bet · GP01KU12 · 2001-11-13 00:00:00 — Om skall kunna hanteraaktuella händelser måste det skapas möjligheter tilldetta inom riksdagssystemet. En starkare kopplingtill aktuella händelser skulle bidra till att görariksdagens arbete mer relevant i medborgarnas ögon.Ett alternativ till ständig initiativrätt kunde varaatt den allmänna motionstiden fördelas på tre fyragånger . Därigenom skulle dramatiken tillmotionerandet försvinna, få en jämnarearbetsfördelning och antalet motionerminska i antal men få en bättre kvalitet.Rigmor () begär i motion K423 etttillkännagivande om temaår i riksdagsarbetet. Enligtmotionen finns det anledning att se över rutinernaför motionsskrivandet. Ett arbetssätt bör prövas sominnebär att under mandatperiodens fyra årborde arbeta mer ämnesinriktat föratt på så sätt fokusera på ett speciellt angelägetämnesområde.Tidigare riksdagsbehandlingI riksdagsstyrelsens förslag 2000/01:RS1 framhöllsbl.a. att den fria motionsrätten bör vara kvar.Genom tidigare riksdagsbeslut hade utskottenrekommenderats att planera arbetet för helavalperioden med fördjupning på vissa områden underolika år. Genomslaget för detta arbetssätt hade dockinte varit stort. Som ett led i att uppnå detrekommenderade arbetssättet ansåg riksdagsstyrelsenatt utskotten behövde planera mer långsiktigt ochmer tematiskt. Varje ämnesområde inom ett utskottsberedningsområde bör behandlas minst två gångerunder en valperiod, första gången under det förstariksmötet och under något av deföljande riksmötena. Efter genomgången av utskottetshela beredningsområde avvalperioden bör utskottet göra en planering förresten av valperioden. Minst en behandling under detandra, tredje eller fjärde bör vara meringående och innehålla inslag avuppföljning/utvärdering och EU-bevakning.Riksdagsstyrelsen ansåg vidare att utskotten vidbehov skall kunna ge motionerna en förenkladbehandling. Förenklad beredning kan användas vid detförsta och vid de övriga riksmöten undervalperioden då utskottet inte bestämt sig för att haen fördjupad ärendeberedning. Vid förenkladbehandling kan motionsförslag som behandlar frågordär beslutanderätten enligt utskottets uppfattningbör ligga kvar hos regeringen, enförvaltningsmyndighet eller hos kommunerna kunnaavstyrkas utan ytterligare beredning. I fråga ommotionsförslag som upprepas bör vid förenkladbehandling utskottet hänvisa till tidigareställningstagande. Frågan om motionernas behandlingvar emellertid enligt förslaget en fråga av så storvikt för riksdagsarbetet att utredningsarbetet bordefortsätta. I detta sammanhang kunde ocksåmotionsinstitutets utformning komma att beröras.Vid behandlingen av riksdagsstyrelsens förslaggjorde utskottet inte någon annan bedömning änriksdagsstyrelsen i fråga om värdet av förenkladmotionsbehandling. Utskottet, som noterade attutredningsarbetet när det gäller motionsbehandlingenfortsätter, delade även i övrigt riksdagsstyrelsensbedömning i fråga om riktlinjer för förändringar iutskottens arbete (bet. 2000/01:KU23). Riksdagengodkände de föreslagna riktlinjerna för förändringari utskottens arbete.Utskottets ställningstagandeFrågan om motionsinstitutets utformning behandlasför närvarande i . mening bör resultatet av detta arbeteavvaktas. Utskottet avstyrker därför motionerna K225(m), K343 (kd), K252 (fp) och K375 (fp) samt K423(c) i denna del. När det gäller synpunkterna imotion K423 om värdet av att under någotår arbetar mer temainriktat ochfokuserar på ett speciellt område ligger detta ilinje med ovan redovisade riktlinjebeslutför utskottsarbetet. Motion K423 i denna del fårdärför anses tillgodosett och avstyrks följaktligen.BudgetprocessenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till enaviserad utvärdering två motionsyrkanden somgäller utvärdering och behovet av ändringar ifråga om budgetprocessen.Jämför reservation 3 (v) och särskiltyttrande (kd).MotionernaGudrun m.fl. (v) begär i motion K332 attriksdagen låter utvärdera budgetprocessen ochdärefter pröva motionens förslag till förändringar.Motionärerna hänvisar till att den nya budgetlagennu gällt . Under den tiden har demakroekonomiska förhållandena och särskilt deoffentliga finanserna genomgått en ganska dramatiskförändring. Det måste enligt motionen vara möjligtatt skapa en budgetprocess som ger ett störrehandlingsutrymme utan att det sker återfall i detgamla systemets brister. Det är hög tid attriksdagen nu inleder en rejäl debatt om hur den nyabudgetprocessen fungerat och prövar behovet avförändringar. bör nu efter de beslut omförändringar i budgetprocessen som fattatsgå vidare med en mer omfattande utvärdering som delssammanställer det som redan gjorts (SOU 2000:61,och referensgruppom budgetprocessen). Utvärderingen bör prövaförutsättningarna för att göra långsiktiga ochkorrekta utgiftsprognoser. Vidare bör prövas omdagens tillämpning av utgiftstaken får tillkonsekvens att systemet ökar efterfrågan ihögkonjunktur och håller tillbaka i lågkonjunkturoch om det behövs nya aktiva beslut om vilkautgifter som borde ligga utom respektiveinom taket. Utvärderingen bör också gälla frågan omhuruvida utgifter och inkomster borde behandlas mersymmetriskt i budgetprocessen, t.ex. genom attinföra ett inkomstgolv så att inte tillfälligainkomster används för att finansiera långsiktigainkomstminskningar/skattesänkningar. Andra frågorsom bör utvärderas är om sparmålet är korrektutformat samt nivån på budgeteringsmarginalen ochprinciper för dess användning.Ingvar () begär i motion K277 attriksdagsstyrelsen ges i uppdrag att utreda lösningarför att åstadkomma en mer relevant och flexibelmöjlighet att göra justeringar inom ettutgiftsområdes ram. Att både anslag ochanslagsvillkor för ett helt utgiftsområde skall tasi ett enda klubbslag är naturligtvis fördelaktigtför en regering och speciellt en minoritetsregering,men minskar makt och innebär ennedgradering av det andra steget i budgetprocessen,som för många ledamöter framstår som meningslöst. Ipraktiken är majoritetsbeslut i en enskild frågaborta ur bilden. Efter det att en viss reformeringav budgetprocessen som helhet nu vidtagits är detdags att ta itu med frågan om budgetprocessens andrasteg.Tidigare behandlingDen nya budgetprocessen utvärderades under åren 1999och 2000 av . I kommitténs uppdragingick att överväga behovet av förändringar. Därvidskulle bl.a. undersökas om intentionerna bakomomläggningen av budgetprocessen hade uppfyllts ochvilka konsekvenser i övrigt omläggningen medfört sompåverkat ställning. Kommittén bedömde attintentionerna bakom budgetreformen i huvudsakuppfyllts och framhöll att rambeslutsmodelleninnebär att en minoritetsregerings möjlighet att fåigenom budgetpropositionen i har ökat,vilket var en avsedd effekt av reformen. Kommitténansåg att det var en fördel att budgetprocessenförsvårar hoppande majoriteter för ökade anslag utanfinansiering. Rambeslutsprocessen stärker enligtkommittén i så måtto regeringsmakten, men detviktigaste ur synvinkel är attbudgetreformen ökar möjligheterna för attgöra en samordnad beredning av regeringensbudgetförslag. Kommittén bedömde att även omrambeslutsmodellen ännu inte prövats under periodermed svåra ekonomiska påfrestningar ellerparlamentarisk osäkerhet har den nya budgetprocessenbättre förutsättningar att fungera under sådanaomständigheter än vad den gamla hade.Kommittén hade under sitt arbete fångat upp ettmissnöje bland ledamöter som gälldesvårigheten för utskotten att göra ändringar ianslagen i förhållande till regeringens förslag.Kommittén bedömde dock att huvudförklaringen tilldet minskade antalet ändringar ligger i detförhållandet att regeringen valt att presenteraförslag som i förväg förhandlats med ett eller tvåav oppositionspartierna. Utskotten hade endast ibegränsad omfattning utnyttjat den frihet de har atti budgetprocessens andra steg ändraanslagsbelopp inom de av kammaren fastställdautgiftsramarna. Detta var enligt kommittén naturligtmed hänsyn till att regeringen, som inte haft egenmajoritet i kammaren, har försäkrat sig påförhand om stöd för sitt budgetförslag från vissaandra partier. Kommitténs utvärdering ledde tillvissa förslag bl.a. rörande dubbelarbetet höst ochvår. Förslagen lades av riksdagsstyrelsen fram förriksdagen (förs. 2000/01:RS1). Utskottet tillstyrkteförslagen (2000/01:KU23). Utskottet ansåg också attdet var angeläget att redan då besluta om att enutvärdering bör göras i fråga omvilka effekter omläggningen inneburit såväl vadgäller budgetprocessens innehåll och budgetmässigaresultat som vad gäller de budgetmässigakonsekvenserna för . beslutade ienlighet med utskottets förslag att som sin meningge regeringen detta till känna (rskr. 273-276).Utskottets ställningstagandeRiksdagens beslut om budgetprocesseninnebär att en utvärdering skall göras om några år.Enligt utskottets mening bör resultatet av dennautvärdering avvaktas. Utskottet avstyrker därförmotionerna K332 (v) och K277 (kd).Utformningen av motionerUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande om attrubrikerna på motionerna inte skall ändrasinom kammarkansliet.MotionenBertil () begär i motion inte skall ändra rubrikerna påmotionerna. Den nuvarande ordningen där så skermedför en risk för att motionernas budskapförändras.Gällande ordningEnligt 4 kap. 3 § regeringsformen får regeringen ochvarje riksdagsledamot i enlighet med vad som närmareanges i riksdagsordningen väcka förslag i fråga omallt som kan komma under prövning. 9 § riksdagsordningen anges att riksdagsledamotavger förslag till i form av motion ochatt i en och samma motion inte får sammanförasförslag i skilda ämnen. Någon ytterligarebestämmelse om utformningen av motioner finns inte iriksdagsordningen.Enligt anvisningar från kammarkansliet förses allamotioner med en rubrik. I anvisningarna sägs vidareatt det är en fördel om motionären själv lämnarförslag till rubrik på sin motion. Rubriken bör varakort och sakligt sammanfatta innehållet i motionen.Slagordsmässiga och värdeladdade rubriker börundvikas. Slutligen anges att de av motionärernaföreslagna rubrikerna ibland justeras av olika skäl.Utskottets ställningstagandeFrågan om utformningen av motioner är enligtutskottets mening närmast en fråga för talmannen,riksdagsstyrelsen och de särskilda företrädarna förpartigrupperna. Utskottet avstyrker därför motionK275 (m).UtskottsorganisationenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker fyra motionsyrkanden omändrad utskottsindelning och ettmotionsyrkande om en översyn avFörsvarsberedningen.Jämför reservation 4 (fp) samt 5 (m)-motiveringen.MotionernaI flera motioner begärs en förändring avutskottsorganisationen. () begär imotion K254 att miljö- och jordbruksutskottet ändrastill natur- och miljöutskottet och att i övrigtutskottsorganisationen anpassas till dennaförändring mot bakgrund av att regeringen ibudgetpropositionen starkt argumenterat för attbereda natur- och miljöfrågor fristående från såvält.ex. bostads- och kulturfrågor som jordbruks- ochskogsfrågor. Det behövs en konsumentpolitik förmaten, en naturvårdspolitik för den biologiskamångfalden och en näringspolitik för företagen.I motion K298 av och (kd) begärs en utvärdering och reformeringav utskottsindelningen (yrkande 1) och ensammanslagning av utrikes- och försvarsutskottet(yrkande 2). Den alltmer internationaliseradevärlden präglar arbete i stort mensärskilt på de försvars- och säkerhetspolitiskaområdena. Det är rimligt att organisatoriska frågorhandhas av överbefälhavaren och försvarshögkvarteretmedan politikerna sköter inriktningen ochmedelstilldelningen. Försvarspolitiken styrs utifrånden säkerhetspolitiska situationen för landet medansäkerhetspolitiken hanteras av utrikesutskottet.Tillfälliga lösningar som ett sammansatt utskott kanleda till att perspektiven och långsiktigheten gårförlorad. Helhetsbilden blir otydlig eftersomfrågorna i mångt och mycket går i varandra.Liknande synpunkter framförs i motion K315 avMargareta (). För att försvarsutskottetskall kunna ta ställning till förslag om attexempelvis bygga upp ett internationellt samarbeteom krishantering och ett fungerande säkerhetssystem,behöver utskottet ha hela den utrikespolitiskabilden klar för sig. För att undvika dubbelarbetefinns anledning att se över utskottsindelningenbeträffande utrikes- och försvarsutskotten (yrkande1). Motionären begär också en översyn avFörsvarsberedningens tillsättning och uppgifter(yrkande 2). Försvarsberedningen skall vara ettdiskussionsforum mellan företrädare för regeringenoch riksdagspartierna, och den analyserar deninternationella utvecklingen och vilkafrågeställningar som kan vara aktuella för Sverige.Försvarsberedningens rapporter ligger vanligtvistill grund för propositioner till riksdagen.Härigenom blir försvarsutskottet enligt motionennågot av ett transportorgan för redan fattadebeslut. Att dra undan de folkvaldas möjligheter attpåverka viktiga frågor strider mot de demokratiskavärdena och rättigheterna och också de krav somväljarna har rätt att ställa på de förtroendevalda.Försvarsberedningens uppgifterFörsvarsberedningen är ett forum för konsultationermellan regeringen och representanter för depolitiska partierna i . EnligtFörsvarsdepartementets webbsida är strävan att nå enså bred enighet som möjligt om hur Sverigessäkerhets- och försvarspolitik skall utformas. Pågrundval av detta samråd utformar regeringen sinaförslag till . I beredningen ingår förutomrepresentanter från regeringen och samtligariksdagspartier utom Moderata samlingspartiet ävensakkunniga och experter från bl.a.Försvarsdepartementet, ,, Försvarsmakten och ÖCB.Beredningen leds från Försvarsdepartementet och därfinns också ett sekretariat som sammanhållerutredningsarbetet m.m. Försvarsberedningens uppgiftär främst att fortlöpande följa densäkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden ochdärvid såväl bedöma hot och risker som detinternationella säkerhets- och försvarssamarbetetsutveckling. Vidare skall beredningen analyseraviktigare förändringar som sker. Om beredningenbedömer det erforderligt skall den lämna förslagtill modifieringar av säkerhets- ochförsvarspolitik. Beredningen har även till uppgiftatt bidra till den allmänna debatten genom att bl.a.publicera rapporter och arrangera seminarier. I mars2001 presenterade Försvarsberedningen densäkerhetspolitiska rapporten - Gemensam säkerhet (Ds 2001:14). Iaugusti presenterades den försvarspolitiskarapporten struktur för ökad säkerhet -nätverksförsvar och krishantering (Ds 2001:44).Rapporterna ligger som underlag för proposition2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret.Tidigare riksdagsbehandlingHösten 2000 avstyrkte utskottet motioner omändringar i utskottsindelningen med hänvisning tilltidigare riksdagsbehandling. hade utskottetbehandlat en motion om att miljö- ochjordbruksutskottet skulle ändra namn tillmiljöutskottet (bet. 1998/99:KU20 s. 6). Utskottetansåg att frågan om en överföring av ansvarsområdenborde tas upp i samband med en allmän översyn avärendefördelningen mellan utskotten, något som dåinte syntes motiverat. Utskottet var inte hellerunder behandlingen berett att förorda ensådan allmän översyn av ärendefördelningen mellanutskotten som motionsyrkandena kunde ansesförutsätta (bet. 2001/02:KU4).Utskottets ställningstagandeEn fråga om vissa ändringar i utskottensberedningsområden med anledning av utvecklingen närdet gäller statsbudgetens indelning övervägs förnärvarande inom . Utskottet är inteberett att nu tillstyrka ändringar iutskottsindelningen. Motionerna K254, K298 yrkandena1 och 2 samt K315 yrkande 1 avstyrks följaktligen.När det gäller frågan om Försvarsberedningensbetydelse för arbetet i försvarsutskottet villutskottet hänvisa till att 7 kap. 2 §regeringsformen föreskriver en beredningsskyldighetför regeringen när det gäller regeringsärenden. Igrundlagspropositionen (prop. 1973:90) framhölls attdet ankommer på regeringen att avgöra hur denutredning bör bedrivas som anses behövlig somgrundval för regeringens förslag. Vidare betonadesatt parlamentariskt sammansatta kommittéer var ettutomordentligt värdefullt inslag vid beredningen avlagstiftningsärenden och andra likartade viktigareärenden. Enligt utskottets mening saknas anledningatt ifrågasätta ett sådant parlamentariskt inslag iregeringens beredningsarbete som Försvarsberedningenutgör. Motion K315 yrkande 2 avstyrks.Utskottens arbetsformerUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande omordningen för suppleants inträde i ordinarieledamots ställe under utskottssammanträde medhänvisning till att frågan i första hand börbehandlas i ordförandekonferensen.MotionenCristina Husmark och ()begär i motion K255 att lika regler skall gälla iriksdagens samtliga utskott vad gäller ersättarestjänstgöring. Eftersom det inte skett någonförändring sedan frågan behandlades hösten 2000vidhåller motionerna sitt då framställda yrkande isamma syfte.Tidigare behandlingDet motionsyrkande om ersättares tjänstgöring iutskott som motionen hänvisar till avstyrktes hösten2000 (bet. 2001/02:KU4). Utskottet framhöll attreglerna om suppleants inträde i ordinarie ledamotsställe under utskottssammanträde i och för sig gerutrymme för viss flexibilitet. Om det inte finnsnågon suppleant närvarande som hör till denfrånvarandes partigrupp kan den frånvarandeledamotens plats stå tom eller den inträda som ståröverst i tur på listan för invalet i utskottet.Enligt utskottets mening kunde det självfalletförutsättas att strävan i utskotten är att nå ensammansättning vid beslutsfattandet som innebär attarbetet i kammaren med anledning av utskottetsförslag inte försvåras onödigtvis. Frågan kundeockså komma upp under talmannens samråd medutskottsordförandena i ordförandekonferensen. mening var det mot denna bakgrund intenödvändigt att ändra riksdagsordningens regler omsuppleants inträde i frånvarande ledamots ställe.Utskottets ställningstagandeUtskottet är fortfarande inte berett att ändrariksdagsordningens regler om suppleants inträde ifrånvarande ledamots ställe. Enligt utskottetsmening bör frågan i första hand behandlas iordförandekonferensen. Motion K255 avstyrks.Utskottens arbete med EU-frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande omtillkännagivande till regeringen om denationella parlamentens roll ibeslutsprocessen. Utskottet hänvisar bl.a.till beslut omriksdagens arbete med EU-frågor och anserinte att ett tillkännagivande till regeringenär nödvändigt.MotionenI motion K426 framtidsfrågor av . (kd) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om förstärkning av de nationellaparlamentens roll i beslutsprocessen (yrkande 7).Europafrågorna bör integreras bättre i utskottensarbete. Utskotten måste följa denpolitiska processen i EU regelbundet och med godframförhållning. Utskotten bör involveras ochinformeras redan i den beredningsprocess som föregårpresentationen av vitböcker och grönböcker. De bördå också kunna ta egna initiativ när så är påkallat.Allt detta kräver enligt motionen att fårtillräcklig information från regeringenTidigare behandlingUtskottens roll när det gäller EU-frågornadiskuteras i betänkande 2000/01:KU23Riksdagen inför 2000-talet med anledning avRiksdagskommitténs förslag 2000/01:RS1. När detgäller arbete med EU-frågor ansågriksdagsstyrelsen att utskotten skall ha en starkroll. Utskotten skall följa viktiga frågor underkommissionens beredningsprocess och under denfortsatta beslutsprocessen. EU-frågorna bör ingå somen integrerad del av utskottens ärendehantering ochtas upp i betänkanden som behandlar närliggandefrågor. Utskotten kan också ta ett initiativ ochföreslå kammaren att göra ett tillkännagivande. Dekan avge yttrande till . Samtliga utskottbör upprätta en EU-promemoria över EU-frågorna påsitt beredningsområde. Det är för den offentligadebattens skull önskvärt att utskotten i särskiltviktiga frågor anordnar öppna utfrågningar.Riksdagens hantering av den årliga EU-skrivelsen börutvecklas så att det i större utsträckning ges ensamlad bild av hanteringen i av EU-frågorna.Samtliga grön- och vitböcker bör bli föremål förfaktapromemorior där det också anges när fristen förremissvar till kommissionen löper ut. Kopior avregeringens remissvar till kommissionen bör skickastill kammarkansliet för vidarebefordran till berörtutskott. Regeringen bör redovisa expertkommittéerinom kommissionen samt de s.k.verkställighetskommittéerna för samt vilkafrågor som skall behandlas under ett visst landsordförandeskap.EU-nämnden borde fortsätta att verka enligt denpraxis som utvecklats. Vidare framhölls detangelägna i att utskottens synpunkter beaktas inämndens samråd med regeringen. Information frånregeringen om EU-frågor bör planeras in merlångsiktigt och systematiskt i kammarens arbete.Statsministern borde alltid lämna information inära anslutning till möten i . Närett nytt ordförandeland presenterar sittarbetsprogram skall det alltid övervägas omregeringen skall informera kammaren muntligt om sinsyn på programmet. Regeringen borde överväga ivilken utsträckning EU-frågor kan tas upp isärskilda skrivelser eller i propositioner i olikasakfrågor. En särskild årlig EU-debatt där enföreträdare för regeringen deltar borde anordnas.Riksdagen godkände dessa riktlinjer och beslöt omen ändring av 10 kap. 1 § riksdagsordningen medinnebörd att regeringen skall redovisa sitt agerandei Europeiska unionen för (rskr. 273-276) .Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas synpunkter när detgäller utskottens roll i Europafrågorna. Dessasynpunkter ligger väl i linje med riksdagensriklinjer för arbetet med EU-frågor.Riktlinjerna innebär att utskottens roll förstärksoch lägger ett tydligt ansvar på utskotten när detgäller att följa EU- frågorna. När det gäller fråganom regeringens information förutsätter utskottet attregeringen på eget initiativ och på ett tidigtstadium lämnar utskotten information i viktigarefrågor. Utskottet vill också hänvisa till attregeringen enligt 4 kap. 10 § riksdagsordningen harskyldighet att på begäran av ett utskott lämnaupplysningar i fråga om arbetet inom Europeiskaunionen på utskottets ämnesområde. Mot dennabakgrund anser utskottet inte att etttillkännagivande till regeringen i frågan ärnödvändig. Motion K426 yrkande 7 (kd) avstyrksföljaktligen.Edgång vid utfrågningar ikonstitutionsutskottetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om edgång ikonstitutionsutskottets utfrågningar medhänvisning till tidigare ställningstagandeatt en sådan ordning skulle ge utfrågningarnaen förändrad karaktär.MotionenI motion K316 av och () begärs i syfte att öka förtroendet ochlegitimiteten i utfrågningaratt utfrågningar i utskottet skall kunna ske undered. Enligt motionen får man alltför ofta uppleva attord står mot ord vid konstitutionsutskottetsutfrågningar.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet har tidigare vid flera tillfällenbehandlat frågan om edgång eller sanningsförsäkranvid utskottsutfrågningar. I betänkande 1990/91:KU42Riksdagens arbetsformer hänvisades till attutskottet tidigare behandlatmotioner om sanningsförsäkran vidutskottsutfrågningar. Senast hade detta skett våren1990 (1989/90:KU36), då utskottet framhöll bl.a. atten regel om någon form av edgång ellersanningsförsäkran vid utskottsutfrågning för att fåeffekt måste vara kopplad till bestämmelser om pliktatt delta i sådan utfrågning och att lämnaupplysningar. Utfrågningarna skulle då få en heltannan karaktär än att vara ett led i utskottetsinhämtande av sakupplysningar. Utskottet vidhöll1991 denna uppfattning och avstyrkte denifrågavarande motionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller med hänsyn till utfrågningarnaskaraktär fortfarande sin bedömning att någon form avedgång eller sanningsförsäkran förkonstitutionsutskottets utfrågningar inte börinföras. Motion K316 (m) avstyrks.Debattordningen vid frågestunderUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande omdebattordningen vid frågestunder.MotionenI motion K212 av () begärs attdebattordningen vid frågestunderförändras. Enligt motionären har ordningen med attstatsrådet har sista ordet missbrukats vid mångatillfällen.