bet · GP01UU2 · 2001-11-22 00:00:00 — Sverigeutvecklingssamarbete än tydligare stödja de ideella och frivilliga organisatimotion 2001/02:U311 (m) yrkande 19 liksom i motion 2001/02:U335 (kd) yrkandebistånd för hiv/aids-bekämpning med fördel kan kanaliseras genom frivilligorganUtskottet framhåller att frivilliga organisationer gör viktiga insatser i kaanvänds också som samarbetspartner inom det svenska utvecklingssamarprojektbidraget är en av grundvalarna i samarbetet med de svenska enskildainnebär att organisationerna själva driver och genomför en verksamhet soMålsättningen är att genom stöd till enskilda organisationers utvecklingssamarbett livskraftigt och demokratiskt civilt samhälle och stärka de lokala samarbegörs genom att den svenska organisationen betonar kunskapsuppbyggnad och komplokala samarbetspartner. Huvudregeln är att organisationen står för minst 20som egeninsats för ett projekt eller program. Sida utfärdar anvisningar somställs på den svenska organisationen, på dess samarbetspartner och på kvaliteförmedlas projektbidragen via 15 ramorganisationer som själva tar hand om alunderorganisationer och presenterar dessa för Sida för beslut.Generellt kan sägas att graden av effektivitet i förhållande till andra formefrån fall till fall. Avgörande för de svenska insatserna och därmed fmottagarländernas prioriteringar skall vara styrande.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2001/02:U276 (m) yrkyrkande 19 samt 2001/02:U335 (kd) yrkande 11 kan besvaras.Infrastruktur, näringsliv, finansiella system och urban utvecklingMålet för stödet är att bidra till uppbyggnaden av en ekonomiskt bärkrtyngdpunkt på kommunikation, energi och urban infrastruktur. Stödet till närbidra till att skapa förutsättningar för en effektiv försörjning av vsamarbetsländerna baserad på livskraftiga företag samt att underlätta samarvärldsmarknaden.Utskottets övervägandenBehandling av motionerI motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 11 understryks vikten av insatser och aktnäringslivsutveckling och tillväxt i de allra fattigaste länderna.Utskottet finner att ett väl fungerande näringsliv utgör en av grundpelarna itill fattigdomsminskning på bred front. Insatser för att stimulera näriländerna måste enligt utskottet ske på olika nivåer - globalt, regionalt,Utskottet konstaterar att svenskt bistånd är aktivt inom samtliga dessa områdenDen sammanlagda volymen av de direkta insatserna för näringslivsutvestorleksordningen . Till detta kommer de avinvesteringar i infrastrukturer och samhällsförvaltning innebär. Enligtutvärdering utgör av Sidas insatser i första hand stöd till den privata seEnligt vad ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 11I motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 13 krävs ett bättre partnerskap mellansvenskt näringsliv i arbetet med att kartlägga behoven av och förutsättningasom syftar till att öka tillväxten och stärka näringslivet i samarbetsländerna.svenska staten på olika sätt bidrar till exportfinansiering och riskkapital menolika stödformerna är blygsam i relation till totala export. Därför kför riskdelning med svenska företag för att stödja den privata sektorns utveck(yrkande 14).Utskottet instämmer i att ett partnerskap av det slag som åsyftas i landstrviktigt för fattigdomsbekämpningen. Näringslivet utnyttjas också redan nu av ben viktig part att föra konsultationer med. Dess kunskaper ses som särskilt väsom beaktar förutsättningar för ett väl fungerande näringsliv och möjliga sveområde.Vad gäller implementering av specifika program och projekt är Sida ochmyndigheter underkastade lagen om offentlig upphandling (). Denna innebärmåste ske med ett internationellt urval. Detta för att säkra ett effektivt anvsamt för att svenskt utvecklingssamarbete på ett så effektivt sätt som möjliövergripande målet om fattigdomsbekämpning.Svenskt näringsliv kan spela en viktig roll vad gäller att stödja den privasamarbetsländerna. bidrar till utveckling av bärkraoch länder i genom olika typer av riskkapitalsatsninggenomförts av moderbolaget och dotterbolaget är avsikten att förbriskkapitalsatsningar. Inför fusionen beslutade regeringen därför föregåendeägarkapitaltillskott om till bolagets u-landsdel. En trfristående garantier genomförs av Sida. Regeringens motiv ärgarantier ger en betydligt större utväxlingseffekt, genom mobilisering av kbiståndssubventionerade krediter. En utvärdering av verksamheten komförsöksperiodens slut.Regeringen har även gett ökade resurser till projektexportsekretariat, PES, sverka för ökad svensk projektexport och upphandling. Framför allt skall PESindustri, genom olika marknadsaktiviteter öka leveranserna från svenska förfinansieras av multilaterala organisationer. Särskilda ansträngningar görsvenska andelen av olika EU-organs upphandlingar. Genom resursförstärkningarnalyckats höja aktivitetsnivån och kunnat arbeta mer proaktivt. Detta harintensivt ochsystematiserat idéutbyte med näringslivet . Ett påtagligt resultatåterflödet från EU-upphandlingar var betydligt högre än någonsin tidRegeringen har även avsatt ökade resurser till Sidas kreditverksamhet för bulyfter regeringen fram behoven av bl.a. olika infrastruktursatsningar, gärnapartnership-konstellationer. Vid kreditgivning analyseras särskilt landetsytterligare skuldsättning och eventuella negativa effekter av detta.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U231 (kd) yrkandenaI kommittémotion 2001/02:U234 (kd) yrkande 10 framhålls vikten av att känna tibetydelse de globala finansmarknaderna har för att världsekonomin skall fungeinternationella betalningssystemet och därmed världshandeln. bör fåbättre finansiell infrastruktur för att öka öppenheten och stabiliteten på de eyrkande 11 betonas att måste se över hur etiska uppförandekoder för fkontrolleras på ett fullgott sätt.Utskottet noterar att motionen identifierar en viktig del av det pågående arbetannat () med att främja finansiell stabilitutveckling. Stora framsteg har gjorts med avseende på kodbokföring och redovisning, men också för finansiella institutionerstransparens, statistik (s.k. data dissemination standard), samt penning- och fiatt implementera och vidareutveckla dessa typer av preventiva åtgärder - liksmed att främja finansiell stabilitet - står högt på IMF:s dagordning med starktUtskottet konstaterar att vad i motionen anförs om etiska uppförandekoder (Globlinje med regeringens initiativ till en dialog med svenska företag kring dersocialt ansvar menas riktlinjer för multinationella företag och FN:s Gloatt inrätta en funktion för erfarenhetsutbyte och kunskapssammanställning för dMed vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U234 (kd) yrkandenaI motion 2001/02:U286 (s) framhålls att det finns ett stort behov av eproducerar läkemedel för alla människor oavsett var de bor i världen. Motionärskall arbeta för att det i FN:s regi byggs upp läkemedelsforskning och läkemvinstmotiv, tar fram billiga läkemedel mot de omfattande sjukdomar som förekommUtskottet noterar att frågan om ökade insatser för att få fram läkemedel osjukdomar och andra sjukdomar som företrädesvis förekommer i har fåttinom sitt läkemedelsprogram även lämnat stöd för att utveckla läkemedelsprodukhandlar främst om tillverkning av ej patentskyddade läkemedel. EG-kommissionenstöd i sitt utvecklingssamarbete.Inom WHO stöder det särskilda forskningsprogrammet om tropiforskning om läkemedelsbehandling och viss vaccinutveckling ingår. Detta prograpå fattigdomens sjukdomar och har presterat goda resultat.Utskottet har ovan konstaterat att vid i nåddes ett avtal om haav immaterialrätter, TRIPS, vilket positivt påverkar möjligheten att ge föhälsointressen. Deklarationen från mötet fastställer att skallpå ett sätt som säkerställer folkhälsan och tillgången till läkemedel i u-innebär att man fastställt vad som är möjligt inom den existerande avtalstextenInom EU pågår en uppföljning av rådsbeslutet om smittsamma sjukdomar, bl.a.fram en global mekanism för differentierad prissättning. Läkemedelsindustrindock tillsammans med accepterat differentierad prissättniLäkemedelsindustrin tillhandahåller i olika partnerskap också billiga aidsläför andra tropiska sjukdomar.Vad gäller utveckling av nya läkemedel och vacciner för tropiska och andra sjukmänniskor i utvecklingsländer är det en allmän utgångspunkt att en stor del aområde bedrivs med FoU-stöd till vetenskapliga institutioner, medan läkemefrämst påverkas av kommersiella hänsyn. Enighet synes föreligga om att forsknioch bättre läkemedel mot sjukdomar i varit lågt prioriterad av industrhar ett ökat intresse visats för olika typer av partnerskap i syfte att få framDet pågår också olika projekt där industrin och forskargrupper arbetar gemet.ex. nya malaria- och tbc-mediciner. Inom projektet har etindustrin medverkar i en internationell grupp med målet att ta fram ett antIndustrin stöder också spridda utvecklingsprojekt för en rad andra tinternationella mekanismer torde dock behövas för att få fram bättre läkemedelrealistiskt eller önskvärt att i FN:s regi bygga upp läkemedelsföretag. Detta,i nära samarbete med FN, men andra aktörer måste ansvara för produktion och marMed vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion 2001/02:U286 (s).I kommittémotion 2001/02:U304 (c) framhålls att det krävs ett ökat medvetanglobalt samarbete för att lösa gemensamma och överhängande problem. Enbartlösa de grundläggande orättvisorna mellan rika och fattiga. I yrkande 3 konstatinom livsmedelsindustrin har ersatt traditionella jordbruksföretag. I den glolivsmedelsjättarna för att bibehålla lönsamheten använda alltmer konstgödselteknik. Handeln med mat får inte gå ut över rätten till mat för invånarna i fatUtskottet konstaterar att det finns mat att föda hela jordens befolkning. Progntill 30 åren tyder på detta. Problemet är inte den absoluta tillgången på mat,skall kunna vidta åtgärder för att säkra sin livsmedelsförsörjninsärskild och differentierad behandling inom ramen för WTO. Det är också vfrämja export av jordbruksprodukter från då sådan export bidrar tillRätten till mat ligger inom ramen för de sociala, ekonomiska och kulturella rätDärmed anser utskottet att motion 2001/02:U304 (c) yrkande 3 kan besvaras.I motion 2001/02:U304 (c) yrkande 4 framhålls det komplexa sambandet mellanmotionärerna anser att varje nation skall ha möjlighet till livsmedelsproduktibehoven. Handeln med mat får inte gå ut över rätten till mat i fattiga länder.Utskottet konstaterar att 1998 beslutade att skall arbelivsmedelspolitik inom EU som bl.a. bidrar till global livsmedelssäkerhet. Dethjälp av en avreglering av de delar av EU:s jordbrukspolitik som stör världshanoch livsmedel, bl.a. genom att pressa ned världsmarknadspriserna. Detförhandlingarna om ett nytt jordbruksavtal inom ramen för WTO så långt som möju-länderna mer rättvist handelssystem.Det överordnade målet att verka för en politik som bidrar till en förbättrad gpåverkar de svenska ställningstagandena i flertalet frågor på jordbruksområdet.Det krävs generella tullreduktioner samt avveckling av tulltoppar, tulleskaskyddsklausulen för att förbättra marknadstillträde till i synnerhförbättra möjligheterna för att öka sina exportinkomster. Utskottetflexibilitet för vissa utsatta vad gäller gränsskydd och interna stöviktiga samhälleliga mål för att bekämpa fattigdomen, skapa livsmedelssälandsbygden i u-länderna.Därmed anser utskottet att motion 2001/02:U304 (c) yrkande 4 kan besvaras.I kommittémotion 2001/02:U304 (c) yrkande 6 framhålls att handelsliberaliseringför , och utmaningen är att skapa större samstämmighoch handelsliberaliseringar. bör stödja en politik som är sammstödjande i handels-, miljö-, jordbruks-, migrations-, utrikes- och säkerhetspoUtskottet instämmer i vikten av en samstämmig (koherent) politik. medvesom pågår inom i syfte att förbättra samstämmigheten för att medverka tiGlobkom har till huvuduppgift att utreda hur politik för en global,ekologiskt hållbar, utveckling skall se ut. Samstämmighet behövs inom det mellaSverige är aktivt, framför allt inom EU. I sammanhanget är det också av intrlandsrelationer söka stödja utvecklingen av en samstämmighet inomutvecklingspolitik.I förhållande till många andra länder driver en koherent politik.förbättringar att göra på EU-nivå, där exempelvis den gemensamma jordbrukspolitatt bättre överensstämma med utvecklingspolitikens utvecklingsmålliberaliseringssträvanden.Inför toppmötet om utvecklingsfinansiering pågår arbetet med att skapa bätolika internationella aktörer, bilaterala biståndsinstitutioner och multilateraMed vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U304 (c) yrkande 6NaturbrukMålet för verksamhetsgrenen är, enligt propositionen, att skapa förutslevnadsvillkor och ökade inkomster för främst den fattiga landsbygdsbefolkningebärkraftigt och produktivt nyttjande av förnybara naturresurser. Verksamhetenpå landsbygdsutveckling, jordbruk med husdjursskötsel, skogsbruk samt nyttjatill mark och vatten.Arbetet med att förverkliga intentionerna i de internationella miljökonventioch metoder för såväl det multilaterala som det bilaterala utvecklingssamarbeteleda till ett ökat samarbete som breddar kunskapen om de krav som konventionernkompetens inom respektive område i . Särskilt klimatområdet framståglobala utmaningarna och som en central del av arbetet med hållbar utvecklingom långlivade organiska föroreningar undertecknades i maj 2001.Ekonomiska reformerMålet för verksamheten är att stödja länder som genomför ekonomiska refotillväxt och fattigdomsbekämpning. Stödet skall utgöra ett incitament tillanpassas till enskilda länders behov och förutsättningar.För att uppnå och vidmakthålla makroekonomisk stabilitet och tillväxt samtidiblir mer resultatorienterat, krävs att reformprocessen fördjupas och mer inriinstitutionella reformer. Stödet till ekonomiska reformer skall i enlighetstödformen ges till fattiga länder som genomför ekonomiska reformprogram medfattigdomsbekämpning. Traditionellt har stödet givits till fattiga och skuldtynländerna har börjat erhålla skuldlättnad under och skuldlätHIPC-initiativet (Heavily Indebted Poor Countries), har bidragen för attfinansieringsgap minskat. Resurserna kan i stället användas för budgetstöd.ländernas arbete med att bekämpa fattigdom i enlighet med ländernas egna prnationella fattigdomsstrategier.Under våren 2000 togs de första stegen i en process mot en långsiktig finansiei sin helhet och med en rimlig bördefördelning mellan givarna. Mot denna bakgri att lämna ytterligare ett bidrag till HIPC-initiativets skuldlättnakronor. Inbetalning till fonden kommer att ske i en takt som tar häinbetalningar.Utskottets övervägandenBehandling av motionerI partimotion 2001/02:U300 (m) yrkande 6 framhåller motionärerna att skuldsättnländerna är orimlig. bottnar skulderna i lån som gavs redan på 1970-regeringar, internationella institutioner eller det tidigare Sovjetunionen.borde skrivas av direkt, eftersom den stora majoriteten av de s.k. HIPC-länderfullfölja sina åtaganden. De räntor, och mer sällan amorteringar, somfinansieras normalt genom bistånd. Initialt bör ett begränsat antal länder helför att kunna dra erfarenheter och verka som föredömen. I motion 2001/02:Sveriges biståndsåtaganden och dess finansiering.Utskottet delar synen att skuldsättningen i de fattigaste länderna är orimliskrevs delar av de svenska biståndslånen av. Statens övriga fordringar på uuppstått i samband med garantier för exportkrediter. Utskottet konstaterar aför , som hanterar statliga fordringar, förespråkat omfattande biDessa har genomförts men inte i tillräcklig utsträckning. HIPC-initiativet initskapa mer omfattande skuldlättnader än tidigare initiativ. En översyn av HIPC-ioch resulterade i beslutet att förstärka, fördjupa och bredda detta initiatsedan år 2000 utanför HIPC-initiativet fattat beslut om sammanlagt1 miljard kronor i stöd till skuldsanering och ekonomiska reformer i ,, , , , och Moçambique.Samtidigt som HIPC-initiativet förstärktes så stärktes också initiativets fattde resurser som frigörs vid skuldlättnaden kanaliseras till fattigdomsbekämpanddetta som ett uttryck för den ökade samsyn som existerar för att ge deländerna substantiella skuldlättnader. Tre länder - , och Moçambislutpunkten och därmed erhållit skuldavskrivning på sin externa skuldstock tillländerna en hanterbar skuld.En av de grundläggande tankarna bakom HIPC-initiativet är att de länder som kskall ges en hållbar skuldnivå (denna gräns är satt till skuld iexport). HIPC är ett medel och en möjlighet för de fattiga och skuldtyngda läsig ur sin ohållbara skuldsituation. En grundläggande förutsättning för detta ätill landets ursprungliga skuldsituation åtgärdas. Det är dock inte endast savgörande för hur landets ekonomi utvecklas. Skuldhållbarhet är i stället en fupolitik, koncessionella resurser, direktinvesteringar, utvecklingfattigdomsbekämpning och skuldhanteringskapacitet. Länderna har härvidlag ett sderas framtida skuld utvecklas. Biståndets roll är att stödja denna process.Kostnaderna för initiativets genomförande är så omfattande att insatser flikasinnade givare inte räcker till för att finansiera initiativet. Därför måstaxla sin del av finansieringsbördan. Regeringen har därför varit drivande i aren finansieringsprocess för HIPC-initiativet. har regeringen fatta320 till den skuldlättnadsfond som används för att finansiinitiativet. Vidare har regeringen fattat beslut om att lämna ett bidrag om 74finansiera den internationella valutafondens deltagande i initiativet.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2001/02U232 (m) och 20kan besvaras.I kommittémotion 2001/02:U311 (m) yrkande 10 framhålls att skuldavskrivningarsådant sätt att misshushållning och korruption främjas. bör inom EUforum föreslå att västvärlden gemensamt gör en avskrivning av de högt skulds(HIPC) skuldbörda. bör gå före genom att erbjuda sig att betala1 % av denna () - är andel av västvärSkuldavskrivningen måste ske på ett ansvarsfullt sätt och uppfylla fyra krresurserna skall komma de fattiga människorna till del. 2) Skuldavskrivning foch vanstyre. 3) De frigjorda resurserna får inte användas för att finansieraSkuldavskrivning får inte medföra ny upplåning. I yrkande 11 krävs att skuldavsskall användas till grundläggande utbildning och hälsovård.Utskottet delar synen att skuldavskrivning måste ske på ett sådant sätt att dedärmed fattigdomsbekämpning. De resurser som frigörs genom skuldlättnader skaltill fattigdomsbekämpning.Utskottet har tidigare konstaterat att skuldavskrivningarna sker inom rövervakade av IMF och . Programmen kommer att fortsätta även egenomgått HIPC-processen. Dessa reformprogram har blivit alltmer inriktade på ransvarstagande, öppenhet och bekämpning av korruption. hartillkomst 1996 kontinuerligt fördjupat arbetet med att bekämpa korruption.korruption genomsyrar numera allt operationellt arbete i banken, i desspartnerländer och i bankens olika interna utbildningsprogram. hartimmars "hot-line" till vilken misstankar om korruption kan rapporteras.Med förstärkningen av HIPC-initiativet 1999 beslöts även att ett krav för skuldsjälva formulerade tydliga fattigdomsstrategier s.k. Poverty Reduction Strategmed dessa strategier är att visa hur det enskilda landet skall användaeffektivt bekämpa fattigdom. Dessa nationella fattigdomsstrategier väntas väsfrigjorda resurser används på ett effektivt sätt och satsas på efterfrågad seundervisning. En förutsättning för att nå framgång med strategierna är att dekänner ett starkt politiskt ägarskap och att strategierna har en lokal fösamarbete med det civila samhället, folkvalda institutioner, bilateralainternationella finansiella institutioner.Utskottet, som uttryckt sitt starka stöd för de grundlägganoterar att regeringen avser att använda respektive lands PRSP som utgångsamarbetet. Detta kommer till uttryck i de nya riktlinjerna för landutvecklingssamarbete.Utskottet delar däremot inte motionärens syn på behovet av total skuldavskrivnimest skuldtyngda länderna med en svensk insats om . Gskuldlättnader, inklusive skuldavskrivning, bör vara att landet bedriver enHIPC är ett medel och en möjlighet för fattiga och skuldtyngda länderna attohållbara skuldsituation. En grundläggande förutsättning för detta är emellandets ursprungliga skuldsituation åtgärdas. Det är inte endast skuldens storhur landets ekonomi utvecklas. Skuldhållbarhet är en funktion bl.a. av en skoncessionella resurser, direktinvesteringar, utveckling av exportmarknader,skuldhanteringskapacitet. Länderna har härvidlag ett stort eget ansvar förutvecklas.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U311 (m) yrkandenaI kommittémotion 2001/02:U311 (m) yrkande 14 framhålls att måste fbetydelse för fattigdomsutrotningen. Erfarenheter från länder som har lyckatskan här spela en betydelsefull roll. Även en tidigare kraftigt vanstyrdmålmedveten politikförändring få till stånd en utveckling bort från hungetillväxt.Utskottet delar motionärernas syn beträffande tillväxtens betydelse förEmellertid är ekonomisk tillväxt ett nödvändigt men inte tillräckligt vfattigdom. För att driva utvecklingen framåt krävs både offentliga och privatainvesteringsklimat kan såväl inhemska som utländska direktinvesteringar öka ochoffentliga resurssatsningarna. Biståndet spelar en särskild roll genom att stöinstitutioner och regelverk som är viktiga för utvecklingen. Detta inkluderaroch rättsväsendet och kan ske både genom finansiella medel och genom kunskapsövbiståndet fungera som en katalysator för privat resursmobilisering. Oavsett bisansvaret för och styrningen av landets utvecklingsprocess hos dess regering.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U311 (m) yrkande 14ForskningssamarbeteMålet med forskningssamarbetet är att stärka utvecklingsländernas forskninutvecklingsinriktad forskning. Detta sker genom stöd till forskningssamutvecklingsländer, stöd till internationell forskning med inriktning pålandsrelaterade problem samt stöd till u-landsforskning i Sverige.Utgifterna för forskningssamarbetet genom Sida ökade med knappt 135miljoner kronor, jämfört med . Den största ökningen återfinns inom tematdet bilaterala forskningssamarbetet sker med länder i Afrika.Forskning har även uppmärksammats där man psjälvständig forskning i leder till svårigheter att ta till sig nya teoch därigenom kunna ta del av och bli delaktig i globaliseringsprocessen. Svutvecklingspolitiska området kräver ökade kunskaper om hur globaliseringen påveu-länder. Ökade resurser krävs både i och i för forsknineffekter, problem och möjligheter att bidra till fattigdomsbekämpning.Utskottets övervägandenBehandling av motionerI kommittémotion 2001/02:U233 (kd) yrkande 4 framhålls att en effektiv miljötillräcklig kunskap. saknas mycket kunskap om hur en ekonomi meproduktions- och konsumtionssystem kan skapas. EU:s nya ramprogram för forsknför tvärvetenskaplig och probleminriktad forskning om hållbar utveckling igemensamma europeiska forskningsinsatser på detta område. Denna forskning bör vtvärvetenskaplig.Utskottet noterar att i Sidas/Sarecs samarbete med kokapacitetsbyggande och till forskning kring hållbar utveckling i ett vidare perInom ramen för ökenkonventionen (UN Convention to Combat Desertification,miljökonventionerna från Riomötet ) har inom ramen för EU-sameffektiviserande reform av konventionens vetenskapliga underorgan, Committee o(CST), och fått till stånd en fokusering av nätverkens forskningsinriktning.Det föreligger ännu ett stort behov av att utveckla metoder och bedrivamiljömässigt hållbar utveckling. I de svenska och internationella ansträngnidentifiering av sambandet mellan fattigdom och miljöförstöring.