bet · GO01AU6 · 2001-02-06 00:00:00 — Statskontoret skallockså utreda om och i så fall hur försöken påverkadekostnader och intäkter för staten, kommuner,landsting, företag eller andra enskilda, samt omförsöken medförde samhällsekonomiska konsekvenser iövrigt. I utredningsuppdraget ingår också att göraen uppskattning av kostnader för införandet av ettfriår i . Uppdraget skall redovisas senare ifebruari . I avvaktan på denna utredning ärutskottet inte berett att ta ställning tillförslaget i motion 1999/2000:A231 yrkande 16 (fp)som därmed avstyrks.Med anledning av förslag om ettlärlingssystem kan utskottet konstatera följande.För närvarande pågår en försöksverksamhet medlärande i arbetslivet inom gymnasieskolan. Medlärande i arbetslivet avses att en elev på ettnationellt eller specialutformat program sominnehåller yrkesämnen får en utbildning som undersammanlagt minst genomförs på enarbetsplats. Syftet är att ge eleverna en ökadarbetslivserfarenhet och en möjlighet att under enhandledares ledning på en arbetsplats få fördjupadefärdigheter inom yrkesområdet. Försöksverksamhetengäller utbildning som påbörjas före den 1 juli 2003.Våren 1999 tillsattes inom Utbildningsdepartementeten arbetsgrupp bestående av representanter förarbetsmarknadens parter och företrädare fördepartementet. Arbetsgruppen hade till uppgift attdiskutera förutsättningarna för att införa enreguljär ny, modern lärlingsutbildning i Sverige.Arbetsgruppen har vidare, utifrån ett övergripandeperspektiv, haft i uppdrag att diskutera olikamöjligheter och lämna förslag till hursamverkansformerna mellan skolan och arbetslivet kanutvecklas. kom arbetsgruppen med sinrapport - Samverkan mellan skola och arbetsliv (Ds2000:62). De förslag som lämnats där är förnärvarande föremål för beredning iUtbildningsdepartementet. Resultatet av nämndaförsöksverksamhet och beredning av frågan iRegeringskansliet bör avvaktas. Utskottet avstyrkermotion 1998/99:A257 yrkande 8 (kd).Moderaterna föreslår att det statliga ägandet iLernia AB avvecklas. Utskottet har ett flertalgånger tidigare tagit ställning till motsvarandeförslag, senast i samband med budgetberedningenhösten 2000 i betänkande 2000/01:AU1. Liksomtidigare anser utskottet att det inte är aktuelltmed någon privatisering av . Motion2000/01:A291 yrkande 4 (m) avstyrks därför. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar somframförs under Utskottets övervägandenföreslår utskottet att fattarföljande beslut:1. Efterfrågestyrning av utbildningRiksdagen avslår motion 2000/01:A291 yrkande 3.Reservation 1 (m)2. KompetensutvecklingsplanerRiksdagen avslår motion 1998/99:A224.3. Utbildning med särskild inriktningRiksdagen avslår motionerna 1998/99:A284 och1999/2000:T703 yrkande 5 i motsvarande del.4. Satsningar på kompetensutvecklingRiksdagen avslår motionerna 1998/99:A283,1999/2000:A220 yrkande 8, 1999/2000:A254 yrkande23, 2000/01: A291 yrkandena 1, 2 och 5 samt1999/2000:T703 yrkande 5 i motsvarande del.Reservation 2 (m, c)Reservation 3 (kd)5. Växtkraft mål 3 m.m.Riksdagen avslår motionerna 1998/99:A272yrkande 2, 1998/99:A274 och 1999/2000:N278yrkande 4.Reservation 4 (c)6. FriårRiksdagen avslår motion 1999/2000:A231 yrkande16.Reservation 5 (fp)7. LärlingssystemRiksdagen avslår motion 1998/99:A257 yrkande 8.Reservation 6 (m, kd)8. ABRiksdagen avslår motion 2000/01:A291 yrkande 4.Reservation 7 (m)den 6 februari 2001På arbetsmarknadsutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), MargaretaAndersson (c), (), (), (), (), LailaBjurling (s), (), (), (), (), (), (),(), () och RunarPatriksson (fp). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Efterfrågestyrning av utbildning (punkt 1)(m)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening att utbudet av utbildningstjänster bättre böranpassas till vad som efterfrågas påarbetsmarknaden. bifaller därmed motion2000/01:A291 yrkande 3.StällningstagandeFörutsättningarna och villkoren förkompetensutveckling behöver bli mer ändamålsenliga,stimulerande, effektiva och flexibla. I dagensutbildningssystem är förekomsten av långastandardutbildningar med långa ledtider förförändring och utveckling ett allför vanligt inslag.Det som värderas i offentlig utbildning är dessvärremånga gånger kvantitet snarare än kvalitet ochkunnande.För att utbudet av utbildningstjänster skall blibättre anpassat till vad som efterfrågas iarbetslivet måste det få marknadsmässigaförutsättningar. som deras medarbetaremåste ges möjlighet att kunna köpautbildningstjänster med en sådan kvalitet och sådantinnehåll som svarar mot behoven av uppdateradkunskap. Vi anser att detta bör tillkännages förregeringen.Mot bakgrund av vad vi anfört anser vi att motion2000/01:A291 yrkande 3 bör bifallas.2. Satsningar på kompetensutveckling (punkt 4)(m+c)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening att satsningar på kompetensutveckling börgöras i enlighet med vad som utvecklas närmare underrubriken i denna reservation.Riksdagen bifaller därmed delvis motionerna1999/2000:A220 yrkande 8, 2000/01:A291 yrkandena 1,2 och 5 samt 1999/2000:T703 yrkande 5 i motsvarandedel. avslår motionerna 1998/99:A283 och1999/2000:A254 yrkande 23.StällningstagandeVi anser att det är nödvändigt att förändra ochförnya förutsättningarna för kompetensutveckling.Den enskildes behov och efterfrågan av utbildningoch kompetensutveckling kommer att öka och utbudetav utbildningar måste kunna svara upp mot detta. Detmåste bli möjligt att få tillgång till skräddarsyddautbildningstjänster anpassade efter individens egenstudietakt och inlärningssätt.Genom ett system med personligakompetens/utbildningskonton kan bättre ekonomiskaförutsättningar skapas för alla vuxna att påbörjafort- och vidareutbildning.Vi menar att det nu är hög tid att regeringenåterkommer till med förslag till hur ettindividuellt kompetenssparande skulle kunnautvecklas. Detta bör ges regeringen tillkänna.Detta innebär att delvis bör bifallamotionerna 1999/2000:A220 yrkande 8 (c),2000/01:A291 yrkandena 1, 2 och 5 (m) samt1999/2000:T703 yrkande 5 delvis (c).Motionerna 1998/99:A283 (s) och1999/2000:A254 yrkande 23 (kd) avstyrks.3. Satsningar på kompetensutveckling (punkt 4)(kd)av , och (alla kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening att det bör införas utbildningskonton för attfrämja kompetensutvecklingen i arbetslivet.Riksdagen bifaller därmed motion 1999/2000:A254yrkande 23 samt avslår motionerna 1998/99:A283,1999/2000:A220 yrkande 8, 2000/01:A291 yrkandena 1,2 och 5 samt 1999/2000:T703 yrkande 5 i motsvarandedel.StällningstagandeUtbildning och kompetens är nyckelord för det nyasamhället. Utbildning är en färskvara. Länder somvill hävda sig i den internationella konkurrensenmåste anpassa sitt utbildningssystem till den snabbautveckling som sker i arbetslivet . I Sverigeär en stor del av vår industri extremtexportberoende. Svenska företag kan inte konkurreramed billig arbetskraft utan måste blikonkurrenskraftiga med hjälp av kompetens ochhögförädling. Detta ställer stora krav på denenskilde medarbetarens kontinuerligakompetensutveckling. Staten, företagen och denenskilde har ett gemensamt intresse och ansvar fördetta.Som framgått tidigare i detta betänkande ärförslag som lämnats i betänkandet Individuelltkompetenssparande IKS - med start underberedning i . Ett kort referat avförslagets innebörd finns under rubriken för vår del anser att förslaget inte itillräckligt hög grad ger arbetsgivarna incitamentatt bidra till de anställdas kompetenssparande,detta gäller inte minst småföretagarna.Vi förordar en annan modell av kompetenssparande.Arbetstagare och arbetsgivare bör få möjlighet attgöra skattefria avsättningar, upp till en viss nivå,till ett utbildningskonto. Den som görstudieuppehåll skall kunna ta ut pengar från kontotför att finansiera studieuppehållet. Det uttagnabeloppet belastas med inkomstskatt.Den anställde bör få göra en avsättning avtjänsteinkomsten . Arbetsgivaren skall fågöra avsättning till kontot med motsvarande belopp.Denna del bör arbetstagare ha arbetsgivarensmedgivande för att nyttja. Uttag av medel förstudier under ett studieår skall maximeras tilltidigare årsinkomst av tjänst. Medel på kontot sominte tas i anspråk skall kunna användas tillpensionen. Arbetstagaren skall kunna ta med sig sittkonto om han eller hon byter arbetsgivare ellerstartar eget.Den modell som här skisserats skulle ökamöjligheterna för den enskilde att själv ta ansvarför sin kompetensutveckling. Systemet har också denfördelen att det skulle underlätta för äldrepersoner att konkurrera med yngre eftersom även deäldre ges möjlighet att skaffa sig aktuellutbildning. Flaskhalsproblem på arbetsmarknadenskulle kunna avvärjas. För arbetsgivarna ökartillgången på välutbildad och engagerad arbetskraft.Produktiviteten och konkurrenskraften hos företagenökar. Företagen ges också en möjlighet att, tillskillnad från , skattefritt avsätta medel förframtida utbildning. Staten bidrar till systemetgenom att ge den enskilde skattekredit påmotsvarande sätt som gäller förpensionsförsäkringar. Ett högsta belopp som varje årskall ge den enskilde individen rätt tillskattekredit bör dock fastställas.Försäkringsbolagen bör administrera dessa konton,och avsatta medel bör placeras i fondsparande.Vad vi här har anfört bör ges regeringen tillkänna. Vi menar alltså att motion 1999/2000:A254yrkande 23 (kd) bör bifallas. Motionerna1998/99:A283 (s), 1999/2000:A220 yrkande 8 (c),2000/01:A291 yrkandena 1, 2 och 5 (m) samt1999/2000:T703 yrkande 5 delvis (c) avstyrks.4. Växtkraft mål 3 m.m. (punkt 5) (c)av ()Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts om individuellkompetensutveckling under . bifaller därmedmotion 1999/2000:N278 yrkande 4 samt avslårmotionerna 1998/99:A272 yrkande 2 och 1998/99:A274.StällningstagandeSom framgår under rubriken i dettabetänkande har beslutat om satsningar förkompetensutveckling dels inom ramen för anslaget förEuropeiska socialfondens nya mål 3, dels som enstimulans för individuell kontinuerligkompetensutveckling. Frågor om utveckling av ettsådant system är under beredning iRegeringskansliet.Programmet för det nya Växtkraft mål 3 för EU:sstrukturfonder har fastställts under hösten 2000.Dessvärre har de stimulansåtgärder som ges inomprogrammets ram fått en utformning som inte itillräckligt hög grad utgår från de små företagensvillkor.Det är mycket viktigt att regeringen, när fråganom ett system för framtida individuelltkompetenssparande nu bereds, särskilt beaktar de småföretagens situation så att de ges goda möjligheteratt medverka. Att enmansföretagen och företag med eneller två anställda är särskilt utsatta bör beaktas.Jag anser därför att motion 1999/2000:N278 yrkande4 (c) bör bifallas. Motionerna 1998/99:A272 yrkande2 (s) och 1998/99:A274 (s) avstyrks.5. Friår (punkt 6) (fp)av ()Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts under rubrikenStällningstagande i denna reservation. Riksdagenbifaller därmed motion 1999/2000:A231 yrkande 16.StällningstagandeStrukturomvandlingen i arbetslivet ställerlångtgående krav på arbetskraftens kompetens. Dethandlar om såväl bredd som specialisering ikunskaperna. Nya kunskaper måste kunna inhämtas närvillkoren i arbetslivet ändras och teknikenutvecklas. finns ett stort behov avfort- och vidareutbildning. Det behovet kommer medstor sannolikhet att öka.Jag anser att möjligheten till kompetensutvecklingär en mycket viktig fråga och föreslår attförutsättningar skapas för arbetstagare att kunna taut ett "friår" mitt i livet för att fortbilda sig.Detta bör ges regeringen till känna.Jag anser därför att motion 1999/2000:A231 yrkande16 bör bifallas.6. Lärlingssystem (punkt 7) (m+kd)av (), (),(), (), HenrikWestman (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening att ett lärlingssystem bör införas enligt vadsom anförs under . bifaller därmed motion1998/99:A257 yrkande 8.StällningstagandeVi anser att åtgärder måste vidtas för attunderlätta för ungdomar att komma in påarbetsmarknaden. Alla program inom gymnasieskolan,även de yrkesförberedande, har gjorts treåriga ochde skall alla ge behörighet till högskola.Gymnasieskolan har därmed blivit mer anpassad tillelever med teoretiska färdigheter. Brautbildningsalternativ för elever med mer praktiskinlärningsprofil saknas inom gymnasieskolans ram.Olika former av väl fungerande lärlingsutbildningarerbjuder ungdomar en mer praktiskt inriktadutbildningsväg. Sådana utbildningar eller programbör kunna erbjudas såväl inom ramen förgymnasieskolan som inom arbetsmarknadspolitiken.Lärlingsutbildning är en väl förankradutbildningsform i andra europeiska länder och har imånga fall fungerat som en effektiv inträdesbiljettför ungdomar på arbetsmarknaden. Ett lärlingssystemmed en utbildningstid/lärlingstid på mellan tre , eventuellt kortare, bör kunna utvecklas.Teori och praktik varvas . Utbildningen bör till stor delvara förlagd till ett företag.Detta bör ges regeringen tillkänna. Vi anserdärmed att motion 1998/99:A257 yrkande 8 börbifallas.7. (punkt 8) (m)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening att regeringen skall återkomma till riksdagenmed förslag om en försäljning av AB.Riksdagen bifaller därmed motion 2000/01:A291yrkande 4.StällningstagandeVi Moderater har redovisat vårsyn på staten som ägare till affärsdrivande verk.Även om ambitionen är att dessa företag skall drivasefter strikt kommersiella principer blir ettstatligt ägarskap svårt att förena med en sund ochrättvis konkurrens. Det statliga ägandet av Lerniakan innebära att andra utbildningsföretag inte gesmöjlighet att konkurrera om arbetsmarknadspolitiskautbildningar på samma villkor som AB.Vår uppfattning är därför att en avveckling av detstatliga ägandet, genom en stegvis försäljning avhela eller delar av bolaget, skulle öka konkurrensenoch verka stimulerande på utbildningsmarknadensutveckling. Regeringen bör ges detta tillkänna.Motion 2000/01:A291 yrkande 4 bör därför bifallas.Förteckning över behandladeförslag