bet · GO01SfU8 · 2001-02-06 00:00:00 — Lag om svenskt medborgarskap Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01SfU8Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI proposition 1999/2000:147 Lag om svensktmedborgarskap föreslår regeringen() att antar förslagettill lag om svenskt medborgarskap samt förslagettill lag om ändring i lagen (1987:813) omhomosexuella sambor. Vidare föreslås att riksdagendels godkänner att säger upp 1963 årskonvention om begränsning av fall av flerfaldigtmedborgarskap och om militära förpliktelser i fallav flerfaldigt medborgarskap, dels godkänner 1997års europeiska konvention om medborgarskap.Regeringens förslag återges i bilaga 1 ochlagförslagen i bilaga 2.Med anledning av propositionen har fyra motionerväckts. I detta sammanhang behandlar utskottet ävensju motionsyrkanden från den allmänna motionstiden1999 och tre motionsyrkanden från den allmännamotionstiden . Förslagen i motionerna återges ibilaga 1.Konstitutionsutskottet har yttrat sig över dedelar av propositionen som rör regeringsformen samtöver motion 2000/01:Sf3 yrkandena 3 och 9.Försvarsutskottet har yttrat sig över propositionenoch motionerna 2000/01:Sf3 yrkandena 2 och 5.Yttrandena återges i bilagorna 3 och 4.Under behandlingen har utskottet mottagit enskrivelse från föreningen i världen. Utskottet behandlar i betänkandet regeringensproposition /2000:147 Lag om svensktmedborgarskap och motioner som väckts med anledningav propositionen. I betänkandet behandlas ävenmotioner från de allmänna motionstiderna 1999 och2000 som rör frågor om svenskt medborgarskap.I propositionen föreslås en ny lag om svensktmedborgarskap. Vidare föreslås att riksdagengodkänner att säger upp europeiskakonvention om begränsning av fall av flerfaldigtmedborgarskap och om militära förpliktelser i fallav flerfaldigt medborgarskap samt godkänner 1997 årseuropeiska konvention om medborgarskap.De huvudsakliga förändringarna i den nya lagen äratt det enligt svenska bestämmelser skall bli fulltut möjligt att ha dubbelt medborgarskap. Vidareföreslås att ett barn med en svensk far alltid skallförvärva svenskt medborgarskap vid födelsen ombarnet föds i . Om barnet föds i utlandetskall det kunna få svenskt medborgarskap genomanmälan. När det gäller barn somadopterats av en svensk medborgare föreslås attutländska adoptionsbeslut som gäller i Sverigedirekt på grund av lag skall medföra automatisktförvärv av svenskt medborgarskap för barnet.Vidare föreslås att ett statslöst barn som fötts iSverige skall kunna få svenskt medborgarskap genomanmälan om barnet har permanent uppehållstillstånd iSverige och hemvist här. Ett statslöst barn somkommer till under sin uppväxt skall kunna fåsvenskt medborgarskap genom anmälan om barnet harpermanent uppehållstillstånd i och hemvisthär . Barn med utländsktmedborgarskap skall kunna få svenskt medborgarskapom barnet har permanent uppehållstillstånd i landetoch hemvist här sedan minst fem år.I propositionen föreslås också att s.k.säkerhetsärenden skall avgöras av Migrationsverketsom första instans och att verkets beslut skallkunna överklagas till regeringen.Den nya lagen föreslås träda i kraft den 1 juli2001. Till föreslås att reglerna omautomatisk förlust av svenskt medborgarskap skalltillämpas gentemot de länder som är bundna avbestämmelserna om begränsning av fall av flerfaldigtmedborgarskap europeiska konvention. Densom blivit av med sitt svenska medborgarskap tillföljd av principen om undvikande av dubblamedborgarskap skall kunna återfå det svenskamedborgarskapet om han eller hon före den 1 juli2003 anmäler önskemål om detta.Utskottet tillstyrker propositionen med ettförtydligande i övergångsbestämmelserna ochavstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats åtta reservationer ochtre särskilda yttranden. I motion 2000/01:Sf3 av m.fl. (m)anförs att det inte föreligger något bärande motivför att överge den i svensk offentlig rättgrundläggande principen om undvikande av dubblamedborgarskap. Det finns snarare goda skäl attstärka medborgarskapets status och innehåll istället för att urholka det. Medborgarskapets storabetydelse minskas inte på något sätt av den allmännaglobaliseringen eller medlemskapet i EU. Atttillmäta medborgarskapet stor betydelse står inte imotsättning till rörlighet över gränserna och ettöppet klimat för människor att bosätta sig i andraländer kortare eller längre tider. Medborgarskapetger enligt motionärerna den enskilde tydligaskyldigheter och rättigheter gentemot staten.Motionärerna anser vidare att det är principielltviktigt att slå fast att en medborgare inte bör hamöjlighet att aktivt genom valhandlingar eller genomvalbarhet vara med och påverka den politiskautvecklingen i flera länder och att ett av deviktigaste åtaganden en stat har gentemot sinamedborgare är att ge konsulärt bistånd. Motionärernaanser inte att möjligheten att ha kvar ett ellerflera medborgarskap, när man erhåller ett svenskt, isig generellt bidrar till en bättre integration.I motionen yrkas att dels avslårregeringens förslag att överge principen omundvikande av dubbelt medborgarskap, dels avslårförslaget att säga upp konvention(yrkandena 1 och 2) och dels ger regeringen tillkänna vad som i fråga om dubbelt medborgarskapanförts om rösträtt, konsulärt bistånd, värnpliktoch säkerhetsaspekter samt integration (yrkandena3-6).I två motioner från den allmänna motionstiden 1999begärs tillkännagivanden om att dubbla medborgarskapbör tillåtas.I motion 1999/2000:Sf637 av m.fl.(c) yrkande 11 anförs att dubbelt medborgarskap kanunderlätta integrationsprocessen.Också i motion 1999/2000:Sf640 av () yrkande 12 anförs att integrationen hindras avprincipen om att undvika dubbla medborgarskap.Utskottets ställningstagandeDe nuvarande reglerna om förvärv och förlust avsvenskt medborgarskap har sedan de trädde i kraftgenomgått mindre förändringar men inte varit föremålför någon mer genomgripande översyn. Reglerna byggerpå tre grundprinciper: härstamningsprincipen, sominnebär att föräldrarnas medborgarskap är avgörandeför vilket medborgarskap ett barn skall få vidfödelsen, samt principerna om att undvika dubbeltmedborgarskap och statslöshet.Principen om undvikande av dubbelt medborgarskaphar i många delar varit avgörande för utformningenav MedbL, och flera av bestämmelserna i lagen harsom tidigare nämnts till syfte att begränsauppkomsten av dubbla medborgarskap, exempelvis 4 §om återvinning, 6 § om villkor för naturalisationoch 7 § om förlust av svenskt medborgarskap.Utskottet kan konstatera att stora förändringarhar skett i samhället under de somlagstiftningen varit gällande. Personers rörlighetöver nationsgränserna har ökat och många bosättersig, frivilligt eller ofrivilligt, i ett annat landän det där de föddes. Det har även skett en allmäntökad internationalisering, och svensk internationellprivat- och processrättslig lagstiftning harutvecklats i riktning mot att en persons hemvisttillmäts större vikt än medborgarskapet när valmellan olika rättssystem uppstår. Mot denna bakgrundär den nuvarande lagen enligt utskottets mening ibehov av modernisering och anpassning till nyaförhållanden. Utskottet anser i likhet medregeringen att utgångspunkten för den nyalagstiftningen bör vara härstamningsprincipen ochprincipen om undvikande av statslöshet. Fråga är omprincipen om undvikande av dubbelt medborgarskap böröverges. För att tillåta dubbelt medborgarskap talaren rad fördelar för enskilda personer. Bland annatkan den enskilde utan särskilt tillstånd bosätta sigoch arbeta i vart och ett av medborgarskapsländernaoch han eller hon kan besöka ursprungslandet utanhänsyn till eventuella visumregler. När det gällermedborgarskapets betydelse för integrationen kan detmed tanke på identitet, traditioner och kulturarvför många vara svårt att avsäga sig sitt tidigaremedborgarskap. Den trygghet det innebär att ha detgamla medborgarskapet kvar kan bidra till ensnabbare integrering i det nya samhället. Att fåsvenskt medborgarskap är också enligt utskottetsuppfattning i sig ett viktigt led iintegrationsprocessen, inte minst för att det ger enfull politisk delaktighet i Sverige.När det gäller dubbel rösträtt delar utskottetregeringens inställning att det ur principiellsynpunkt är viktigt att en enskild kan påverkaförsvars-, utrikes- och säkerhetspolitiken endast iett land. Det finns inte någon bra lösning påproblemet med att dubbla medborgarskap också i mångafall ger rätt att rösta i fler än ett landsparlamentsval, men det är enligt utskottetsuppfattning sannolikt förhållandevis få människorsom kommer att utnyttja sin dubbla rösträtt.Utskottet anser i likhet med regeringen ochkonstitutionsutskottet att dubbel rösträtt ochvalbarhet inte utgör tillräckliga skäl mot atttillåta dubbelt medborgarskap fullt ut.I fråga om möjligheterna att ge konsulärt biståndkan utskottet konstatera att den som har dubbeltmedborgarskap befinner sig i en mer utsatt positionän personer med enbart ett medborgarskap. Det ärdock den enskilde som själv måste ställa detta irelation till sitt intresse av att ha dubblamedborgarskap. Den som har dubbelt medborgarskap kanockså välja att i en enskild situation minska riskengenom att t.ex. avstå från att besöka det andralandet. Utskottet vill poängtera vikten av att densom beviljas svenskt medborgarskap och som behållersitt andra medborgarskap får tydlig information omde problem som kan uppstå.Vad gäller frågor som hänger samman med dubbeltmedborgarskap och fullgörande av värnplikt samtsäkerhetsaspekter har försvarsutskottet i sittyttrande bedömt att det ur försvarspolitisksynvinkel inte finns några avgörande nackdelar medatt införa flerfaldigt medborgarskap. Beträffande endel internationella uppdrag, t.ex. fredsbevarandeoperationer, har anförts att en persons dubblamedborgarskap kan vara direkt olämpligt. mening bör emellertid dennaaspekt kunna vägas in som en av flera omständighetervid den lämplighets- och säkerhetsbedömning somalltid föregår en anställning inom försvaret.Socialförsäkringsutskottet har ingen annanuppfattning i dessa avseenden.Utskottet anser att vid en samlad bedömning avför- respektive nackdelar med att tillåta dubbeltmedborgarskap talar övervägande skäl för attprincipen om undvikande av dubbelt medborgarskap böröverges. Det bör således inte enligt svensk lagkrävas att den som söker svenskt medborgarskapavsäger sig sitt tidigare medborgarskap. Inte hellerskall en svensk medborgare som förvärvar annatmedborgarskap förlora det svenska medborgarskapet.Utskottet vill emellertid peka på att förslagenavser förändringar av svenska regler och att ettannat lands medborgarskapslagstiftning således kanhindra en person från att ha dubbla medborgarskap.Utskottet tillstyrker regeringens förslag attriksdagen godkänner att säger upp 1963 årskonvention om begränsning av fall av flerfaldigtmedborgarskap och om militära förpliktelser i fallav flerfaldigt medborgarskap samt godkänner 1997 årseuropeiska konvention om medborgarskap.Med det anförda avstyrker utskottet motion2000/01:Sf3 yrkandena 1-6.Motionerna 1999/2000:Sf637 yrkande 11 och1999/2000:Sf640 yrkande 12 får med det anförda ansestillgodosedda och avstyrks.Svenskt medborgarskap genom adoptionUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag om attäven utomnordiska adoptionsbeslut som gälleri på grund av lag skall medföraautomatiskt förvärv av svenskt medborgarskapför adoptivbarn om någon av personerna somadopterar är svensk medborgare och barnetinte har fyllt 12 år.Riksdagen avslår ett motionsyrkande om attadoptivbarn, som fyllt men inte ,genom anmälan och utan krav på hemvist skallfå förvärva svenskt medborgarskap om en avadoptivföräldrarna är svensk medborgare.Jämför reservation 2 (kd).Gällande ordningI enlighet med 1 a § MedbL förvärvar barn under 12år som adopteras av svenska medborgare svensktmedborgarskap automatiskt. Detta gäller dock inte omadoptionen grundas på ett utländskt adoptionsbeslutsom gäller automatiskt i till följd avbestämmelserna i lagen (1971:796) om internationellarättsförhållanden rörande adoption. I dessa fall ärbarnet hänvisat till att ansöka om naturalisation.För självständig naturalisation av barn under 15år ställs enligt nu gällande praxis vanligtvis ingetkrav på att barnet skall ha hemvist i ,förutsatt att någon av föräldrarna är svenskmedborgare. I regel krävs dock att barnet är bosattutanför sitt hemland. För barn mellan 15 och 18 årställs i regel krav på hemvist sedan tre år.Samma dispensregler gäller för adoptivbarn som förandra barn som söker svenskt medborgarskap.PropositionenGrundregeln i är att adoptivbarn irättsligt hänseende likställs med biologiska barn.Rättsliga skillnader mellan biologiska barn ochadoptivbarn bör därför enligt propositionen finnasendast när det finns starka skäl härför.Regeringen, som gör den bedömningen attövervägande skäl talar för att behandla allaadoptionsbeslut som gäller i på samma sätt,föreslår att även utomnordiska adoptionsbeslut somgäller i på grund av lag skall medföraautomatiskt förvärv av svenskt medborgarskap föradoptivbarnet om någon av personerna som adopterarär svensk medborgare och barnet inte har fyllt 12år.I propositionen anförs att när det gällermöjligheten för adoptivbarn som fyllt att fåsvenskt medborgarskap genom självständignaturalisation gäller samma dispensregler som förandra barn. För ett barn mellan krävsenligt praxis hemvisttid, oavsett om barnetär adopterat eller har kommit till på annatsätt, förutsatt att någon av föräldrarna är svenskmedborgare. Regeringen anser att en förändring avhemvistkravet för adoptivbarnen skulle få till följdatt adoptivbarn i naturalisationsärenden fick en mergynnsam ställning än biologiska barn. Mot bakgrundav vad som ovan anförts om att adoptivbarn ochbiologiska barn skall vara likställda i rättsligthänseende är en sådan skillnad enligt regeringensuppfattning inte lämplig.MotionI motion 2000/01:Sf4 av m.fl. (kd)begärs i yrkande 1 förslag om att adoptivbarn, somfyllt men inte , genom anmälan och utankrav på hemvist skall få förvärva svensktmedborgarskap om en av adoptivföräldrarna är svenskmedborgare. Motionärerna anser att en annan ordningän vad som gäller för biologiska barn som ansöker omsjälvständig naturalisation kan gälla föradoptivbarn eftersom adoptivbarn inte har sammamedborgarskap som adoptivföräldrarna när de kommertill Sverige.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser positivt på förslaget att även de barnunder som adopterats av svensk medborgareenligt ett utländskt adoptionsbeslut som gäller iSverige skall förvärva svenskt medborgarskapautomatiskt. Härigenom kommer alla adoptionsbeslutsom gäller i enligt lag att behandlas påsamma sätt.När det gäller självständig naturalisation av barnöver råder enligt nuvarande praxis samma kravför adoptivbarn som för biologiska barn. Enförändring av hemvistkravet för adoptivbarnen lederenligt utskottets mening till att adoptivbarn inaturalisationsärenden får en mer gynnsam ställningän biologiska barn. Utskottet kan inte förorda ensådan ordning.Med det anförda avstyrker utskottet motion2000/01:Sf4 yrkande 1.Svenskt medborgarskap för statslösabarn och ungdomarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag om attett statslöst barn som fötts i skallkunna förvärva svenskt medborgarskap genomanmälan om barnet har permanentuppehållstillstånd och hemvist i . Ensådan anmälan skall göras innan barnet fylltfem år.Ett statslöst barn som kommer till Sverigeskall kunna förvärva svenskt medborgarskapgenom anmälan om barnet har permanentuppehållstillstånd i samt dessutomhemvist här . En sådan anmälanskall göras innan barnet fyllt 18 år.En statslös person skall efter det att haneller hon fyllt men före ålderkunna förvärva svenskt medborgarskap genomett anmälningsförfarande. Personen skall hapermanent uppehållstillstånd och hemvist iSverige sedan han eller hon fyllde 15 år.Riksdagen avslår motionsyrkanden om att engod man skall kunna göra en anmälan omförälder eller annan vårdnadshavare saknasoch att det för svenskt medborgarskap förstatslösa barn som är födda utomlands inteskall ställas krav på hemvist. Jämförreservation 3 (kd) och särskilt yttrande 1(mp).PropositionenI propositionen anges att undvikande av statslöshetär en viktig utgångspunkt för svensk lagstiftningoch praxis på medborgarskapsområdet. Det är ocksåutgångspunkten i flera internationella konventionersom åtagit sig att följa. Regeringen anseratt det är angeläget att bestämmelser införs somunderlättar förvärv av svenskt medborgarskap förbarn som fötts här såsom statslösa. Regeringenföreslår därför att ett statslöst barn som fötts iSverige skall kunna förvärva svenskt medborgarskapgenom anmälan om barnet har permanentuppehållstillstånd och hemvist i . En sådananmälan skall göras innan barnet fyllt . Ipropositionen anges att det är lämpligare med enreglering om anmälan framför automatiskt förvärv avden anledningen att ett automatiskt förvärv avsvenskt medborgarskap vid födelsen inte alltidstämmer överens med föräldrarnas önskemål.När det gäller statslösa barn som kommer tillSverige föreslår regeringen att dessa barn skallkunna förvärva svenskt medborgarskap genom anmälanom barnet har permanent uppehållstillstånd i Sverigesamt dessutom hemvist här . En sådananmälan skall göras innan barnet fyllt 18 år.I propositionen anges att kraven på permanentuppehållstillstånd och hemvist i sedan treår ger en verklig koppling mellan dessa barn och detsvenska samhället.Av allmänna rättsgrundsatser på familjerättensområde följer att även en särskilt förordnadvårdnadshavare är behörig att göra anmälan i falldär föräldrarna inte har vårdnaden om ett barn.Regeringen gör den bedömningen att detta även börframgå av lagen. Den eller de som har vårdnaden omett barn skall således kunna göra en anmälan.Har vårdnadshavaren avstått från att medverka tillatt barnet får svenskt medborgarskap bör det enligtpropositionen öppnas en möjlighet även för statslösapersoner att efter det att de fyllt18 år förvärva svenskt medborgarskap genom ettanmälningsförfarande. Anmälan skall kunna görasefter det att en statslös person fyllt meninnan denna fyllt . Vidare skall krävas attdenne har permanent uppehållstillstånd och hemvist iSverige sedan han eller hon fyllde 15 år.MotionerI motion 2000/01:Sf4 av m.fl. (kd) angesatt en anmälan om svenskt medborgarskap för ettstatslöst barn bör kunna göras av en god man omförälder eller annan vårdnadshavare saknas. Iyrkande 2 begärs ett tillkännagivande härom.Matz () anser i motion 2000/01:Sf274yrkande 10 att statslösa barn skall ha rätt attansöka om medborgarskap i och med att de fårpermanent uppehållstillstånd. Något krav på visshemvisttid skall inte finnas.I motion 1999/2000:Sf637 av m.fl. (c)yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att manbör underlätta för statslösa barn att erhållasvenskt medborgarskap.Utskottets ställningstagandeUndvikande av statslöshet är en viktig utgångspunktför svensk lagstiftning. En av grundprinciperna i1997 års konvention om medborgarskap är attstatslöshet så långt möjligt skall undvikas.Utskottet delar regeringens bedömning attstatslösa barn som fötts i bör erbjudassvenskt medborgarskap genom ett anmälningsförfarandei nära anslutning till födelsen. Utöver att ha föttsi bör barnet ha permanent uppehållstillståndoch hemvist här. Anmälan skall göras innan barnetfyllt fem år.Av lagförslaget framgår att det i dessa fall ärden eller de som har vårdnaden om ett barn som harrätt att göra en anmälan. Det kan således varaföräldrarna eller en särskilt förordnadvårdnadshavare. Utskottet kan inte ställa sig bakomyrkandet i motion 2000/01:Sf4 om att även en god manskall kunna göra en anmälan om svenskt medborgarskapför ett statslöst barn.Beträffande statslösa barn som kommer till Sverigeföreslås att också de bör kunna förvärva svensktmedborgarskap genom ett anmälningsförfarande på iprincip samma sätt som för de statslösa barn somfötts i . I likhet med regeringen anserutskottet att det för dessa barn bör krävas enhemvisttid här . Om anmälan görs efter detbarnet fyllt men krävs attpersonen har haft hemvist i sedan han ellerhon fyllde . Utskottet delar regeringensbedömning att det genom ett krav på viss hemvisttidi dessa fall erhålls en verklig koppling mellanbarnet och det svenska samhället.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna2000/01:Sf4 yrkande 2 och 2000/01:Sf274 yrkande 10.Motion 1999/2000:Sf637 yrkande 10 får ansestillgodosedd och avstyrks.Återkallelse av beslut omnaturalisationUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande om attett beslut om naturalisation bör kunnaåterkallas. Jämför reservation 4 (m).Gällande ordningI 2 kap. 7 § regeringsformen (RF) anges huvudregelnatt ingen medborgare som är eller har varit bosatt iriket får berövas sitt medborgarskap. Undantag frånförbudet att beröva en medborgare medborgarskapetgäller om medborgaren , efter uttryckligtsamtycke eller genom att inträda i allmän tjänst,blir medborgare i en annan stat. Vidare fårföreskrivas att barn skall följa sinaföräldrar eller en av dem i fråga om sittmedborgarskap samt - i enlighet med överenskommelsemed en annan stat - att den som sedan födelsen ärmedborgare även i den andra staten och är varaktigtbosatt där förlorar sitt svenska medborgarskap ålder eller senare.Det finns ingen möjlighet att återkalla ettbeslut om naturalisation som har meddelats pågrundval av felaktiga uppgifter.PropositionenRegeringen anser att en möjlighet att återkalla ettbeslut om svenskt medborgarskap som beviljats påfelaktiga eller falska grunder inte bör införas. Ipropositionen anges att en sådan möjlighet hardiskuterats i tidigare lagstiftningsärenden, men attnågot förslag härom inte har lagts fram. Ipropositionen berörs även frågan om ett beslut attbevilja svenskt medborgarskap på grund av felaktigaeller falska uppgifter skulle kunna anses som ennullitet (dvs. att det betraktas som obefintligt).Härvid anges i propositionen att hänsynen till denenskildes trygghet allmänt leder till att det finnsmindre anledning att anta att ett beslut är ennullitet om beslutet är gynnande än om beslutet ärbetungande. Likaså bör restriktivitet iakttas närdet gäller ett beslut med långtgåenderättsverkningar, t.ex. ett naturalisationsbeslut.Hur situationen skall hanteras bör enligtregeringens mening avgöras i rättstillämpningen, motbakgrund av förvaltningsrättsliga principer och medbeaktande av bestämmelsen i 2 kap. 7 § RF.MotionI motion 2000/01:Sf3 av m.fl. (m)yrkande 9 anförs att det är stötande för denallmänna rättskänslan att en person som har ettgrovt brottsregister och som har ljugit ellerbluffat sig till ett svenskt medborgarskap inte kanfråntas detta. Motionärerna anser att detta borde iän större utsträckning vara möjligt om regeringensförslag om dubbelt medborgarskap antas av riksdageneftersom personen då i de flesta fall har ett annatmedborgarskap. I motionen begärs etttillkännagivande härom.Utskottets ställningstagandeUtskottet har och senast i detav godkända betänkandet 1998/99:SfU3avstyrkt motionsyrkanden om att införa en möjlighetatt återkalla ett beslut om naturalisation.Utskottet ansåg att det inte borde införas en sådanmöjlighet, eftersom det skulle medföra attmedborgarskapet får olika rättsskydd beroende på omdet förvärvats genom födsel eller genomnaturalisation. Även familjerättsliga komplikationeranfördes mot att införa en möjlighet att återkallaett svenskt medborgarskap.Konstitutionsutskottet har i sitt yttrande anförtbl.a. att en möjlighet att återkalla ett beslut omnaturalisation skulle kräva en grundlagsändring. Fören grundlagsändring krävs enligtkonstitutionsutskottet mycket starka skäl och ensådan bör inte beslutas utan stor politisk enighet.Konstitutionsutskottet anser inte att en ändring iregeringsformen på denna punkt är motiverad.Med hänvisning till det anförda avstyrkersocialförsäkringsutskottet motion 2000/01:Sf3yrkande 9.Språkkunskaper m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om krav påspråkkunskaper m.m. för att erhålla svensktmedborgarskap och om konkurrensutsättning avsfi.