bet · GO01UU4 · 2001-03-27 00:00:00 — bör därför verka för att ävenpresident och hans närmaste kumpaner gripsoch ställs inför rätta vid Haagdomstolen.I motion 1998/99:U632 (kd) yrkande 4 anförs attpresident , liksom krigsförbrytarna i detandra världskriget, måste ställas inför rätta vidkrigsförbrytartribunalen i såsom ansvarig förden etniska rensning och de grova övergrepp sombegåtts i och Kosovo.I 1999/2000:U22 (fp) yrkande 6 framhållerFolkpartiet avtalet om att inrätta en internationellbrottmålsdomstol som ett viktigt framsteg på områdetmänskliga rättigheter. Domstolen kommer att inrättasnär 60 länder har ratificerat avtalet. Motionärernamenar att bör påskynda förberedelsearbetetoch ratificera avtalet senast halvårsskiftet 2001.Kristdemokraterna framhåller i motion 1999/2000:U23(kd) yrkande 2 avtalet om en internationellbrottmålsdomstol som ett väsentligt framsteg för attskydda civilbefolkning i väpnade konflikter. Sverigebör ratificera avtalet, menar motionärerna.Centerpartiet betonar i partimotion 1999/2000:U402(c) yrkande 19 att brott mot den humanitära rätteneller de mänskliga rättigheterna ständigt måstebeivras. Den kommer att ges möjlighet attagera även i de gråzoner där brott mot denhuminitära rätten eller de mänskliga rättigheternabegås i ett område där centralmakten rasat sammaneller där regeringen inte erkänner att en internkonflikt existerar. Ett effektivt rättssystem bördock också ha en preventiv effekt, varförbrottmålsdomstolens jurisdiktion också borde gälla ifredstid.I motion 1999/2000:U629 (s) anförs att börarbeta för att stärka möjligheterna att dömaskyldiga för folkmord och brott mot folkrätten.Fallet med förre diktator visat att ingen diktator kan känna sig säker,men också att lagstiftningen ochsanktionsmöjligheterna är otydliga när det gällerfolkmord.Flerpartimotion 1999/2000:U632 (mp, s, m, v, kd, c,fp) yrkande 6 påtalar de brott och övergrepp sombegicks av den indonesiska militären och denproindonesiska milisen mot den östtimorianskabefolkningen i samband med folkomröstningen ,och motionärerna menar att FN bör inrätta eninternationell krigsförbrytartribunal för att ställaförövarna inför rätta.I partimotion 1999/2000:U630 (mp) yrkande 1framhålls att internationell rättslig praxis påmiljöområdet är oklar eftersom av juridiskainstanser och forum på området är så stor. Sverigebör därför arbeta för att en internationellutredning tillsätts med uppgift att undersöka ivilken instans de internationella miljörättsligatvistefrågorna slutligen bör slitas. En viktig frågai sammanhanget är huruvida det bör upprättas eninstansordning för internationella miljörättsligatvister, hävdas det i yrkande 2.Vänsterpartiet framhåller i motion 1999/2000:U903 (v) yrkande4 att det finns ett stort antalinternationella konventioner till skydd för miljön.Problemet är dock att det inte finns något juridisktinstrument som hanterar brott mot dessakonventioner. Regeringen uppmanas därför att inom FNta initiativ till att utreda förutsättningarna förinrättandet av en internationell miljödomstol.Utskottets övervägandenUtskottet instämmer med motionärerna bakommotionerna 1998/99:U627 (kd) yrkande 1 och1998/99:U632 (kd) yrkande 4 om att även de högstaansvariga krigsförbrytarna i krigen i f.d.Jugoslavien grips och ställs införkrigsförbrytartribunalen i . President efterlystes av tribunalen, ochför är det av största vikt att han ställstill svars för de förbrytelser han är anklagad för.Sveriges och EU:s politik gent-emot har som främsta mål att en demokratiskutveckling kommer till stånd. Att de serbiskakrigsförbrytarna straffas är en förutsättning föratt en demokratisk rättsstat skall kunna upprättasoch för att skall kunna återta sinfullvärdiga plats i det internationella samfundet.Skulden för de brott som har begåtts i namnvilar inte hos folkmajoriteten. Även av detta skälär det viktigt att de skyldiga identifieras ochstraffas.Därmed anser utskottet att motionerna 1998/99:U627(kd) yrkande 1 och 1998/99:U632 (kd) yrkande 4 kanbli besvarade.Folkpartiet framhåller i motion 1999/2000:U22 (fp)yrkande 6 att bör påskyndaförberedelsearbetet med att ratificera avtalet omden så att detkan ske under första halvåret 2001.Kristdemokraterna begär i motion 1999/2000:U23 (kd)yrkande 2 att regeringen ratificerar avtalet såsnart som möjligt. anför i motion1999/2000:U402 (c) yrkande 19 att deninternationella brottmålsdomstolen även bör hajurisdiktion för att beivra brott som begås ifredstid.Utskottet anser att inrättandet av deninternationella brottmålsdomstolen innebär ettviktigt steg framåt för den internationellarättskipningen. 1998 nåddes en överenskommelse omatt inrätta den iHaag. Domstolen kommer att börja verka så snart 60länder har ratificerat den traktat som etablerardomstolen. Även om ett antal kompromisser begränsatdomstolens jurisdiktion, kommer den att utgöra etteffektivt och permanent verktyg mot förövare avkrigsförbrytelser, folkmord och brott motmänskligheten. hörde till de länder somförst undertecknade fördraget om den internationellabrottmålsdomstolen, och inom Regeringskanslietbereds förslag till lagändringar föratt möjliggöra en svensk ratificering. Utskottetvill framhålla att det är angeläget att en svenskratificering äger rum utan onödigt dröjsmål.Utskottet finner inte att den internationellabrottmålsdomstolen är förhindrad att agera underfredstid när det gäller brottstyperna folkmord ochbrott mot mänskligheten. I de stadgar som antogs ijuli 1998 definieras dessa brott så att deinnefattar grova kränkningar av de mänskligarättigheterna om kränkningarna begås som en del avett vidsträckt eller systematiskt angrepp. Vidförhandlingarna tillhörde de länder somhårdast drev att domstolen skulle få rätt attbehandla folkmord och brott mot mänskligheten sombegås under fredstid. Förhandlingsresultatet blev pådenna viktiga punkt tillfredsställande.Krigsförbrytelser, den tredje brottstyp somdomstolen har jurisdiktion över, kandefinitionsmässigt endast begås under väpnadkonflikt - internationell eller nationell.Med vad ovan anförts anses motionerna 1999/2000:U22(fp) yrkande 6, 1999/2000:U23 (kd) yrkande 2 och1999/2000:U402 (c) yrkande 19 kunna besvaras.Motionärerna bakom flerpartimotion 1999/2000:U632(mp, s, m, v, kd, c, fp) yrkande 6 begär att Sverigeverkar för att det inrättas en särskildkrigsförbrytartribunal för de brott som indonesiskmilitär och milis begick i samband medfolkomröstningen om självständighet 1999.Utskottet instämmer i att förövarna till de grovaövergrepp som begicks mot den östtimorianskacivilbefolkningen måste bestraffas. FN:s presenterade i januari 2000sin rapport, där den bl.a. slår fast att denindonesiska militären deltog i förföljelsen motcivilbefolkningen och föreslår att inrättandet av eninternationell tribunal övervägs. harsamtidigt publicerat en rapport om händelserna, ivilken ett antal misstänkta militärer och poliser,flera av dem högt uppsatta, namnges. Av allt attdöma kommer rapporten att leda till åtal iindonesisk domstol. FN:s generalsekreterare uttaladevid sitt besök i och Öttimorförhoppningen att de skyldiga skulle ställas införrätta i , men framhöll attförslaget om en internationell tribunal skulleaktualiseras om rättvisa inte skipades. Även XananaGusmao, den främste östtimorianske ledaren, haruttalat sig för att först låta den indonesiskarättsprocessen ha sin gång.Utskottet är också av åsikten att den indonesiskarättvisan bör ges möjlighet att ta itu med de brottmot mänskligheten som begåtts, sommöjligheten att inrätta en internationell tribunalkvarstår. Det internationella samfundet har ettansvar för att rättvisa skipas.Utskottet konstaterar att när den internationellabrottmålsdomstolen har trätt i funktion kommerbehovet av att inrätta särskildakrigsförbrytartribunaler att bortfalla. Principen omatt sådana brott i första hand skall behandlas avnationella domstolar kommer även då att gälla.Även fallet med förre diktator , som tas upp i motion 1999/2000:U629 (s),illustrerar behovet av att stärka deninternationella rättskipningen när det gäller brottmot mänskligheten. Utskottet välkomnar att Sverigehar varit en av de drivande krafterna bakominrättandet av den internationellabrottmålsdomstolen, vilken kommer att kunna lagföramisstänkta förövare av folkmord och brott motmänskligheten - även f.d. statschefer såsom generalPinochet.Därmed anser utskottet att motionerna 1999/2000:U629(s) och 1999/2000:U632 (mp, s, m, v, kd, c, fp)yrkande 6 kan besvaras.I motion 1999/2000:U630 (mp) yrkandena 1 och 2framhåller att det finns en rad olikarättsliga instanser för internationella tvister påmiljöområdet. Motionärerna menar att börverka för att det tillsätts en internationellutredning med uppgift att se över de olikamekanismernas jurisdiktioner samt huruvida eninstansordning bör upprättas. menar imotion 1999/2000:U903 (v) yrkande 4 att börta initiativ till att utreda förutsättningarna förinrättandet av en internationell miljödomstol.I likhet med motionärerna konstaterar utskottet attnågon samstämmig praxisutveckling inom deninternationella miljörätten inte existerar. Ettenhetligt tvistlösningssystem, t.ex. genominrättandet av en miljödomstol, skulle otvivelaktigtkunna innebära fördelar. Miljöfrågor får allt störrebetydelse för internationell säkerhet. Inte minsttillgången till färskvatten riskerar att ge upphovtill konflikter länder emellan.Samtidigt ter det sig utomordentligt kompliceratatt sammanföra det stora antal sinsemellan olikakonventioner som finns på miljöområdet.Svårigheterna att nå internationell enighet om enmiljödomstol och att få staterna att underkasta sigdess jurisdiktion skall inte underskattas. Vidareskulle ett stort antal existerande miljöavtal behövaändras. Även om det inte finns någon instansordninginom folkrätten har den iHaag en särskild miljökammare. Haagdomstolensauktoritet ger dess domar en särskild tyngd.Mot bakgrund av vad utskottet ovan anfört avstyrksmotionerna 1999/2000:U630 (mp) yrkandena 1 och 2 samt 1999/2000:U903 (v)yrkande 4.5.1.2 Förenta nationernaRegeringens skrivelse 1999/2000:130 iFörenta nationerna till ankom i maj månadår 2000.5.1.2.1 Skrivelsens huvudsakliga innehållFN under 1998-99De har i flera avseenden varitproblematiska för FN. Dess principer har utmanats,dess relevans ifrågasatts och organisationen har inågra kritiska situationer visat sig oförmögen attförebygga krig, folkmord och etnisk rensning. Medandemokratin har vunnit nya framsteg ochförutsättningarna för globalt samarbete ochinternationell fred och säkerhet därmed stärkts, harsamtidigt ett antal väpnade konflikter medinomstatligt ursprung ställtvärldssamfundet inför svåra avvägningar vad gällerinternationella ingripanden.I en värld där internationaliseringen går alltsnabbare och där enskilda stater och människor bliralltmer beroende av sin omvärld har FN med sin bredaverksamhet särskilt goda förutsättningar attmedverka till lösningar i vilka såväl politiska,ekonomiska som sociala aspekter vägs in. FN och dessolika organ spelar en central roll för bl.a. fredoch säkerhet, mänskliga rättigheter, ekonomiska ochsociala frågor, humanitärt arbete samt miljö. FN-arbetet har för del i allt högre gradkommit att bedrivas inom ramen för EU:s samordnadeFN-politik. Vårt medlemskap i innebär ökademöjligheter att påverka FN:s arbete.Sverige var medlem i perioden1997-98. - som här redovisas -ledde bl.a. händelserna i och Kosovo till enintensiv internationell debatt kring frågor omsäkerhetsrådets auktoritet och därmed FN:s framtidalegitimitet inom området fred och säkerhet.Arbetet med att stärka och modernisera FN harfortsatt och framsteg kan noteras särskilt i dedelar som avser administrativa och organisatoriskaåtgärder inom generalsekreterarens beslutskompetens.Däremot går det trögt när det gäller FN:sfinansiella situation och reform av säkerhetsrådet.Förhoppningsvis kan Millennietoppmötet i september2000 och den efterföljande generalförsamlingen bidratill att ge ny energi till moderniseringsprocessen.Fred och säkerhetFN:s säkerhetsråd har det primära ansvaret förupprätthållande av internationell fred och säkerhet.Under senare år har det skett en utveckling mot envidgad definition av begreppet internationell fredoch säkerhet. Frågan om den nationellasuveränitetens vikt i förhållande till individerssäkerhet och brott mot de mänskliga rättigheternahar kommit att stå i förgrunden inom FN.Fallen och Kosovo aktualiserade viktiga ochsvåra frågeställningar om fredsframtvingandeinsatser utan uttrycklig auktorisation avsäkerhetsrådet. I svenska överväganden har viktenatt slå vakt om säkerhetsrådets auktoritet och detfolkrättsliga regelsystemet vägt tungt. Ansvaret förinternationell fred och säkerhet förutsätter å andrasidan att nödvändiga insatser inte stoppas på grundav utnyttjande av vetorätten.Våren 2000 pågick 17 olika fredsfrämjande insatseri FN:s regi, av vilka deltog i elva.Huvuddelen av det svenska deltagandet iinternationella fredsfrämjande insatser har desenaste åren koncentrerats till och omfattardär såväl FN-missioner som Nato-, OSSE- och VEU-ledda insatser.Utmärkande för internationella fredsfrämjandeinsatser är att mandaten stärkts ochbreddats till att även inbegripa stora civilakomponenter. inledde FN insatser i bl.a.Kosovo och med omfattande mandat sominnebar delvis nya arbetsuppgifter förorganisationen. Behovet av deltagande med civilpersonal ökade kraftigt; något som medlemsländernaännu inte kunna svara på i tillräcklig grad. Inteminst behovet av poliser har ökat kraftigt. Sverigedeltar med ca 150 poliser.Det finns fortfarande ett stort behov av att ökaFN:s förmåga till tidiga insatser också i de akutafaserna av en konflikt. kundesnabbinsatstyrkansnabbinsatsstyrkan SHIRBRIG anmälastill FN, vilket innebär att konsultationer mellan FNoch deltagarländerna nu kan inledas om framtidamöjliga insatser. Det är därför angeläget att ocksåfrån svensk sida ha beredskap för medverkan i ensnabbinsatsstyrka.Bland FN:s medlemsstater växer insikten om att detär nödvändigt att angripa de icke-militärahoten för att undvika väpnade konflikter. Under detsvenska medlemskapet i 1997-98tillhörde konfliktförebyggande åtgärder deprioriterade områdena.Under tiden i säkerhetsrådet strävade efteratt föra en resultatinriktad politik och sökte vinnastöd för sina idéer och förslag genom en fortlöpandedialog med rådets övriga medlemmar, inklusive deständiga medlemmarna. I skriften har lämnats enomfattande redogörelse för det svenska medlemskapet.Som exempel på frågor i vilka det svenska arbetet irådet gav resultat kan nämnas den kraftfullareaktionen på och Pakistansprovsprängningar, att de humanitära frågorna harlyfts fram samt att krigsförbrytardomstolarna förRwanda och det f.d. har stärkts.NedrustningFN:s arbete för nedrustning och icke-spridninghänger nära samman med organisationens huvuduppgiftatt upprätthålla internationell fred och säkerhet.Ett av prioriterat mål är ett fullständigtavskaffande av massförstörelsevapen.Under de senaste åren har de indiska ochpakistanska provsprängningarna samt den amerikanskasenatens beslut att inte ratificeraprovstoppsavtalet påverkat nedrustningsarbetet inomFN negativt.I regeringens politik framhålls det nära sambandetmellan icke-spridning och nedrustning, som ärsärskilt tydligt på kärnvapenområdet. I icke-spridningsavtalet (NPT) har de fem erkändakärnvapenmakterna åtagit sig att nedrusta, samtidigtsom övriga länder har lovat att inte skaffakärnvapen. Framsteg måste göras på båda områdena föratt förtroendet för icke-spridningsregimen skallkunna behållas.I juni 1998 presenterade tillsammans medBrasilien, , , , ,och en deklaration om en nydagordning för kärnvapennedrustningen.De amerikanska planerna på ett nationelltmissilförsvar har orsakat en tvist med Ryssland omABM-avtalet (Fördraget om begränsningar av anti-ballistiska missilsystem).Arbetet för att stärka de konventioner somtotalförbjuder biologiska och kemiska vapen fortgår.Ottawakonventionen mot antipersonella minor trädde ikraft . Redan har 91 stater anslutit sigtill konventionen.EU har överlag spelat en framträdande roll inedrustningsarbetet inom FN och har, med undantag avkärnvapenfrågorna, visat stor samstämmighet iarbetet i generalförsamlingens första utskott.Humanitära frågorUnder medlemskapet i säkerhetsrådet 1997-98 verkadeSverige för att de humanitära frågorna skulle ägnasstörre uppmärksamhet. Ökad efterlevnad av denhumanitära rätten och säkerhet för det humanitärahjälparbetet tillhörde de prioriterade frågorna.Säkerhetsrådet har med stöd av generalsekreteraren,FN:s flykting-kommissarie och FN:s särskilde representant för barni väpnade konflikter behandlat frågan om skydd förcivilbefolkningen i väpnade konflikter. Ävenproblematiken rörande internflyktingar har givitsökad uppmärksamhet.Sverige har verkat för att det humanitära segmenteti FN:s ekonomiska och sociala råd (ECOSOC) skallfrämja den internationella dialogen kring angelägnahumanitära frågor med en aktivare roll för u-landsgruppen. ger särskilda stöd till bl.a.FN:s kontor för samordning av humanitära frågor(OCHA) och FN:s flyktingkommissarie ().Ekonomiska och sociala frågorGenom de stora FN-konferenserna under 1990-taletsatte FN dagordningen för organisationens verksamhetinom det ekonomiska och sociala området.Konferenserna följs nu upp efter respektivekonferens.Denna normativa del av FN:s arbete präglas dock iallt större utsträckning av motsättningar mellannord och syd. Även inom sydgruppen är det ofta svårtatt nå enighet runt centrala utvecklingsfrågor. Inomdet ekonomiska området, exempelvis i FN:s konferensför handel och utveckling (), finns dock vissatecken på att motsättningarna minskat något undersenare år.FN:s sociala (CsocD) harhuvudansvaret för uppföljningen inom FN avvärldstoppmötet om social utveckling iKpenhamnKöpenhamn 1995. Femårsöversynen skallbehandlas vid ett särskilt möte med FN:sgeneralförsamling . 2001 hålls ett möteom resultatet från världskonferensen om boende,bebyggelse och stadsutveckling (Habitat II).1999 höll generalförsamlingen ett särskiltuppföljningsmöte om konferensen om Befolkning ochutveckling, som hölls i . Ett separatsvenskt initiativ var ett seminarium i ommansrollen.Svenska fackdepartement och myndigheter ägnar storuppmärksamhet åt de sociala och tekniska FN-organen,något som Statskontoret har granskat i studien.FN:s jämställdhetsarbete vägleds av handlingsplanenfrån FN:s fjärde kvinnokonferens i 1995.Sverige har deltagit aktivt i detta arbete, bl.a. iFN:s kvinnokommission. kommer attföljas upp i i juni 2000.FN:s konvention om barnets rättigheterhar nu ratificerats av 191 av världens 193 stater.Sverige har genom arbetet för tilläggsprotokollettill konventionen varit engagerat i arbetet för attskydda barn i väpnade konflikter och medverkadeaktivt i internationella arbetsorganisationens ()arbete om avskaffande av särskilt skadliga former avbarnarbete. Inom pågår enöversyn av barnfrågor i det internationellasamarbetet med målet att utforma en mer sammanhålenpolicy för barnfrågor.FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD)fortsatte sitt arbete med att följa upp ,handlingsprogrammet från om miljö ochutveckling i . Arbetet med demultilaterala miljöavtalen fortsätter. FN:sklimatkonvention (UNFCCC) höll sitt femte partsmötei . Konventionen om ökenspridning harvarit i kraft och höll sitt tredjepartsmöte . Montrealprotokollet regleraranvändningen av ett antal ozonförstörande gaser. Denglobala miljöfonden (GEF) fungerar som finansiellmekanism för ovannämnda miljöavtal.UtvecklingssamarbeteSvenskt stöd för FN manifesterar sig inte endastpolitiskt utan också genom de bidrag gertill det multilaterala utvecklingssamarbetet. Totaltuppgick detta till 1998, varav1,till de multilateralautvecklingsbankerna.De kontinuerligt minskande resurserna till UNDP harlett till att organisationen nu har nått något avett vägskäl. UNDP:s nye chef presenterade enplan för ytterligare och mer genomgripande reformerav organisationen, som i växande utsträckning kommeratt koncentrera sig på policyrådgivning. I FN:sbefolkningsprogram UNFPA har drivit fråganom ett brett synsätt vad gäller befolkning ochutveckling. För utgörbarnkonventionen en viktig grund för att bevakabarns rättigheter. är näst störstebidragsgivare.Mänskliga rättigheterFN-stadgans första artikel anger att arbetet för attfrämja mänskliga rättigheter är ett avvärldsorganisationens övergripande syften. Vidgeneralförsamlingens öppnande i september 1999betonade generalsekreteraren det internationellasamfundets ansvar att värna om den enskildamänniskan över nationsgränser. Talet hölls motbakgrund av bl.a. Kosovokrisen och bidrog tilldebatten om staters suveränitet och frågan om demänskliga rättigheternas överordnade betydelse.Under perioden har en rad internationella traktaterom mänskliga rättigheter slutits inom FN:s ram. Tilldessa hör ett tilläggsprotokoll till konventionen omavskaffande av allt slags diskriminering av kvinnor,vilket möjliggör enskilda klagomål, en konvention omavskaffande av särskilt skadliga former avbarnarbete samt ett tilläggsprotokoll tillbarnkonventionen om förbud mot användande av barnsom soldater.I behandlingen av frågor om mänskliga rättigheter igeneralförsamlingen och i FN:s kommission förmänskliga rättigheter sker en nära samordning inomEU. Frågor som lyfts fram särskilt av ärbl.a. diskrimineringsfrågor, förbud mot dödsstraffetoch barnets rättigheter.FolkrättEfter många års arbete beslutades att inrättaen internationell permanent brottmålsdomstol. Vidtiden för regeringens beslut om skrivelsen i maj2000 hade sju länder av de 60 som krävs för dessikraftträdande ratificerat domstolens stadga.Regeringen beräknade att en svensk ratifikationskulle ske under år 2001.Sedan 1997 har tre konventioner mot terrorismutarbetats. Arbete med en övergripande konventionmot terrorism inleds eventuellt under hösten 2000.Vid tribunalerna för krigsförbrytelser i f.d.Jugoslavien och har skett en tilltagandetillströmning av mål, även om problem kvarstårrörande vissa staters vägran att utlämna misstänktakrigsförbrytare. stöder tribunalernasverksamhet bl.a. genom avtal om skydd av vittnen ochöverföring av straffverkställighet. Det pågår ocksåett arbete med att upprätta en tribunal i Kambodjaför de övergrepp som begicks under Pot-regimen.Även FN:s i har underperioden haft en markant ökad tillströmning av mål.Alltfler stater väljer att använda sig av dennamekanism för fredlig lösning av tvister.ReformerReformarbetet inom FN tog ny fart sedan som generalsekreterare i januari 1997.Till de viktigaste beslut som har fattats hörfokuseringen på FN:s kärnverksamhet, inrättandet avfunktionen som biträdande generalsekreterare medansvar för bl.a. den fortsatta reformeringen samt enbättre samordning i mottagarländerna genom en FN-chef och ett gemensamt FN-hus i varje land.Delar av reformprocessen har dock förblivit låsta.Framför allt utvecklingsländer tolkar reformarbetetsom ett sätt att styra FN bort från för dem viktigverksamhet. Frågan om reformer har också kopplatsihop med FN:s finanser och skulder till FN-systemet.Inom har betydande förändringar ägtrum med starkt svenskt stöd. Dels har fackorganenmer och mer tagit en roll som delar av ett samlatFN, dels har interna reformprocesser sjösatts. Mestpåtagligt har detta varit iVärldshälsoorganisationen (WHO) och (), men viktiga förändringarhar också skett i för utbildning,vetenskap och kultur () och FN:s organisationför industriell utveckling (UNIDO). och EUarbetar för att uppnå förändringar i FN:slivsmedels- och jordbruksorganisation (FAO).Ansträngningarna för att reformera FN:ssäkerhetsråd fortsätter. Även om inga banbrytandebeslut har kunnat fattas finnstecken på tilltagande enighet om vikten av att rådetutökas. Det faktum att säkerhetsrådet kringgåtts ivissa centrala konfliktsituationer har bidragit tillatt öka det politiska trycket för reformer av rådet.Frågan om vetorätten är en huvudfråga.Att öppna säkerhetsrådet för ökad insyn var enhuvudfråga för under rådsmedlemskapet1997-98.