bet · GP01NU1 · 2001-11-22 00:00:00 — SammanfattningUtskottet tillstyrker de av regeringen föreslagnaanslagen för inom utgiftsområde 24Näringsliv. Likaså tillstyrks övriga här aktuellaförslag till riksdagsbeslut som regeringenframlägger under detta utgiftsområde.Vidare föreslår utskottet att skallavslå motionsyrkanden om näringspolitikensinriktning. Utskottet redogör för sin syn pånäringspolitikens inriktning, vilken överensstämmermed den som redovisas i budgetpropositionen och somhar föregåtts av överläggningar mellan regeringen,och . I en reservation(m, kd, c, fp) presenteras dessa partiers gemensammauppfattning i frågan.Motioner med förslag om andra anslagsbelopp än vadregeringen föreslagit avstyrks av utskottet.Företrädarna i utskottet för Moderatasamlingspartiet, , deltar inte i beslutet om anslag. Deerinrar i särskilda yttranden om de budgetförslagsom framlagts av respektive parti.Regeringens skrivelse (2000/01:143) medredogörelse för regelförenklingsarbetet behandlasockså i betänkandet. Utskottet avstyrker därvid ettstort antal motioner. Utskottet anser att frågan omregelförenkling för småföretagen är mycket viktigfrån tillväxtsynpunkt och framhåller attregelförenklingsarbetet ständigt måste inta enframskjuten roll inom näringspolitiken. Vidare utgårutskottet från att regeringen skall fortsättaarbetet med att minska och förenkla företagensuppgiftslämnande, så att påtagliga resultat försmåföretagen kan uppnås. I en reservation (m, kd, c,fp) efterlyses åtgärder av regeringen beträffanderegelförenklingsarbetet i syfte att skynda på ocheffektivisera detta arbete.Utskottet behandlar slutligen en fråga rörandePatent- och registreringsverket (PRV) som avserkravet att PRV skall kungöra vad som införs iaktiebolagsregistret i Post- och Inrikes Tidningar.Enligt utskottets mening är detta publiceringskravineffektivt och kostnadskrävande. Utskottet föreslårdärför att genom ett tillkännagivandeskall anmoda regeringen att skyndsamt finna enlösning så att kravet kan slopas.Utskottets förslag till riksdagsbeslut.Målen för och inriktningen avnäringspolitikenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk288yrkande 1, 2001/02:N23 yrkande 6, 2001/02:N25yrkande 4, 2001/02:N206, 2001/02:N207,2001/02:N211 yrkandena 13, 5, 7 och 8,2001/02:N315 yrkande 1, 2001/02:N323 yrkande 1,2001/02:N343, 2001/02:N368 yrkande 1,2001/02:N369 yrkande 4 och 2001/02:N373 yrkande1.reservation 1 (m, kd, c, fp).Bedömning av regeringensresultatredovisningRiksdagen godkänner vad utskottet anfört..Regelförenkling m.m.Riksdagen lägger regeringens skrivelse2000/01:143 till handlingarna och avslårmotionerna 2001/02:Sk288 yrkande 2, 2001/02:Kr227yrkande 4, 2001/02:N1, 2001/02:N23 yrkande 15,2001/02:N202, 2001/02:N211 yrkande 4,2001/02:N222 yrkande 1, 2001/02:N228,2001/02:N263 yrkandena 5 och 6, 2001/02:N267yrkandena 49 och 1215, 2001/02:N315 yrkande 3,2001/02:N323 yrkandena 2 och 6, 2001/02:N327,2001/02:N365 yrkande 5, 2001/02:N368 yrkandena 3och 5, 2001/02: N369 yrkande 6, 2001/02:N370yrkande 5 och 2001/02:N373 yrkande 2.reservation 2 (m, kd, c, fp).Statlig finansiering till civilflygindustriRiksdagen bemyndigar regeringen att uppdra åtRiksgäldskontoret att träffa avtal omdelfinansiering till och AeroCorporation för deltagande i två aktuellaeuropeiska civila flygindustriprojekt inom en ramav högst . Därmed bifallerriksdagen proposition 2001/02:1 utgiftsområde 24punkt 1 och avslår motion 2001/02:N214..Anslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringsliva) bemyndigar regeringen att under år2002, i fråga om ramanslaget 38:14Rymdverksamhet, ingå ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter omhögst 1 . Därmedbifaller proposition 2001/02:1utgiftsområde 24 punkt 2.b) bemyndigar regeringen att under år2002, i fråga om ramanslaget 26:2 Verket förinnovationssystem: Forskning och utveckling, ingåekonomiska förpliktelser om bidrag som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter om högst under budgetåren 20032007. Därmedbifaller proposition 2001/02:1utgiftsområde 24 punkt 3.c) bemyndigar regeringen att under år2002 ikläda staten betalningsansvar intill ettbelopp av högst 200 förexportkreditgarantier. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:1 utgiftsområde 24 punkt 4.d) bemyndigar regeringen att för år2002 ikläda staten betalningsansvar intill ettbelopp av högst 10 förinvesteringsgarantier. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:1 utgiftsområde 24 punkt 5.e) bemyndigar regeringen att för år2002 besluta att fårobegränsad upplåningsrätt i förskadeutbetalningar. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:1 utgiftsområde 24 punkt 6.f) godkänner att regeringen fr.o.m. år2002 tar ut en fullt riskavspeglandegarantiavgift för statens garantiåtagande till ABSvensk Exportkredit. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:1 utgiftsområde 24 punkt 7.g) anvisar för anslagenunder utgiftsområde 24 Näringsliv enligtregeringens förslag i bilaga 2. Därmed bifallerriksdagen proposition 2001/02:1 utgiftsområde 24punkt 8.h) avslår motionerna 2001/02:Fi294yrkande 20 i denna del, 2001/02:MJ219 yrkande 9,2001/02:MJ518 yrkande 8, 2001/02:N237,2001/02:N267 yrkande 32, 2001/02:N305,2001/02:N331, 2001/02: N340, 2001/02:N350yrkandena , 2001/02:N361, 2001/02:N370yrkande 17 och 2001/02:Bo324 yrkande 2..Patent- och registreringsverketRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört.Stockholm den 22 november 2001På näringsutskottets vägnarPer WesterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerWesterberg (m)*, (), SylviaLindgren (s), ()*, ()*, (), ()*,(), (),(), ()*, IngegerdSaarinen (mp), ()*, ()*, (), () ochMikael ()*. * Har avstått från att delta i beslutet underpunkt 5.2001/02NU1Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels proposition 2001/02:1 (budgetpropositionen)såvitt gäller utgiftsområde 24 Näringsliv,dels skrivelse 2000/01:143 med redogörelse förregelförenklingsarbetet med särskild inriktning påsmå företag,dels 1 motion med anledning av skrivelsen,dels 2 motioner med anledning av proposition2001/02:4 om en politik för tillväxt och livskraft ihela landet,dels 31 motioner från allmänna motionstiden.Utskottets övervägandenInledningRiksdagen har fattat beslut om ramarna förde olika utgiftsområdena för och enpreliminär fördelning av utgifter på utgiftsområdenför och därvid ställt sig bakomde ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv somangivits i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1,bet. 2001/02: FiU1). I reservationer (m; kd; c; fp)förordades avvikelser från dessa ramar. Av följandetabell framgår regeringens och de olika partiernasförslag. Ramen för utgiftsområde 24 för ärca 3,4 miljarder kronor.Tabell Utgiftsområde 24 NäringslivÅr från ramen (miljonerkronor)m kd c fp2002 3 410 351 376 481 2592003 3 408 289 312 269 2092004 3 280 99 122+ 66 9Efter ett inledande avsnitt om mål och resultat ochett avsnitt om regelförenkling, m.m. redovisas i detföljande regeringens förslag avseende de olikaverksamheter som ingår i utgiftsområde 24 ochmotsvarande förslag i aktuella motioner. De förslagsom lagts fram i motionerna (m; kd; c; fp) har docksom utgångspunkt en annan ram för utgiftsområdet änvad regeringen har föreslagit och vad harställt sig bakom. Beslut om anslag inom ettutgiftsområde skall, enligt budgetprocessens regler,fattas genom ett beslut. De olika anslagen skallalltså fastställas i ett och samma beslut.Målen för och inriktningen avnäringspolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omnäringspolitikens inriktning. Utskottetredogör för sin syn på näringspolitikensinriktning, vilken överensstämmer med den somredovisas i budgetpropositionen och som harföregåtts av överläggningar mellanregeringen, och Miljöpartiet.Jämför reservation 1 (m, kd, c, fp).PropositionenNäringspolitikPolitikområdet Näringspolitik omfattar följande sexdelområden: kapitalförsörjning; information,rådgivning och kompetensutveckling; regler,tillstånd och tillsyn; forskning och utveckling;statistik, uppföljning och utvärdering; regionalnäringspolitik.Målet för politikområdet Näringspolitik är attfrämja en hållbar ekonomisk tillväxt och en ökadsysselsättning genom fler och växande företag, anförregeringen. Tyngdpunkten i näringspolitiken är attskapa ett gott företagsklimat och därmed förbättravillkoren för företagande, så att den samladekunskapen, kapitalet och övriga tillgångar utnyttjaspå bästa sätt. För att stimulera till ett ökatföretagande och få redan existerande företag attväxa krävs insatser inom flera områden. Deviktigaste är sunda konkurrensvillkor, minskadregelbörda, god tillgång till kapital, informationoch rådgivning samt bra myndighetsservice. Sverigehar internationellt sett en låg andel företagare,konstaterar regeringen. Därför är det viktigt attfrämja positiva attityder till entreprenörskap ochföretagande i alla dess former. Regeringen anser attgrunden för entreprenörskap läggs , varförinsatser för att främja ungt företagande långsiktigtär mycket viktiga. Inga grupper skall missgynnas avgällande regelverk och alla grupper i samhället,inte minst kvinnor, ungdomar och personer medinvandrarbakgrund, skall omfattas av statensinsatser. För att skapa ett gott företagsklimatkrävs, förutom en effektiv näringspolitik, ett närasamarbete med andra politikområden som exempelvisarbetsmarknads-, arbetslivs-, skatte-, utbildnings-,forsknings-, regional-, jämställdhets- ochintegrationsområdena, sägs det.En effektiv näringspolitik bygger på tydliganationella mål och program, säger regeringen.Genomförandet av politiken bör emellertid i deflesta fall ske på regional eller lokal nivå, varvidde regionala tillväxtavtalen har en viktig roll.Forskning och utveckling är en tillväxtfaktor avstrategisk betydelse för näringslivet, anförregeringen och framhåller betydelsen av ett välfungerande samarbete och en effektivkompetensöverföring mellan forskningsinstitut,företag, universitet och högskolor. Utvecklingen avantalet nya företag har visat en positiv trend underden senaste tioårsperioden. Under perioden 19932000har nyföretagandet nästan fördubblats och antaletkonkurser sjunkit . En internationelljämförelsestudie som genomfördevåren 2001 visar dock att har en låg andelföretagare jämfört med övriga . Den lågaandelen är särskilt tydlig bland kvinnor. Andelenkvinnor som startar företag har emellertid ökatsedan början av 1990-talet.Statliga insatser behövs för att utveckla en ökadanda av entreprenörskap, öka nyföretagandet ochgynna utvecklingen av livskraftiga företag, anserregeringen. Skatter och kapitalförsörjningsfrågor ärcentrala frågor inom näringslivsområdet, inte minstför de små företagen. Regeringens ambition är attarbetet med dessa frågor skall intensifieras.Effektiva konkurrensregler möjliggör för små och nyaföretag att etablera sig på marknaden och främjardärigenom tillväxten. Regeringen understryker attdet är angeläget att vidareutvecklakonkurrensreglerna.I propositionen redovisas under rubrikenResultatbedömning analyser och slutsatser för desex delområdena inom politikområdet näringspolitik.Utgångspunkterna för regeringens fortsattaöverväganden när det gäller kapitalförsörjning äratt statens roll tydligt skall motiveras och skallkomplettera marknaden. Arbetet med omstruktureringoch förändring av offentliga aktörer inom områdetföretagsutveckling fortskrider. Den påbörjadeintegrationen av Verket för näringslivsutveckling() och () skallfullföljas . har fått i uppdragatt, tillsammans med , lämna förslag omsamverkan mellan verket och StiftelsenInnovationscentrum () respektive StiftelsenIndustrifonden, vilket har resulterat iöverenskommelser om det fortsatta samarbetet.Samarbetet med Industrifonden gäller främsthantering och finansiering av lån tillteknikbaserade projekt i tidiga skeden ochfinansiering till företag i tidig tillväxtfas.Ytterligare överläggningar kommer att ske avseendefinansiellt samarbete med aktörer i anslutning tilluniversitet och högskolor. /hartillsammans med kommit överens om att samordnaresurserna finansiellt och administrativt inominnovations- och affärsutvecklingsområdena. Blandannat skall SIC:s och /öka samverkan för attnå en full integration . De nuvarandeinsatserna för innovationsfrämjande fullföljs framt.o.m. , då SIC:s verksamhet upphör. Enlångsiktig strategi och ett långsiktigt program förinnovationsfrämjande arbete skall utarbetas under år2001. Regeringen konstaterar att de nämndaöverenskommelserna ligger i linje med regeringensintentioner och bildar en god grund för ett ökatsamarbete och effektivare resursutnyttjande när detgäller statens agerande avseende små och medelstoraföretags kapitalförsörjning. Institutet förtillväxtpolitiska studier skall inomkapitalförsörjningsområdet dels utvärdera , dels studeraalternativa lösningar i andra länder.För delområdet information, rådgivning ochkompetensutveckling sägs i propositionen rörandeområdet företagsutveckling att företagare har behovav lättillgänglig och begriplig information.Regeringen gör bedömningen att och rådgivningkompletterar marknaden och skapar förutsättningarför den enskilde företagaren att utveckla sittföretag. Detta arbete bör fortsätta. Regeringenanser att insatser som främjar entreprenörskap, isynnerhet ungt företagande, skall prioriteras ochatt insatser inom specifika områden som industrielldesign och tekniköverföring skall bedrivas. Vidareser regeringen behov av att öka stödet tillinvandrare och kvinnor som vill starta företag.Regeringen anser att det är viktigt att stärkakunskapsbildningen om den kooperativaföretagsformen. Regeringen överväger att utvidgauppdraget till lokala kooperativa utvecklingscentrum(LKU) till att, förutom att tillhandahålla gratisrådgivning och information om kooperativtföretagande, även gälla stöd till företagande inomden sociala ekonomin.Beträffande konkurrensområdet sägs i propositionenatt det för att få sund konkurrens krävs delsgoda förutsättningar för företagen att konkurrera,dels konsumenter som är aktiva, kritiska ochvälinformerade. Den information som Konkurrensverketoch tillhandahåller underlättar förkonsumenterna att välja mellan olika alternativ.Konkurrensverket och har avregeringen fått ett gemensamt uppdrag att kartläggaoch analysera faktorer som hindrar eller försvårarför konsumenterna att byta leverantör av olikafinansiella tjänster samt att föreslå åtgärder somökar rörligheten hos konsumenterna. Uppdraget harnyligen redovisats.I fråga om den geologiskaundersökningsverksamheten sägs attbehovsidentifierad och kvalitetssäkrad geologiskinformation är nödvändig för att tillgodosesamhällets behov inom områdena miljö och hälsa,fysisk planering, hushållning och försörjning mednaturresurser, jord- och skogsbruk samttotalförsvar. Många små och medelstora företag inomkonsult- och entreprenadverksamheterna ochprospektering använder geologiskaundersöknings basinformation för vidare bearbetningoch tillämpning.Turistnäringen är en utpräglad småföretagsbranschmed stor betydelse för sysselsättningen i mångaregioner, konstaterar regeringen. Verksamheten hosSveriges Rese- och ochTuristdelegationen kännetecknas av att effekterna avinsatserna uppnås först på . Utvecklingenav turismen påverkas inte bara av de statligainsatserna på området utan också av bl.a. väderlek,prisnivå och olika idrotts- och kultursatsningar.Turistdelegationen har genom sitt arbete med etthandlingsprogram för utveckling av svensk turismbidragit till att öka den samverkan som är nödvändigför turismens utveckling.När det gäller teknisk informationsförsörjningsäger regeringen att internationaliseringen ochutvecklingen av informationssamhället innebär attbehoven av terminologiskt arbete kan förväntas öka iframtiden. Utbudet av nätbaserade tjänster ökar ochförändras i snabb takt. Den parlamentariskakommittén för det svenska språket har i uppdrag attlägga fram ett förslag till handlingsprogram för detsvenska språket, med syfte dels att främja svenskaspråkets ställning, dels att alla i skallges likvärdiga möjligheter att tillägna sig svenskaspråket. spelar härvid enviktig roll, framför allt när det gäller fackspråk.Det statliga stödet till bidrar till att förstärkakompetensen hos den berörda yrkeskåren, som haravgörande betydelse för hanteringen av informationinom näringsliv, universitet, högskolor, statligamyndigheter samt kommuner och landsting.För delområdet regler, tillstånd och tillsyn sägsi propositionen beträffande förenkling av regelverkatt granskningen av förslag till nya eller ändraderegler inom har resulterat i attett antal förslag har omprövats eller modifieratsför att bli bättre anpassade till små företagsvillkor. Regeringens bedömning är att stora framsteghar gjorts inom när det gällerredovisningen av nya reglers effekter för småföretag. Ett flertal myndigheter efterlyser merinformation, utbildning och vidareutveckling avmetoderna för regelförenklingsarbete, och någramyndigheter önskar ett närmare samarbete medSimpLexverksamheten inom Näringsdepartementet.SimpLex har påbörjat ett mer aktivtarbete med myndigheterna och kommer att besöka etttiotal myndigheter för utbildning ocherfarenhetsutbyte. Även för Regeringskanslietplaneras utbildningar att hållas vid två tillfällenunder . I arbetet med att omprövabefintliga regelverk fyller kommittéväsendet encentral roll, säger regeringen och intensifierarsina insatser mot relevanta utredningar. Dessakommer löpande att erbjudas en genomgång avhandledningen för konsekvensanalyser, med ambitionatt särskilda konsekvensanalyser skall genomföras istörre utsträckning och med högre kvalitet i deutredningar som berör små företags villkor.Erfarenheterna från granskningsarbetet av nyaförslag kommer att vara värdefulla när befintligaregelverk omprövas. En ansenlig del av de regler somomger små företag härstammar från EG-lagstiftning.Det är av stor vikt att även denna lagstiftningföregås av konsekvensanalyser i tidiga skeden ochatt processer sker i samverkan med representanterför små företag. kommer att fortsätta attdriva denna fråga inom EU, säger regeringen.Beträffande konkurrensområdet gör regeringenbedömningen att tillämpningen av konkurrenslagen(1993:20) har inneburit att konkurrensbegränsandeavtal och beteenden har kunnat motverkas ochundanröjas inom olika sektorer. Detta har skettgenom att i ett antal fallutnyttjat de sanktionsmöjligheter somkonkurrenslagen medger, men också genom att företagi samband med verkets handläggning valt att ändraavtal och företagsförvärv så attkonkurrensbegränsningar försvunnit eller så att depositiva effekterna av samverkan kommit attöverväga. Konkurrenslagen trädde i kraft den 1 juli1993. har således prövat om ärendenär förenliga med lagen under tid.Detta har medfört att marknadens aktörer nu harstörre kunskap om konkurrenslagen, vilket harminskat deras behov att få prövat hosKonkurrensverket om ett avtal omfattas av lagen ochom det är möjligt att få undantag förkonkurrensbegränsande samarbete. Detta tillsammansmed utökade resurser har givit verketmöjlighet att ta fler egna initiativ för att spåra,utreda och bevisa skadliga konkurrensbegränsningar.Regeringen ser mycket positivt på denna utveckling.I fråga om patenträttsliga frågor säger regeringenatt måluppfyllelsen vid Patent- ochregistreringsverkets (PRV) bolagsavdelning harförbättrats vad avsernyregistrering och ändringar. Problem kvarstår docknär det gäller handläggningstiderna för registreringav varumärken vid varumärkesavdelningen i Söderhamnoch handläggningstiderna för mönster. Enkonsultöversyn av PRV har gjorts påNäringsdepartementets initiativ, och en rapportavlämnades . I rapporten konstaterasatt orsakerna till PRV:s problem med långahandläggningstider och en ekonomi i obalans främstär Bolit samt flyttningen avvarumärkesavdelningen till , men också attPRV som helhet inte fungerar tillfredsställande.Rapportens huvudförslag är att PRV skall delas i tvåmyndigheter, ett Bolags- eller Registreringsverkmed säte i och ett Patentverk.Regeringen har tillsatt en särskildutredare, landshövding , med uppgift attgöra en översyn av . Översynenskall inriktas på att kartlägga och analysera för-och nackdelar med att dela upp den nuvarandemyndigheten i flera myndigheter eller ombildamyndigheten på annat sätt. I analysen skall beaktashur motsvarande verksamheter är organiserade i andraländer inom EU. Översynen skall också beakta detpågående EU-arbetet rörande ett gemenskapspatent.Syftet med översynen är att stärka ledning ochstyrning av berörda verksamheter, effektiviserahandläggningen av ärenden samt hålla kostnaderna förpatent- och registreringsverksamheten nere. Omöversynen leder till slutsatsen att nuvarandeorganisation bör ändras skall förslag lämnas om huroch när ändringen skall genomföras. Uppdraget skallredovisas senast den 1 juli 2002.Varumärkeskommittén, som har haft i uppdrag att seöver lagstiftningen inom varumärkesområdet,avlämnade sitt betänkande Nyvarumärkeslag och ändringar i firmalagen (SOU2001:74). Ett av förslagen är att sökanden får ettstörre ansvar vid granskningen, vilket i sin turkommer att innebära en minskad granskningsskyldighetför PRV. Betänkandet har remissbehandlats, ochförslagen bereds nu i . Sommaren2001 överlämnade sitt betänkandeFörslag till formskyddslag (SOU 2001:68) tillregeringen. Utredningen föreslår bl.a. att en ny lagskall ersätta den nuvarande mönsterskyddslagen frånår 1970. Betänkandet remissbehandlas under hösten2001. Regeringen beslöt om direktiv fören utredning med uppgift att se över ordningen förprövning av mål som handläggs vidPatentbesvärsrätten (PBR) samt av patentmål vidStockholms tingsrätt. Utredningen hade att taställning till om PBR:s verksamhet helt eller delviskan föras över till tingsrätt.Utredningen redovisade sina förslag ibetänkandet Patentprocessen m.m. (SOU 2001:33).Betänkandet har remissbehandlats, och förslagenbereds inom Regeringskansliet.Handläggningstiden hos PBR för patentmålen minskadeunder och var ,vilket motsvarar det verksamhetsmål som uppställts iregleringsbrevet. Läget för de övriga målen, dvs.målen om varumärken, mönster, släktnamn ochutgivningsbevis, är också tillfredsställande ochuppfyller mer än väl det uppsatta målet på ett årshandläggningstid.När det gäller geologiska undersökning(SGU) konstaterar regeringen atthandläggningstiderna hos Bergsstaten mer än väluppfyller uppsatta mål. Tillsynsverksamhetengenomförs effektivt och kontakterna medlänsstyrelser och kommuner har ökat. Regeringenanser att verksamheten fungerar bra. Miljösäkringenav oljelager sker planenligt och bedrivsprofessionellt. En unik kunskap om upphandling avstora miljösäkringsprojekt har byggts upp inomverksamheten. SGU har i uppdrag att hålla treanläggningar i funktionsdugligt skick i första handt.o.m. Finansiering av merkostnaderna,jämfört med avveckling, sker inom utgiftsområde 6Totalförsvar och den civila ekonomiskaplaneringsramen. En översyn av det s.k.malpåsearrangemanget är planerad till år 2003.Regeringen anser dock att en av anläggningarna intelängre behövs, mot bakgrund av den nya inriktningenför det civila försvaret. Regeringen avser därföratt överföra denna anläggning tillkategorin avvecklingsobjekt.Verksamheten med elsäkerhet bör, enligtregeringens bedömning, under det kommande budgetåretbedrivas enligt den allmänna inriktning som gällerför elsäkerhetsarbetet för . Ianslutning till insatserna bör Elsäkerhetsverketfölja den internationella utvecklingen samt främjasvenskt deltagande i internationellt samarbete.Regeringen förutsätter att nogaföljer utvecklingen vad gäller elolycksfall ochelbränder för att bl.a. analysera de statligainsatserna och elsäkerhetsnivåns utveckling medsärskild uppmärksamhet på elmaterielområdet.Beträffande tillsynen av revisorer sägs att måleni allt väsentligt har uppfyllts i förhållande tillde angivna verksamhetsmålen i regleringsbrevet.Genom sin verksamhet skall Revisorsnämndenupprätthålla förtroendet för revisorers verksamhetoch auktorisationssystemet. Det är viktigt attnämnden uppmärksammar och ur systemet utesluter derevisorer som systematiskt arbetar grovt felaktigteller av andra skäl är direkt olämpliga att utövayrket.