bet · GP01UU2 · 2001-11-22 00:00:00 — Alltjämt präglas dock situationen i många länder avfortsatt intolerans, rädsla för oliktänkande och allvarligabrott mot mänskliga rättigheter. Stöd till en demokratisksamhällsutveckling och respekt för mänskliga rättigheter måstedärför också i fortsättningen vara en central del av den svenskaAfrikapolitiken.Utskottets övervägandenBehandling av motionerSituationen i uppmärksammas i kommittémotion2001/02:U228 (v) som framhåller att situationen i landet krig är på väg att ljusna men att mycket arbete ännuåterstår när det gäller att bygga upp en fungerande statsmakt ilandet som världssamfundet kan erkänna. Ett stort problem iSomalia efter inbördeskriget utgör den stora mängden utplaceradeicke desarmerade anti-personella minor. har omfattandekompetens på detta område och enligt yrkande 1 bör svensktbistånd i första hand inriktas på detta område. I yrkande 3föreslås att bör ge stöd till det arbete som utförs iSomalia av den nybildade nationella kommittén för fred ochåterförande av egendom.Utskottet konstaterar att regeringen beslutade omett treårigt stöd om under perioden1999-2001 för återuppbyggnad i . Grunden för det svenskabiståndet till är att stödja utvecklingen mot nationellförsoning och stabilitet. Återuppbyggnadsinsatser i södraSomalia har inte varit möjliga på grund avsäkerhetsläget. Stödet, som hanteras av Sida, kanaliseras iförsta hand genom FN-organ och svenska enskilda organisationer.Utöver stöd till återuppbyggnad utgår även svenskt stöd tillhumanitära insatser, framför allt till FN:s samlade appell förSomalia som uppgår till 10 miljoner kronor.Med anledning av den förändrade politiska situationen serSverige och EU över möjligheterna att ge ett merlångsiktigt stöd till hela . FN förbereder också ettövergripande förslag för fredsbyggande i hela landet. Underhösten 2001 kommer Sida, i nära samarbete medUtrikesdepartementet, att ta fram en erfarenhetsredovisning avde insatser som har genomförts 1999-2001 samt föreslå hur detfortsatta svenska biståndet till bör utformas.Möjligheter att stödja minröjning kommer att utgöra enbetydelsefull del av denna beredning.Genom ett fredsinitiativ som lades fram av presidenthösten (den s.k. Artaprocessen) finns fortfarande enmöjlighet att bryta dödläget i den nationellaförsoningsprocessen i . Stora utmaningar ligger dockframför den somaliska övergångsledningen. Företrädarna för desjälvutnämnda administrationerna i norra (Puntland ochSomaliland) liksom några lokala krigsherrar, har valt att ställasig utanför fredsprocessen. Generalsekreterare sin senaste Somaliarapport i vilkenkonstateras att det på grund av säkerhetsläget ännu är förtidigt att lägga fram den utlovade FN-planen förfred i . Diskussioner om har hållits isäkerhetsrådet under oktober månad.Sverige agerar främst genom EU, som välkomnat utnämnandet avinterimsparlamentet och övergångsregeringen samt uppmanar allaparter till dialog om den fortsatta fredsprocessen. Upprättandetav en nationell kommission för försoning och återförande avegendom utgör en viktig del i övergångsregeringens arbete.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U228(v) yrkandena 1 och 3 kan besvaras.Enligt motionärerna bakom motion 2001/02:U228 (v) är EU:sbistånd starkt koncentrerat till och inte till defattigaste länderna i . I yrkande 2 framhålls att Sverigebör verka för att EU inriktar en del av sitt bistånd pååteruppbyggnad av . Det vore därför av betydelse omSverige som medlemsland i EU kunde driva på organisationen attöka sitt stöd i olika former till Somalia.Utskottet kan konstatera att med anledning av den förändradepolitiska situationen ser och EU övermöjligheterna att ge ett mer långsiktigt stöd till hela Somalia.FN förbereder också ett övergripande förslag för fredsbyggande ihela landet. Säkerhetssituationen är en avgörande faktor, ochdet är ännu relativt oklart till vad och på vilket sätt biståndkan ges.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U228(v) yrkande 2 kan besvaras.I motion 2001/02:U245 (v) framhålls att det svenska stödet tillenergisektorn i har lagt en bra grund för fortsattutveckling för att förse fler delar av landsbygden medelektricitet. Det svenska biståndet är planerat att fortsättafram till mitten av 2002. Motionärerna anser att det svenskastödet skall förlängas för att gälla även efter 2002.Utskottet konstaterar att biståndet till är långsiktigtoch fattigdomsinriktat. halverades landramarnatill både och dels på grund av den osäkerhetkonflikten innebar för det fortsatta utvecklingssamarbetet, delspå grund av stora reservationer av biståndsmedel. Den nyalandramen till för fastställdes till 10 miljonerkronor. ligger på samma nivå.Förutsatt en fredlig utveckling så kan pågåendeutvecklingssamarbete med även tillföras nya resurser.Insatsavtalet för energisektorstödet gäller t.o.m. den 30 juni2002.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U245(v) kan besvaras.I motion 2001/02:U253 (v) framhålls att det efter det senastekriget mellan och finns 1,5 miljoner landminorpå den eritreanska sidan. genomför FN ettminröjningsprogram för . Minröjningen har försvåratsgenom att många minor flyttat sig . Eritreakommer sannolikt att behöva ytterligare hjälp med minröjningefter det att FN genomfört sitt program. Eftersom harmycket god kompetens när det gäller avminering menarmotionärerna att bör få fortsatt hjälp med minröjningfrån Sverige.Utskottet har inhämtat att avhängigt framsteg i fredsprocessenkan nya eller tidigare planerade insatser för stöd tillåteruppbyggnad, demokrati, mänskliga rättigheter och regionaltförtroendeskapande genomföras med svenskt stöd. stödergenomförandet av fredsavtalet mellan och påflera sätt. Bland annat har Sida beslutat att under år2002 stödja FN:s minkoordineringscenter i /(UNMACC) med . Målgruppen för insatsen ärinternflyktingar och flyktingar som då bereds möjlighet attåtervända. Insatsen innebär att personal ställs till förfogandeför UNMACC i . Den svenska personalen, som skallrekryteras av , kommer att arbeta medkvalitetskontroll av de organisationer som arbetar med attminska minhotet.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U253 (v) kanbesvaras.I kommittémotion 2001/02:U326 (kd) beskrivs de utmaningar somAfrika står inför. Det framhålls att söder om längst ned på listan bland världens fattigaste regioner.En ödesfråga för regionen är spridningen av hiv/aids. Ekonomisktkämpar många länder i en svår kamp mot avbetalningar avolika lån. Enligt motionen kan den nybildade afrikanska unionendär 53 av 54 afrikanska stater ingår ha stor betydelse för atthantera dessa utmaningar. Men det internationella samfundet harockså ett ansvar för att vända utvecklingen i form avskuldavskrivningar, bättre handelsvillkor ochutvecklingssamarbete. I yrkande 1 krävs att inom ramenför EU-samarbetet skall verka för ökat samarbete med dennybildade afrikanska unionen (AU) och stödja dess utveckling.Utskottet konstaterar att stöder, såväl bilateralt sominom ramen för EU-samarbetet, afrikanska strävanden mot ökadregional integration. Den afrikanska unionen (AU), som formelltträdde i kraft , utgör ett steg i dessasträvanden. Under det svenska ordförandeskapet gjordes också ettEU-uttalande som uttryckte stöd för den afrikanska unionen. Denafrikanska unionen (AU) kan komma att överta OAU:s rolli denna process. Vid ett genomfört utrikesministermötemellan och EU diskuterades bl.a. framtida stöd tillafrikanska unionen och dess institutioner. kommer attfortsätta att delta aktivt i strävandena att förstärkasamarbetet med den afrikanska unionen.Därmed anser utskottet att motion 2001/02:U326 (kd) yrkande 1kan besvaras.I 2001/02:U326 (kd) yrkande 2 pläderas för att skallagera för att regeringen i landets parlament lägger framett förslag till antikorruptionslag som inte innehåller någonamnestiklausul.Utskottet menar att det finns möjligheter att regeringenskall lyckas vinna stöd i parlamentet för förslag till nylagstiftning för att bekämpa korruptionen i landet. ochEU har uppmanat att lösa frågan om stöd för sittlagförslag genom att föra en dialog med oppositionen iparlamentet.IMF och har tecknat avtal om villkoren föromfattande betalningsstöd för landets budget och strategi författigdomsbekämpning. förklarade dock IMF attKenya ej uppfyllt sin del av avtalet. Vidare utbetalningarstoppades därför att ekonomiska reformer inte hadegenomförts enligt avtalet.Därefter har vunnit majoritet i parlamentet fördet ekonomiska reformprogrammet och en budget med tydliginriktning på fattigdomsbekämpning. kvarstår dockfrågan om antikorruptionslagstiftningen. Fortsatt dialog mellanregering och opposition i bör kunna lösa de internatvisterna om synen på antikorruptionslagarna. Utskottetkonstaterar att en översyn av . Utskottet beklagar att det ännu inte går att visa pånågon framgång i denna fråga.Utskottet anser därmed att motion 2001/02:U326 (kd) yrkande 2 ärbesvarad.Det internationella biståndet bör bidra till att säkerställaförsörjningsmöjligheterna för jordbrukarna i , framhållsdet i motion 2001/02:U326 (kd) yrkande 3. Enligt yrkande 4 börregeringen genom Sida fortsätta utvecklingen avdemokratibiståndet till Afrika.Utskottet menar att jordbruks- och landsbygdsutveckling har fåttstörre uppmärksamhet i en rad internationellaforum. Det finns tecken på att trenden med minskade resurserhåller på att vända. , Rural Poverty,uppföljningen av Världslivsmedelstoppmötet (Summit1996) som planeras äga rum i samband med inovember 2001 samt Milleniumdeklarationen som inkluderar hungersom ett delmål under fattigdomsmålet (att halvera antaletfattiga ) har bland annat bidragit till detta.Världsbanken, utvecklingsbankerna och även bilaterala givare harframhållit att jordbruks- och landsbygdsutveckling framför allti bör erhålla ökade resurser. EU-gemenskapens bistånd haridentifierat livsmedelssäkerhet och landsbygdsutveckling som ettprioriterat område för det framtida biståndet.Utskottet ser positivt på denna utveckling som på olika sättbidrar till att förbättra försörjningsmöjligheterna i Afrika.Bilateralt stöd ges till förbättrad markanvändning och ökadlivsmedelssäkerhet i östra och södra . Markanvändning,jord- och skogsbruk med inriktning på hushållenslivsmedelssäkerhet är huvudkomponenter och kombineras alltmermed förvaltningsuppbyggnad och stöd till ekonomiska och legalareformer.I arbetet med de landstrategier som styr utvecklingssamarbetetmed de större samarbetsländerna utgör demokrati och mänskligarättigheter avgörande faktorer för dialog, utformningen av ochstorleken på det svenska utvecklingssamarbetet.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U326(kd) yrkandena 3 och 4 kan besvaras.I motion 2001/02:U326 (kd) yrkande 7 krävs att regeringen verkarför att FN, IGAD, IPF och AU tar fram en aktionsplan i syfte attpåskynda fredsprocessen i Sudan.Utskottet konstaterar att det internationella samfundet på enrad sätt söker öka förutsättningarna för att parterna skallkunna finna en fredlig lösning. Kompromissviljan hos parternahar framstått som otillräcklig. Den regionalasamarbetsorganisationen (Inter-Governmental Authority onDevelopment) har fått mandat att leda fredsförhandlingarnamellan och den sydsudanesiska rebellrörelsenSPLM/A (People''''''''''''''''s Liberation Movement/). , EU, FN och andraaktörer i det internationella samfundet stöder dessa åtgärderoch detta regionala fredsarbete både materiellt och politiskt.Sverige, EU och IPF har riktat starka uppmaningar till IGAD-länderna att öka engagemanget på högsta politiska nivå. Det ärdock viktigt att betona nödvändigheten av att ägarskapet ifredsprocessen ligger i regionen. och har tagitett initiativ för en allomfattande politisk lösning för helaSudan, vilket också inkluderar den nordliga oppositionen.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U326(kd) yrkande 7 kan besvaras.I motion 2001/02:U326 (kd) yrkande 8 framhålls att regeringengenom FN och AU skall arbeta för att en varaktig fred kan kommatill stånd i samt stödja försoningsarbete.Utskottet har inhämtat att en översyn av samarbetet med Angolainleds och en ny landstrategi för skallutarbetas . De övergripande målen för svenskt stödtill är att stödja processer som främjar fred ochförsoning, demokrati, mänskliga rättigheter och social rättvisasamt ekonomiska reformer och minskad fattigdom. Djupa internakonflikter, den förda ekonomiska politiken och bristen pådemokratiska fri- och rättigheter har dock försatt ochbefolkningen i en djup ekonomisk och social kris och skapat ettkorrupt samhällssystem. De ekonomiska reformer som regeringenaviserat har inte genomförts.Under det svenska ordförandeskapet i EU gjordes en översyn avEU:s gemensamma ståndpunkt om , och där slås fast att dengemensamma positionen är aktuell.EU:s övergripande mål i är att stödja en politisk lösningav konflikten grundad på avtal från tidigare försök tillfredsprocesser (Bicesse- och Lusakaprotokollen) samt FN:ssäkerhetsrådsresolutioner. I säkerhetsrådets senaste uttalandefrån upprepar rådet sin uppfattning om attdet främsta ansvaret för de fortsatta stridigheterna åvilarledningen för den väpnade grenen av UNITA, som vägrat efterlevasina åtaganden.Därmed anses att motion 2001/02:U326 (kd) yrkande 8 kan besvarasmed vad utskottet anfört.Vikten av att fortsätta med bistånd till konfliktfyllda regionergenom att det kanaliseras via noggrant utvalda organisationerlyfts fram i motion 2001/02:U326 (kd) yrkande 9. Behovet avriktat bistånd för att bekämpa kriminalitet i storstäderunderstryks i yrkande 10.Utskottet konstaterar att regeringen har ägnat frågan omkonflikter och konfliktförebyggande i stor uppmärksamhetunder senare år, något som bl.a. kommer till uttryck iAfrikaskrivelsen (1997/98:122) och skrivelsen om förebyggande avväpnade konflikter, som förelades och antogs av riksdagen2000/01, (se även Ds 1999:24). Under det svenska EU-ordförandeskapet togs initiativ till en uppdatering av EU:sgemensamma ståndpunkt om förebyggande, hantering och lösning avkonflikter i . Behovet av brotts- ochkorruptionsbekämpning inom afrikanska stater, liksom behovet avett fungerande rättssystem i syfte att bidra till att utrotafattigdom och till att utveckla demokratiska strukturer ärfortfarande stort. Inom ramen för svenskt bistånd till demokratioch mänskliga rättigheter, genomförs eller övervägsutbildningsinsatser för att bygga upp moderna och demokratisktsinnade poliskårer bland annat i östra med omfattar även stöd tillrättsväsendet.Därmed anser utskottet att motion 2001/02:U326 (kd) yrkandena 9 och 10 kanbesvaras.Enligt motion 2001/02:U326 (kd) yrkande 11 bör regeringen verkaför internationellt bistånd i syfte att stärka flerpartiväsendetoch partiernas interna demokrati i de afrikanska staterna.Utskottet menar att biståndet främjar en demokratisk kultur,inklusive framväxten och utvecklingen av en kompetent ochtransparent offentlig förvaltning. Detta främjar även nödvändigareformer i förvaltning liksom mer transparenta budgetprocesseroch tydligare ansvar.Utskottet delar motionärernas åsikt att politiska partier ärcentrala institutioner i en demokrati. Ett väl fungerandepartiväsende och väl fungerande partier är nödvändiga förutvecklingen av det politiska, demokratiska samspelet. Ennärmare samordning med de olika delarna av demokratibiståndetförbereds inom Sida.Därmed anser utskottet att motion 2001/02:U326 (kd) yrkande11kan besvaras.Regeringen bör enligt motion 2001/02:U326 (kd) yrkande 12 verkaför att ett åtgärdsprogram för föräldralösa barn upprättas.Enligt yrkande 13 bör utöva press på konflikthärjadestater i så att barn skyddas från tvångsrekrytering tillväpnade trupper.Utskottet konstaterar att pågår en treårig översyn avbarnfrågor i utvecklingssamarbetet inom UD, det s.k.barnprojektet. Målet är att utforma en sammanhållen policy förbarnfrågor och att utveckla ett systematiskt barnrättsperspektivi utvecklingssamarbetet. Särskild uppmärksamhet har ägnats åtutsatta barn, och i uppdraget har ingått att utarbeta strategierinom angelägna ämnesområden. Inom barnprojektet har sex sådanastrategier utarbetas varav strategierna om barn på institutionoch barn som drabbats av hiv och aids särskilt behandlarföräldralösa barns situation. Slutsatserna kommer att redovisasi en skrivelse till riksdagen.Sverige är en drivande kraft i arbetet för barnets rättigheter.Sverige ledde förhandlingarna om tilläggsprotokollet tillbarnkonventionen om barnets inblandning i väpnade konflikter,som förbjuder tvångsrekrytering av barn samt attminderåriga deltar i krigshandlingar. För de fall barnrekryteras och deltar i krigshandlingar i strid mot protokollet,skall stater se till att de demobiliseras, rehabiliteras ochreintegreras i samhället. Frågan om rekrytering av barn iväpnade konflikter berörs regelbundet i såväl bilaterala sommultilaterala kontakter med konflikthärjade länder och regioneri Afrika.Därmed anser utskottet att motion 2001/02:U326 (kd) yrkandena 12och 13 kan besvaras med vad utskottet anfört.I yrkande 14 uppmanas regeringen att verka för att detinternationella biståndet skall bidra till att göra detfinansiellt möjligt att genomföra markreformer. I yrkande 15uppmanas regeringen att verka för att regeringar och regionalaorganisationer i ökar sitt samarbete kring en hållbarvattenpolitik.Utskottet delar motionärernas åsikt om att en omfördelningen avjord bör ske såväl i som i andra delar av världen, därfördelningen är uppenbart orättvis. har vid ett flertaltillfällen bilateralt och genom EU och den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken till framfört att en landreformi landet bör ske enligt de principer som fastställdes i 1998 årslandkonferens i . Den välkomnarAbujaöverenskommelsen av under ledning avNigerias president , då utrikesministerbekräftade tidigare åtaganden att bidra till finansieringen avZimbabwes markreform i enlighet med landkonferensens principer.Utskottet konstaterar att naturresursfrågor som exempelvisvattenfrågor ofta berör flera länder, och stöderregionalt samarbete. är ett prioriteratområde för svenskt bistånd. Sida har intensifierat insatserna isödra och stärkt kapaciteten att förvalta vattenresurserregionalt och lokalt, bland annat genom att ta fram strategierför hur befintliga vattenresurser skall användas och om formernaför stöd till Southern African Water Partnership - ett regionaltnätverk för främjandet av integrerad hållbarvattenresursförvaltning. Sida har fått regeringens uppdrag attinleda ett långsiktigt samarbete med länderna runt Victoriasjöni . Syftet är att vända en mångårig nedåtgående spiralav ökande fattigdom och ökad miljöförstöring mot en bärkraftigutveckling.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U326(kd) yrkandena 14 och 15 kan besvaras.AsienTrots de senaste decenniernas betydande framsteg i leverfortfarande en tredjedel av befolkningen i fattigdom. I Sydasienhar andelen fattiga människor sjunkit från . Antaletfattiga har dock stigit från ca 475 till nästan 525 miljoner.Tre fjärdedelar av världens fattiga återfinns i regionen.De stora skillnaderna mellan de asiatiska samarbetsländerna göratt det svenska biståndet måste utformas på olika sätt i olikaländer. För fem av länderna - , , , och - har regeringen beslutat om flerårigalandstrategier och samarbetsavtal. Landstrategier ellerriktlinjer för samarbetet finns även för ,, , och och kommer attutarbetas för , samt och2002.De miljö- och naturresursrelaterade problemen har vuxit snabbtde . har utvecklats till en av världensmest förorenade regioner där miljöförstöringen även fått globalaeffekter. Miljösamarbetet med har ett brett perspektiv ochinbegriper bl.a. forskning, kunskapsöverföring ochkreditfinansierade projekt.Vid sidan av det bilaterala utvecklingssamarbetet bidrar Sverigemed multilateralt stöd inom ramen för (ASEM). tog ett initiativ om förstärktsamarbete för att bekämpa handel med kvinnor och barn.Den demokratiska utvecklingen har under det senaste decennietgjort framsteg i , bl.a. i , , Indonesienoch på . framstod dockdemokratiseringsprocessens svårigheter på olika sätt tydligt iframför allt och . För det svenskautvecklingssamarbetet med alla länder i gäller att stödtill demokrati och främjande av mänskliga rättigheter har enframträdande roll.Utskottets övervägandenBehandling av motionerI flerpartimotion 2001/02:U296 (c, m, v, kd, fp, mp)uppmärksammas situationen i . Uppbyggnaden av det friaÖsttimor skall kunna ske och leda till ettsamhälle präglat av demokrati och tolerans. harutmärkta förutsättningar för en god ekonomisk utveckling främsttack vare de rikliga olje- och naturgastillgångarna iTimorhavet. I yrkande 1 menar motionärerna att svenskt biståndkan få stort genomslag, eftersom är ett litet land ochatt bör ge bilateralt bistånd som omfattar hela landet.I yrkande 2 understryks betydelsen av utbildning för attutveckla . Landet behöver för sin utveckling flerutbildade människor, och kan göra en betydelsefullinsats genom att ge bidrag till framställning av läromedel.Utskottet konstaterar att planerar att fortsätta attstödja . har, inom EU, i FN och vid givarmötenaför argumenterat för ett fortsatt internationelltengagemang, inklusive omfattande utvecklingssamarbete iÖsttimor. Sida har fått i uppdrag att utarbeta enlandstrategi för utvecklingssamarbetet med . Allagrundläggande frågor om biståndets inriktning och utformningkommer att beredas i landstrategin och i samråd med detsjälvständiga . Det östtimoresiska ledarskapethar uttryckt önskemål om att biståndet i så stor utsträckningsom möjligt kanaliseras via multilaterala organisationer för attuppnå största möjliga samordning. kommer att underöverskådlig tid sakna tillräcklig administrativ kapacitet attkoordinera mottagandet av biståndet från en stor mängd olikagivare.De delar av det svenska biståndet som kanaliseras bilateralt gårgenom frivilligorganisationer (och ) ochRäddningsverket för humanitärt bistånd samt genom det s.k.försoningsprojektet i samarbete med . Besluthar även fattats om bilateralt stöd till uppbyggnaden av ettnytt utrikesdepartement, och till en studie av Östtimorsframtida handelspolitik. Utbildningsnivån är bland de lägsta ivärlden. En framgångsrik höjning av utbildningsnivån kommer attvara en nyckelkomponent för landets utveckling. Allagrundläggande frågor om biståndets inriktning och utformningkommer att beredas i landstrategin och i samråd med detsjälvständiga regering.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U296(c, m, v, kd, fp, mp) yrkandena 1 och 2 kan besvaras.I motion 2001/02:U296 (c, m, v, kd, fp, mp) framhålls vidare attSverige genom att stödja utbildningen kan bidra till att främjaett demokratiskt samhälle med politisk pluralism och tolerans,där frågor som jämställdhet, bekämpning av kriminalitet,korruption och prostitution är viktiga delar (yrkande 3).Utskottet har tidigare redovisat att svenskt stöd på flera sättgår till demokratisk utveckling och försoning i Östtimor.Sverige bidrar med medel till vars uppgift det är attbygga upp en demokratisk självständig stat (ca 49 miljonerkronor, 2000-2002). Inför valet till den konstitutionellaförsamlingen, som genomfördes , bistod EU med 30observatörer, varav två svenska, och med en miljonkronor i valstöd via UNDP.