bet · GO01SoU12 · 2001-03-27 00:00:00 — Kommittén skall lämna förslag till ett system för utjämning avkostnadsskillnader mellan kommuner i verksamhetenligt LSS, analysera hur de tillfälliga bidragen åren 2001och 2002 fungerar, överväga behovet av författningsändringar som gerkommunerna möjlighet att lämna ut sådaninformation som erfordras för de förslag somkommittén lämnar samt därvid även beakta de kravsom personuppgiftslagen ställer på behandling avpersonuppgifter, lämna förslag om hur påverkbarheten från enskildakommuner av utfallet i ett utjämningssystem skallkunna minskas eller elimineras, om så krävs, lämna förslag till hur en godkvalitet skall kunna säkerställas i detstatistiska underlag som behövs för en utjämningav kostnadsskillnader för verksamhet enligt LSS, analysera hur köp av boendeplatser fungerar ochvilka effekter och samband det har med frågan omutjämning av kostnader för verksamhet enligt LSSsamt redovisa kostnadsberäkningar av sina förslag,förslag till finansiering och lagförslag.Det nya systemet bör träda i kraft den 1 januari2003.Socialstyrelsen redovisar i sin slutrapport valfrihet (följer upp ochutvärderar 1999:1) erfarenheterna frånpsykiatrireformen. I rapporten påtalar styrelsenbl.a. att det finns problem både med utformningen avlagen om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS) och kommunernas tillämpningav densamma. Antalet människor med psykiskafunktionshinder som ges stöd enligt LSS är ytterstbegränsat och svarar enligt inte motde verkliga behoven som finns. Socialstyrelsenkonstaterar också att mellan 20 000 och 25 000personer med psykiskt funktionshinder - omkringhälften av målgruppen - saknar adekvatsysselsättning anpassad till deras funktionshinder.Vad gäller motion So442 (s) behandlade utskottet enliknande motion i betänkande 1989/99:SoU11 ochredovisade då följande (s. 27):Enligt uppgift från Svenska Kommunförbundetutbetalar flertalet kommuner någon form aversättning till dem som deltar i daglig verksamhet.Utgångspunkten är ofta den rekommendation somLandstingsförbundet gav ut angåendehabiliteringsersättning inom omsorgerna.Habiliteringsersättningen rekommenderades attutbetalas av basbeloppet för heldag och0,av basbeloppet för halvdag. Ersättningenskulle inte utgå vid semester och sjukdom. Detupplystes om att i skrivelse den 13februari 1974 till har jämställthabiliteringsersättning med sådan ersättning somenligt kommunallagen är undantagen från skatteplikt.Ersättningen föreslogs utbetalas direkt till denutvecklingsstörde.Utskottet gjorde följande bedömning (s.27):Enligt LSS 1 § har personer med utvecklingsstörning,autism eller autismliknande tillstånd liksompersoner med betydande och beståendebegåvningsmässigt funktionshinder eller hjärnskada ivuxen ålder föranledd av yttre våld eller kroppsligsjukdom rätt till daglig verksamhet. Psykiskt stördaomfattas inte av rätten till daglig verksamhetenligt LSS. Kommunerna har dock ett ansvar ienlighet med socialtjänstlagen 21 § att medverkatill en meningsfull sysselsättning för människor medfunktionshinder. En del kommuner har också, enligtSocialstyrelsens årsrapport, utvecklat olikaverksamheter. Ofta är arbetsträning ochfritidssysselsättningar förlagda till samma lokaler,varför gränsdragningar mellan verksamheterna kanvara svåra.Socialstyrelsen pekar i sin senaste årsrapport ompsykiatrireformen på att personer med psykiskafunktionshinder behöver stöd till en meningsfullsysselsättning och inte bara till arbete ochyrkesinriktad rehabilitering. Stödet till arbete ochyrkesinriktad rehabilitering är viktigt men förmånga är det allra viktigaste att ha någotmeningsfullt att göra , anför styrelsen(se redovisningen tidigare på s. 23-24). Dettatyder, enligt utskottets mening, på att det behövsverksamheter med olika inriktning för att tillgodosede olika behov som enskilda människor har. Utskottetutgår från att regeringen följer frågan.Utskottet konstaterar att de flesta kommunerbetalar någon form av ersättning ellerstimulansbidrag till dem som deltar i dagligverksamhet. Utskottet anser att motionerna - - -därmed i huvudsak är tillgodosedda. Motionernaavstyrks.Som just redovisats ovan har regeringen iproposition 2000/01:1, volym 6, utgiftsområde 9anfört att kompetensutvecklingsinsatser planeras förpersonal som i sitt arbete möter människor medfunktionshinder. Ett nationellt program förkompetensutveckling kommer att utarbetas avhandikapporganisationerna och berörda statliga ochkommunala myndigheter tillsammans. Statens institutför särskilt utbildningsstöd (Sisus) har fåttuppgiften att ta fram det nationella programmet ochhålla samman och driva programmet centralt. Sisushar även fått i uppdrag att i samråd med Statenskvalitets- och kompetensråd och andra intressenterförbereda och genomföra en särskildinformationsinsats riktad till nyckelpersoner inomstatsförvaltningen om myndigheternas ansvar för dehandikappolitiska frågorna. tillförsSisus sammanlagt förkompetensutvecklingsinsatser, varav 9 miljonerkronor avser stimulansbidrag till särskilda projektunder åren 2001-2003.Utskottet tillstyrkte den föreslagnamedelstilldelningen i betänkande 2000/01:SoU1.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2000/01:96).I proposition 1999/2000:79 om en nationellhandlingsplan för handikappolitiken gjorderegeringen bedömningen att ett förtydligande börgöras vad gäller bl.a. syftet med råd och stöd,förutsättningarna för att erhålla insatsen och påvilket sätt insatsen kan vara ett komplement tillåtgärder som ges enligt annan lagstiftning.Regeringen avsåg därför att tillkalla en särskildutredare för detta ändamål, anfördes det.Frågan bereds i Regeringskansliet.I december 1999 överlämnade Utredningen omsjukvårdsupphandling betänkandet Upphandling avhälso- och sjukvårdstjänster (SOU 1999:149).Betänkandet är remissbehandlat. I mars 2001överlämnar (Fi 1998:08) sittslutbetänkande Mera värde för pengarna (SOU 2001:31)om förslag till ändringar i lagen (1992:1528) omoffentlig upphandling.Utskottets bedömningUtskottet ser mycket positivt på detkompetensutvecklingsprogram som startar vidstatliga och kommunala myndigheter. En ökadkompetens bör innebära att handläggare i valetmellan beslut enligt LSS respektivesocialtjänstlagen kan komma att göra bättreunderbyggda beslut vid val av insats. Utskottetkonstaterar att insatsen personligt ombudär ytterligare ett sätt att stärka psykisktfunktionshindrades egen initiativförmåga. Dettagäller även utvecklingen av brukarstödet. Utskottetanser att resultat av utvecklingsarbetet böravvaktas. Motion So540 (kd) yrkandena 12 och 13avstyrks därför.Utskottet har tidigare konstaterat att personer medpsykiska funktionshinder inte har rätt till dagligverksamhet enligt LSS. Kommunerna har dock ettansvar i enlighet med 21 § socialtjänstlagen attmedverka till en meningsfull sysselsättning förmänniskor med funktionshinder. pekarpå att stödet till arbete och yrkesinriktadrehabilitering är viktigt, men för många är detallra viktigaste att ha något meningsfullt att göraunder dagen. Detta tyder, enligt utskottet, på attdet behövs verksamheter med olika inriktning för atttillgodose de olika behov som enskilda människorhar. Utskottet utgår från att regeringen följerfrågan. Utskottet konstaterar också att de flestakommuner betalar någon form av ersättning ellerstimulansbidrag till dem som deltar i dagligverksamhet. Utskottet anser inte att motionernaSo354 (c) yrkande 16 och So442 (s) bör föranledanågot initiativ från sida. Motionernaavstyrks.Motion So459 (s) betonar behovet av trygghet ochvalfrihet i det särskilda boendet. Utskottet villför sin del betona LSS-lagstiftningens inriktning påatt insatserna skall vara så utformade att destärker den enskildes möjlighet att leva ettsjälvständigt och oberoende liv. Den enskilde skallha ett direkt inflytande, både i planeringen ochutformningen av insatsen och i genomförandet av den.Upphandlingskommittén har lämnat förslagtill ändringar i lagen om offentlig upphandling.Utskottet anser att den fortsatta beredningen avutredningsbetänkandet bör avvaktas. Motionenavstyrks.Regeringen gjorde i den nationella handlingsplanenför handikappolitiken bedömningen att det behövs ettförtydligande av syftet med råd och stöd,förutsättningarna för att erhålla insatsen och påvilket sätt insatsen kan vara ett komplement tillåtgärder som ges enligt annan lagstiftning.Regeringen hade för avsikt att tillsätta enutredning. Utskottet utgår från att regeringen nusnarast tillsätter den aviserade utredningen.Utskottet anser dock inte att något initiativ ifrågan behövs . Motion So538 (fp)yrkande 10 avstyrks.Vad gäller de ekonomiska aspekterna kring LSS kanutskottet konstatera att nu beslutat omett tillfälligt statsbidrag för åren 2001 och 2002för kommuner med höga kostnader för verksamhetenligt LSS. Vidare har regeringen i december 2000fastställt direktiv till en parlamentarisk utredningom nationell utjämning av verksamhetskostnaderenligt lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade. Utskottet anser att utredningensarbete bör avvaktas och avstyrker därmed motionernaSo367 (s), So486 (s) och So498 (s).Bidrag till handikapporganisationerI motion So538 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om behovet av en kartläggning avdet nya bidragssystemets effekter (yrkande 19).Motionärerna var kritiska på flera punkter tillregeringens förslag till nytt bidragssystem tillhandikapporganisationer. har det visat sig attdet för många handikapporganisationer kommer attbetyda minskat stöd, vilket riskerar få konsekvenserför deras verksamhet. Motionärerna anser detangeläget att det nya bidragssystemets konsekvenserkartläggs i syfte att åtgärda de skevheter somuppkommit.Utskottet behandlade frågan om bidrag tillhandikapporganisationer senast i betänkande2000/01:SoU1. Utskottet konstaterade då att för attmöta det ökade resursbehovet hoshandikapporganisationerna och för att underlättaövergången till den nya fördelningsmodellen fr.o.m.den 1 juli 2000 så höjdes anslaget redan för år2000. För och framöver föreslogs enhöjning med . Vidare haderegeringen, efter ett initiativ från utskottet,uppdragit åt att följa upp ochutvärdera effekterna av de nya reglerna förstatsbidraget. Särskilt kommer därvid att kartläggasoch analyseras hur övergången påverkar de mindreorganisationerna som inte till fullo uppfyller deformella kriterierna för att erhålla statsbidragenligt reglerna för det nya bidragssystemet.Riksdagen borde inte ta något förnyat initiativ medanledning av motionerna. Utskottet tillstyrktedärmed medelsanvisningen och avstyrkte motionerna.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att den 21juni 2000 fick i uppdrag att följa upp det nyabidragssystemets effekter. Regeringen har vidare iregleringsbrevet för uppdragit åtSocialstyrelsen att fortsatt följa upp och utvärderade nya reglerna för statsbidraget. Socialstyrelsensredovisning bör inte föregripas. Motion So538 (fp)yrkande 19 avstyrks. beträffande målen förhandikappolitikenatt avslår motion 2000/01:So354 yrkande 1,res. 1 (c)2. beträffande dolda funktionshinderatt avslår motion 2000/01:MJ844 yrkande 4,3. beträffande den nationellahandlingsplanenatt avslår motion 2000/01:So299 yrkandena 1 och 3,delvis,res. 2 (m)4. beträffande delegation för samordningatt avslår motion 2000/01:So215,res. 3 (kd)5. beträffande handikapperspektivet iutredningar m.m.att avslår motion 2000/01:So348,6. beträffande assistans iföräldraskapetatt avslår motionerna 2000/01:So214 och2000/01:So299 yrkande 3, delvis,res. 4 (m, kd, c, fp)7. beträffande efterlevnaden avtillgänglighetsreformenatt avslår motion 2000/01:So538 yrkande 6,res. 5 (kd, fp)8. beträffande lokalahandikapporganisationeratt avslår motion 2000/01:So538 yrkande 7,9. beträffande den fria rörligheten inomEUatt avslår motion 2000/01:So232,10. beträffande anhörigutbildningatt avslår motion 2000/1:So500,11. beträffande bemötandeatt avslår motionerna 2000/01:So230,2000/01:So383 yrkande 16 och 2000/01:So540yrkande 2,res. 6 (kd) - delvis12. beträffande neuropsykiatrisktfunktionshindradeatt avslår motion 2000/01:So468,res. 6 (kd) - delvis13. beträffande funktionshindradekvinnoratt avslår motion 2000/01:T427 yrkande 2,res. 7 (v, kd, mp)14. beträffande Handikappombudsmannenatt avslår motion 2000/01:So354 yrkande 4,res. 8 (m, kd, c, fp)15. beträffande färdtjänstatt avslår motion 2000/01:A811 yrkande 13,16. beträffande tillgång till habiliteringoch rehabiliteringatt med anledning av motion 2000/01:So538 yrkande11 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,17. beträffande rehabiliteringspengatt avslår motion 2000/01:So299 yrkande 9,res. 9 (m)18. beträffande hjälpmedelsgarantiatt avslår motion 2000/01:So3 yrkande 3,res. 10 (kd, c, fp)19. beträffande hörselhjälpmedelatt avslår motionerna 2000/01:So222 yrkandena 1-3och 2000/01:So473 yrkandena 1 och 2,res. 11 (m, kd, fp)20. beträffande sexhjälpmedelatt avslår motion 2000/01:Ub821 yrkande 8,21. beträffande hjälpmedel ocharbetstekniska redskapatt avslår motion 2000/01:So221,res. 12 (m, kd)22. beträffande rätt tillteckenspråkstolkatt avslår motionerna 2000/01:So355 yrkande 2,2000/01:So381 och 2000/01:So406,res. 13 (mp)23. beträffande IT-hjälpmedelatt avslår motionerna 2000/01:So354 yrkande 9 och2000/01:So530,res. 14 (c) - delvis24. beträffande tillgänglighet tillinformationssamhälletatt avslår motion 2000/01:So354 yrkande 10,res. 14 (c) - delvis25. beträffande parlamentariskkommissionatt avslår motion 2000/01:So538 yrkande 14,res. 15 (fp)26. beträffande väntetider vid insatserenligt LSS och socialtjänstlagenatt med anledning av motionerna 2000/01:So218,2000/01:So392 och 2000/01:So466 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,27. beträffande psykisktfunktionshindradeatt avslår motion 2000/01:So540 yrkandena 12 och13,res. 16 (kd)28. beträffande daglig verksamhetatt avslår motionerna 2000/01:So354 yrkande 16 och2000/01:So442,res. 17 (kd, c)29. beträffande konkurrensutsättningatt avslår motion 2000/01:So459,res. 18 (v)30. beträffande råd och stödatt avslår motion 2000/01:So538 yrkande 10,31. beträffande ekonomiska aspekter påLSSatt avslår motionerna 2000/01:So367, 2000/01:So486och 2000/01:So498,32. beträffande bidrag tillhandikapporganisationernaatt avslår motion 2000/01:538 yrkande 19.res. 19 (m, kd, c, fp)den 27 mars 2001På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: IngridBurman (v), (),(), MargaretaIsraelsson (s), (), (), LeifCarlson (m), (), (),Elisebeht (), LarsGustafsson (kd), (), (),(), LarsElinderson (m), () ochHelena (). Målen för handikappolitiken (mom. 1)() anför:Människors lika värde måste vara utgångspunkten förhandikappolitiken. Regeringen har ett snävtsamhällsperspektiv på handikappolitiken och lyfterinte fram den enskildes förutsättningar. Jag anserdärför att ytterligare ett mål skall tillfogas denationella målen: ett samhälle där alla människorhar makt över sina liv och där var och en harmöjlighet att verka utifrån sina individuellaförutsättningar. Vad här anförts med anledning avmotion So354 (c) yrkande 1 bör ges regeringen tillkänna.Jag anser att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande målen för handikappolitikenatt med anledning av av motion2000/01:So354 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,2. Den nationella handlingsplanen (mom. 3)(), (), () och ()anför:Vi anser att det delade ansvaret för de handikappadetyvärr medför att de offentliga satsningarna intealltid är effektivt samordnade, vilket medförbrister i välfärden. För många individer som är ibehov av stöd leder det dessutom till att de måsteha kontakt med många tjänstemän på många olikamyndigheter: kommun, försäkringskassa och landstingför att bara nämna några. Inte minst därför vore detbra med ett samlat grepp för att förbättrahandikappolitiken. I stället för konkretaförbättringar av det offentliga stödet till dehandikappade försöker regeringen sätta upp mål förvad andra - dvs. kommuner och privata företag -skall göra. Regeringen försöker på detta sätt skylaöver det faktum att de inte prioriterar dehandikappade. Vi anser att LSS behövervidareutvecklas för att de funktionshindrade igörligaste mån skall få likvärdiga betingelser somandra samhällsmedborgare. Vad här anförts medanledning av motion So299 (m) yrkandena 1 och 3 idenna del bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande den nationella handlingsplanenatt med anledning av motion 2000/01:So299yrkandena 1 och 3, delvis, som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,3. Delegation för samordning (mom. 4)() och ()anför:Sverige har varit föremål för en hårdsaneringspolitik. Såväl stat, landsting som kommunerhar tvingats göra kraftiga nedskärningar bl.a. påhandikappområdet. För att komma till rätta medsituationen behövs det ett forum, en delegation församordning av handikappolitiken, där man kandiskutera dessa frågor, vilket bör mynna ut i ett"samhällskontrakt" där ansvarsfördelning,samordning, resurser och ett brukarinflytandestadfästs. Vad här anförts med anledning av motionSo215 (kd) bör som sin mening geregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande delegation för samordningatt med anledning av motion 2000/01:So215 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,4. Assistans i föräldraskapet (mom. 6)(), (), LeifCarlson (m), (), LarsGustafsson (kd), (), KerstinHeinemann (fp) och () anför:Om man har behov av personlig assistans för sindagliga livsföring under i genomsnitt mer än 20timmar har man rätt att fåassistansersättning. Assistansen skall varaförbehållen krävande eller i olika avseendenkomplicerade situationer, i regel av mycketpersonlig karaktär. Till de grundläggande behov somavgör rätten till personlig assistans räknasföljande: hjälp med den personliga hygienen, hjälpmed måltider, hjälp med att klä av och på sig, hjälpmed att kommunicera med andra eller annan hjälp somförutsätter ingående kunskaper om denfunktionshindrade.Vi anser att om unga funktionshindrade skall gesmöjlighet att bilda familj och leva på samma villkorsom icke funktionshindrade, måste LSS/stärkasvad gäller föräldraskapet. Därför bör ytterligareett kriterium läggas till som innebär att de behovsom föräldraskapet genererar skall tillgodoräknassom grundläggande behov.Vi anser det viktigt att en ändring avlagstiftningen med införande av ytterligare ettkriterium om den grundläggande rätten tillföräldraskap föregås av en noggrann beredning så atttillägget inte påverkar annan för frågan relevantlagstiftning. Vi anser därför att frågan börutredas. Vad här anförts med anledning av motionernaSo214 (m) och So299 (m) yrkande 3 i denna del börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande assistans i föräldraskapetatt med anledning av motionerna2000/01:So214 och 2000/01:So299 yrkande 3,delvis, som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,5. Efterlevnaden av tillgänglighetsreformen(mom. 7)(), () ochKerstin () anför:Vi anser att skall ges iuppdrag att kontrollera efterlevnaden avtillgänglighetsreformen. Vad här anförts medanledning av motion So538 (fp) yrkande som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande efterlevnaden avtillgänglighetsreformenatt med anledning av motion 2000/01:So538yrkande 6 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,6. Bemötande och neuropsykiatrisktfunktionshindrade (mom. 11 och 12)() och ()anför:Vi anser det viktigt att personalen inomförsäkringskassorna och kommunerna har den rättakunskapen och kompetensen avseende dolda handikapp,speciellt vid bedömningen av om en person är i behovav personlig assistans. är detta en stor bristoch många t.ex. psykiskt handikappade har inte fåtttillgång till personlig assistans.Stödet som barn och vuxna med neuropsykiatrisktfunktionshinder är i behov av involverar många avsamhällets stödfunktioner; , skolan,vuxenutbildningen, , barn- ochvuxenpsykiatrin, missbrukarvården, kriminalvårdenm.fl. Vi anser att stödet som dessa institutionerförmedlar kunde bli till mycket större hjälp om detgrundades i en bättre insikt om hjälptagarnassvårigheter. Det är därför angeläget, att isamverkan med de drabbades intresseorganisationer,penetrera vad de neuropsykiatriska funktionshindreninnebär i olika livssituationer och att i störreutsträckning än anpassa samhällets stödtill de funktionshindrades behov. Vi anser attSocialstyrelsen bör få i uppdrag att utredalevnadsvillkoren för människor med neuropsykiatriskafunktionshinder och att föreslå hur samhällets stödskall kunna förändras för att bättre tillgodosederas behov.Vad här anförts med anledning av motionerna So383(kd) yrkande 16 och So468 (kd) bör som sinmening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 11 och 12bort ha följande lydelse:11. beträffande bemötandeatt med anledning av motion 2000/01:So383 yrkande 16och med avslag på motionerna 2000/01:So230 och2000/01:So540 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,12. beträffande neuropsykiatrisktfunktionshindradeatt med anledning av motion 2000/01:So468 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,7. Funktionshindrade kvinnor (mom. 13)(), (), LarsGustafsson (kd), () och () anför:Vi konstaterar att det råder stor tystnad kring våldoch sexuella övergrepp mot funktionshindradekvinnor. Det finns inga av oss kända svenska studierom detta. En bred undersökning bör därför genomförasför att i möjligaste mån kartlägga våld och sexuellaövergrepp mot funktionshindrade kvinnor.Handikappombudsmannen bör få huvudansvaret för ensådan utredning. Vad här anförts med anledning avmotion T427 (v) yrkande 2 bör som sinmening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande funktionshindrade kvinnoratt med anledning av motion 2000/01:T427 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,8. (mom. 14)(), (), LeifCarlson (m), (), LarsGustafsson (kd), (), KerstinHeinemann (fp) och () anför:Vi anser att ställning börstärkas. Vi har i annat sammanhang föreslagit ensammanhållen lagstiftning mot diskriminering och envidareutveckling av det blir en sammanhållenombudsmannainstitution under . Ett förstasteg att stärka ställning äratt flytta över funktionen från regeringen tillriksdagen och låta utses avriksdagen på samma sätt som JO utses. Vad häranförts med anledning av motion So354 (c) yrkande 4bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 14 bort haföljande lydelse:14. beträffande Handikappombudsmannenatt med anledning av motion 2000/01:So354 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,9. Rehabiliteringspeng (mom. 17)(), (), () och ()anför:Vi anser att samhällets resurser för rehabiliteringbör samordnas och att en rehabiliteringspeng börinföras i avvaktan på den av oss föreslagnaobligatoriska hälsoförsäkringen. Enrehabiliteringspeng garanterar den enskildevalfrihet. Efter fastställande av att ettrehabiliteringsbehov föreligger får den behövande en"rehabiliteringspeng" som motsvarar den kostnadlandstinget skulle ha för rehabiliteringen. Med"pengen" kan sedan den rehabiliteringsbehövandesjälv välja vårdgivare. Vad här anförts medanledning av motion So299 (m) yrkande som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 17 bort haföljande lydelse:17. beträffande rehabiliteringspengatt med anledning av motion 2000/01:So299 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,10. Hjälpmedelsgaranti (mom. 18)(), (), KennethJohansson (c) och () anför:Vi anser att rätt insatta och utprovade hjälpmedelhar stor betydelse för mångas välbefinnande.Hjälpmedel för rehabilitering och trygghet måstesäkras för att mer av sjukvården skall kunna ske ihemmet. En helhetssyn och samlad bedömning är viktigi ansvarsfördelningen mellan kommuner och landsting.Vi anser att en hjälpmedelsgaranti bör införas såatt väntetiderna kan kortas.