bet · GP01SFU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Sambandet mellanavgifter och ersättningar isocialförsäkringssystemen bör redovisas förmedborgarna på ett tydligt sätt för att ökasolidariteten med systemet och minskaöverutnyttjande.Under senare år har alltfler löntagare lönedelarsom inte omfattas av socialförsäkringssystemet. Detinnebär inte att ett inkomstbortfall överförmånstaket 7,5 prisbasbelopp är oförsäkrat. Inomsjukförsäkringen och på pensionsområdet har nämligensedan länge inkomstdelar över 7,5 prisbasbeloppvarit säkrade genom kollektivavtal. I motion Sf310redovisas närmare vilka avtalsförmåner som finnsinom olika avtalsområden. När det gälleravtalsförmåner vid sjukdom för lönedelar över 7,5prisbasbelopp upp till 20 prisbasbelopp fårarbetstagaren i alla avtal utom 90 %i ersättning. I konstruktionen av trygghetssystembehöver således inte ett val göras mellan antingenprivata eller offentliga försäkringar utan detoffentliga trygghetssystemet kan kompletteras avavtal mellan arbetsmarknadens parter. Detförhållandet att gruppen inkomsttagare med löneröver 7,5 prisbasbelopp vuxit under senare årmotiverar i stället en successiv förändring avSAF-LO-avtalen. Att däremot höja taket i denoffentliga sjukförsäkringen till 10 prisbasbeloppsom regeringen aviserar kommer att skapa en radolika problem. För det första skulle det krävaomförhandlingar av ett stort antal kollektivavtalbåde på den offentliga och privata sektorn. För detandra skulle ett höjt tak i sjukförsäkringen intekorrespondera med taket i det nya pensionssystemet.Samma takkonstruktion i pensionssystemet ochsjukförsäkringen bör eftersträvas för att undvikanya problem vid övergång från långtidssjukskrivning,förtidspension och därefter ålderspension. Vi anserdärför att det nuvarande taket i sjukförsäkringenbör göras följsamt mot löneutvecklingen och liksom ipensionssystemet indexeras med inkomstbasbeloppet istället för prisbasbeloppet. Detta kommer också attunderlätta en anpassning av SAF-LO-avtalen till attäven omfatta lönedelar över förmånstaket i denallmänna sjukförsäkringen.Den avgiftsdel som betalas över 7,5inkomstbasbelopp skall redovisas som en skatt, ochinte avgift, i statsbudgeten. Därnäst bör avgifteröver taket avskaffas.När ett direkt samband mellan avgifter ochersättningsnivåer etablerats isocialförsäkringssystemet bör det redovisas vidsidan av statsbudgeten i enlighet med vad som skermed det reformerade ålderspensionssystemet.Efter den grundliga förändringen avpensionssystemet är det nu mest angeläget attreformera sjukpenningförsäkringen. Därvid bör ocksåbeaktas att kombinationen lägre skatter och någotlägre ersättningar i försäkringar ökar ansvaret bådeför anställda och arbetsgivare genom att detersätter inkomstbortfall tydligare. Lägreersättningsnivå i en försäkring ledererfarenhetsmässigt till lägre utnyttjande. Enanpassning av ersättningsnivåerna bör utgöra ettandra steg vid förbättringar av strukturen hosförsäkringar som täcker inkomstbortfall.I ett längre perspektiv är det viktigt att ocksåreformera föräldraförsäkringen, som är en socialförmån och därför bör baseras på andra regler.2. Principerna för socialförsäkringarna(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf245 yrkandena 1 och 2 samtavslår motionerna 2001/02:Sf235, 2001/02:Sf310,2001/02:Sf328 yrkande 5, 2001/02:Sf333 yrkande 5,2001/02:Sf348 yrkandena 1-5 och 7, 2001/02:Sf378,2001/02:Sf380 yrkandena 1-4, 2001/02:Sf393 yrkandena2-6 och 9, 2001/02:Sf403 yrkandena 7 och 9 samt2001/02:So637 yrkande 19.StällningstagandeDet behövs en total översyn av helasocialförsäkringssystemet.Många står utanför dagens socialförsäkringssystem.De som inte kommit in på arbetsmarknaden har varesig rätt till sjukpenning, a-kassa ellertjänstepension. Socialförsäkringssystemen är inteanpassade till de tillfälliga och mer osäkraanställningsformer som har blivit allt vanligareunder . Många utrikes födda ärdiskriminerade på arbetsmarknaden. Även studentermåste, under de perioder de står tillarbetsmarknadens förfogande, kunna få engrundläggande ekonomisk trygghet. sommånga står utanför de generellatransfereringssystemen så förekommer ettöverutnyttjande.En utredning bör göra en genomgripande analys avframtidens behov och ge förslag till nödvändigaförändringar för att socialförsäkringarna skallanpassas till den nya tiden.Trygghetssystemet bör bygga på följande principer:En grundläggande ekonomisk trygghet bör garanterassamtidigt som personen stimuleras att klara sin egenförsörjning. En stor del av tryggheten skall ligga isystemets konstruktion, med enkelhet, hållbarhet,tydlighet och förutsägbarhet. Ett långsiktigt ochhållbart trygghetssystem bör skapas som germänniskor stort utrymme att påverka sin egenlivssituation. Risker som inte går att påverka måstespridas mellan individer, så att alla människor kanfå en ekonomisk trygghet utifrån sina egna villkor.Ett långsiktigt hållbart trygghetssystem skallinte påverkas av hög- eller lågkonjunktur eller varakänsligt för demografiska förändringar. Detta ärsärskilt viktigt med hänsyn till denbudgetlagstiftning som reglerar nivån på de statligautgifterna genom utgiftstaket.För att ett framtida ekonomiskt trygghetssystemskall vara långsiktigt hållbart förutsätter det attdet finns en bred politisk majoritet i likhet medden överenskommelse som ingicks i samband medreformeringen av pensionssystemet.Trygghetssystemet skall bygga på arbetslinjen ochställa krav på att de som får ersättning aktivtskall söka arbete för egen försörjning. Det måsteskapas ekonomiska incitament för båda parter och attden nödvändiga aktiviteten sätts in i ett tidigtskede. Genom att renodla trygghetssystemets olikaersättningsnivåer och skapa ett enhetligt systemblir det också mer förutsägbart för såväl denenskilde som för staten.Alla människor skall garanteras en ekonomiskgrundtrygghet som kompletteras med en obligatoriskinkomstbortfallsförsäkring.Det måste också finnas en koppling mellan deninsats i form av avgifter som den enskilde betalarin i systemet och den ersättning som man får ut närman anlitar försäkringen.3. Principerna för socialförsäkringarna(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. bifallerdärmed motionerna 2001/02:Sf380 yrkandena 1-4 och2001/02:So637 yrkande 19 samt avslår motionerna2001/02:Sf235, 2001/02:Sf245 yrkandena 1 och 2,2001/02:Sf310, 2001/02:Sf328 yrkande 5,2001/02:Sf333 yrkande 5, 2001/02:Sf348 yrkandena 1-5och 7, 2001/02:Sf378, 2001/02:Sf393 yrkandena 2-6och 9 samt 2001/02:Sf403 yrkandena 7 och 9.StällningstagandeFörsäkringsmässigheten måste upprätthållas inomsocialförsäkringarna. Det skall finnas ett direktsamband mellan inbetalda avgifter och förmåner.Socialförsäkringarna skall vara utformade på ettsätt som motverkar utslagning och gynnarrehabilitering. Det skall alltid löna sig attarbeta. Försäkringarna skall innehålla en självrisksom motverkar överutnyttjande och stimulerar tillarbete och till en så kort försäkringsperiod sommöjligt.Försäkringarna skall vara autonoma och finansierasmed avgifter samt, för fördelningspolitiska inslag,med direkta statsbidrag. Försäkringssystemen skallhuvudsakligen finansieras med egenavgifter. Dettabidrar till att tydliggöra försäkringsmässigheten.Genom att försäkringarna lyfts ut ur statsbudgetenoch särredovisas ökas försäkringarnas legitimitet.Det är viktigt att taket i socialförsäkringarnasätts så att det stora flertalet inkomsttagaresinkomster ligger under taket. En övergång till"lönebasbelopp" betyder att förmåns- ochavgiftstaket räknas upp med standardstegringen isamhället.Ett socialförsäkringsskydd som byggs upp efterdessa principer får en inbyggd följsamhet motsamhällsekonomin av samma slag som det nyapensionssystemet.Missbruk och fusk undergräver stödet för dengenerella välfärdspolitiken. Det är därför avgörandeför systemens fortsatta legitimitet att fusk ochmissbruk beivras och att systemen utformas ochunderhålls på ett sätt som underlättar detta.Taket i sjuk- och föräldraförsäkringarna bör höjastill tio basbelopp för att så många inkomsttagaresom möjligt skall omfattas av socialförsäkringarna.Då minskar också behovet av egna privataförsäkringar mot exempelvis sjukdom.Det behövs en bred uppgörelse - av samma dignitetsom den stora pensionsreformen - mellan de partiersom tror på försäkringsprincipen ivälfärdspolitiken.Dagens socialförsäkringar bör utformas som treriktiga försäkringar: en allmän pensionsförsäkring(nya pensionssystemet), en allmän sjukförsäkring(inklusive förtidspensionen) och en allmänarbetslöshetsförsäkring.Alla tre blir obligatoriska, men fristående frånstatens budget. Det blir raka rör mellan avgifteroch förmåner. Försäkringarnas oberoende tryggasgenom fonder. Administrationen överlåts tillautonoma styrelser. Ändringar av avgifter ellerförmåner skall bara kunna ske när det ärförsäkringsmässigt motiverat, aldrig för att statenbehöver pengar. Reglerna utformas så att det alltidfinns incitament att återgå till arbete, delta irehabilitering etc.4. Principerna för socialförsäkringarna(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Sf393 yrkandena 2-6 och 9samt avslår motionerna 2001/02:Sf235, 2001/02:Sf245yrkandena 1 och 2, 2001/02:Sf310, 2001/02:Sf328yrkande 5, 2001/02:Sf333 yrkande 5, 2001/02:Sf348yrkandena 1-5 och 7, 2001/02:Sf378, 2001/02:Sf380yrkandena 1-4, 2001/02:Sf403 yrkandena 7 och 9 samt2001/02:So637 yrkande 19.StällningstagandeDen starka inriktningen på förvärvsarbete ochinkomst gör att många människor faller utanför ellermellan stolarna i det "generella välfärdssystemet",t.ex. arbetslösa, studenter, föräldralediga,projektanställda, personer med sociala problem, allasom är utan stadig inkomst. Målet medsocialförsäkringarna bör vara att ingen lämnasutanför. Rättigheten till trygghet skall baseras påatt vi är medlemmar i samhället, inte på vårposition i arbetslivet.Nuvarande socialförsäkringssystem bygger påojämlikhet. Arbetslivet är ojämlikt ochinkomstbortfallsprincipen följer denna ojämlikhet.Lön skiljer sig fortfarande mellan kön, mellanetnisk bakgrund, för funktionshindrade och i olikasamhällsklasser.Vi vill därför ha ett grundtrygghetssystem med envärdig nivå. Grundskyddet, som skall gällasjukförsäkring, föräldraförsäkring, pension ocharbetslöshet, delas in i ett kortvarigt - med enviss koppling till inkomsten - och ett långvarigt.I de kortvariga försäkringarna, upp till ,skall garantinivåerna vara högre än och ha enhögre procentuell ersättning vid låga än vid högreinkomster, ett s.k. "brutet tak". Den kortvarigaförsäkringen är att betrakta som en omställningefter det att man har haft ett arbete och dragit påsig kostnader som kanske inte med kort varsel kanminskas.I de långvariga försäkringarna, dit ävenpensionerna hör, skall ersättningen vara lika föralla, oavsett tidigare inkomst. Det nyapensionssystemet medför en olöslig konflikt mellanmålen om inkomstkoppling och grundtrygghet, vilketlett till dyrbara, krångliga och svårbegripligalösningar.Ett samlat grundtrygghetssystem kommer attförenkla och effektivisera administrationen avsocialförsäkringarna.5. (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5. bifallermotion 2001/02:Sf384.StällningstagandeBiståndsarbetare som arbetar för en svensk ideellorganisation kvarstår i svensk socialförsäkringunder en utlandsvistelse som kan antas vara . Samma socialförsäkringsskydd har däremotinte den som arbetar åt organisationen utangränser. De volontärer som reser ut i fält för dennaorganisation får endast en symbolisk ersättning avorganisationen för att täcka vissa kostnader, och dearbetar under extrema förhållanden för att hjälpamänniskor i största nöd. Lagstiftningen bör ses överså att de som arbetar åt denna och liknandeorganisationer får samma sociala försäkringsskyddsom volontärer från svenska organisationer.6. Homosexuella familjeförhållanden (punkt 3)av (), () ochIngegerd Saarinen (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 6. bifallerdärmed motion 2001/02:So495 yrkande 6.StällningstagandeI motion So495 Barnens situation i samhället anförsatt socialförsäkringslagstiftningen bör anpassasäven efter homosexuella familjeförhållanden.Utskottet delar denna uppfattning och anser attriksdagen som sin mening bör ge regeringen dettatill känna.7. Sjuklön (punkt 6)av (), (), (), (), GöranLindblad (m), (), BirgittaCarlsson (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 7. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf231 samt avslår motionerna2001/02:Sf236, 2001/02:Sf350 och 2001/02:N323yrkande 4.StällningstagandeEnligt vår mening finns det ett stort behov av attminska företagens kostnader för sjuklön. Det ärsjälvfallet också viktigt att minska den omfattandesjukskrivningen. Även om sjukskrivningarna minskarkvarstår dock det förhållandet att de mindreföretagen har ett orimligt stort ansvar försjuklönekostnaderna. Det finns visserligen enförsäkring mot sjuklönekostnader men premierna ärför många företag alltför höga. Ett förslag om attminska sjuklönekostnaderna för de värst drabbadeföretagen har tagits fram av den s.k. . Förslaget, som är tänkt att gällaföretag med en årslönesumma upp till 160prisbasbelopp, innebär att om sjuklönekostnadensandel av årslönekostnaden överstiger motsvarandeandel för alla arbetsgivare i riket skall ersättningutges för den del som överstiger riksandelen jämtesocialavgifter. Ett sådant system innebär eneffektivare riskspridning och är ett bättrealternativ till den offentliga försäkring somföretagen erbjuds . Vi anser att förslag bör genomföras och attriksdagen som sin mening bör ge regeringen dettatill känna.8. Sjuklön (punkt 6)av och (bådav).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 8. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf236 och avslår motionerna2001/02:Sf231, 2001/02:Sf350 samt 2001/02:N323yrkande 4.StällningstagandeDet är enligt vår mening viktigt att utforma ettsystem som ger den enskilde arbetsgivaren möjlighetatt ta ett större ansvar för arbetsmiljö och minskadohälsa. Enligt vår uppfattning är en förlängdsjuklöneperiod inte rätt metod för att åstadkommadetta. Vi förordar i stället ett sjuklönesystem medett restitutionsförfarande för företag med högst tioanställda. Ett sådant system innebär att företagenfår tillbaka inbetalt belopp via avdrag vidupprättande av den månatliga skattedeklarationen. Vianser att frågan om ett sådant system bör utredasoch föreslår att som sin mening gerregeringen detta till känna.9. Sjukpenninggrundande inkomst föregenföretagare (punkt 8)av (), (),(), () ochMargareta ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 9. bifallerdärmed motionerna 2001/02:Sf268, 2001/02: Sf306yrkandena 1 och 3 samt 2001/02:N316 yrkande 1 ochavslår motionerna 2001/02:Sf265 samt 2001/02:N267yrkande 11.StällningstagandeUnder som egen företagare handlar detmycket om att etablera sig på marknaden. Omföretagaren skulle bli sjuk, eller välja att bildafamilj kan det slå mycket hårt.Företaget befinner sig i ett känsligtuppbyggnadsskede som det är ett bekymmeratt ersättningen beräknas annorlunda för företagarenän för en anställd. Det är viktigt att det finnsbåde en ekonomisk trygghet och en rättssäkerhet förföretagaren och det kan åstadkommas om företagarenfår förmåner på lika villkor som anställda.Att fastställa sjukpenninggrundande inkomst förlöntagare erbjuder i regel inga svårigheter. Detenklaste sättet att fastställa en egenföretagaresinkomst är att utgå från den taxerade inkomsten. Vadsom då inte beaktats är att lönen till en anställdoch en företagares taxerade inkomster är mycketolika till sin natur. Om egenföretagaren blir sjuksärskilt bestårinkomstbortfallet av intäkter, som skall betalasåväl fasta kostnader i företaget som motsvarighetentill lön.En egenföretagare som redovisat hög inkomst fårsom sjukpenninggrundande inkomst ändå inte räkna medhögre avlöning än vad som är skäligt för enanställd. Skulle däremot en egenföretagare hataxerats för en lägre inkomst än som motsvararjämförelseinkomsten (en skälig inkomst vidmotsvarande anställning) skall densjukpenninggrundande inkomsten beräknas med ledningav de tre senaste årens taxering vilket oftast ledertill att den beräknas på det lägre beloppet. Enligtvår mening måste reglerna ändras så attegenföretagare får en inkomsttrygghet som ärlikvärdig den som gäller för löntagare.Vi anser dessutom att regeln att en arbetstagareskall åtnjuta inkomst av eget arbete i minst sexmånader i följd skall avskaffas. Kravet missgynnaregenföretagare och tillfälligt anställda i de falluppdraget inte är tillräckligt långt.10. Sjukpenninggrundande inkomst för studerande(punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 10. bifallerdärmed motionerna 2001/02:Sf258 och 2001/02:Sf393yrkande 7 och avslår motion 2001/02:Sf372.StällningstagandeStuderande är en grupp som är särskilt värd attvärna om. Studiemedelssystemet är dessvärre mycketdåligt integrerat med främst sjukförsäkringen ochföräldraförsäkringen. De studenter som har ettregelbundet arbete vid sidan av studierna fårsjukersättning grundad på ferieinkomsterna. Förmånga extraknäckande studenter är sjukpenningen dockendast en teoretisk möjlighet. Den som arbetaroregelbundet har mycket svårt att samla in dearbetsgivarintyg om förvärvsarbetets omfattning somförsäkringskassan begär. Dessutom är det somstuderande inte möjligt att vara halvt sjukskriven.Regeringen bör göra en översyn av reglerna ochåterkomma till med förslag.11. Övriga sjukförsäkringsfrågor (punkt 11)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 11. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf403 yrkandena 3-6 och 8samt avslår motionerna 2001/02:Sf203, 2001/02:Sf237,2001/02:Sf253, 2001/02:Sf281, 2001/02:Sf290,2001/02:Sf327, 2001/02: Sf329, 2001/02:Sf352 och2001/02:Sf369.StällningstagandeI likhet med (SOU2001:121) anser vi att långa sjukskrivningar ökarriskerna för livslång arbetsoförmåga och vi föreslårdärför att sjukpenning skall begränsas till ett år.Det innebär dock inte att den försäkrade inte kommeratt ha rätt till ersättning. Om nedsättningen avarbetsförmågan kan antas bestå en avsevärd tid utgessjukbidrag eller, om ohälsan kan antas blibestående, förtidspension. ersättssjukbidrag och förtidspension av sjuk- ochaktivitetsersättning. En begränsning avsjukpenningen till ökar drivkrafterna attsnabbt återkomma till arbetet. Vid svårasjukdomstillstånd kan dock farhågor för ekonomiskaproblem försena tillfrisknandet. Därför behövsregler som klart anger att svåra fall av medicinskrehabilitering skall berättiga till sjukersättningäven om sjukperioden varar än . Sammasak bör under en övergångstid gälla för patientersom varit utsatta för förödande långa passiviserandesjukskrivningsperioder.Olikheter i sjuktalen tyder på att sjukskrivningför olika smärttillstånd inte alltid står i samklangmed medicinsk vetenskap. För att dels ökarättssäkerheten och skapa likvärdigaförsäkringsförhållanden över landet, dels underlättaför de sjukskrivande läkarna bör sjukdomsbegreppetpreciseras så att det klart anges vad som ärförsäkringsberättigad sjukdom.Utvecklingen av de senaste årens sjukfrånvaro kanhänföras till många olika faktorer. Bland annat ärde regionala skillnaderna stora. Vidare har kvinnorhögre sjukfrånvaro än män. Anmärkningsvärt är attkommunalanställda kvinnor haft ett ökat ohälsotalmedan kvinnor i enskild tjänst haft sjunkandesjuktal. Det behövs därför åtgärder för att kommatill rätta med de regionala skillnaderna inyttjandet av sjukpenning och för att minska denoproportionerligt stora sjukskrivningen i denoffentliga sektorn.För att bättre kunna använda sjukskrivningen sommedicinskt verktyg fordras utbildning iförsäkringsmedicin både av kliniskt verksamma läkareoch under läkarutbildningen. Ökade kostnader förlängre konsultationer, för ett andra expertutlåtandeoch för den försäkringsmedicinska utbildningen måsteenligt vår mening accepteras. Kostnaderna förutbildning och vidareutbildning är dock små jämförtmed effekterna av en sådan utbildning. En satsningpå försäkringsmedicinsk utbildning av läkare, somberäknas kosta ca , leder på sikttill en besparing på ca 4 miljarder kronor.Den utbildningsmodell som använts i Sörmlandrespektive i har gett mycket godaresultat. Utbildningen inriktades i första hand påAT- och ST-läkare men bör enligt vår mening vidgastill privatpraktiker och specialister. Utbildningensyftar bl.a. till att förbättra sjukintygensmedicinska information och att stimulera samverkanmellan läkaren, handläggare,försäkrings- och företagsläkare samt övrigvårdpersonal. Det är också viktigt att läkarna harkunskap om de fysiska och psykiska kravarbetsplatserna ställer. Företagsläkaren har här enviktig roll att spela.För att få till stånd en utbyggd utbildning iförsäkringsmedicin krävs dock att enförsäkringsmedicinsk institution inrättas viduniversitet och högskolor med läkarutbildning ochadekvata forskningsresurser.12. Samverkan och finansiell samordning(punkt 12)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 12. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf354 yrkande 2 och bifallerdelvis motionerna 2001/02:262, 2001/02:294,2001/02:Sf314 och 2001/02:So628 yrkande 7 samtavslår motionerna 2001/02:Sf324 och 2001/02:So625yrkande 4.StällningstagandeMed hänvisning till vad som anges i utskottetsbetänkande om samverkan och finansiell samordningföreslår vi ett tillkännagivande om att regeringenunder skall återkomma med förslag om ensamordning som omfattar socialförsäkringen, hälso-och sjukvården, ocharbetsmarknadsmyndigheterna. Eftersom det är mycketviktigt att länsarbetsnämnden deltar i denfinansiella samordningen är kravhärom i motion Sf354 yrkande 2 tillgodosett i dennadel.Vi föreslår emellertid nyrehabiliteringsorganisation enligt (SOU 2000:78) som innebär attsamverkansfrågorna får lösas i särskild ordning isamband med att en ny organisation införs. Den nyaoch kraftfullare rollen för försäkringsgivaren somvi föreslår innebär dock inte att övriga huvudmänfår ett mindre ansvar. Snarare kan en starkförsäkringsgivare bli en bra samordningspart somtillsammans med övriga aktörer kan hitta effektivasamverkansmodeller utifrån lokala förutsättningar.Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.13. Samverkan och finansiell samordning(punkt 12)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 13.