bet · GP01KU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Den del av som rör utrikesförvaltningenbör enligt motionärerna tillföras för beskickningarna i ,, och vid Heliga Stolen.I motion K422 yrkande 1 (delvis) av m.fl. (c) föreslås attanslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag.Motionärerna anför att fortsätter att ligga på enorimligt hög nivå trots att EU- ordförandeskapet är förbi. Vidare menar deatt tidigare departementssammanslagningar borde ge minskade kostnader.Dessutom anser motionärerna att det är nödvändigt och fullt genomförbartmed allmänna besparingar inom Regeringskansliet.I motion K395 (delvis) av m.fl. (fp) föreslås attanslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag.Samma förslag framförs även i motion Fi294 yrkande 9 (delvis) av LarsLeijonborg m.fl. (fp). Motionärerna anser att vuxit sigalltför stort. Det finns enligt motionärerna ingenting som motiverar dennuvarande storleken varför besparingar bör kunna ske på anslaget.Motionärerna anser att inom anslaget 90:5 bör avsättas föratt kunna behålla ambassader i , , och vid HeligaStolen. Sistnämnda åsikt förs även fram i motion Fi294 yrkande 24 (fp).I motion K302 yrkande 2 av m.fl. (m, kd, c, fp) föreslåsett tillkännagivande för regeringen om att avsätta tillräckliga resurserför att möjliggöra fortsatt diplomatisk närvaro i , , ochvid Heliga Stolen.I motion K210 av () föreslås att beslutar attförbjuda statsråd eller statsministrar att "döpa" våra skattepengar medsina namn. Motionären anser att den socialdemokratiska regeringen på senareår har försökt "lura" svenska folket att man har egna pengar som manunderdånigt välvilligt skickar ut till folket, t.ex. Persson-pengar, trotsatt det rör sig om skattemedel. bör enligt motionären "stoppadetta falska PR- spel".I motion MJ418 yrkande 3 av m.fl. (mp) föreslås etttillkännagivande för regeringen om en djurskyddsminister. Motionärernaanser att det saknas en samlad kraft när det gäller djurens rättigheter istort och att en djurskyddsmyndighet därför bör inrättas som ser till attdjurskyddslagen följs. Som en följd av detta menar motionärerna att det börfinnas en särskild djurskyddsminister för att ge djurskyddsfrågan den tyngdden förtjänar i regeringen.UtrikesförvaltningenPrinciper för utrikesrepresentationen, dess organisation, m.m.I motion K302 yrkande 3 av m.fl. (m, kd, c, fp) föreslåsett tillkännagivande för regeringen om översyn av vilka principer som skallgälla för den svenska utrikesrepresentationen. Enligt motionärerna är detviktigt att förhindra en planlös och drastisk nedrustning avutrikesförvaltningen. Den föreslagna översynen bör ske i samråd medriksdagen. Även i motion K241 av () föreslås etttillkännagivande till regeringen om principer för förändringar avutrikesrepresentationen. Motionären anser att på ett mer aktivtsätt än bör få möjlighet att ta del i beslut om förändringarav utrikesrepresentationen och att det därför bör övervägas nyabeslutsformer som innebär att skall höras i fråga om inrättandeeller nedläggning av utlandsmyndigheter. För att ytterligare stärkariksdagens ställning bör det enligt motionären anges som anslagsvillkorvilka ambassader som skall finnas.I motion K242 av de () föreslås etttillkännagivande för regeringen om att avskaffa ambassadörer i andra EU-länder. Motionären anför att EU på det utrikespolitiska området ofta talarmed en tunga och att EU t.om. har en "utrikesminister" som skall samordnapolitiken. Enligt motionären bör därför ta initiativ inom ramen fördet europeiska samarbetet och verka för att samtliga EU-länder avskaffarsystemet med att ha ambassadörer i varandras länder.I motion U351 av m.fl. (kd) föreslås tillkännagivandenför regeringen om att utreda dels hur svenska handelsfrämjande organ kanintegreras med vissa svenska ambassader i utlandet (yrkande 10), dels omdet på lång sikt kan upprättas eller samordnas fler s.k. nordiskaambassader med vissa gemensamma servicefunktioner (yrkande 11). När detgäller den första frågan pekar motionärerna som jämförelse på de s.k.biståndsambassaderna. Beträffande den andra frågan menar motionärerna attsatsningen på en gemensam nordisk ambassadanläggning i har varitlyckosam. I motionen föreslås också ett tillkännagivande till regeringen omatt i ökad utsträckning kan dra nytta av den växande EU-diplomatinmed samlokalisering och underlag för politiska beslut (yrkande 12).Motionärerna framhåller att ett ökat samarbete kring diplomatin växer framinom EU, särskilt förbättrar sin förmåga att göra viktigaanalyser och ökar sin representativa roll. Detta bör som EU-medlemdra nytta av. Likaså bör utnyttja EU-kontor i länder där saknar representation. kan det enligt motionärerna bli talom att "slå ihop" ambassader med EU- medlemmar på liknande sätt som denordiska ambassaderna i Berlin.Ambassadernas verksamhetI motion U351 av m.fl. (kd) behandlas frågor om MR-attachéer och miljöattachéer. Motionärerna anser det vara av största viktatt främjandet av mänskliga rättigheter genomsyrar hela denutrikespolitiska verksamheten. På liknande sätt som beträffandemilitärattachéer bör enligt motionärerna ha MR-attachéerutplacerade på viktiga och strategiska ambassader. Därför bör möjligheternaatt tillsätta MR-attachéer vid de utrikesrepresentationer där bevakning avMR-frågorna är av speciell betydelse utredas (yrkande 8). Lika viktigtmenar motionärerna att bevakningen av globala miljöfrågor är, varförmöjligheterna att tillsätta miljöattachéer vid de utrikesrepresentationerdär miljöfrågorna är av speciell betydelse bör utredas (yrkande 9).I motionerna MJ520 yrkande 30 (kd) och MJ523 yrkande 15 (kd) föreslåstillkännagivanden för regeringen om vikten av skoglig kompetens ochresurser vid svenska beskickningar utomlands.Villkoren för medföljareI motion K234 av () föreslås ett tillkännagivandeför regeringen om de ekonomiska förhållandena för medföljare till UD-anställda i utrikestjänst. Motionären begär åtgärder som förstärkerställningen för denna grupp i olika avseenden, bl.a. när det gällerpensionsvillkor. Särskilt framhåller motionären den otrygghet det innebär,t.ex. i samband med skilsmässa, att vara ekonomiskt beroende av en annanperson.Också i motion K403 av () framförs förslag rörandevillkoren för medföljare inom utrikesförvaltningen. I yrkande 6 framhållsatt det krävs samlade åtgärder för att förbättra villkoren för medföljareinom utrikesförvaltningen.Den sistnämnda motionen, K403 (m), går även in på enskilda aspekterbeträffande medföljarnas situation. Sålunda föreslås tillkännagivanden förregeringen om att verka för att antalet bilaterala avtal om arbetstillståndför UD-medföljare utökas (yrkande 1), att verka för en ökad jämställdhet iarbetet för bättre villkor för UD-medföljare (yrkande 2), att UD-medföljareskall få rätt att kvarstå i det s.k. SGI-systemet (yrkande3), att UD-medföljare skall få rätt att kvarstå i a-kassan som respektive make eller motsvarande tjänstgör utomlands (yrkande 4)och att de medföljande barnen bör likställas med andra svenska ungdomar närdet gäller socialt skyddsnät, högre utbildning, körkort, ID-handlingar m.m.(yrkande 5).Utrikesutskottets yttrandeNär det gäller anslagsrelaterade frågor anför utrikesutskottet följande.Det statsfinansiella läget har medfört krav på prioriteringar ochomfördelning av resurser inom utrikesförvaltningen. Till följd härav harbeslut fattats bl.a. om nedläggning av ambassaderna i , , Tunisoch vid Heliga Stolen. Enligt vad utskottet erfarit är det aktuellt medytterligare besparingsåtgärder, främst av administrativ karaktär, för attinom anvisade ramar möta de krav verksamheten ställer.Såvitt utskottet kan bedöma saknas förutsättningar för att tillföra demedel till utgiftsområde 1 som skulle krävas för att möjliggöra diplomatisknärvaro i form av ambassader i , , och vid Heliga Stolen.Enligt utskottets mening ankommer det ej på utskottet att pröva möjlighetenav omfördelning av medel inom utgiftsområde 1 till uppnående av de syftenmotionärerna eftersträvar.Under givna förutsättningar anser utskottet att motionerna U344 (m), K302(m, kd, c, fp) yrkande 2, Fi294 (fp) yrkande 24 och K395 (fp) (delvis) böravstyrkas.I fråga om principer för utrikesrepresentationen, dess organisation, m.m.uttalar utrikesutskottet att frågan om upprättande och nedläggning avutlandsmyndigheter behandlades i betänkande /98:UU23 och attutrikesutskottet därvid anförde bl.a. följande:Sedan länge tillämpas en ordning där regeringen i budgetpropositionen,under utgiftsområde 5 och internationell samverkan,redogör för de överväganden som varit styrande i regeringens beslutbeträffande upprättande och nedläggning av utlandsmyndigheter. Utskottethar funnit denna ordning, med en detaljerad och utförlig diskussion kringdessa frågor, tillfredsställande. Utskottet har kunnat konstatera (bet.1996/97:UU1) att nedläggning av myndigheter har föregåtts av en mycketnoggrann prövning inom , med deltagande av samtligaberörda avdelningar. I detta sammanhang har olika intressen ochprioriteringar vägts mot varandra.Mot bakgrund av de återkommande föredragningar som representanter fördepartementet håller för utskottet har utskottet inte haft någraprincipiella invändningar mot att regeringen tillerkänts beslutsrätt idessa frågor. Utskottet har därför inte sett anledning att utnyttja demöjligheter som tillkommer som ett utflöde av finansmakten, dvs.att genom anslagsvillkor knutna till budgetbeslutet, föreskriva hur Sverigenärmare bör vara representerat utomlands.Med beaktande av den ökande internationaliseringen och de allt snabbareomvärldsförändringarna förefaller det dock utskottet rimligt att riksdageninformeras tidigare, inom ramen för den nuvarande beslutsprocessen. Genomatt synpunkter efterfrågas på ett tidigt stadium skulle mankunna uppnå att beslut i dessa svåra avvägningsfrågor kom att vila påstörsta möjliga politiska majoritet. Utskottet utgår från att så kommer attske. Utskottet ser dock inte anledning att närmare föreskriva hur dettaskall ske, utan förutsätter att regeringen finner det möjligt att innanbeslut fattas i dessa frågor, inom ramen för budgetprocessens olika steg,närmare konsultera utskottet och om beslutsförutsättningarna.I enlighet med utskottets sålunda framförda synpunkter begärde utskottetunder /01, mot bakgrund av då aktuella nedläggningsbeslut,konsultationer med företrädare för om de övergripandeprinciperna för var bör vara representerat utomlands. Vidkonsultationerna kunde enighet uppnås kring vilka principer som bör gälla,men däremot förekom olika uppfattningar om deras tillämpning. Utskottet harinhämtat att , som följd av framförda synpunkter frånflera riksdagspartier, har uppdragit åt Statskontoret att göra en meraingående utredning om hur de övergripande principerna skall kunna tillämpas. Uppdraget skall redovisas . Enligt utskottets mening börsamrådsförfarandet med återupptas när resultatet avStatskontorets utredning föreligger.Enligt utskottets uppfattning kan motionerna K302 (m, kd, c, fp) yrkande 3och K241 (m) besvaras med vad som ovan anförts.Vidare anför utrikesutskottet att man ser positivt på det faktum att detsker ett nära samarbete mellan EU-ländernas ambassader och kommissionenskontor i framför allt länder utanför EU-området, vilket bidrar till bättreinformationsutbyte och ger större möjlighet att uppnå koordinerade insatser. Ambassaden för den stat som för tillfället är ordförande i spelardärvid en särskilt central roll. Ökat samarbete kan också underlättas genomsamlokalisering av kanslier, vilket enligt utskottets information är enfråga som fortlöpande diskuteras inom ramen för EU-samarbetet.Även inom EU fyller ambassaderna fortsatt en viktig funktion, vilket bl.a.framgår av den höga efterfrågan som ställs på ambassadernas verksamhet.Även här sker samordning och samarbete med andra EU- länders ambassader ochkommissionens representationskontor i respektive stationeringsland. Nyttanav dessa kontakter är enligt utskottets mening stor och underlättar desvenska utlandsmyndigheternas arbete.I övrigt måste hänsyn tas till det faktum att en stor del av ambassadensverksamhet är av bilateral natur och sådan att man svårligen kan överlåtaåt ett annat lands representant att utföra sysslorna. För delgäller det exempelvis främjande av svensk export och kultur,turistinformation, service och programläggning åt större tillresta svenskadelegationer från såväl offentlig som privat sektor, bilateralatvistefrågor, m.m.Enligt utskottets uppfattning kan motion U351 (kd) yrkande 12 besvaras meddet anförda. Motion K242 (m) bör enligt utskottets mening avstyrkas.Beträffande frågan om integrering av svenska handelsfrämjande organ medvissa av ambassader i utlandet konstaterar utrikesutskottetinledningsvis att det är en angelägen uppgift för hela den svenskautrikesrepresentationen att främja svensk export. Den handels- ochexportfrämjande verksamheten inom utrikesförvaltningen utförs redan i närasamarbete med andra organ inom detta område, t.ex. exportråd.Exportrådet får, med författningsstöd, även planera och ledaexportfrämjande verksamhet inom utrikesrepresentationen.Utlandsmyndigheterna samarbetar ofta med handelssekreterare eller annanorganisation som stöds av för att gemensamt ge service ochförbättra förutsättningarna för svenskt näringsliv. Huvudansvaret för detoperativa exportfrämjandet ligger ofta på handelskontoret, medanbeskickningen har det övergripande ansvaret för Sverigefrämjandeaktiviteter. Möjligheterna för kontaktskapande och informationsförmedlingtas till vara i detta ömsesidiga samarbete. I de länder där det inte finnshandelskontor eller liknande organ har ambassaderna huvudansvar för attfrämja svensk export. Det förekommer även att finansierarpersonal på svenska ambassader, för att komplettera de resurser som satsaspå exportfrämjande.Enligt utskottets mening kan motion U351 (kd) yrkande 10 besvaras med detanförda.När det gäller samma motionärers förslag om att utreda om fler s.k.nordiska ambassader med vissa gemensamma servicefunktioner kan upprättaseller samordnas anför utrikesutskottet följande. Det exempel sommotionärerna anger, anläggningen i , är en samlokalisering av de femnordiska ambassaderna i en gemensam byggnad. Projektet blev möjligt genomatt värdlandet flyttade huvudstaden från till , varvid samtliganordiska länder ställdes inför problemet att finna nya ambassadlokaler.Enligt utskottets bedömning får förutsättningarna i det enskilda falletavgöra om en samlokalisering anses lämplig och kostnadseffektiv. sker samlokalisering med ett eller flera andra nordiska länder på ettantal orter, exempelvis , , , , ,, och . Även nordiska konsulat samarbetar i många fallnära i konsulära och administrativa frågor och utnyttjar ibland sammalokaler. Utskottet ser positivt på detta och anser att möjligheten tillsamlokalisering med andra nordiska länder bör beaktas och utnyttjas närlämpligt tillfälle uppstår.Med vad ovan anförts anser utskottet att motion U351 (kd) yrkande 11 kanbesvaras.Utrikesutskottet konstaterar beträffande ambassadernas verksamhetinledningsvis att frågor kring de mänskliga rättigheterna lyfts fram avSverige i ett stort antal sammanhang, inte minst inom ramen för debilaterala relationerna, där ambassaderna för fram den svenska regeringensståndpunkter. Ambassaderna svarar för kontinuerlig bevakning i frågor somrör mänskliga rättigheter och ombeds inkomma med en större rapportsom skildrar MR-situationen i respektive stationeringsland. I de länder därMR-situationen är särskilt svår ges dessa frågor vanligtvis högre prioritet, vilket styrs genom utlandsmyndighetens verksamhetsplanering. Den utsändetjänsteman som ansvarar för MR-bevakning får stöd och instruktioner frånUtrikesdepartementets enhet för folkrätt, mänskliga rättigheter ochtraktaträtt. Utskottet kan således konstatera att svenskautlandsmyndigheter bevakar MR-frågorna och att rapporteringenhärom är omfattande.Med vad ovan anförts avstyrker utskottet motion U351 (kd) yrkande 8.Angående utrikesförvaltningens verksamhet på miljöområdet konstaterarutrikesutskottet att verksamheten är omfattande och att miljöfrågornaspelar en framträdande roll i bl.a. EU-samarbetet. Utskottet har inhämtatatt flera ambassader i , och harutsänd personal med särskilt ansvar för miljö- och naturbruk. Även desvenska biståndsinsatserna syftar till en hållbar utveckling, och svenskabeskickningar deltar aktivt i marknadsföring av svensk miljöteknik.I sammanhanget finns också skäl att uppmärksamma de omvärldsanalyser somgjorts och den verksamhet som över åren bedrivits på området av Sverigestekniska attachéer, vars verksamhet, inklusive de egna kontoren iWashington, och , har integreratsin i den nya statliga myndigheten ().Utskottet kan därför konstatera att det som motionärerna efterfrågar redangörs, om än i andra organisatoriska former än vad som föreslås i motionen.Enligt utskottets uppfattning kan motionerna MJ520 (kd) yrkande 30 ochMJ523 (kd) yrkande 15 besvaras med det anförda. Motion U351 (kd) yrkande 9bör enligt utskottets mening avstyrkas.När det gäller medföljarfrågor anför utrikesutskottet följande. Utskottetkan inledningsvis konstatera att de medföljandes situation ur fleraperspektiv är problematisk och följer därför de ansträngningar som görs föratt förbättra förhållandena. Utskottet har från , menäven från annat håll, fått information som bekräftar de svårigheter sområder för denna grupp.Utskottet har noterat att pensionsfrågan är en av de viktigaste ochsvåraste medföljarfrågorna. betalar en pensionspremietill medföljarna varje utlandsmånad som en kompensation för lågtpensionsutfall. Pensionskompensationen är dock inte heltäckande utan måstevanligtvis kompletteras med privata försäkringar.För att hjälpa medföljarna att förbli attraktiva på arbetsmarknaden lämnasbidrag till kompetensutveckling, och därutöver anordnas bl.a. seminarierför medföljare. Ett informellt medföljarnätverk, Utrikes Marknadstjänster,UDM, har startats för att ytterligare förbättra arbetsmöjligheterna förmedföljare. har en tjänsteman som samordnar de frågorsom rör medföljargruppen, i nära samarbete med medföljarföreningen, SAK,och även på utlandsmyndigheterna finns kontaktpersoner för medföljarfrågor.Beträffande arbetstillstånd för medföljare kan utskottet konstatera attSverige ingått bilaterala avtal om arbetstillstånd för medföljaretill tjänstemän vid diplomatisk beskickning, konsulat eller vidinternationell organisation med , , och . Svenskamedborgare har dessutom rätt att arbeta i EU-länderna samt, genom , i , och . Uppgifter frånUtrikesdepartementet bekräftar att departementet aktivt arbetar för att fåfram ytterligare bilaterala avtal, bl.a. med , som förbättrarmedföljarnas möjligheter att ta anställning i stationeringslandet.Även avseende jämställdhetshänsyn i medföljarfrågor har departementetuppmärksammat de problem som föreligger. Statistik visaratt av de kvinnliga tjänstemännen åtföljs av medföljare medanmotsvarande siffra för manliga tjänstemän är . Utskottet har erfaritatt departementet mot bakgrund av dessa siffror internt avser att utreda deorsaker som ligger till grund för detta, i syfte att vidta lämpligaåtgärder.I fråga om medföljares sjukpenninggrundande inkomst noterar utskottet attUtrikesdepartementet instämmer med motionärerna i att de medföljandesekonomiska trygghet skulle förbättras avsevärt om de finge stå kvar i det s.k. SGI-systemet, utomlands.Avseende arbetslöshetsförsäkring för UD-medföljare har utskottet inhämtatföljande information och förtydligande. Bestämmelsen iarbetslöshetsförsäkringslagen (16 § 7 ) innebär bl.a. att den tid då denmedföljande UD-maken varit bosatt utomlands skall betraktas somöverhoppningsbar under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda. Enligt17 a § , som gäller fr.o.m. , får emellertid denöverhoppningsbara tiden bara omfatta i sträck. Utrikesdepartementetser tidsbegränsningen som ett problem mot bakgrund av att departementet avbl.a. besparingsskäl förlängt stationeringsperioderna till att vara upptill . Det innebär att vissa medföljare kommer att vara utomlands iåtta till i sträck, varvid de förlorar sin möjlighet till a-kassavid återkomsten till . Även i fråga om de medföljande barnenssituation och rättigheter tillstår att det förekommerflera problem, som man i samarbete med andra ansvariga myndigheter försökeråtgärda.De problem rörande de medföljandes situation som tas upp i motionerna ärangelägna inte minst med tanke på de berörda, men också från mera allmännautgångspunkter eftersom de långsiktigt har betydelse förutrikesförvaltningens personalförsörjning och därmed för hur kommeratt representeras och uppfattas i utlandet.Mot denna bakgrund förutsätter utskottet att ochandra berörda myndigheter fortsätter sina ansträngningar att finnalösningar till de problem som drabbar medföljare, inklusive barn. Utskottetavser även fortsättningsvis, bl.a. inom ramen för sin verksamhet meduppföljning och utvärdering, att följa utvecklingen i dessa frågor.Utskottet vill i denna del avslutningsvis påpeka, att även om motionernafokuserar på förhållandena för diplomatisk personal är det angeläget attmotsvarande problem också uppmärksammas vad avser andra kategorier utsändpersonal.Med vad ovan anförts anser utskottet att motionerna K234 (kd) och K403 (m)yrkandena 1-6 kan besvaras.Konstitutionsutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker propositionens förslag att anslaget 90:5Regeringskansliet m.m. skall uppgå till 4 budgetåret 2002.Utskottet avstyrker motionerna K398 yrkande 1 (m) och U344 (m) enligt vilkadet sammantaget bör göras en besparing på anslaget med iförhållande till regeringens förslag. Vidare avstyrker utskottet motionernaK352 yrkande 2 delvis (kd) och K422 yrkande 1 delvis (c) samt K395 delvis (fp) och Fi294 yrkande 9 delvis (fp) där det föreslås minskningar avanslaget i förhållande till regeringens förslag med , respektive . Även motion K228 (m) om att inte ökaanslaget utöver påslag för pris- och löneomräkningar avstyrks.Utskottet delar utrikesutskottets bedömning att det saknas förutsättningarför att tillföra de medel till utgiftsområde 1 som skulle krävas för attmöjliggöra diplomatisk närvaro i form av ambassader i , , Tunisoch vid Heliga Stolen. Utskottet finner inte heller skäl att ange närmarevillkor för hur anslaget till skall disponeras i dettaavseende. Motionerna K302 yrkande 2 (m, kd, c, fp) och Fi294 yrkande 24 (fp) avstyrks.I motion MJ418 yrkande 3 (mp) föreslås att det skall finnas en särskilddjurskyddsminister för att ge djurskyddsfrågan tyngd i regeringen. Detta äremellertid en fråga som det inte ankommer på att besluta om.Motionen avstyrks. Även motion K210 om förbud för statsråd att "döpa"skattepengar med sina namn avstyrks.När det gäller frågorna om principer för utrikesrepresentationen, dessorganisation, m.m. ställer sig utskottet bakom vad utrikesutskottet haranfört. Motionerna K302 yrkande 3 (m, kd, c, fp), K241 (m), K242 (m) ochU351 yrkandena 10-12 (kd) avstyrks.Även beträffande ambassadernas verksamhet och villkoren för medföljareställer sig utskottet bakom vad utrikesutskottet har anfört. MotionernaU351 yrkandena 8 och 9 (kd), MJ520 yrkande 30 (kd), MJ523 yrkande 15 (kd),K234 (kd) och K403 yrkandena 1-6 (m) avstyrks.Stöd till politiska partierUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslaganvisar till anslaget 90:6 Stöd till politiska . Vidare föreslår utskottet att avslår tvåmotioner (båda fp) där det föreslås en minskning av anslaget i förhållandetill regeringens förslag med . Utskottet föreslår också attriksdagen avslår en motion (m) om avveckling av partistödet.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 90:6 Stöd till politiska partier skalluppgå till budgetåret 2002.Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnasstöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag. Kanslistödet, somi princip är avsett endast för partier som är företrädda i ,lämnas som grundstöd och tilläggsstöd.