bet · GO01UbU14 · 2001-04-19 00:00:00 — 5).Kristdemokraterna vill enligt motion 2000/01:Ub23i stället för examen ha ett yrkescertifikat, somskall utfärdas av branschorganisationerna och inteav utbildningsanordnarna (yrk. 6).U t s k o t t e t föreslår att antarlagförslaget i denna del.Moderaternas motionsyrkande bör avslås medhänvisning till vad utskottet förordar omutbildningsformens namn.Ingenting hindrar att branschorganisationerutfärdar yrkescertifikat till dem som slutför enkvalificerad yrkesutbildning, men utskottet anserinte att de som genomgått en av staten godkänd ochfinansierad utbildning skall vara hänvisade tillbranschorganisationers beslut för att få ettofficiellt bevis om slutförd utbildning.ValideringUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till pågående utredning omvalidering bör avslåmotionsyrkanden om att begära förslag frånregeringen om system för validering.Jämför reservation 6 (kd, c).Regeringen berör i propositionen behovet av validering.Eventuellt tillgodoräknande av studier inomkvalificerad yrkesutbildning vid övergång tillhögskolestudier bör prövas enligt gällanderegelverk, dvs. 6 kap. 13 och 14 §§högskoleförordningen (1993:100). Det är, skriverregeringen (s. 25), också viktigt att man inom denkvalificerade yrkesutbildningen har möjlighet atttillgodoräkna kunskaper som tidigare förvärvatsgenom studier eller på annat sätt.Kristdemokraterna och tar i sinamotioner upp frågor om validering. I sin motion2000/01:Ub23 framhåller att denkvalificerade yrkesutbildningen måste stå öppen förmänniskor i olika åldrar och med olika bakgrund.Kunskaper som införskaffats på en mängd olika vägarfrån utbildning och arbetsliv till eget lärandemåste värderas och förankras, heter det i motionen(yrk. Motionärerna menar att propositionen integer någon lösning på det viktiga problemet medvalidering. Regeringen bör enligt deras meningåterkomma med förslag om hur valideringen skallgenomföras.Även vill enligt motion 2000/01:Ub20att regeringen skall återkomma med förslag om ettsystem för validering (yrk. Syftet är attunderlätta övergångar till och från högskolornasutbildning i såväl nationellt som internationelltperspektiv.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Mot bakgrund av vad regeringen anför ipropositionen utgår utskottet från att möjlighetertill validering skall finnas inom den kvalificeradeyrkesutbildningen.Under de senaste åren har en omfattandevalideringsverksamhet utvecklats i flera kommuner.Den har berört såväl personer som förvärvat sinakunskaper och erfarenheter inom landet som personermed utländsk yrkeskompetens. En särskild utredarehar fått regeringens uppdrag att kartlägga, beskrivaoch analysera pågående valideringsverksamhet påfrämst gymnasial nivå samt att, på grundval avanalysen, utarbeta förslag till åtgärder som börkunna genomföras inom ramen för de 7,5 miljonerkronor som har anvisat för utbyggnad avvalidering av utländsk yrkeskompetens (dir. 2000:84). Utredaren skall i samverkan medSkolverket och pröva behovetav ett nationellt system för validering av vuxnaskunskaper och kompetens samt uppskatta vilkastatsfinansiella konsekvenser och samhällsekonomiskaeffekter som ett sådant nationellt valideringssystemkan medföra. Arbetet skall redovisas senast den 1oktober 2001. Enligt proposition 2000/01:72 Vuxnaslärande och utvecklingen av vuxenutbildningen, somutskottet kommer att behandla längre fram underdetta , avser regeringen att därefteråterkomma till frågan om validering (s. 45). Motdenna bakgrund anser utskottet att intebör göra några tillkännagivanden i enlighet medmotionsyrkandena.Lärare och handledareUtskottets förslag i korthetLärare och handledare i kvalificeradyrkesutbildning skall ha kompetens för denundervisning de skall bedriva. böravslå ett motionsyrkande (m) om att lärarnaskall kunna arbeta inom flera olikayrkesutbildningar.Jämför reservation 3 (m).Enligt regeringens lagförslag skall lärare och handledare ikvalificerad yrkesutbildning genom utbildning ellererfarenhet ha kompetens för den undervisning deskall bedriva (5 §).Moderata samlingspartiet föreslår i motion2000/01:Ub18 ett tillkännagivande om att lärarnaskall kunna variera sitt arbete mellan olikakvalificerade yrkesutbildningar samt inom dengymnasiala yrkesutbildningen (yrk. 7).U t s k o t t e t föreslår att antarregeringens lagförslag samt avslår motionsyrkandet.Enligt vad utskottet erfarit används lärarefrån många olika utbildningsformer iförsöksverksamheten med kvalificeradyrkesutbildning. Ingenting som står i propositionenger anledning att befara att detta skulle försvåraseller förhindras. Det är inte sak attreglera vad som skall ingå i anställningar hoskommuner eller företag. Vad som skall ingå i en vissanställning hos en statlig högskola är en fråga förlokala högskolemyndigheter.Inordnande och överföring avbefintliga utbildningsformerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om attinordna viss yrkesutbildning som tillhörhögskolan i den nya utbildningsformen.Jämför reservation 7 (m, c).Enligt propositionen bör kvalificerad yrkesutbildning sompåbörjats inom ramen för försöksverksamheten övergåi den nya utbildningsformen . Detär regeringens ambition att utbildningsformen skallutvecklas volymmässigt så att det ges utrymme föratt i den inordna andra eftergymnasiala utbildningarvid sidan av högskolan, t.ex. vissapåbyggnadsutbildningar inom komvux, kompletterandeutbildningar och utbildningar inom folkbildningen.Moderata samlingspartiet och Centerpartietföreslår att även kortare yrkesutbildningar inomhögskolan skall inordnas in den nyautbildningsformen (mot. 2000/01:Ub18 yrk. 4respektive 2000/01:Ub20 yrk.2). I Centerpartietsmotion nämns uttryckligen yrkestekniskhögskoleutbildning (YTH), som sedan ett parårtionden finns inom den statliga högskolan.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Mellan den nya utbildningsformen kvalificeradyrkesutbildning och de kortare yrkesutbildningarnainom högskolan finns den generella skillnaden att desistnämnda inte är konstruerade så att en väsentligdel av utbildningen består av lärande i arbete på enarbetsplats. Däremot bygger YTH, till skillnad frånvad som förutsätts för den kvalificeradeyrkesutbildningen, på att de studerande har enflerårig yrkesverksamhet inom yrkesområdet bakom siginnan de påbörjar högskoleutbildningen. För allautbildningar inom högskolan gäller högskolelagen,vilket däremot inte är föreslaget för denkvalificerade yrkesutbildningen.Regeringen har givit en särskild utredarei uppdrag att utreda vissa frågor om kortareyrkesutbildningar inom högskolan, bl.a. YTH.Utredaren skall också undersöka behovet av andrakortare yrkesutbildningar i högskolan och lämnaförslag till de ändringar i högskolelagen somutredningen ger anledning till (dir. 2001:9).Uppdraget skall slutredovisas senast den 15 december2001. Utskottet anser att inte börföregripa utredningen.Styrning av kvalificeradyrkesutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör ställa sig bakom regeringensförslag om en nationell myndighet förkvalificerad yrkesutbildning och avslåmotioner om en decentraliseradmyndighetsorganisation, om att den slutligaorganisationen skall beslutas längre fram ochom att den nya myndigheten skall förläggastill Falun.Jämför reservationerna 5 (kd) och 2 (fp).Regeringen avser att inrätta en särskild myndighet för attadministrera den kvalificerade yrkesutbildningen. Enviktig uppgift för den nya myndigheten skall varaatt samordna de lokala behoven av utbildning som haren nära koppling till arbetslivet med ettövergripande nationellt perspektiv. En annan viktiguppgift skall vara att markera och skapa en tydligidentitet för den nya utbildningsformen. Myndighetenskall pröva ansökningar från utbildningsanordnare omstatsbidrag för att bedriva utbildning inom den nyautbildningsformen. Den skall vidare ha ettövergripande nationellt planeringsansvar och lämnaunderlag till beslut om de ekonomiska ramarna förhela utbildningsformen. När det gäller kvalificeradyrkesutbildning som faktiskt genomförs skall den nyamyndigheten ansvara för löpande tillsyn ochekonomisk uppföljning samt viss utvärdering. Detskall finnas vissa sanktionsmöjligheter för de falltillsynen visar på kvalitetsbrister hos någonutbildningsanordnare.Kristdemokraterna föreslår i motion 2000/01:Ub23att den kvalificerade yrkesutbildningen i ställetskall få en decentraliserad myndighetsstruktur (yrk.5). Motionärerna anser att den centrala myndighetenbör vara en liten organisation som arbetar medhuvudsakligt syfte att sköta samordningen, så attdet skapas ett balanserat utbud och att resursernautnyttjas effektivt. Dessutom skulle denna myndighetkunna arbeta med kvalitetssäkring och annan tillsyn.Övriga beslut bör enligt fattas påregional nivå av en organisation som exempelvis kanknytas till länsstyrelserna. Det regionalanäringslivet bör ha stort inflytande på besluten,heter det i motionen.Folkpartiet vill att regeringen skall låta utredaden slutliga utformningen av organisationen för denkvalificerade yrkesutbildningen (mot. 2000/01:Ub21yrk. Beslut om denna kan enligt Folkpartietfattas först när det står klart vilket innehåll ochvilken omfattning utbildningsformen kommer att få.I motion 2000/01:Ub22 (c) föreslår motionären attden nya myndigheten förläggs till , en ort somdrabbats hårt av nedläggningarna inom försvaret.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Kommittén för kvalificerad yrkesutbildningredovisar i sitt slutbetänkande utförligt sinaöverväganden när det gäller centraliserad ellerdecentraliserad myndighetsstruktur för den nyautbildningsformen (SOU 1999:122 s. 80 f). bedömning tillgodoses behoven hosarbetsliv och individer bättre med en centralhantering av den kvalificerade yrkesutbildningen änmed en utspridd. Särskilt bevaras mångfalden och desmå yrkesområdena. Kommittén anser också att det ärtroligt att en central hantering ger bättreförutsättningar för att avveckla utbildningar än vaden regional hantering skulle göra.Utskottet anser inte att motionärerna har påvisatatt en regional organisation skulle vara bättre föratt fatta beslut t.ex. om statsbidrag till nyautbildningar inom smala yrkesområden eller om attavveckla statsbidrag till utbildningar som intelängre är så angelägna.Regeringen har fattat beslut om att dennya myndigheten, som inrättas om beslutari enlighet med propositionen, skall placeras iHässleholm, en ort som också drabbats hårt avnedläggningarna inom försvaret.Dimensionering och lokalisering avkvalificerad yrkesutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör uttala att det är angeläget attantalet utbildningsplatser utökas på sikt.Motionsyrkanden om en fördubbling av antaletutbildningsplatser bör avslås.Jämför reservationerna 3 (m) och 8 (c).Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning sammanlagt 12 000 årsstudieplatser.När den nya utbildningsformen inrättas den 1 januari2002 skall enligt regeringen då pågåendeförsöksverksamhet övergå till den nya formen.Regeringen avser också att i budgetpropositionen förår 2002 återkomma med förslag om en utökning avvolymen med 500 platser fr.o.m. den 1 januari 2002.Moderata samlingspartiet föreslår i motion2000/01:Ub18 att byggs ut till att år2004 omfatta 25 000 platser (yrk. Motionärernahänvisar till att företagen hindras i sin expansionav rekryteringssvårigheter, som ytterligareförvärras av stora förestående pensionsavgångar. IModeraternas motion 2000/01:Ub281, som väcktes underallmänna motionstiden och alltså innan propositionenhade lagts fram, påtalas att lider akutbrist på yrkesutbildade personer och högutbildadeunga akademiker (yrk. Samma motionärer förordaren fördubbling av antalet studieplatser inomkvalificerad yrkesutbildning (yrk. 5).Även anser att en ökning måste skeav antalet platser (mot. 2000/01:Ub20 yrk. 1).Vid enökning av antalet platser är det viktigt att en högkvalitet på utbildningarna bibehålls, framhållermotionärerna.I motion 2000/01:Ub19 (s) föreslås etttillkännagivande om att det är angeläget att antaletplatser inom kvalificerad yrkesutbildning på siktutökas, och att det behövs en regional spridning avutbildningsplatser.Enligt motion 2000/01:Ub280 (m), som väcktes underallmänna motionstiden, bör antalet platser inomkvalificerad yrkesutbildning i ett första stegfördubblas och därmed omfatta 27 000 studieplatserår (yrk. 2).U t s k o t t e t föreslår att riksdagentillkännager för regeringen följande som sin mening.Eftersom intresset och behovet av kvalificeradyrkesutbildning är stort i hela landet, är detangeläget att antalet platser inom den nyautbildningsformen utökas. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2000/01:Ub19 och2000/01:Ub20 yrkande 1.Riksdagen bör enligt utskottetsmening avslå motionerna 2000/01:Ub18yrkande 6, 2000/01:Ub280 yrkande 2och 2000/01:Ub281 yrkandena 3 och 5.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner omresursfördelningen till smala utbildningar,permanentning av utbildningar inom den nyautbildningsformen, m.m.Jämför reservation 8 (c).Utöver det som redovisats i det föregående innehållerregeringens lagförslag bestämmelser om rätt för destuderande att utöva inflytande över utbildningen (8§), om avskiljande från utbildningen (9 och 10 §§),om överklaganden (11 §) och om att regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer får meddelaytterligare föreskrifter om kvalificeradyrkesutbildning (12 §). Lagen föreslås träda i kraftden , som den tidigare lagenom försöksverksamheten upphör att gälla.U t s k o t t e t föreslår att antarlagförslaget även i dessa delar.Principerna för resursfördelning till kvalificeradyrkesutbildning tas upp i motion2000/01:Ub20. Motionärerna vill ha ett system där enav näringslivet efterfrågad utbildning med kvalitetinte riskerar att få sina utbildningsplatserindragna (yrk. Vidare påtalar motionärerna attde riktigt smala yrkena inte har någon bransch somhävdar näringslivets behov av utbildning för dem.Därför begärs en översyn av resursfördelningen tillsmala utbildningar (yrk. 5).I motion 2000/01:Ub267 (m) - väckt - skriver motionärerna att det är avstörsta vikt att ansvariga vid planering ochgodkännande av kvalificerade yrkesutbildningarbeaktar behovet av utbildning för i dagkvinnodominerade områden. Därmed ökarattraktionskraften och antalet manliga sökande,vilket motionärerna önskar.Motionärerna i motion 2000/01:Ub427 (c) tar uppden osäkerhet som rått under försöksverksamheten,genom att anordnaren för varje kurs som startasmåste ansöka om medel för att driva utbildningen.Att permanenta utbildningarna bör ge effektivareresursutnyttjande, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.En av de bärande idéerna bakom förslaget om dennya utbildningsformen är att den skall vara flexibeloch utbudet föränderligt efter konstaterade behovoch efterfrågan. Regeringen räknar med att den nyamyndigheten skall kunna bevilja statsbidrag förhögst fem starter av en utbildning. Om anordnarenvill ge samma utbildning därutöver, krävs nyprövning där den nya ansökan ställs mot andra. Inteminst för de smala yrkesområdena är det enligtutskottets mening en fördel att resurserna handhasav en myndighet på nationell nivå. Lagförslagets 4 §innefattar att den kvalificerade yrkesutbildningenskall bidra till att bryta traditioner i fråga omkönsbundna utbildnings- och yrkesval. Motion2000/01:Ub267 får därför anses vara tillgodosedd.Vänsterpartiet tar i motion 2000/01:Ub420 (väcktunder allmänna motionstiden) upp frågan omfärdigutbildning och specialisering efter avslutadyrkesförberedande gymnasieutbildning. Kvalificeradyrkesutbildning är enligt motionärerna en väg fördetta, men de menar att det bör tillsättas enutredning med uppdrag att i nära samarbete medarbetsmarknadens parter ge förslag på innehåll,organisation och finansiering av en eftergymnasiallärlingsutbildning (yrk. Utredningen skallenligt motionärerna också föreslå åtgärder för attåstadkomma en jämn könsfördelning inomlärlingsutbildningar som omfattar områden där avtradition det ena könet varit underrepresenterat(yrk. 2).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena. Inom ramen för den kvalificeradeyrkesutbildning som föreslås bli införd som enreguljär utbildningsform kan behovet avfärdigutbildning och specialisering tillgodoses.Varje utbildning av detta slag skall utvecklas ochbedrivas i nära samverkan mellan arbetsliv - därbåde arbetsgivare och arbetstagare räknas in - ochutbildningsanordnare och skall bidra till att brytatraditioner i fråga om könsbundna utbildnings- ochyrkesval.Motion 2000/01:Ub210 (c) väcktes och alltså innan förslaget om den nyautbildningsformen lagts fram. Motionärerna tar därupp behovet av en fungerande utbildningsstruktur förgrund- och färdigutbildning inom hantverksområdet(yrk. De föreslår ett tillkännagivande tillregeringen om att det måste till ett gemensamtansvar för att hela yrkesutbildningen genomförs påett över landet likvärdigt sätt och med hög kvalitet(yrk. Vidare förordar de ett system förkompensation till hantverksföretag som tar emotelever för färdigutbildning (yrk. De vill ocksåatt yrkesutbildningar i studiemedelshänseende skalljämställas med andra former av högre utbildning ochutbildning för vuxna (yrk. 4).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena. Den nya utbildningsformen kommer enligtutskottets uppfattning att ge möjlighet atttillgodose behoven av färdigutbildning även inomhantverksyrken. Inom kvalificerad yrkesutbildningskall arbetslivet och utbildningsanordnarna ta ettgemensamt ansvar. Principen att lärandet i arbeteinom ramen för kvalificerad yrkesutbildning skallfinansieras av arbetslivet är utskottet inte berettatt frångå. Det framgår av propositionen attregeringen avser att de studerande i kvalificeradyrkesutbildning skall vara berättigade tillstudiemedel.I motion 2000/01:MJ418 (c), som också väcktes underallmänna motionstiden, förordar motionärerna ensammanhållen utbildning för fiskerisektorn och ensamlad utbildningsresurs för denna (yrk. De villatt regeringen skall återkomma med förslag om bådefinansiering och strukturlösningar på utbildningen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Motsvarande förslag avslogs av vid förrariksmötet (bet. 1999/2000:MJU8 s. 23). Då redovisademiljö- och jordbruksutskottet utförligt vilkenutbildning som finns för fiskerisektorn ochavstyrkte motionärernas yrkande.Utbildningsutskottet anser inte att haranledning att ändra sitt ställningstagande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Inrättande av en ny utbildningsform:kvalificerad yrkesutbildningRiksdagen antar regeringens förslag till lag omkvalificerad yrkesutbildning såvitt avser 1, 2och 4 §§ samt avslår motionerna 2000/01:Ub18yrkande 1, 2000/01:Ub21 yrkandena 6 och 7,2000/01:Ub23 yrkande 1, 2000/01:Ub280 yrkande 4,2000/01:Ub281 yrkande 6 och 2000/01: Ub474.Reservation 1 (m, kd)Reservation 2 (fp) - delvis2. Längden på utbildningar inom kvalificeradyrkesutbildningRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub18 yrkande 2.Reservation 3 (m) - delvis3. Lärande i arbete inom kvalificeradyrkesutbildningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub18yrkande 3 och 2000/01: Ub23 yrkande 4.Reservation 4 (m, kd, fp)4. Krav för tillträde till kvalificeradyrkesutbildningRiksdagen antar regeringens förslag till lag omkvalificerad yrkesutbildning såvitt avser 3 § ochavslår motionerna 2000/01:Ub21 yrkandena 1-4 och2000/01:Ub23 yrkande 2.Reservation 5 (kd) - delvisReservation 2 (fp) - delvis5. Examen m.m. inom kvalificeradyrkesutbildningRiksdagen antar regeringens förslag till lag omkvalificerad yrkesutbildning såvitt avser 6 och 7§§ och avslår motionerna 2000/01:Ub18 yrkande 5och 2000/01:Ub23 yrkande 6.Reservation 3 (m) - delvisReservation 5 (kd) - delvis6. ValideringRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub20yrkande 3 och 2000/01: Ub23 yrkande 3.Reservation 6 (m, kd, c)7. Lärare och handledareRiksdagen antar regeringens förslag till lag omkvalificerad yrkesutbildning såvitt avser 5 § ochavslår motion 2000/01:Ub18 yrkande 7.Reservation 3 (m) - delvis8. Inordnande och överföring av befintligautbildningsformerRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub18yrkande 4 och 2000/01: Ub20 yrkande 2.Reservation 7 (m, c)9. Styrning av kvalificerad yrkesutbildningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub21yrkande 5, 2000/01:Ub22 och 2000/01:Ub23 yrkande5.Reservation 5 (kd) - delvisReservation 2 (fp) - delvis10. Dimensionering och lokalisering avkvalificerad yrkesutbildningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört och bifaller därmeddelvis motionerna 2000/01:Ub19 och 2000/01: Ub20yrkande 1 samt avslår motionerna 2000/01:Ub18yrkande 6, 2000/01:Ub280 yrkande 2 och2000/01:Ub281 yrkandena 3 och 5.Reservation 3 (m) - delvisReservation 8 (c) - delvis11. Lagförslaget i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag till lag omkvalificerad yrkesutbildning i den mån det inteomfattas av de beslut som utskottet föreslagitunder tidigare punkter i detta betänkande.12. Principer för resursfördelning tillkvalificerad yrkesutbildningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub20yrkandena 4 och 5, 2000/01: Ub267 och2000/01:Ub427.Reservation 8 (c) - delvis13. Eftergymnasial lärlingsutbildningRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub420 yrkandena1 och 2.14. Yrkesutbildning inom hantverksområdetRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub210 yrkandena1-4.15. Yrkesutbildning inom fiskerisektornRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ418 yrkande 5.Stockholm den 19 april 2001På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (),(), (), MajléneWesterlund Panke (s), (), TomasEneroth (s), (), Per (),(), (), (), (), (),() och (). Utskottets förslag till beslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer.1. Inrättande av en nyutbildningsform: kvalificeradyrkesutbildning (punkt 1) - m, kdav (), (), LarsHjertén (m), (), Per () ochMaria ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. Inrättande av en ny utbildningsform:kvalificerad yrkesutbildning2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag omkvalificerad yrkesutbildning såvitt avser 1, 2och 4 §§ samt tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2000/01:Ub18yrkande 1, 2000/01:Ub23 yrkande 1, 2000/01: Ub281yrkande 6 och 2000/01:Ub474 och avslår motionerna2000/01: Ub21 yrkandena 6 och 7 och 2000/01:Ub280yrkande 4.StällningstagandeDen nya utbildningsformen bör enligt vår meningkallas yrkeshögskola. Den benämningen gerassociationer till något enhetligt, av hög kvalitetoch förebygger att den kvalificeradeyrkesutbildningen betraktas som enmellanstegsutbildning mellan gymnasium och högskola.Genom att använda förleden yrkes- drar man en gränsmot högskolan och undviker oklarhet om vad den nyautbildningsformen står för. bör alltsåbifalla motionerna 2000/01:Ub18 yrkande 1,2000/01:Ub23 yrkande 1, 2000/01:Ub281 yrkande 6 och2000/01:Ub474.2. Inrättande av en nyutbildningsform: kvalificeradyrkesutbildning, m.m. (punkterna 1,4 och 9) - fpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkterna 1,4 och 9 borde ha följande lydelse:1. Inrättande av en ny utbildningsform:kvalificerad yrkesutbildning2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag omkvalificerad yrkesutbildning såvitt avser 1, 2och 4 §§ samt tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2000/01:Ub21 yrkandena6 och 7 och avslår motionerna 2000/01:Ub18yrkande 1, 2000/01:Ub23 yrkande 1, 2000/01:Ub280yrkande 4, 2000/01:Ub281 yrkande 6 och2000/01:Ub474.1. Krav för tillträde till kvalificeradyrkesutbildning2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag omkvalificerad yrkesutbildning såvitt avser 3 §samt tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01: Ub21 yrkandena 1-4 ochavslår motion 2000/01:Ub23 yrkande 2.1.