bet · GP01KRU2 · 2001-09-27 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motioner väcktaunder allmänna motionstiderna 1999/2000 och 2000/01.Motionerna rör ungdomspolitiken, statsbidraget tilltrossamfund, m.m.Utskottet redovisar beslut hösten 1999om 3 nya sektorsövergripande mål förungdomspolitiken och att regeringen med utgångspunkti de 3 målen beslutat om 41 delmål. Mål och delmålskall utgöra utgångspunkt för uppföljning ochanalys. har fått i uppdrag att göraen mera fördjupad analys vilken skallrapporteras till regeringen.Utskottet avstyrker motionsyrkanden ominriktningen av ungdomspolitiken, åldersgränser,situationen för ungdomar med annan etnisk bakgrundän majoritetsbefolkningen, ungdomars kultur,ungdomsperspektiv i internationelltutvecklingssamarbete och behovet av överläggningarmed om stöd till ungdomsverksamhet.Utskottet avstyrker också motionsyrkanden ommediernas påverkan på ungdomars livsstil och syn påkönsroller. Utskottet redovisar därvid sin syn pådet ansvar som ligger på föräldrar, skola, andramyndigheter, medier, folkrörelser, musik- ochnöjesbranschen och samhället i stort.Utskottet behandlar vidare motionsyrkanden omstatsbidraget till Romersk-Katolska kyrkan i om införande av statsbidrag till sekuläralivssynsorganisationer och till vad som betecknassom humanistisk konfirmation. Även dessamotionsyrkanden avstyrks av utskottet.I betänkandet finns tre reservationer och ettsärskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Inriktningen av ungdomspolitikenRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr345 yrkande41.Reservation 1 (kd)2. Ändring av åldersgränserRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Kr502 och2000/01:K397 yrkande 12.3. Åldersgräns för entréavgifterm.m.Riksdagen avslår motion 2000/01:Kr505.4. Mediernas påverkan på ungdomars livsstiloch syn på könsrollerRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Kr233yrkande 1, 1999/2000: A819 yrkande 22 och2000/01:Kr343 yrkande 10.Reservation 2 (c, fp, mp)5. Ett jämställdhetsårRiksdagen avslår motion 1999/2000:A803 yrkande2.6. Ungdomar med annan etnisk bakgrundRiksdagen avslår motion 1999/2000:Kr201 yrkande6.7. Ungdomars kulturRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr289 yrkandena2-4.Reservation 3 (c)8. Ungdomsperspektiv i internationelltutvecklingssamarbeteRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr345 yrkande42.9. Europeiskt Ungdomscentrum i EksjöRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr528 och2000/01:Kr529.10. Ungdomsutbyte i ÖstersjöregionenRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr530.11. Överläggningar med omstöd till ungdomsverksamheterRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr502.12. Insatser för ungdomar i länRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr527.13. Statsbidraget till Romersk-Katolskakyrkan i avslår motion 2000/01:Kr531.14. Statligt stöd till sekuläralivssynsorganisationer och till s.k.humanistisk konfirmationRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr532 och2000/01:Kr533.Stockholm den 27 september 2001På kulturutskottets vägnarInger DavidsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngerDavidson (kd), (), ElisabethFleetwood (m), (), (), (v), (), (), (), LarsWegendal (s), (), (), (), (), BirgittaSellén (c), () och ().BakgrundTidigare riksdagsbehandlingHösten 1999 behandlade regeringensproposition /99:115 På ungdomars villkor -ungdomspolitik för demokrati, rättvisa ochframtidstro. Regeringen förordade i propositionenatt ett system skulle införas med en generell,sektorsövergripande och målstyrd ungdomspolitik sominkluderar uppföljning och analys.Riksdagen godkände tre nya mål för ungdomspolitiken:- Ungdomar skall ha goda förutsättningar att levaett självständigt liv.-- Ungdomar skall ha verklig möjlighet tillinflytande och delaktighet.-- Ungdomars engagemang, skapande förmåga ochkritiska tänkande skall tas till vara som enresurs.-Riksdagen godkände också att skallverka för att målen för den nationellaungdomspolitiken uppfylls och att regeringenutformar de övergripande målen för Ungdomsstyrelsensverksamhet. Regeringen har med utgångspunkt i de 3målen beslutat om 41 delmål, vilka fungerar som enutgångspunkt för uppföljning och analys av densamlade ungdomspolitiken. skallgöra en mera fördjupad analys . Godaexempel tas fram av för attillustrera olika former av konkret verksamhet sombidrar till att ungdomspolitikens mål uppnås.Ungdomsstyrelsens uppföljning avmålenUngdomsstyrelsen har gjort en första uppföljning avde 3 övergripande målen och de 41 delmålen, vilkenpublicerats i rapporten . Iuppföljningen har 15 myndigheter deltagit. har bidragit med underlag. Irapporten har också ett antal goda exempel påmyndigheters insatser redovisats.Ungdomsstyrelsen redovisar i rapporten ett antalförslag för att förbättra systemet för målstyrningav den nationella ungdomspolitiken. Ungdomsstyrelsenefterlyser bl.a. tydligare delmål som angertidsramar inom vilka olika mål skall vara uppfyllda.Ungdomsstyrelsen anser att det också behövsprecisering av önskade ökningar av olika slag.Ungdomsstyrelsen anser vidare att delmålen dels börvara färre, dels tydligare uttrycka de områden somär prioriterade. Delmålen bör avse sådanaföreteelser som är praktiskt åtkomliga för ennationell, målstyrd ungdomspolitik.En komplikation är att vissa delmål handlar omkommunala frågor, där de statliga myndigheterna intehar mandat att påverka utvecklingen. I dessa fall ärutvecklingen beroende av kommunernas prioriteringar.Även i andra fall har de myndigheter som deltagit iuppföljningen visat, att de inte har mandat attverka för att ett delmål skall kunna uppnås och inteheller har verktyg för att nå det.Ungdomsstyrelsen framhåller att olika delmål kanha olika funktioner. En del kan vara viktiga för skall kunna vägleda politiken och peka ut vadsom är politiskt prioriterat, men de kan samtidigtvara svåra att använda som utgångspunkt för attbeskriva ungas levnadsförhållanden. För att ävensådana mera svårmätbara delmål skall kunna fågenomslag bör de kompletteras med goda exempel.Ungdomsstyrelsen ser det som en viktig uppgift attutveckla och förfina metoder att undersöka ungaslevnadsförhållanden och anser att resurserna börinriktas på detta arbete snarare än på att genomföralandsomfattande mätningar oftare än inför denfördjupade analysen vart fjärde år.I budgetpropositionen (prop. 2001/02:1avsnitt 6.6.2) har regeringen redovisat sin analysoch sina slutsatser av denna första rapport frånUngdomsstyrelsen. En fördjupad analys lämnas avUngdomsstyrelsen våren 2004.Ungdomsfrågor i EUEU:s samarbete på ungdomsområdet regleras iAmsterdamfördraget (artikel 149). Avfördragsartikeln framgår att målen för gemenskapensinsatser bl.a. skall vara att främja rörligheten förstuderande och lärare samt att främja utvecklingenav ungdoms- och ungdomsledarutbyte.Ett nytt sjuårigt ungdomsprogram, Ungdom,påbörjades och sträcker sig framt.o.m. Programmet omfattardelprogrammen Ungdom för (ungdomsutbyte),Europeisk volontärtjänst, Ungdomsinitiativ,Programsamverkan och Stödaktiviteter.Inom kommissionen pågår ett arbete med attutarbeta en vitbok om ungdomspolitik, ungdomarsmöjlighet till inflytande och liknande. tidsplan skall vitboken överlämnastill rådet under hösten 2001.Av budgetpropositionen för framgår attSveriges prioriteringar på det ungdomspolitiskaområdet inom EU-samarbetet gäller ungdomarsarbetsmarknad och ungdomsutbyten. betonaräven vikten av ungdomars delaktighet och inflytandeinom unionen samt tillvaratagandet av ungdomars egnainitiativ som en resurs (prop. 2001/02:1 utg.omr. 17avsnitt 6).Här bör även nämnas att Europeiska unionens rådvid ungdomsministerrådsmötet på svensktinitiativ antog en resolution om främjandet avungdomars initiativförmåga, företagsamhet ochkreativitet. Vidare antogs en deklaration om kampenmot rasism och främlingsfientlighet på Internet.2001/02KrU2Utskottets övervägandenInriktningen av ungdomspolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- inriktningen av ungdomspolitiken, jämförreservation 1 (kd).MotionenEnligt motion 2000/01:Kr345 (kd) bör kärnan i detungdomspolitiska arbetet vara ungdomars rätt tillgoda uppväxtvillkor som tillgodoser behovet avtrygghet och personlig utveckling. Denna kärna börligga till grund för alla diskussioner om ungdomarsidentitet, självständighet och inflytande. Frågor omungdomars välbefinnande bör också vara centrala iungdomspolitiken. De offentliga insatserna får inteutformas eller genomföras på ett sådant sätt attmänniskor inte känner sitt eget ansvar. Defrivilliga och positiva krafterna bör stödjas.Ungdomspolitiken bör inte vara styrande. Riksdagenbör som sin mening tillkännage för regeringen vadsom anförs i motionen om inriktningen avungdomspolitiken (yrkande 41).Utskottets ställningstagandeNär fastställde de tre ovan, underrubriken , återgivna målen för den statliga,sektorsövergripande ungdomspolitiken framhölls atten central utgångspunkt för de statliga insatsernapå området bör vara ambitionen att ge alla ungdomarjämlika förutsättningar . En strävanefter rättvisa - att ständigt försöka skapa jämlikavillkor oavsett ungdomars socioekonomiska bakgrund,kön, etniska och kulturella bakgrund ellerfunktionshinder - bör prägla ungdomspolitiken.Målen fokuserar på övergången från att vara ungtill att bli vuxen och avses leda till att denstatliga ungdomspolitiken skall underlätta förungdomar att successivt uppnå självständighet genomeget arbete, egen bostad och egen ekonomi. Målenutgår från en syn på ungdomar som individer medförmåga att fatta egna beslut samt med rätt att hainflytande över den generella samhällsutvecklingenoch över beslut som rör deras eget liv.Ungdomsstyrelsen har till uppgift att samordna ochanalysera hur ungdomspolitiken utvecklas iförhållande till de av antagnaövergripande målen och de av regeringen fastställdadelmålen. En fördjupad analys skall vart fjärde årläggas till grund för en redovisning av regeringentill . Det blir då tillfälle för riksdagenatt bedöma om de övergripande målen behöverkompletteras i något avseende och hur väl delmålenstämmer med innebörden i de övergripande målen samthur väl de har fungerat som instrument för styrning,uppföljning och utvärdering av den förda ung-domspolitiken inom olika områden under perioden.Ungdomsstyrelsen har, som redovisats ovan underrubriken , gjort en första uppföljning av deav regeringen fastställda 41 delmålen. Den förstafördjupade analysen skall lämnas till regeringenefter den första fyraårsperioden med de nyanationella målen för ungdomspolitiken, dvs. våren2004.Utskottet anser att det inte finns anledning förriksdagen att nu - när de ungdomspolitiska målentillämpats i mindre än och närdet ännu återstår närmare innan regeringenpresenterar den första fördjupade analysen förriksdagen - ta ställning till om det behöver görasnågon komplettering eller något förtydligande avmålen eller av inriktningen av ungdomspolitiken.Utskottet föreslår därför att avslårmotion 2000/01: Kr345 (kd) yrkande 41.ÅldersgränserUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- ändring av åldersgränser,- åldersgräns för entréavgifter m.m.MotionernaEnligt motion 1999/2000:Kr502 (m) bör hosregeringen begära en översyn av sådana åldersgränserför ungdomar som baserar sig på födelsedag. Syftetmed översynen skall vara att ta fram underlag förförslag till om nya åldersgränser som istället baseras på födelseår. Motionären anför attdet inom en årskull ungdomar upplevs som orättvistatt regler för rösträtt, körkort, rätt att köramoped, rätt att gå på barnförbjudna filmer m.m. ärknutna till födelsedag. De som ännu inte fyllt årkan frestas att t.ex. använda falskalegitimationshandlingar.Riksdagen bör enligt motion 2000/01:K397 (c)yrkande 12 tillkännage för regeringen att vad som imotionen benämns Ungdomsfrid bör införas. För attmotverka det utanförskap och den brist på inflytandesom många unga känner bör regeringen låta seöver åldersgränserna för tillträde till offentligalokaler, t.ex. restauranger och affärer. I motionennämns som exempel att det skulle förekomma kommunalaregler som förbjuder ungdomar under en viss ålderatt vara ute efter ett angivet klockslag.Enligt definieras barn som densom ännu inte fyllt . I motion 2000/01:Kr505(kd) yrkas att FN:s barnkonventions åldersgräns på18 år skall gälla vid sådana olika inträden ochavgifter där det tillämpas en särskild avgift förbarn.Utskottets ställningstagandeFrågan om att knyta åldersgränser för ungdomar tillfödelseår och inte till födelsedag har behandlatstidigare av . På förslag avkonstitutionsutskottet har avslagitmotionsyrkanden som syftade till en ändring avvallagen för att knyta åldersgränsen för rösträtttill födelseåret (senast i bet. 2000/01:KU11 s.11-14). uttryckte sammauppfattning i ett yttrande till kulturutskottethösten (1999/2000:KU2y) i samband medbehandlingen av den ungdomspolitiska propositionen1998/99:115.I den ungdomspolitiska propositionen (s. 46-49)anfördes att ett projekt genomfört avÅldersgränsutredningen (C 1995:02) visade att mångaunga önskade att kalenderåret borde gälla när det ärfråga om handlingar som ungdomar regelmässigt görtillsammans. Regeringen ansåg dock att frågan bordeundersökas närmare när det gällerförfattningsreglerade åldergränsbestämmelser som tarsikte på s.k. kollektivt handlande inom främstfritids- och nöjeslivet. Åldersgränser som upplevssom orättvisa bidrar till att öka avståndet mellangenerationerna och till att splittra upp ungdomarsom annars gör saker på lika villkor, anfördes det ipropositionen. Regeringen avsåg att ta initiativtill överläggningar med representanter för branschenom tillträdet till restauranger och nöjeslokaler.Utskottet har inhämtat att överläggningar hållitsmellan och representanter förrestaurangbranschen m.fl. om åldersgränser för ungastillträde till restauranger och nöjeslokaler. Syftetvar bl.a. att redovisa den syn på frågan somuttryckts i den ungdomspolitiska propositionen.Överläggningarna har emellertid inte resulterat inågon ändrad praxis.Några undersökningsresultat beträffandeförfattningsreglerade åldersgränser har interedovisats.Med hänvisning till tidigareställningstaganden till frågan om att knytaåldersgränsen för rösträtt till födelseår och tillatt några undersökningsresultat beträffandeförfattningsreglerade åldersgränser ännu inteföreligger anser utskottet att inte börgöra några sådana uttalanden som begärs i motionerna1999/2000:Kr502 (m) och 2000/01:K397 (c) yrkande 12.Motionsyrkandena avstyrks således.När det gäller yrkandet i motion 2000/01:Kr505 (kd)om en åldersgräns för entréavgifter m.m.vill utskottet påminna om att utskottet vid fleratillfällen har behandlat motionsyrkanden omentréavgifter till museer för barn och unga.Utskottet har därvid redovisat att ett av dekulturpolitiska målen syftar till attkulturpolitiken skall verka för allas möjlighet tillkulturupplevelser. De statliga och statsunderstöddainstitutionerna skall enligt utskottets uppfattningsjälvfallet ha en prispolitik som gagnar detta mål.I de offentligt stödda institutionernas egetintresse bör ligga att ha en sådan prispolitik som iett längre perspektiv leder till att de kan hållakvar och om möjligt öka sin publik. Barn och ungahar hög prioritet inom kulturpolitiken, varför detär särskilt angeläget att de uppmärksammas dåbiljettpriser fastställs.Det ankommer inte på att ställa krav pååldersgränser för olika slag av entréavgifter m.m.vid kommunala eller privata kulturinstitutioner m.m.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 2000/01:Kr505 (kd).Könsroller m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena om- mediernas påverkan på ungdomars livsstiloch syn på könsroller, jämför reservation 2(c, fp, mp).MotionernaI två motioner, 1999/2000:Kr233 (mp) yrkande 1 och1999/2000:A819 (mp) yrkande 22, begärs en utredningav frågan om hur medierna påverkar ungdomars bild avkönsrollerna, av vad som är manligt och kvinnligt.Bilden av kvinnan och av mannen i medierna är enligtmotionerna stereotyp. Ungdomar fårsvårt att bilda sig en uppfattning om vad detinnebär att bli vuxen och att vara kvinna och attvara man.Enligt motion 2000/01:Kr343 (c) yrkande 10 blirkonsekvenserna av mediernas genomslagskraft att ungakvinnor och män misshandlar sin kropp och sin hälsa,mycket på grund av de stereotypa kroppsideal sommedierna för fram. Mediernas roll måste utredas isyfte att bl.a. minska antalet unga som drabbas avätstörningssjukdomar och för att hålla debatten omkroppsideal levande.I motion 1999/2000:A803 (kd) yrkande 2 - väckthösten 1999 - föreslås att skall fåregeringens uppdrag att göra till ettjämställdhetsår, där man särskilt vänder sig tillunga män. Jämställdhetsdebatten måste föras även avmän.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det är allvarliga frågor som tasupp i motionerna. Det är viktigt att barn och ungainte får en vrångbild av vad det innebär att bli envuxen kvinna eller man. Stereotypa och snedvridnauppfattningar om jämställdhet mellan kvinnor och mänoch om könsroller och kroppsideal får inte ståoemotsagda. Det måste föras en engagerad debatt idessa frågor som gör människor - barn, unga ochvuxna - medvetna och som stärker deras förmåga attgöra självständiga bedömningar i dessa frågor.Ansvaret för att vägleda och medvetandegöra barn ochungdomar ligger både på föräldrarna och på samhälleti stort. Barn och unga behöver goda förebilder ochsamtalspartner inom och utanför familjen. Utskottetvill understryka att inte minst skolan har en viktigroll. Genom en levande debatt bör även de kunnapåverkas, som inom medier, reklam m.m. spriderstereotypa bilder av kroppsideal och av vad som ärmanligt och kvinnligt.Utskottet nämner i det följande några av deaktörer som har inflytande inom de områden som tasupp i motionerna.Ungdomsstyrelsen har ansvar för genomförandet avstatens ungdomspolitik i enlighet med de tresektorsövergripande mål som fastställt ochsom redovisats i det föregående. Målen är styrandeför staten och vägledande och rådgivande förkommunerna. I den ungdomspolitiska propositionenhösten 1999 betonades det att inom ungdomspolitikenmåste jämställdhetsaspekten beaktas särskilt. IUngdomsstyrelsens ansvar ligger också att verka förförnyelse av ungdomsverksamheten i kommunerna och iföreningslivet, att följa och sprida kunskaper omungdomars levnadsvillkor och att svara för ensamordnad uppföljning av både statliga och kommunalainsatser för ungdomarna.Som redovisats i det inledande avsnittet harregeringen fastställt 41 delmål med utgångspunkt ide 3 av fastställda målen.Ungdomsstyrelsen skall i samverkan med en radmyndigheter genomföra uppföljning och utvärdering avmål och delmål. En fördjupad analys skall lämnastill regeringen för att användas somgrund för rapportering till . Riksdagenkommer att få ta ställning till den första rapportenom och kan då bedöma om det behövskompletteringar och ändringar av målen.Ungdomsstyrelsen har haft i särskilt uppdrag attgöra en genomgång av stödet till ungdomsforskningengenom dåvarande () och har i en rapport bedömtatt det även fortsättningsvis finns behov avsärskilt avsatta medel för ungdomsforskning. Isammanhanget bör även nämnas att Allmännaarvsfonden, ofta i samverkan med ,har ett ansvar för stöd till forskning ochutveckling, metodutveckling, information samtprojekt- och försöksverksamhet när det gäller arbetemed och för barn och ungdom.Enligt 2 § skollagen (1985:1100) skallverksamheten i skolan utformas enligt grundläggandedemokratiska värden. Den som verkar inom skolanskall främja aktning för varje människas egenvärdeoch särskilt främja jämställdhet mellan könen.Jämställdheten har således lyfts fram som enpedagogisk fråga i skolans dagliga arbete.Statens skolverk har enligt sin instruktion(1991:1121) till uppgift att inom sitt ansvarsområdeverka för att de mål och riktlinjer som riksdag ochregering fastställt förverkligas. Verket skall följaupp och utvärdera skolväsendet och publiceraresultaten därav. Verket skall lägga fram de förslagtill regeringen som föranleds av uppföljnings- ochutvärderingsarbetet. Vidare skall verket utarbetakommentarmaterial och allmänna råd. Inom sittverksamhetsområde skall verket aktivt och medvetetfrämja flickors, kvinnors, pojkars och mäns likarätt och möjligheter. arbete medvärdegrunden för skolans arbete har under detsenaste året stötts av en särskild projektgrupp inomUtbildningsdepartementet.I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet framhålls att detsätt på vilket flickor och pojkar bemöts i skolanoch de krav och förväntningar som ställs på dembidrar till att forma deras uppfattningar om vad somär manligt och kvinnligt. Skolan har ett ansvar föratt motverka traditionella könsmönster. Den skall geutrymme för eleverna att pröva och utveckla förmågaoch intressen oberoende av könstillhörighet. Iskolans uppdrag ingår att eleverna skall utvecklasin förmåga till att kritiskt granska fakta ochförhållanden och att inse konsekvenserna av olikaalternativ. Det etiska perspektivet är av betydelseför många av de frågor som tas upp i skolan.Perspektivet skall prägla skolans verksamhet för attge en grund för och främja elevernas förmåga attgöra personliga ställningstaganden. Motsvarandefrågor behandlas och utvecklas i läroplanen för defrivilliga skolformerna.Inom det sociala området finns många av destatliga, landstingskommunala och kommunala aktörersom har ansvar för ungdomars hälsa och livsstil.Utskottet vill i sammanhanget endast påminna om attnationella folkhälsokommittén i sitt slutbetänkandeHälsa på lika villkor (SOU 2000:91) föreslagit enfolkhälsolag som avser kommuners och landstingsansvar för att främja folkhälsan. Kommittén harvidare föreslagit 18 mål för folkhälsoarbetet ilandet. Ett av målen behandlar frågan om trygga ochjämlika uppväxtvillkor. Ett annat avser behovet avett samordnat folkhälsoarbete som rör många aktöreroch en samordning av folkhälsofrågorna inomRegeringskansliet.Utskottet vill särskilt framhålla den betydelseoch det ansvar som public service-företagen , och har genom att de skall erbjudaallmänheten ett mångsidigt programutbud somkännetecknas av hög kvalitet som skall tillgodoseskiftande förutsättningar och intressen hosbefolkningen. Under nästa tillståndsperiod, åren2002-2005, skall företagen ägna ökad uppmärksamhetåt barn och unga, vidga och fördjupa sittkulturansvar samt värna om mångfalden i nyhets- ochsamhällsbevakning. Programföretagen skall beaktaprogramverksamhetens betydelse för den friaåsiktsbildningen och ge utrymme åt en mångfald avåsikter och meningsyttringar. Radio och TV iallmänhetens tjänst har en viktig roll att spela iett förändrat medielandskap med många nya aktöreroch nya distributionskanaler. (Se prop. 2000/01:94,bet. 2000/01: KrU8, rskr. 2000/01:268. )Utskottet vill också framhålla några andra viktigaaktörer, som har stort inflytande på - och därmedockså ett stort ansvar för - ungdomars livsstil ochderas utveckling av identitet och självuppfattning,nämligen idrottsrörelsen, musik- och nöjesbranschensamt ungdomsorganisationerna och övrigafolkrörelser.Utskottet kan således konstatera att det finnsstatliga myndigheter och institutioner som haransvar för utformning och verkställighet av statligpolitik som rör ungdomars livsstil och hälsa ochansvar för utvecklingen av ungdomars förmåga attkritiskt granska och ta ställning till alla debudskap med stor genomslagskraft som de nås av frånett växande medieutbud, inklusive reklam. Utskottethar också redovisat att det finns statligamyndigheter med utvärderings- och uppföljningsansvarinom sina respektive områden, som inbegriperungdomars hälsa, trygghet och välfärd. Dessainstanser har också en skyldighet att tillregeringen rapportera resultaten av sitt arbete ochatt lägga fram de förslag till förändringar av denstatliga politiken som kan behövas.