bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — Den svenska modellenmed världens högsta skatter ochoffentliga utgifter har hämmat tillväxtenoch välfärden. Enligt bören viktig inriktning av den ekonomiskapolitiken vara att långsiktigt sänkasåväl skatternas som utgifternas andel avBNP ned till samma nivåer som ijämförbara . I motionenpresenteras reformer för ökad livskraft,livskvalitet och självbestämmande som engrund för att öka tillväxten och minskabåde de regionala och sociala klyftorna.Några av dessa områden är:· Skolan och den högreutbildningen. Skolan ges kraftigt ökaderesurser , och trestora reformer inom skolan bör genomföras- rätt till kunskaper, lokal makt ochfler lärare. Ett nationelltkvalitetsinstitut bör inrättas för attgarantera alla en bra utbildning.Forskningen måste förstärkas vid framförallt de mindre och medelstora högskolornaoch studiemedelssystemet bör förbättrasgenom att principen hälften bidrag ochhälften lån etableras.·· Skattesystemet. Skatteförslagpresenteras som skall stimulera arbeteoch kunskap och stärka människornasställning på arbetsmarknaden samtuppmuntra företagande. En reformgenomförs där inkomstskatten sänks förframför allt medel- och låginkomsttagaregenom en skatterabatt på , likaför alla, och en extra skatterabatt på10 för arbetsinkomster. Vidare bören skatterabatt för barn införas,motsvarande upp till 18års ålder. Grundavdraget slopas ochegenavgifter görs avdragsgilla. Vidaresänks skatten på boende genom attfrysningen av taxeringsvärdena återställsoch skattesatserna successivt justerasned. Förmögenhetsskatten sänks genombl.a. slopad sambeskattning, och enskattereduktion på hushållstjänsterinförs. Reseavdraget höjs.·· Företagande.Arbetsgivaravgifterna bör fortsätta attsänkas och regelverket som omgerföretagandet måste förenklas. Arbetetinom den s.k. Simplexenheten måsteintensifieras, och målet bör vara attbefintligt regelverk skall minska . Det svenska jordbruketskonkurrenskraft måste förstärkas bl.a.genom att den s.k. ryggsäcken lyfts av,och motionärerna föreslår ett system medindividuella kompetenskonton däravsättningarna gynnas skattemässigt. Inomramen för en miljödriven tillväxtföreslås bl.a. att industrins nedsättningav koldioxidskatten minskas och att enkväveoxidskatt och en skatt påförbränning av osorterat avfall införs.·· Arbetsmarknaden. För att få nedarbetslösheten måstearbetsmarknadspolitiken förnyas ochdecentraliseras för att bl.a. minska densociala och regionala klyvningen isamhället. En utbildningsgaranti börinföras, volymåtgärderna bör fasas ut ochstörre vikt bör läggas på yrkesinriktadeutbildningar. Vidare bör s.k.övergångsarbetsmarknader inrättas. Pådessa marknader skall arbetskraften varabilligare genom en återföring avarbetsgivaravgifterna.·· Regionalpolitik ochkommunikationer. För att hela Sverigeskall utvecklas föreslås en omfattandesatsning utöver regeringens påkommunikationer, främst för drift ochunderhåll av väg- och järnvägsnätet.Dessutom bör en digital allemansrättinföras som gör att den digitalainfrastrukturen kommer alla till del.Regeringens program för utbyggnad avbredband skapar en digital klyfta.·Centerpartiet har genomförsvarsuppgörelsen medverkat till attytterligare tillförsvården och omsorgen och att dessa medelnu sätts in på viktiga områden. Enligtmotionärerna verkar regeringen vara helthandlingsförlamad när det gäller denökade sjukfrånvaron ochförtidspensioneringen. Därför föreslås imotionen ett antalrehabiliteringsinsatser. Till exempel bören rehabiliteringsgaranti införas, denfinansiella samordningen avrehabiliteringen påskyndas och utökas,gränsen för rehabiliteringsersättning börförlängas och en vård- ochhjälpmedelsgaranti införas.Familjepolitiken bör förnyas genom bl.a.ett barnomsorgskonto och rätt till avdragför barnomsorgskostnader. Förutom dentidigare redovisade skatterabatten förbarn bör dessutom garantinivån iföräldrapenningen höjas betydligt mer änvad regeringen föreslår. Det bör ocksåinföras en etableringsfrihet för nybarnomsorg, vilket ökar friheten ochmångfalden. Motionärerna avvisarsamtidigt regeringens förslag tillmaxtaxa i barnomsorgen. Pensionärernasekonomi bör, vid sidan avskattesänkningar, förbättras genom bl.a.en höjning av pensionstillskottet 2002och garantipensionen 2003.Rättstryggheten måste förbättras, genombl.a. resursförstärkningar av detbrottsförebyggande arbetet ochpolisväsendet. Enligt motionärerna börinte staten äga aktier i börsföretag utandet ägande som finns bör avvecklas.Försäljningen av statlig verksamhet börunder de kommande tre åren uppgå tilldrygt mer än deförsäljningar som regeringen planerat förvart och ett av åren, t.ex. böråterstoden av , AB Vin & Spritoch statens skogsinnehav säljas ut(yrkandena 1, 8-13 och 15-20).I liberalernas motion Fi294konstateras att konjunkturen är på vägned och att händelserna i Förentastaterna sannolikt innebär attåterhämtningen inte blir lika snabb sommånga tidigare hade räknat med. De sjufeta åren som statsministern utlovat harfrusit inne. Det blev bara med entillväxt . Men trots atttillväxten ändå varit relativt hög desenaste åren har regeringen inte vidtagitde strukturella reformer som skulle harustat för sämre tider. De svagasidorna i den svenska ekonomin finns kvarmed dåligt företagsklimat, höga skatteroch offentliga utgifterna, rigidarbetsmarknaden och en näringsverksamhetsom är omgärdad med alltför många regleroch där alternativen inom t.ex. vård,skola och arbetsförmedling är för få.Enligt motionärerna är det nu merangeläget än tidigare att vidta destrukturreformer som krävs för att t.ex.minska den svenska ekonominskonjunkturkänslighet, öka utbudet avarbetskraft och öka antalet företagare.En offensiv för robustare svensk ekonomipresenteras. En del av innehålletredovisas i punkterna nedan.· Skattereform. Eninkomstskattereform genomförs med sänktamarginalskatter genom att värnskattenslopas, den nedre gränsen för uttag avstatlig skatt höjs, ett nyttförvärvsavdrag på införs och genomatt grundavdraget inte trappas av i dens.k. Inkomstskatterna sänksytterligare genom en skattereduktion.Motionärerna vill dessutom införa enobligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Avgifterna till denna skall kompenserasmed ett särskilt förvärvsavdrag. Som ettled i att reformera familjepolitiken börbarnfamiljernas marginaleffekter minskasgenom att generella utökningar avbarnstödet utformas som enskattereduktion på , somhöjs till . Vidare böravdrag för barnomsorgskostnader upp till50 medges. Hushållstjänster får enskattereduktion på . Sparandeunderlättas genom att förmögenhetsskattensänks och slopas . Ett första stegär en avskaffad sambeskattning och enhöjning av fribeloppet. Fastighetsskattensänks genom att taxeringsvärdena frysespå nivå och skattesatsen sättstill för småhus och förflerbostadshus. Den nuvarandefastighetsskatten bör avskaffas.Kompetens- och pensionssparandetunderlättas genom att avdragsrätten höjstill 1,5 basbelopp. Principerna från1990/skattereform - hälften kvaroch att de allra flesta bara skall betalakommunalskatt - skall återupprättas.·· Företagarreform. För att skapafler företagare och jobb måsteföretagsskatterna sänkas, antalet reglerför att driva företag bör minskas ochförenklas som konkurrensenmåste öka bl.a. genom att statlig ochkommunal bolagsverksamhet privatiseras.Dubbelbeskattningen på aktier bör slopas,arbetsgivaravgifterna i tjänstesektornsänkas, de s.k. fåmansbolagsreglernaförenklas och sociala avgifter påvinstandelar avskaffas.·· Socialförsäkringsreform.Trovärdigheten för socialförsäkringarnaär i gungning. Dagens socialförsäkringarbör omvandlas till tre riktiga,obligatoriska och från statens budgetfristående försäkringar - allmänpensionsförsäkring, allmän sjukförsäkring(inkl. förtidspensionen) och allmänarbetslöshetsförsäkring. I försäkringarnaskall det råda raka rör mellan avgifteroch förmåner. Enligt motionärerna börtaket i sjuk- och föräldraförsäkringenhöjas från dagens ca till . Vidare bör ersättningsnivåerna imamma- och pappamånaderna höjas.Änkepensionen måste återställas.·· En kunskaps- ochutbildningsreform. En rad åtgärderföreslås för att förbättra skolan och ökakvaliteten inom högskolan, och störreresurser bör avsättas till forskning ochindividuell kompetensutveckling. En frånSkolverket fristående skolinspektion börinföras och ett första steg mot enstudentpeng bör tas t.ex. genom att deuniversitet och högskolor som har flestsökande får dela på extra anslag.·· Infrastrukturreform.Motionärerna föreslår en utökad satsningpå väginvesteringar och vägunderhåll.Avgörande för tillväxt och sysselsättningär också att trafikfrågorna istorstäderna får en lösning. Vidare måstebostadspolitiken förnyas.Bostadsmarknaden är en av defrämsta flaskhalsarna mot tillväxt.Förutom sänkt fastighetsskatt bör bl.a.hyressättningssystemet utvecklas ochregelverket förenklas.·· Jämställdhetsreform. Den mestprioriterade uppgiften är att avskaffalöneskillnaderna mellan män och kvinnor.Det bör enligt motionärerna ske bl.a.genom att de offentliga monopolen inomomsorgen, skolan och vården bryts upp.Förutom avskaffande av sambeskattningen iförmögenhetsbeskattningen och enhalvering av skatten för hushållsnäratjänster bör en barnomsorgspeng införasoch föräldraförsäkringen bli merflexibel.·· Offensiv för global samverkan.Sverige behöver internationaliseras ochta beslutsamma steg för att bygga enbättre värld. EU-politiken måste bliaktivare och bör bli medlem iEMU. Engagemanget för frihandel måste blistarkare och bör ta initiativtill avveckling av EU:s jordbruksstöd.Biståndet bör höjas kraftigt och enstörre satsning på skuldavskrivningar författiga länder bör göras. börenligt motionärerna en avdragsrätt förgåvor till internationell hjälpverksamhetinföras. För att förhindraväxthuseffekten bör bl.a. en europeiskeller om möjligt global koldioxidskattinföras.·· Arbetsmarknadspolitiken.Arbetsmarknadspolitiken måste reformeras.Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader kan minskasväsentligt och andra former sombemanningsföretag bör utnyttjas.·· Aktionsprogram mot ohälsa. Imotionen föreslås en rad åtgärder för attminska långtidssjukskrivningarna ochohälsan i arbetslivet, bl.a. bör en storsatsning på rehabilitering göras ochvårdgaranti införas.·För att effektivisera kommunverksamhetenbör uppgifterna koncentreras tillkärnverksamheterna, vilket bl.a. innebäratt kommunala bolag bör säljas ut. Iprincip bör all verksamhet inom denoffentliga sektorn som inte ärmyndighetsutövning vara konkurrensutsatt.Vården och skolan bör avregleras.Motionärerna anser att det bör finnas ettöverskott i de offentliga finansernamotsvarande av BNP över enkonjunkturcykel. Överskottsmålet kräverdock att överskotten är högre än ihögkonjunktur. På denna punkt kritiserasregeringen. För att stärka ekonominsposition inför nästa lågkonjunktur börstatsskulden avbetalas snabbare. Detskall bl.a. ske genom en utförsäljning avstatliga företag. Staten bör endast iundantagsfall driva företag (yrkande 1).1.4.3 ställningstagandetill partimotionernas förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiskapolitikenUtskottet kan konstatera att läget på densvenska arbetsmarknaden har förbättratsmarkant. Sysselsättningen har ökatsamtidigt som både den öppna och dentotala arbetslösheten sjunkit. Sedansommaren 1997 har sysselsättningen isäsongsrensade siffror stigit med omkring320 000 personer, och den öppnaarbetslösheten har gått ned med drygt 4procentenheter. Trots den sämreinternationella konjunkturen och ensvagare svensk industrikonjunktur harsysselsättningen fortsatt att öka undersommaren och hösten. Enligt Statistiskacentralbyråns (SCB) senaste s.k.arbetskraftsundersökning () var4 234 000 personer sysselsatta iseptember 2001, vilket är 55 000 personereller fler än i september 2000.Samtidigt sjönk den öppna arbetslöshetenfrån till iseptember 2001. är det tydligtatt tillväxttakten i sysselsättningenavtagit. och våren 2001steg sysselsättningen med i genomsnittdrygt jämfört medutvecklingen året innan.Sedan maj har tillväxttakten varit igenomsnitt per månad.Målet för den öppna arbetslösheten nåddeshösten 2000Målet om en halvering av den öppnaarbetslösheten till somregering och riksdag satte upp 1996nåddes , och den öppnaarbetslösheten låg några tiondelar under4 % under de resterande månaderna förraåret. har den öppnaarbetslösheten legat på i genomsnitt 4 %per månad, med en lägsta nivå i maj i årpå 3,5 %.Samtidigt som detta är en uppmuntrandeutveckling vill utskottet framhålla attarbetsmarknadsstatistiken även visar attskillnaderna mellan olika regioner iSverige är stora. Det totala s.k.obalanstalet, dvs. andelen öppetarbetslösa plus andelen personer ikonjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska program, uppgicki hela riket till i september i årenligt ()uppgifter. I var siffran3,medan den i uppgicktill . Ett positivt inslag är att dentotala arbetslösheten under det senasteåret sjunkit i alla län och att nedgångenvar störst i län, ,och . En närmaregenomgång av siffrorna visar dock att denöppna arbetslösheten under det senasteåret stigit med någon tiondel i sex länoch att antalet åtgärder i dearbetsmarknadspolitiska programmen ökat itre län. var det fyralän som uppvisade en öppen arbetslöshetunder , samma antal som i september ifjol.Även sysselsättningsmålet utvecklasgynnsamt men ...SCB:s undersökningar visar att ävenriksdagens och regeringens s.k.sysselsättningsmål har utvecklatsrelativt väl, dvs. att antaletsysselsatta i åldrarna som andelav befolkningen i samma åldersgrupp skalluppgå till 2004. I september i årvar sysselsättningsgraden för dennaåldersgrupp . Det är 0,4procentenheter högre änsysselsättningsgraden i september i fjol.Samtidigt som sysselsättningstillväxtenmattats av något harefterfrågan på arbetskraft försvagats.Antalet nyanmälda lediga platser tillarbetsförmedlingarna var i september i år9 000 färre än under samma månad förraåret, enligt AMS statistik, och destörsta minskningarna noterades iverkstadsindustrin. () senastebarometer framgår attföretagen i industrin men även flertaletföretag inom tjänstesektorn, t.ex.handeln, räknar med en minskadsysselsättning framöver. Det finns dockskillnader mellan de olika branscherna. den kemiska industrin planerarföretagen att nyanställa medan företagen iteleprodukt- och byggindustrin angerminskad sysselsättning. innebärdetta att företagen nu uppger att detidigare svårigheterna med att rekryteralämplig personal avtagit markant underåret - av företagen angav iseptember att de upplevde en brist påarbetskraft. Detta verifieras också avatt av företagen i uppger att de utanproblem kunnat rekrytera efterfrågadpersonal. Det är första gången sedandenna information började samlas in somandelen når . AMS statistikvisar vidare att antalet varsel omuppsägningar ökat under det senaste åretsamt att varslen tilltagit nu underhösten. Uppgången sker emellertidfortfarande från en låg nivå.... det krävs insatser för att måletskall nåsFör att öka förutsättningarna för att nåmålet om en sysselsättningsgrad på 80 %är det enligt utskottets mening angelägetatt åtgärder vidtas inom en rad områden.Utbudet av arbetskraft måste öka och densvenska arbetsmarknadens sätt att fungeramåste förbättras ytterligare. Itraditionell svenskarbetsmarknadspolitisk anda måstearbetslinjen, som kan betraktassom en arbets- och kompetenslinje,hävdas. Matchningen mellan arbetssökandeoch lediga platser måste effektiviserasytterligare så att sysselsättningen kanfortsätta att öka utan attinflationsdrivande och tillväxthämmandeflaskhalsar uppstår.Arbetsförmedlingarnas verksamhet måste iännu högre grad inriktas på att förhindrabristsituationer och förmedla ledigajobb. Vakanstiderna måste kortas ochlångtidsarbetslösheten minskas.Förmedlingarna måste dock ävenfortsättningsvis prioritera personer somär långtidsarbetslösa ochlångtidsinskrivna. Stora ansträngningarmåste göras för att ökasysselsättningsgraden bland t.ex. äldre,funktionshindrade och utomnordiskagrupper.Arbetsmarknadspolitiken läggs omTill skillnad mot vad som hävdas ipartimotionerna kan utskottet konstateraatt arbetsmarknadspolitiken har en klarttillväxtfrämjande inriktning. Volymmålenhar tagits bort och inslagen av matchningoch utbildning har ökat markant. Iregeringens regleringsbrev tillArbetsmarknadsverket anges attmålen för arbetsmarknadspolitiken bl.a.skall vara att vakanstiderna för ledigaplatser och arbetslöshetstiden förarbetssökande skall hållas nere. Ettkonkret mål är att avföretagen skall få tag på den personal devill anställa. Som redovisades ovanuppnåddes detta mål i år.Vidare skall antalet långtidsinskrivnaminska kontinuerligt och varamindre än 40 000 personer mot slutet avåret. Kompetenshöjande åtgärder skallsättas in för dem som har svårast attkomma in på arbetsmarknaden. Ett konkretmål inom detta område är att andelenpersoner som fått arbete efteravslutad arbetsmarknadsutbildning igenomsnitt skall uppgå till minst 70 %.Dessutom skall minst 57 000arbetshandikappade personer halämpligt arbete.Åtgärderna inriktas i allt högre gradmot sektorer där brist på arbetskraftbedöms uppkomma. En bristyrkesutbildningför redan anställda har införts som enförsöksverksamhet, och ett förstärktanställningsstöd har införts för att ökade långtidsinskrivnas möjligheter att fåett reguljärt arbete. Anställningsstödethar förstärkts ytterligare , ochutskottet vill i anslutning till dettanämna att det förstärktaanställningsstödet för personer som varitinskrivna i arbetsförmedlingen under tvåår omfattade drygt 11 000personer. Vidare kan utskottet notera attdet pågår ett löpande arbete med attförenkla det arbetsmarknadspolitiskaregelverket. En följd av dessa åtgärderoch den lägre arbetslösheten är attregeringen i budgetpropositionen bedömeratt antalet deltagare i dekonjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska programmen i årminskar till i genomsnitt 104 000personer, vilket är 3 000 personer färreän vad regeringen bedömde i samband medvårpropositionen. Antalet deltagareväntas fortsätta minska efter 2001, tilli genomsnitt 77 000 personer 2004. Dettakan jämföras med att antalet deltagare1994 var drygt 235 000 personer - ennedgång med omkring 130 000 personerperioden 1994-2001.Enligt utskottets mening är detemellertid angeläget att det finnshandlingsberedskap om nedgången i deninternationella konjunkturen kraftigtförstärks och arbetslösheten trots alltskulle öka påtagligt.Som en följd av propositionen omomläggningen av arbetsmarknadspolitiken(1999/2000:98) infördes enaktivitetsgaranti för personer som äreller löper risk att blilångtidsarbetslösa. Antalet deltagare iaktivitetsgarantin uppgick iår till nästan 34 000 personer. Ivårpropositionen annonserade regeringenom nya regler för att stoppa risken förrundgång mellan aktivitetsgarantin ochöppen arbetslöshet. En proposition iärendet läggs på bord idecember, och de nya reglerna väntasträda i kraft under första halvan av2002. beslutade också förrahösten om en relativt omfattandereformering av arbetslöshetsförsäkringen.Reformeringen innebar bl.a. attförsäkringens roll somomställningsförsäkring förtydligades.Kraven på den arbetslöse tydliggjordessamtidigt som rättssäkerheten för denenskilde förstärktes.I vårpropositionen föreslog regeringenett antal nya åtgärder för att höjaarbetsutbudet, öka sysselsättningen ochförbättra tillväxtmöjligheterna i alladelar av landet. Dessa följs nu upp ibudgetpropositionen. Bland annatpermanentas de extra 700miljoner kronor som Arbetsmarknadsverketde använt för tillfälligpersonal vid arbetsförmedlingarna.Förstärkningen skall bl.a. användas föratt förbättra kvaliteten iaktivitetsgarantin, kontakterna medarbetsgivarna och de individuellahandlingsplanerna. För att minskadeltidsarbetslösheten avsätts 100miljoner kronor under perioden 2002-2004.I budgetpropositionen föreslår regeringenockså att ytterligare 120 miljoner kronorsatsas för att med början 2002 inrättamotsvarande 1 000 lönebidragsplatser såatt fler arbetshandikappade får möjlighetatt komma ut på arbetsmarknaden. minska tendenserna till flaskhalsaroch arbetskraftsbrist istorstadsregionerna föreslår regeringenett tidsbegränsat investeringsbidrag föratt öka produktionen av främst små ochmedelstora hyreslägenheter. Vidare skallen försöksverksamhet med ett s.k. friårinföras . Friåretinnebär att en anställd skall fåmöjlighet att ta ledigt upp till ett årunder förutsättning att arbetsgivarensamtidigt anställer en person som varitlångtidsarbetslös som vikarie. Förslagläggs fram , och försöket skallomfatta tio kommuner.Till insatserna för att ökaarbetskraftsutbudet och minska riskernaför inflationsdrivande flaskhalsar skallenligt utskottets mening också läggas dereformer och de medel som satsas på atteffektivisera och öka utbildningen ochkompetensutvecklingen. I anslutning tilldetta vill utskottet erinra om attregeringen i budgetpropositionenannonserar att förslag till ett systemför kompetensutveckling skall presenterasför medikraftträdande nästaår. Dessutom genomförs under perioden2001-2003 ett program för att ökainvandrarnas deltagande påarbetsmarknaden. Bland annat förstärksden kompletterande utbildningen förarbetslösa invandrare med utländskutbildning inom hälso- ochsjukvårdsområdet. Vidare genomförs enkompletterande utbildning för personermed utländsk utbildning inom lärarområdetoch inom teknik och naturvetenskap. valideringen av utländskyrkeskompetens har utökats, och enförsöksverksamhet med alternativplatsförmedling för invandrare prövas.Ytterligare åtgärder är attHögskoleverket fått i uppdrag attanalysera hur högskolans utbildningsutbudbättre skall kunna anpassas tillarbetsmarknadens behov. Enligt utskottetsmening bidrar också maxtaxan ibarnomsorgen och de skattesänkningar försärskilt låg- och medelinkomsttagare somgenomförts samt deytterligare skattesänkningar som föreslåsför 2002 till att öka utbudet avarbetskraft.I anslutning till diskussionen omarbetsmarknadspolitiken vill utskottetmed kraft avvisa förslaget i Folkpartietliberalernas motion Fi294 om att skäraned AMS verksamhet för att i ställetlägga ut bl.a. jobbförmedlingsverksamhetpå t.ex. privata vinstdrivandebemanningsföretag. Om motionens förslaggenomfördes skulle situationen för mångaarbetslösa försämras på ett mycketdrastiskt sätt.Innan utskottet övergår till attdiskutera lönebildningen vill utskottetockså kommentera det påstående som görs iModerata samlingspartiets motion Fi291 omatt de senaste årens ökning avsysselsättningen är en bubbla eftersomsjukfrånvaron ökat kraftigt under sammatid.Enligt utskottets mening är det oroandeatt sjukfrånvaron ökar, och utskottetdiskuterar i kommande avsnitt olikaåtgärder för att bryta detta mönster ochöka hälsan i arbetslivet. Däremot ärbeskrivningen i Moderata samlingspartietsmotion helt vilseledande.Sysselsättningen har under periodenförsta till första halvåret2001 stigit eller med 320 000personer. ökadeantalet personer i arbete (dvs.sysselsatta exklusive de som varitfrånvarande hela veckan) eller230 000 personer. Skillnaden på 1,6 %eller 90 000 personer förklaras avfrånvaro av olika slag. Enligt uppgifterär av dessa 90 000 personer,dvs. 63 000 personer, borta på grund avökad sjukfrånvaro.Lönebildningen spelar stor roll förtillväxten och sysselsättningenOm sysselsättningsmålet skall kunna nåsoch tillväxten fortsätta att utvecklaspositivt är det enligt utskottets meningav avgörande betydelse att den svenskalönebildningen fungerar väl och attlöneökningarna i alla sektorer avekonomin ligger på en rimlig nivå. Om detotala lönekostnaderna ökar snabbare änproduktiviteten riskerar den svenskaekonomin att hamna i enöverhettningssituation med stigandeinflation, räntehöjningar, svagaretillväxt och ökad arbetslöshet som följd.I ett sådant läge äventyras ocksåutrymmet för framtida reformer ochskattesänkningar.Utskottet vill i sammanhanget framhållaatt de grundläggande förutsättningarnaför en bra fungerande svensk lönebildningär goda.