bet · GO01KrU8 · 2001-05-17 00:00:00 — Vidare skalli den fortsatta verksamhetenproduktionsanläggningarna i användas i minstsamma utsträckning som tidigare.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte något att erinra mot regeringensförslag, som således bör godkännas av riksdagen.Programverksamhet för språkliga och etniskaminoriteter (avsnitt 8.6)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna vad regeringenföreslår om riktlinjer förprogramverksamheten i vad avser språkliga ochetniska minoriteter.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkanden om- produktionsstöd till invandrarföreningar,jämför reservation 8 (m), och- textremsor på alla stora invandrarspråk.PropositionenI propositionen föreslås att programföretagen skallbeakta språkliga och etniska minoriteters intressen.Programföretagens insatser på detta område skallöka. Fyra av de nationella minoriteternas språk,nämligen samiska, finska, meänkieli och chib,skall inta en särställning.Vidare framhålls i propositionen att dejiddischtalande visserligen är få i men attdet finns ett ökat intresse för jiddisch ochatt det bör avspeglas i programutbudet.Regeringen anför i propositionen att det ärsärskilt angeläget att SR kan säkerställa en ökadtillgänglighet för den finska språkgruppen. Vidarebör programföretagen ta hänsyn till att olikaspråkgruppers behov kan förändras . Valetav språk i sändningarna bör vara något som, liksomhittills, företagen själva får avgöra.Av propositionen framgår vidare att publicservice-företagen redan har ettsärskilt ansvar för att kunna sända vid katastrofereller andra svåra påfrestningar på samhället.Erfarenheten har visat att det är viktigt att olikaspråkgrupper kan nås av information vid sådanahändelser. Programföretagen bör ta hänsyn till dettanär man planerar för beredskapen inför sådanasituationer.De tre programföretagen bör, liksom ,kunna lösa samarbetet i fråga om programverksamhetför språkliga och etniska minoriteter genomöverenskommelser mellan sig.MotionernaI två motioner, nämligen Kr1 (m) yrkande 1 i dennadel och K400 (m) yrkande 11 framförs förslag om attinom ramen för det statliga public service-uppdragetinrätta ett produktionsstöd tillinvandrarföreningar, som vill produceraradiosändningar över Internet. I den senare motionenföreslås dessutom att skallanvisas från rundradiokontot i syfte att inleda enförsöksverksamhet med s.k. nätradio.Motionärerna bakom motion Kr341 (v) föreslår attriksdagen i ett tillkännagivande för regeringenskall uttala sig om textremsor på minoritetsspråk(yrkande 4). Av motionstexten framgår att syftet medyrkandet är att SVT skall åläggas ett krav i nästasändningstillstånd att förse alla svenska programmed textremsor med text på minoritetsspråk.Utskottets ställningstagandePublic service-företagen har ett stort ansvar närdet gäller programutbudet på invandrar- ochminoritetsspråk och program för språkliga ochetniska minoriteter. Utskottet har inte något atterinra mot de förslag som lämnas i propositionen inu aktuellt hänseende. Det anförda innebär attriksdagen bör godkänna regeringens förslag tillriktlinjer i vad avser programverksamhet förspråkliga och etniska minoriteter.Utskottet vill tillägga att försvarsutskottetnyligen har uttalat att det är angeläget attmedborgare med utländsk bakgrund får information vidkatastrofer (bet. 2000/01:FöU8 s. 9).Försvarsutskottet har förutsatt att programföretagentar hänsyn till detta när man planerar förberedskapen inför sådana situationer.Kulturutskottet har inte någon annan uppfattning idenna fråga än försvarsutskottet.Då det gäller motionsförslaget att inrätta ettsärskilt produktionsstöd till invandrarföreningarför radiosändningar på Internet erinrar utskottet omde möjligheter som finns för alla medborgare attstarta Internetradio och att det redan finnstusentals radiostationer på . Vidare erinrarutskottet om den möjlighet som finns för föreningaratt starta närradiokanaler. Utskottet kan inte finnaatt det är motiverat att särskilda medel frånrundradiokontot skall avsättas för attinvandrarföreningar skall starta nätradio.Motionerna Kr1 (m) yrkande 1 i denna del och K400(m) yrkande 11 avstyrks.Förslaget att sända textremsor med text påminoritetsspråk är enligt vad utskottet inhämtatteoretiskt sett möjligt att genomföra då det gällerspråk som skrivs med latinskt alfabet utandiakritiska tecken. De s.k. accesstiderna skulleemellertid komma att förlängas vilket innebär enförsämring för text-TV-användarna. Ett genomförandeav motionsförslaget skulle också medföra kostnaderför översättning m.m. Utskottet är inte berett attföreslå att skall göra något uttalande medanledning av förslaget. Motion Kr341 (v) yrkande 4avstyrks.Spegling av hela landet (avsnitt 8.7)Decentraliserad organisation (avsnitt 8.7.1)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör med avslag på motionsyrkandengodkänna vad regeringen föreslår omriktlinjer i vad avser decentraliseradorganisation för och . Jämförreservation 9 (m, fp).PropositionenI propositionen föreslås att programföretagen skallha en decentraliserad organisation som skapar godaförutsättningar för mångfald och självständigtbeslutsfattande även på regional och lokal nivå. Denregionala och lokala organisationen skall utformasoch ges tillräckliga resurser så att förhållanden ihela landet kan speglas och representeras iprogramutbudet och att människor från hela landet istor utsträckning kan delta i programverksamheten.Den andel av allmänproduktionen i SR:s och SVT:ssändningar som produceras utanför skallockså under kommande tillståndsperiod uppgå tillminst . Den andel av resurserna förallmänproduktion som förbrukas av enheterna utanförStockholm skall behållas på minst nuvarande nivå.Programföretagens redovisning av verksamheten iden lokala och regionala organisationen och avfördelningen av produktionsresurser skallförtydligas. Av propositionen framgår att detinnebär att programföretagen i fortsättningen börredovisa såväl hur resurser och personal som andelav allmänproduktionen fördelas mellan ochövriga delar av landet. En sådan redovisning börockså innefatta uppgifter som beskriver fördelningenav produktionsresurser generellt inom företagen.Företagen bör också lämna en mer klargöranderedovisning av vad som kännetecknar denprogramproduktion som sker ute i landet, exempelvispå vilka sätt lokal och regional produktion ochmedverkande i denna faktiskt bidrar till att speglaförhållanden i hela landet (prop. s. 49).MotionernaOlika synpunkter på riktlinjerna förprogramföretagens decentraliserade organisation harframförts motionsvägen.I motion Kr1 (m) anser motionärerna att kravet attprogramföretagen skall spegla hela landet ärtillräckligt. Något villkor därutöver, som innebäratt av allmänproduktionen skall görasutanför , bör inte ställas (yrkande 1 idenna del). Liknande förslag framförs i motion Kr7(fp), vari sägs att det inte finns någon anledningatt binda upp SR och SVT vid någon procentsiffra.Riktlinjerna bör i detta hänseende vara mer allmäntformulerade, som noggranna utvärderingarbör göras av hur sådana riktlinjer efterlevs(yrkande 7).Förslaget i motion Kr282 (kd) yrkande 4 syftartill att andelen lokalt och regionalt produceradeprogram även i fortsättningen skall vara hög.Kvotering i procent kan vara en trubbig metod, menen tydlig markering behövs i detta hänseende, ansermotionärerna.I motion Kr13 (c) föreslås att riktlinjerna då detgäller decentraliserad organisation bör kompletterasmed ett krav att människor från hela landet skallges möjlighet att delta i rikssändningar och inteendast i lokala och regionala sändningar (yrkande5).Motionärerna bakom motion Kr343 (c) anser attpublic service-företagens möjligheter att sända merlokalt material skall förbättras (yrkande 6).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning är det viktigt att debåda programföretagen har endecentraliserad organisation så att de på olika sättkan spegla hela landet.Utskottet konstaterar att både SR, som harredaktionell bemanning på ett sextiotal orter, ochSVT, vars verksamhet är uppdelad på fyra regionermed elva produktionsorter och 15 lokalredaktioner,lever upp till kravet på decentraliseradorganisation. Därmed bör förutsättningarna vara godaför mångfald och självständigt beslutsfattande ävenpå regional och lokal nivå, i enlighet medregeringens förslag. Utskottet konstaterar också attde båda programföretagen redan nu lever upp tillkravet i propositionen att avallmänproduktionen skall göras utanför Stockholm.Utskottet tillstyrker att detta krav kvarstår undernästa tillståndsperiod. Likaledes tillstyrkerutskottet förslaget i propositionen att den andel avresurserna för allmänproduktion som förbrukas avenheterna utanför skall behållas på minstnuvarande nivå.Vidare vill utskottet - med hänvisning till detförslag som framförs i motion Kr13 (c) - förtydlighets skull understryka att människor i helalandet bör kunna delta i både det rikssända, detregionala och det lokala programutbudet. Utskottetanser också att det - med anledning av förslaget imotion Kr343 (c) - är angeläget att framhålla attresursfördelningen inom programföretagen görs på såsätt att de regionala och lokala redaktionerna äveni fortsättningen har ett tillräckligt stortekonomiskt utrymme för att sända lokalt ochregionalt material. Slutligen konstaterar utskottetatt riktlinjer rörande programföretagensorganisation torde komma att knytas till derasanslagsvillkor. Utskottet konstaterar därför - medanledning av vad som uttalas i motion Kr7 (fp) - attdet ankommer på regeringen att följa upp ochutvärdera i vad mån programföretagen lever upp tillgivna riktlinjer.Sammantaget anser utskottet att börgodkänna regeringens förslag till riktlinjer förprogramföretagen i vad avser decentraliseradorganisation. Därmed avstyrker utskottet motionernaKr1 (m) yrkande 1 i denna del, Kr7 (fp) yrkande 7,Kr13 (c) yrkande 5, Kr282 (kd) yrkande 4 och Kr343(c) yrkande 6.Frågor som rör behandlas iavsnittet Särskilda riktlinjer för SverigesUtbildningsradio (avsnitt 9).Utomståendes medverkan och utläggningar avproduktion m.m. (avsnitt 8.7.2)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör med avslag på motionsyrkandengodkänna vad regeringen föreslår omriktlinjer i vad avser utomståendes medverkanoch utläggningar av produktion m.m. Jämförreservationerna 10 (m) och 11 (kd, c, fp).PropositionenFör att public service-verksamhetens särart inteskall riskeras skall enligt regeringens förslagytterligare utläggningar av produktioner inteprioriteras av SVT. Ett riktmärke skall vara attomfattningen kan uppgå till ungefär nuvarande nivåmen att den inte får öka.SR skall under kommande tillståndsperiod strävaefter en högre grad av utläggningar,samarbetsprojekt och inköp av program.Omfattningen av utomståendes medverkan ochfrilansmedverkan av olika slag i den egnaproduktionen skall fortsatt hållas på en hög ochjämn nivå inom SVT och UR. SR skall öka omfattningenav utomståendes medverkan jämfört med utfallethittills under nuvarande tillståndsperiod.Programföretagens redovisning av dessa frågorskall förtydligas.MotionernaRegeringens förslag att SVT inte skall få öka sinautläggningar av produktioner avvisas av motionärernabakom motion Kr1 (m). Den föreslagna begränsningenskadar företagets möjlighet till programproduktionpå - för företaget - bästa sätt. Även tilltron tillföretagets oberoende skadas, anser motionärerna(yrkande 1 i denna del).I motion K400 (m) yrkas att programproduktion tillbetydande del skall ske i fristående företag i ochutanför (yrkande 9 i denna del).Regeringens styrning av utomståendes medverkan äralltför detaljerad anser motionärerna bakom motionKr8 (kd), som föreslår att företagsledningarna iprogramföretagen får frihet och förtroende attsjälva fatta beslut i detta slags frågor (yrkande5).Utskottets ställningstagandeUtskottet erinrar om att en av utgångspunkterna ipublic service-uppdraget är att det skall finnasmånga produktionskällor och att det skall vara enhög och jämn nivå på omfattningen av utomståendesmedverkan. Dessa utgångspunkter bör gälla även ifortsättningen. Som framgår av propositionen finnsdet uppenbarligen en risk för att ett avprogramföretagen, nämligen SVT, kan få svårare atthävda sin särart som public service-företag genomytterligare ökning av utläggningar. Utskottettillstyrker därför att SVT - i motsats till SR -inte bör prioritera ytterligare utläggningar totaltsett under nästa tillståndsperiod.Sammantaget anser utskottet att regeringensförslag då det gäller utläggningar av produktion ochutomståendes medverkan är väl avvägda och tydligautan att vara alltför detaljerade.Det anförda innebär att bör godkännaregeringens förslag till riktlinjer förprogramföretagen i vad avser utomståendes medverkanoch utläggningar av produktion m.m. samt avslåmotionerna Kr1 (m) yrkande 1 i denna del, K400 (m)yrkande 9 i denna del och Kr8 (kd) yrkande 5.Radio (avsnitt 8.8)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna regeringens förslag omRadio Sweden.PropositionenI propositionen föreslås att SR:s uppdrag att sändaprogram till utlandet skall vara oförändrat.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att skall godkännaregeringens förslag.Särskilda riktlinjer för SverigesUtbildningsradio (avsnitt 9)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör med avslag på motionsyrkandengodkänna regeringens förslag om UR:sverksamhet. Jämför reservation 12 (m, fp).Riksdagen bör även avslå ett motionsyrkandeom privatisering av UR. Jämför reservation 13(m).PropositionenRegeringen föreslår att UR i större utsträckning äni dag skall koncentrera sina insatser påutbildningsprogram. Samverkan mellan UR och SVTrespektive SR skall stärkas.Av propositionen framgår att UR:s uppdrag börförtydligas på vissa punkter. Bland annat sägs attsamarbetet mellan UR och SVT respektive SR börstärkas när det gäller folkbildningsuppdraget, somavser alla tre företagen, och arkivfrågor.Verksamhetens inriktning skall liksom varautbildningsprogram inom de fyra utbildningsområdenaförskola, ungdomsskola, högskola ochvuxenutbildning. Inom samtliga utbildningsområdenbör särskilt stöd och särskild stimulans ges tillgrupper med olika funktionshinder och till språkligaoch etniska minoriteter.För att stärka det samlade folkbildningsansvaret iradio och TV i allmänhetens tjänst börprogramföretagen under kommande tillståndsperiodgenom överenskommelser lösa samarbetet kring programsom inte primärt är avsedda att användas iutbildningssammanhang. Programföretagen börgemensamt utarbeta en plan för ett fördjupatsamarbete kring dessa frågor. Resultatet av detarbetet bör presenteras för regeringen under år 2002.MotionernaMotionärerna bakom Kr13 (c) anser att UR:s programså långt som det är möjligt skall produceras idistrikt och regioner utanför Stockholm.Målsättningen att av sändningarna skallvara regionalt producerade bör även gälla för UR(yrkande 3).Även motionärerna bakom motion Kr4 (s) anser attUR bör ha en decentraliserad organisation. Vidarebör en viss andel av företagets produktion, nämligen20 %, göras utanför Stockholm.I motion Kr7 (fp) föreslås att UR:sförlagsverksamhet skall läggas ned och attproduktionen av läromedel skall läggas ut på andraförlag efter upphandling (yrkande 11).I motion Kr1 (m) föreslås att UR skall privatiserasunder tillståndsperioden. Ställningen som publicservice-företag ger företaget en osundkonkurrensfördel, anser motionärerna (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med regeringen att det ärangeläget att UR:s uppdrag förtydligas och att det ihögre grad än tidigare koncentreras på produktion avutbildningsprogram. De tre företagensprogramverksamhet skall som helhet präglas avfolkbildningsambitioner. Utskottet ställer sig bakomvad som förordas i propositionen om att företagengenom överenskommelser bör lösa samarbetethärvidlag.Utskottet anser vidare att det är angeläget attunderstryka att särskild stimulans ges tillfunktionshindrade och till etniska och språkligaminoriteter. UR har i sin public service-redovisningför redovisat olika exempel på program, varssyfte bl.a. varit att stimulera språkutvecklingenhos barn och ungdomar med utländska rötter. Det harrört sig om radioteater, reportage, magasinsprogramm.m. För vuxna av utländsk härkomst har t.ex. TV-serien sänts.Enligt utskottets uppfattning är det värdefullt omUR i sitt programutbud även i fortsättningen ägnaruppmärksamhet åt de behov som funktionshindrade ochspråkliga minoriteter kan ha när det gällerfolkbildande program och utbildningsprogram. Isammanhanget kan samverkan med studieförbund,minoritetsorganisationer och handikapporganisationervara av särskilt värde.Med anledning av förslagen i motionerna Kr4 (s)och Kr13 (c) som rör UR:s regionala organisation ochproduktion erinrar utskottet om att UR under år 2000har genomfört en omorganisation som bl.a. innebäratt programverksamheten koncentrerats till enprogramavdelning som är indelad i tre redaktioner,en för barn, en för ungdomar och en för vuxna. URhar även startat ett pilotprojekt, det s.k.mediebiblioteket, som utgör en fjärde redaktion(prop. s. 55). Omorganisationen har - enligt uppgiftfrån UR - inte något samband med den regionalaverksamheten. De regionalt placerade medarbetarnasom tidigare gjorde skolprogram ingår numeraorganisatoriskt i antingen barnredaktionen ellerungdomsredaktionen och producerar program förrikssändning. En viss minskning av antalet regionalamedarbetare har dock skett genom generellaavtalspensioneringar som gällt hela företaget.Utskottet vill understryka att det är angelägetatt företaget även i fortsättningen är uppbyggt ochorganiserat på så sätt att det kan leva upp till deolika villkoren i sändningstillståndet, t.ex. kravetpå mångsidighet och kravet att tillgodose olikautbildningsbehov och intressen hos landetsbefolkning. I sammanhanget erinrar utskottet om denya möjligheter som UR:s satsning påInternetverksamhet kan innebära och som inte tordeställa några uttalade krav på produktionsorternaslokalisering och företagets organisation. UR börenligt utskottets uppfattning även i fortsättningensjälv få bestämma om den regionala indelningen avorganisationen (jfr UR:s anslagsvillkor för ,punkt 10). bör således inte göra någotuttalande i den frågan. bör inte hellergöra något uttalande om hur stor andel av UR:sproduktion som skall göras utanför . Detanförda innebär att utskottet inte kan tillstyrkamotionerna Kr4 (s) och Kr13 (c) yrkande 3.Med anledning av förslaget i motion Kr7 (fp)yrkande 11 att UR:s förlagsverksamhet skall upphöraerinrar utskottet om att företaget avser attförändra sin förlagsverksamhet genom att ökasamarbetet med andra förlag (UR:s public service-redovisning för s. 53). Utskottet är inteberett att föreslå någon ytterligare ändring av UR:sförlagsverksamhet.Utskottet föreslår att skall godkännavad regeringen föreslagit om UR:s verksamhet ochavslå här behandlade motioner.Utskottet kan inte tillstyrka förslaget i motion Kr1(m) yrkande 3 att UR skall privatiseras undertillståndsperioden.Uppföljning och granskning avprogramverksamheten (avsnitt 10)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna regeringens förslag omuppföljning och granskning avprogramverksamheten.PropositionenRegeringen föreslår att programföretagen årligenskall följa upp och rapportera hur public service-uppdraget uppfyllts. De s.k. public service-redovisningarna skall lämnas till regeringen och anser att ett viktigt syfte med publicservice-redovisningarna inte har uppnåtts itillräcklig utsträckning, nämligen att dessa skallutgöra ett lättillgängligt underlag för en merlevande offentlig debatt om public service-företagens programverksamhet och om hur TV-avgiftsmedlen används.Programföretagen bör enligt propositionenstimulera en offentlig diskussion på grundval avpublic service-redovisningarna. Oberoende bedömarebör regelbundet ges möjlighet att analysera ochgranska verksamheten med utgångspunkt iredovisningarna. Programföretagen kan också skapaförutsättningar för olika programforum där publikenges möjlighet att lämna synpunkter påprogramverksamheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att skall godkänna vadregeringen föreslagit om uppföljning och granskningav programverksamheten.Distribution av radio och TV(avsnitt 11)Television (avsnitt 11.2)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör med avslag på ettmotionsyrkande godkänna regeringens förslagom distribution av TV. Jämför reservation 14(m).Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkanden om- satellitdistribution av SVT:s program,jämför reservation 15 (m),- kabelnätsinnehavarnas vidarebefordran av SVT:sprogram, jämför reservation 16 (fp),- nordiskt TV-samarbete, jämför reservationerna 17 (m,c, fp) och 18 (kd), och- tillgången till SVT:s regionala sändningar.PropositionenRegeringen föreslår att SVT och UR skall sändatelevision till hela landet, vilket innebär attminst av den fast bosatta befolkningenskall kunna ta emot sändningarna via det analogamarknätet. SVT och UR skall sända med både analogoch digital teknik i marknätet. SVT:s och UR:ssändningar skall vara tillgängliga för allmänhetenutan villkor om särskild betalning utöver erlagd TV-avgift. Om SVT och UR vill starta nya programkanalerskall regeringens medgivande inhämtas.TV kommer i ökandeomfattning att distribueras digitalt. Hushållensmöjlighet att ta emot digital TV kommer att öka näralltfler skaffar sig den nödvändigamottagningsutrustningen. Regeringen anser dock attteknikutvecklingen inte får leda till atttillgängligheten till SVT:s sändningar försämras.Snarare bör tillgängligheten kunna öka. I sambandmed övergången till digital marksänd TV är detviktigt att uppmärksamma hur möjligheterna att taemot SVT:s sändningar i övriga påverkas.SVT:s och UR:s digitala TV-sändningar finansierasmed TV-avgiftsmedel. Sändningarna bör därför kunnatas emot utan någon ytterligare kostnad än den somavser själva mottagarutrustningen. Under deninledande perioden av digitala TV-sändningar imarknätet har möjligheten att ta del av sändningarnavarit förenad med en särskild avgift. I samband medutbyggnaden av digital marksänd TV till hela landetoch med hänsyn till att de analoga sändningarna iframtiden upphör är det inte längre motiverat attallmänheten skall belastas med ytterligare kostnaderän TV-avgiften för att ta del av SVT:s programutbud.MotionernaI motion Kr1 (m) sägs att digitala sändningar kommeratt bli allt viktigare och att SVT bör ges möjlighetatt vara med i den digitala utvecklingen.Regeringens låsning vid marknätet riskerar att ledatill dubbla sändningskostnader. I motionen yrkas attSVT skall inrikta sig mot andra digitala plattformarsåsom kabel, satellit och bredband (yrkande 5 idenna del).Frågor rörande satellitdistribution av SVT:s programbehandlas i två motioner.Motionärerna bakom motion K400 (m) anser att detär bra att SVT får distribuera sina program viasatellit. Det bör - menar de - införas en möjlighetför samtliga satellitoperatörer att distribueraSVT:s program. Vidare bör SVT åläggas attkostnadsfritt tillhandahålla satellitoperatörernapublic service-kanalerna, såväl analogt som digitaltunder förutsättning att mottagningen kan ske utankostnad (yrkande 16).Liknande synpunkter framförs i motion K238 (m)yrkande 2.Frågan om kabelnätsinnehavarnas vidarebefordran avSVT:s program behandlas i motion Kr7 (fp) yrkande 6i denna del. I motionen föreslås att skallgöra ett tillkännagivande om regeländringar i syfteatt SVT skall kunna ta betalt av flerprogramdistributörer. Motionärerna anser nämligenatt en provisorisk lösning på SVT:sfinansieringsproblem under den kommandetillståndsperioden skulle vara att den s.k. mustcarry-regeln i radio- och TV-lagen (1996:844) görsom, så att bolaget får rätt att ta betalt avkabelnätsinnehavarna.I tre motioner, nämligen Kr287 (s), U705 (fp)yrkande 4 och Kr8 (kd) yrkande 4, tas frågan omnordiskt TV-samarbete upp, dvs. hur det skall blimöjligt för invånarna i de nordiska länderna att sevarandras public service-TV.Motionärerna framhåller att den tekniskautvecklingen med digitala sändningar ochdistribution via marknät, satellit och bredbandborde kunna underlätta utbytet av TV-program mellande nordiska länderna.