bet · GP01FIU11 · 2001-11-09 00:00:00 — Finansiering sker genomatt anslaget 43:2 Statens utsädeskontrollminskas med motsvarande belopp. Underanslaget 43:5 Arealersättning ochdjurbidrag m.m. finns i statsbudgeten förinnevarande år uppfört ett ramanslag på5 . Vidare har regeringenett bemyndigande att ingå ekonomiskaförpliktelser på högst 4 600 000 000 kr.På grund av att omräkningskursen för eurohar stigit väsentligt sedan kursen förarealersättning fastställdes för stödåret2001 föreslår regeringen attbemyndigandet höjs med 368 000 000 kr.Anslaget 43:7 Räntekostnader förförskotterade arealersättningar m.m.föreslås ökas med . EG:sregler om kompensationsstöd med anledningav märkbar revalvering den 1 januari 2001finns bl.a. i rådets förordning (EG) nr2799/98 av om attfastställa ett agromonetärt system föreuron. Om en märkbar revalvering ägt rumfår medlemsstaten i enlighet medförordningen bevilja ettkompensationsstöd till jordbrukarna vidtre tillfällen på tre år.EU finansierar av delbetalningarnaoch medlemsstaten finansierar . Dendel av valutakompensationen som EGmedfinansierar kan liksom övrigaåterföringar från EG-budgeten belastaanslaget 43:6 Arealersättningar ochdjurbidrag m.m. Några nya medel behöverinte anvisas för detta ändamål. För atttäcka den nationella medfinansieringenför behöver dock anslaget 43:7Räntekostnader för förskotteradearealersättningar m.m. ökas med . Anslaget 43:8 ökasmed . Enligt regeringenberörs verksamhet avåtgärder inom flera miljökvalitetsmål somföreslagits i propositionen Svenskamiljömål - delmål och åtgärdsstrategierför att uppnå miljökvalitetsmålen (prop.2000/01:130). För att bidra tillFiskeriverkets arbete med åtgärder somsyftar till att uppnå miljökvalitetsmålenföreslår regeringen att anslaget börökas. Finansiering sker genom att detunder utgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård uppförda anslaget 34:3 Åtgärderför biologisk mångfald minskas medmotsvarande belopp. Anslaget 43:16minskas med . 1 500 000 krgår till anslaget 45:1 och till anslaget 42:5 Bekämpandeav smittsamma husdjurssjukdomar. Underanslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdensmiljö och struktur finns i statsbudgetenför innevarande år uppfört ett ramanslagpå 2 . Vidare harregeringen ett bemyndigande att ingåekonomiska förpliktelser på högst . Regeringen föreslår attbemyndigandet höjs till att omfattabeslut om stöd som inklusive tidigaregjorda åtaganden innebär utgifter påhögst 4 efter år 2002.Höjningen av bemyndigandet med1 orsakas av det ökade antaletansökningar om miljöersättning avseendeden nya ,omläggningen till nya åtaganden samtökningen av stödet tillväxtnäringsläckage. Under anslaget 44:2Från EG-budgeten finansierade åtgärderför landsbygdens miljö och struktur finnsi statsbudgeten ettramanslag på 1 . Vidare harregeringen ett bemyndigande att ingåekonomiska förpliktelser på högst . Enligt regeringens förslagbör regeringen bemyndigas att under år2001 i fråga om ramanslaget 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder förlandsbygdens miljö och struktur beslutaom stöd som inklusive tidigare gjordaåtaganden innebär utgifter på högst . Det ökadeantalet miljöersättningar avseende dennya ,omläggningen till nya åtaganden samtökningen av stödet tillväxtnäringsläckage medför enligtregeringen att bemyndigandet bör höjasmed 1 . Vidare föreslås enslutlig justering av vissa anslag underutgiftsområdet med anledning av attpremierna för de statligaavtalsförsäkringarna slutligenfastställts.Miljö- och jordbruksutskottet vill försin del anföra följande. Regeringen har ibudgetpropositionen för (prop.2001/02:1, volym 1) redovisat sinapolitiska prioriteringar under avsnitt4.3. Bl.a. anför regeringen (s. 98) attutgiftstaket för kan komma attöverskridas om inte ytterligare åtgärdervidtas. För att motverka ett sådantöverskridande aviserar regeringen etttidigareläggande av vissa utgifter frånår 2002 . Under utgiftsområde23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar anges bl.a. attutbetalningar av betesstöd skalltidigareläggas. Mot bakgrund av denytterligare information som erhållits iärendet finner utskottet emellertid attandra alternativ inom området bör prövas.Av bl.a. administrativa skäl är det intemöjligt att tidigarelägga utbetalningarav betesstöd. Däremot bör det varamöjligt att helt eller delvis till år2001 tidigarelägga utbetalningarna av deför avsatta medlen förarealersättningar. Erforderligt beloppkan anvisas på tilläggsbudget för år2001. Enligt utskottets mening börsåledes anslaget 43:5 Arealersättning ochdjurbidrag m.m., som för innevarande åruppgår till 5 , höjas med . bör ramen förutgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,fiske med anslutande näringar höjas medmotsvarande belopp. Ersättningar bör sålångt utgiftstaket medger utbetalas år2001. Eventuellt kvarståendeersättningsbelopp bör utbetalas så snartsom möjligt i januari 2002.I övrigt tillstyrker utskottetregeringens förslag till tilläggsbudgetför budgetåret 2001.Stockholm den 25 oktober 2001På miljö- och jordbruksutskottets vägnarUlf BjörklundFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), SinikkaBohlin (s), (), IngeCarlsson (s), (), IngvarEriksson (m), (), IngemarJosefsson (s), (), (), CarolineHagström (kd), (),(), (), (), MichaelHagberg (s) och ().Särskilt yttrandeUtbetalning av arealersättning m.m.Ulf (), (),(), (),(), (), () och HaraldNordlund (fp) anför:Principen för utbetalningar av EU-ersättningar skall vara attersättningarna utbetalas som deavser. Vi tillstyrker därmed utskottetsinitiativ att tidigareläggautbetalningarna av de för avsattamedlen för arealersättningar till år2001. Utskottets initiativ innebär enligtvår mening en möjlighet att fr.o.m. år2002 återgå till det system förutbetalning av bl.a. arealersättningarsom var intentionen vid inträdei Europeiska unionen. Utbetalningen aversättningar inom jordbruksområdet börfortsättningsvis göras somersättningarna avser. I detta sammanhangbör även påpekas att ifrågavarandeersättningar är starktlikviditetspåverkande för berörda parter,vilket än mer stärker vår argumentering.Bilaga 11Arbetmarknadsutskottets protokollsutdrag2001/02:4 bilagorna 3 och 4Bilaga 3 till arbetsmarknadsutskottets protokoll2001/02:04Till finansutskottet, yttrande över Tilläggsbudgetför 2001På ett antal anslag under utgiftsområdena 13 och14 har regeringen i proposition 2001/02:1föreslagit justeringar med anledning av attpremier för statliga avtalsförsäkringar för år2000 nu fastställts. Arbetsmarknadsutskottetgodtar de förändringar som föreslås av anslagen.Även i övrigt ställer sig utskottet bakom deförslag som lämnas på berörda utgiftsområden.Utskottet yttrar sig i det följande beträffandeanslaget 23:1 (prop. 2001/02:1),utgiftsområde 14 och motion (utgiftsområde 14 anslag 23:1)Regeringen föreslår att anslaget minskas med 1,913miljoner kronor. Beräkningen avser dels enminskning av anslaget med 6,913 miljoner kronorsom en slutlig justering för statligaavtalsförsäkringar, dels en ökning med 5 miljonerkronor för en informationssatsning om ohälsa iarbetslivet. har i motion Fi286motsatt sig att medel tilldelas Arbetsmiljöverketför informationssatsningen, med motiveringen attohälsan i arbetslivet bäst bekämpas bl.a. genomatt skapa förutsättningar för en individuell ochflexibel arbetstid och föreslår i enlighet meddetta att anslaget minskas med 6,913 miljonerkronor.Utskottet kan med anledning av regeringsförslagetkonstatera att antalet sjukskrivningar har ökatkraftigt . Det ärframför allt de långa sjukskrivningarna som harökat. Enligt uppgifter i propositionen fanns i maj2001 drygt 100 000 personer, varav 65 000 kvinnor,som varit sjukskrivna under längre tid än ett år.Ungefär en tredjedel av dem hade varit sjukskrivnamer än (24 000 kvinnor och 16 000 män).Även antalet anmälda arbetsskador ocharbetssjukdomar ökar. harkvinnorna haft en ökning på och männen 40 %av anmälda arbetssjukdomar. Blandarbetssjukdomarna dominerar debelastningsrelaterade. Den största ökningen avarbetssjukdomar avser sjukdomar som har socialaoch organisatoriska orsaker, huvuddelen relateradetill stress och hög arbetsbelastning. Denna ökningfortsatte även (källor Ds 2001:8Långsiktig verksamhetsutveckling ur ettarbetsmiljöperspektiv och Arbetslivsfakta1 nr 3 år2000).I propositionen lägger regeringen fram ett 11-punktsprogram som omfattar åtgärder för attförebygga ohälsa i arbetslivet, åtgärder för attrehabilitera dem som drabbas samt vissa åtgärderinom hälso- och sjukvården. Regeringen har ocksåtillsatt en särskild utredare som skall utarbetaförslag till en samlad handlingsplan för ökadhälsa i arbetslivet, den s.k. (dir. 2000:92).Utskottet är mycket oroat över utvecklingen ochanser liksom regeringen att den måste vändas. Detär därför positivt att regeringen nu påbörjat ettomfattande arbete för att förbättra hälsan iarbetslivet, ett arbete som berör Finans-, Närings-och Socialdepartementen. Arbetets tyngdpunkt måstedock ligga hos arbetsmarknadens parter och andraaktörer i arbetslivet som har huvudansvaret förarbetsmiljöarbetet enligt gällande lagstiftningoch regelverk.Som ett led i nämnda åtgärdspaket avserdärför regeringen att ta initiativ tilltrepartssamtal mellan regeringen ocharbetsmarknadens parter för att söka samsyn ochsamordna insatserna på området. Trepartssamtaleninleds , och i samband med det kommer eninformationssatsning att genomföras tillsammansmed arbetsmarknadens parter. För detta ändamålföreslås att tilldelas 5miljoner kronor på tilläggsbudget för ,vilket tillsammans med den ovannämnda minskningenav anslaget innebär att anslaget minskas med 1 913000 kr.Arbetsmarknadsutskottet anser att det ärnödvändigt att öka medvetenheten om de faktorersom bidrar till ohälsa i arbetslivet och öppna fördiskussioner om en förnyelse av arbetsmiljöarbetetpå arbetsplatserna. Värdet av att arbetsmarknadensparter involveras i diskussionerna, bl.a. i frågorom arbetsorganisation, skall inte bagatelliseras.Tvärtom anser utskottet att det är mycketangeläget. Den ökade stressen i arbetslivet harofta sin grund i otillfredsställandearbetsförhållanden avseende t.ex. bemanning,arbetsorganisation, ansvarsförhållanden,befogenheter, kompetensutveckling, svårigheter attframföra kritik eller bristande anpassning. Dettakan medföra en rad negativa konsekvenser förverksamheternas långsiktiga utveckling. Det liggerinte bara i arbetsmarknadens parters eget intresseatt vända denna utveckling, utan det är i självaverket nödvändigt att de engagerar sig mer i dessafrågor - både lokalt och centralt.Utskottet tillstyrker förslaget i tilläggsbudgetenom tilldelning av medel till Arbetsmiljöverket.Motion Fi286 (m) bör avstyrkas.Bilaga 4 till arbetsmarknadsutskottets protokoll2001/02:04Avvikande mening från (m) avseende tilläggsbudgetför , anslaget 23:1 ,utgiftsområde 14Mikael , , (alla m) anför:Det finns 100 000 människor som harvarit sjukskrivna (). Baramellan har antaletlångtidssjukskrivna ökat . Under periodenjanuari-september uppgick utbetalningarna avsjukpenning till (källaRiksförsäkringsverket). Regeringen räknar enligtbudgetpropositionen med att kostnaderna försjukskrivningar kommer att uppgå till 50miljarder kronor. Sjukfrånvaron bland personal ioffentlig sektor är särskilt stor.Sjukfrånvaron hotar att bli vårt störstasamhällsproblem, och vi anser att det finns allanledning att ta den skenande utvecklingen vadgäller sjukskrivningar på yttersta allvar. Detmåste till kraftfulla åtgärder för att vända dennautveckling. Ett sätt att motverka ohälsan iarbetslivet kan vara att skapa förutsättningar fören individuell och flexibel arbetstid. En sådanmöjlighet gynnar både arbetstagare ocharbetsgivare. I vår motion om den ekonomiskapolitiken, Fi291, föreslår vi ett 13-punktsprogramför att göra fler friska och för att görarehabiliteringen snabbare. Den informationskampanjsom regeringen avser att finansiera med medel frånanslaget för framstår somomotiverad. Vi avstyrker därför regeringensförslag om tilläggsbudget för iden delen. Anslaget 23:1 bör därför minskas med6 . Motion Fi286 tillstyrks därmed.Särskilt yttrande avseende tilläggsbudget för år2001 (kd)och (båda kd) anförUnder slutet av har antaletsjukskrivningar ökat kraftigt. Kostnaden var 1998ca och har sedan dessfördubblats. Sjukskrivningarna kostar i dagstatskassan . En stordel av ökningen har sin grund i problem medstress.Vi är besvikna på det s.k. 11-punktsprogram förökad hälsa i arbetslivet som regeringenpresenterar i budgetpropositionen. Programmet ärotillräckligt för att möta de galopperandesjukskrivningstalen. Inte minst saknashandlingskraft för att snabba upprehabiliteringsinsatserna.Det krävs en helhetssyn på människan när man skallangripa ohälsoproblemet.Regeringen relaterar problemet med stress enbarttill arbetslivet. Arbetsplatsen och dessbeskaffenhet står endast för av allasjukskrivningsorsaker. Det finns faktorer utanförarbetsplatsen som sannolikt i stor utsträckningbidrar till ohälsan, såsom t.ex. individensekonomi och relationsproblem. Många har det svårtatt få hela sin livssituation att gå ihop.Utformningen av familje-, folkhälso-, skatte- ochjämställdhetspolitiken har därför också storbetydelse för möjligheterna att komma till rättamed ohälsan. Det förebyggande arbetet måste ses iett långt perspektiv. Åtgärder måste sättas in föratt förebygga ohälsa och för att förhindra att enredan uppkommen sjukdom återkommer ellerförvärras. I det perspektivet blir det för snävtatt bara se till arbetsplatserna och de problemsom kan uppstå där.De långa sjukskrivningarna ökar vilket tyder påatt det tar från det att sjukdombekräftats till dess rehabiliteringsinsatser sättsin. Trots att antalet långtidssjukskrivningar över30 dagar har fördubblats ärantalet rehabiliteringsinsatser oförändrat. Blandde 430 000 personer som lämnatarbetsmarknaden med förtidspension finns med allsäkerhet många som skulle ha haft en möjlighet attkomma tillbaka till arbetslivet om de hade fått ensnabbare rehabiliteringsinsats.I utredningen i arbete - en reformför individen i centrum (SOU 2000:78), den s.k.Gerhard , lämnas bra förslagsom skulle kunna genomföras omgående. Vi stårbakom förslaget som innebär att enrehabiliteringsförsäkring införs som finansierasvia arbetsgivaravgiften, men med staten sommedfinansiär . Denersätter en stor del av de olika system förrehabilitering och ersättningar som finns i dag.Försäkringskassan och yrkesinspektionen förstärks.Regeringen har i stället valt att tillsätta enarbetsgrupp som skall arbeta vidare med frågorna.Det vittnar om brist på handlingskraft ochförlänger en svår situation för många människor.Vi beklagar denna onödiga väntan på en nyrehabiliteringsorganisation.Det är helt nödvändigt att regeringen, trots skjuter på detta beslut, snabbt ser till attrehabiliteringsarbetet på försäkringskassorna ocharbetsplatserna fungerar. Handläggningstiden måstekortas till gagn för den enskilda människan.I offentlig sektor är problemen med sjukfrånvaro,såväl lång som kort, särskilt stora. Det ärviktigt att största arbetsgivare tar sittansvar på allvar. En ordentlig analys bör göras avden offentliga sektorns speciella problem. Vid ensådan genomlysning bör bland annat frågor tas uppom hur delaktighet och inflytande för de anställdakan öka och hur den kompetensutveckling som ärnödvändig kan genomföras.En viktig åtgärd för att förbättra människorsarbetsförhållanden är enligt vårt förmenande attmöjliggöra en större flexibilitet och ett störreinflytande för individen över arbetstiden.Arbetstidslagstiftningen måste därför utformas såatt arbetsgivare och arbetstagare i ökadutsträckning lokalt kan fastställa arbetstidenefter sina behov och önskemål. Lagstiftningen börskapa förutsättningar för parterna att ikollektivavtal finna lösningar i avvägningenmellan verksamhetens och de anställdas behov.Avslutningsvis vill vi också framhålla attarbetsgivarna har en central roll när det gällerde anställdas arbetsmiljö och rehabilitering. Detförebyggande arbetet kan inte överskattas. Varjearbetsgivare har enligt arbetsmiljölagenskyldighet att genomföra ett s.k. systematisktarbetsmiljöarbete. Även måstearbeta aktivt med såväl psykisk som fysisk ohälsa.Arbetsmiljöverket bör fungera som en uppsökandesamarbetspartner för de företag och organisationeroch offentliga förvaltningar som vill ha råd ochstöd i arbetet med att motverka och förhindrafysisk och psykisk ohälsa.Bilaga 12Bostadsutskottets yttrande2001/02:BoU2yTilläggsbudget för -utgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggandeTill finansutskottetFinansutskottet har berett berördautskott tillfälle att avge yttrande överproposition 2001/02:1 Budgetpropositionenför 2002 (volym 1) i vad avsertilläggsbudget till statsbudgeten jämte motioner i de delarsom berör respektive utskottsberedningsområde.Bostadsutskottet behandlar i sittyttrande de förslag i tilläggsbudgetensom avser utgiftsområde 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning ochbyggande.UtskottetI tilläggsbudgeten för budgetåret 2001föreslår regeringen förändringar av åttaanslag inom utgiftsområde 18. Flertaletav dessa förändringar beror på detförslag till slutlig justering avsamtliga statliga myndigheters premierför de statliga avtalsförsäkringarna somläggs fram i tilläggsbudgeten.De statliga myndigheterna betalarvarje år försäkringsmässigt beräknadepremier för förmåner som de anställda harenligt kollektivavtal (statligaavtalsförsäkringar). Dessa hartidigare varit schablonmässigt beräknade.Beslutet om att övergå tillförsäkringsmässigt beräknade premierinnebar bl.a. att övergången skulle varakostnadsneutral. Myndigheternas anslaghar därför justerats med hänsyn tilldetta. har dock dessajusteringar byggt på uppskattningar avpremierna. När de slutliga premierna förår 2000 nu har fastställts har det visatsig att övergången inte blivit heltkostnadsneutral. Regeringen föreslårdärför att anslagen för samtligamyndigheter slutligt justeras. Förslagetredovisas i en tabell för samtligautgiftsområden. Endast när också en annanjustering av ett anslag föreslås angesjusteringen under berört utgiftsområde.När det gäller utgiftsområde 18 är dettafallet endast beträffandelänsstyrelseanslaget. För utgiftsområde18 innebär förslaget sammanfattningsvisföljande förändringar i anslagen förbudgetåret 2001:Boverket - 1417 000krLantmäteriverket - 7623 000krStatens bostadskreditnämnd134 000krStatens geotekniska institut615 000krStatens va-nämnd -776 omekologisk hållbarhet 108 000krLänsstyrelserna - 25714 000krNär det gäller anslaget 32:1Länsstyrelserna m.m. föreslår regeringenatt anslaget skall minskas med 5 714 000kr. De skäl som redovisas föranslagsminskningen är i korthet följande.I den framlagda proposition2000/01:130 Svenska miljömål - delmål ochåtgärdsstrategier föreslås attlänsstyrelserna skall ges ettövergripande ansvar för det regionala mål-och uppföljningsarbetet när det gällermiljökvalitetsmålen. För att de skallkunna fullgöra sitt arbete börlänsstyrelseanslaget enligtbudgetpropositionen tillföras ytterligare20 från anslaget förmiljöövervakning under utgiftsområde 20.Som framgår ovan görs enslutlig justering av premierna för destatliga avtalsförsäkringarna som innebären anslagsminskning med 25 714 000 krför länsstyrelserna. Totalt föreslåsanslaget därmed minskat med 5 714 000 kr.Dessutom föreslår regeringen attanslaget 31:4 Statens bostadskreditnämnd:Garantiverksamhet skall ökas med 400miljoner kronor. Enligt regeringensbedömning bör avsättningen tillgarantireserven ske med en inledningsvisstörre summa än vad som tidigarebeslutats.Regeringens förslag till tilläggsbudgetför , som inte möttinvändningar i motioner, tillstyrks avutskottet.Stockholm den 25 oktober 2001På bostadsutskottets vägnarLennart NilssonFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), Bengt-OlaRyttar (s), (), OweHellberg (v), (),(), (),(), (), (), (),(), (), (),() och ().1 Arbetslivsfakta utgavs avdåvarande Arbetarskyddsstyrelsen, ,och .