yrkande 3). Enligt motion MJ711 (c) skallmiljökvalitetsnormer omfatta även biologisk mångfald (yrkande 22).För att värna den biologiska mångfalden påtalas i motion MJ743 (mp)behovet av en nationell strategi (yrkande 1) och av en handlingsplanför arter på hotlistan (yrkande 2). I motionens yrkande 4 begärstillkännagivande om mångfalden i allmänhet och för de hotade arternai synnerhet. Enligt motion MJ234 (v) bör regeringen med högstaprioritet aktivt verka för att skapa förutsättningar för attSveriges nationella och internationella åtaganden vad gällerbiologisk mångfald fullföljs (yrkande 1). Vidare anförs i motionenatt det är viktigt att jordbruk med betesdjur får sådana ekonomiskaförutsättningar att det stimulerar till att driva jordbruket vidare.Ett led i detta arbete kan vara att, i samverkan mellan kommunerna,lantbrukets företrädare och länsstyrelserna, utveckla lokalahandlingsplaner i vilka man analyserar jordbrukets förutsättningar ide aktuella bygderna. Möjligheterna och förutsättningarna för atthålla betesdjur måste då ges särskild vikt (yrkande 2). I motionMJ737 (kd) framhålls behovet av en aktionsplan för att utrota denmycket giftiga jättebjörnlokan i Sverige.Skärpning av straffen för illegal handel med utrotningshotade djuroch växter efterlyses i motion MJ815 (s).I motion MJ45 (m) yrkas avslag på regeringens förslag till delmål6 under miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Det finnsenligt motionärerna goda skäl att bevara kulturhistoriska byggnadermen delmålet hör inte hemma som delmål syftande till att uppnåekologisk hållbarhet (yrkande 24).Utskottets ställningstagandeOdlingslandskapet är resultatet av människans brukande ochomformning av naturen för att möjliggöralivsmedelsproduktion. Landskapet utgör livsmiljö för många djur- ochväxtarter och är en viktig del av vårt kulturarv. Byggnader,landskapselement och sammansättningen av arter och naturtyperberättar om hur kulturarvet nyttjats genom tiderna. Det är enligtutskottets mening viktigt att beakta helheten i odlingslandskapet.Naturvårdsverkets arbete med den nationella bevarandeplanen förodlingslandskapet präglas av ett sådant helhetstänkande och dettaarbete bör fullföljas. De av tidigare fastställdasektorsmålen för jordbruks- och livsmedelspolitiken, dvs. att slåvakt om ett rikt och varierat odlingslandskap och dess kulturvärdenoch att bevara den biologiska mångfalden, är enligt utskottetsmening väl förenliga med miljökvalitetsmålet Ett riktodlingslandskap och bör fortsätta att gälla.Det finns värdefulla arealer som inte hävdas och en del avdessa behöver restaureras. I dessa arealer ingår bl.a. områden somhar föreslagits till Natura 2000 enligt EG:s art- ochhabitatdirektiv (92/43/EG) och som därmed har förpliktigatsig att bevara. Regeringens förslag till delmål 1 innebär attsamtliga ängs- och hagmarker skall kunna hävdas . Vidareskapas enligt utskottets mening förutsättningar för att arealenhävdade ängsmarker skall kunna fördubblas och att arealen betesmarki skall kunna öka med till år 2010.Småbiotoper som åkerholmar, dikesrenar, småvatten, odlingsrösenm.m. är livsmiljöer för värdefulla arter och utgör spridningslinjerför arter med dålig spridningsförmåga. De bidrar också till denvariation i odlingslandskapet som många arter kräver. Småbiotopernaär därför nödvändiga för att populationer inte skall isoleras ochdärmed bli än mer sårbara för genetiska och andra slumpfaktorer. Deutgör också ofta värdefulla kulturelement som är viktiga förodlingslandskapets karaktär. Som regeringen anför är avsikten medbevarande och återskapandet att vända den negativa utveckling somArtdatabanken redovisat för arter knutna till odlingslandskapet.Odlingslandskapets kulturbärande landskapselement som t.ex.fornlämningar, alléer, gärdesgårdar och stenmurar är en omistlig delav vårt kulturella och historiska arv som de har stortupplevelsevärde för många människor. De har också betydelse för denbiologiska mångfalden genom att utgöra livsmiljöer för sällsynta ochhotade växt- och djurarter. Kunskapen om hur dessa landskapselementtraditionellt skall kunna hävdas håller emellertid på att försvinna.Utskottet delar regeringens uppfattning att det är nödvändigt attvända denna utveckling för att delmål 3 skall kunna uppnås.