bet · GP01NU4 · 2001-11-27 00:00:00 — Utskottet erinrade i betänkandet om attstatsrådet i en interpellationsdebatt(2000/01:8) uppgett att regeringen ser det somväsentligt att villkoren för den statliga delen avavtalens finansiering ses över och atttillväxtavtalen skall vidareutvecklas i olikaavseenden. I detta sammanhang berörs också frågan omkvinnors deltagande i arbetet med tillväxtavtalen.Utskottet redovisade sin uppfattning att det är heltoacceptabelt att jämställdhetsperspektiv nästan heltsaknas och utgick från att regeringen till nästaprogramperiod kommer att tillse attjämställdhetsfrågan lyfts fram på ett mer påtagligtsätt.Vidare underströks i det nämnda betänkandet viktenav att miljöfrågorna lyfts fram som en drivkraft förutveckling och tillväxt i det fortsatta arbetet medde regionala tillväxtavtalen. Likaså bör kultur sessom ett viktigt område i tillväxtavtalen.I en reservation (m, kd, fp) i det nämndabetänkandet redovisades (s. 111) en avvaktandehållning till de regionala tillväxtavtalen. För atttillväxt skall komma till stånd är, enligtreservanterna, det absolut viktigaste att det skapasgenerellt goda villkor för företagandet och att detråder konkurrens på lika villkor. Det finns eninbyggd risk i arbetet med tillväxtavtalen attsärintressen - såsom särskilda företag, branschereller regioner - kan komma att gynnas på bekostnadav andra. I så fall hämmas tillväxten i stället föratt främjas, menar reservanterna. De konstaterarockså att inga nya medel ställs till förfogande förtillväxtavtalen och att grupper som det borde havarit angeläget att engagera i arbetet medtillväxtavtalen har varit representerade i alltförliten utsträckning. Det gäller t.ex. företagare,kvinnor och invandrare. Att jämställdhetsperspektivnästan helt saknas är helt oacceptabelt.När det gäller arbetet inom pilotlänen förjämställdhet respektive ekologisk hållbar utvecklingkan utvecklingen sammanfattas på följande sätt.Efter en översyn av hur jämställdhetsperspektivengenomsyrar tillväxtavtalsarbetet har de tre länenprövat olika ansatser. Förutom kunskaps- ochinformationsspridning har bl.a. sammansättningen ipartnerskapets arbetsgrupper påverkats ochjämställdhetscertifiering av företag prövats. Undervåren 2002 kommer de tre länen att anordna enkonferens i för att sprida erfarenheter avpilotlänsprojektet. En slutredovisning avpilotlänsarbetet på jämställdhetsområdet beräknasske innan utgången av år 2002.Pilotlänen för ekologisk hållbar utveckling hararbetat med det långsiktiga målet att skapa ettstörre lokalt och regionalt engagemang för enhållbar tillväxt och med det kortsiktiga målet attbättre integrera miljöfrågorna i nästa generationstillväxtprogram. Arbetet kommer bl.a. attpresenteras i en metodhandbok.Utskottets ställningstagandeUtskottet välkomnar att de senaste årens omfattandeomprövning av regionalpolitiken, såväl vad gällermål och medel som helheten, nu har lett fram tillett sammanhållet regeringsförslag. På det stora helahar synen på regionalpolitiken bestått under en långtid även om de olika stödformerna har varierat.Under senare år har samhället genomgått storaförändringar framför allt när det gäller den snabbainternationaliseringen av ekonomin, EU-medlemskapet,avregleringen av olika marknader, IT-utvecklingenoch behovet av att sanera statsfinanserna. Denregionala obalansen när det gällerbefolkningsutvecklingen beräknas - som redovisatsovan - öka under kommande år.Föregående år ansåg utskottet det berättigat attfråga sig vad som är en effektiv regionalpolitik meden ekologiskt hållbar utveckling. Enligt utskottetsuppfattning har det omfattande utrednings- ochutvecklingsarbete som pågått utmynnat iframåtsyftande lösningar i och med regeringensförslag till nytt mål för regionalpolitiken, dvs.väl fungerande och hållbara lokalaarbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alladelar av landet.Målet innebär att möjligheterna till tillväxt ihela landet skall tillvaratas genom att de lokalaarbetsmarknadsregionerna (LA-regioner) blir ett navi områden som upplevs som ekonomiskt, socialt ochmiljömässigt attraktiva. LA-regionerna är ettfunktionellt begrepp eftersom det återspeglar detområde inom vilket människor bor och arbetar. Övrigstatistik som finns på kommunnivå eller lägre (ochsåledes kan aggregeras till LA-regioner) är bl.a.statistik över bostäder och byggande, inkomster,näringsverksamhet, lantbruk, naturresurshushållning,offentlig ekonomi, socialtjänst och utbildning.Uppföljning med hjälp av jämförelser ochnyckeltalsmätning underlättas därmed. Inte minst motbakgrund av den osäkerhet i konjunkturutvecklingensom råder anser utskottet att det är viktigt med ettrelevant underlag för att kunna nå fram till måletom väl fungerande och hållbara lokalaarbetsmarknadsregioner.Som berörts tidigare kommer de flesta LA-regioneratt få se sin befolkning minska, somandelen äldre ökar. Kostnaderna för framför alltäldreomsorgen kan förväntas stiga. Dessaprognosfakta talar enligt utskottets mening för attmålet bör omfatta tillväxt i alla regioner.Samtidigt är det nödvändigt även fortsättningsvisatt särskilt stimulera tillväxten i vissaregionalpolitiskt prioriterade områden, t.ex.områden med permanenta lägesnackdelar.En av storlek kan i stortsett klara strukturomvandlingsprocessen själv, medanen liten i högre utsträckning är beroendeav regionförstoring och en ökad rörlighet mellanregionerna. Den lokala dynamiken hänger också sammanmed att regionerna ömsesidigt kan stödja varandranär det gäller tillgång till specialiseradearbetsmarknader, utbildning, transporter,pendlingsmöjligheter osv.Industriella problem och neddragningar är inteovanliga i södra och . Dessaregionala problem har blivit omfattande vid sidan avde "traditionella" regionalpolitiska problemen iglesbygderna i och skärgårdarna. Den ovanredovisade analysen angående sårbarhet vidindustriell omstrukturering har visat på dettadelvis nya mönster för den regionala utvecklingen.Trots att modellen med sårbarhetsanalys inte ärfärdigutvecklad i alla delar anser utskottet att denbekräftar synsättet att permanenta lägesnackdelarinte är den enda dimensionen i den regionalpolitiskaproblembilden. Sårbarheten kan - som redovisats -med dessa mätmetoder vara större i södra ochmellersta . Emellertid förmodar utskottet attmodellen blir mer tydlig och upplysande om denkompletteras med tjänstesektorn och den offentligasektorn. Inte minst med hänsyn till kvinnornasarbetsmarknad är begränsningen tillindustrisysselsättningen en faktor som minskarrelevansen av modellen. Vidare kan frågan ställas ombetydelsen av ett mer varierat näringsliv och en mervarierad industrisysselsättning för sårbarheten. Medhänsyn till den här förda diskussionen är målet förden regionala utvecklingspolitiken vad gäller dengeografiska utbredningen till "alla delar av landet"följdriktigt.Utskottet välkomnar att det nya målet för denregionala utvecklingspolitiken även inkluderar attservicenivån skall vara god i alla delar av landet.Såväl offentlig som kommersiell service skallinräknas, och förändringar bör kunna avläsas medhjälp av servicedatabasen. I det följande tas ocksåupp regeringens förslag om införande av lokalautvecklingsprogram för kommersiell service.När det gäller målet om en god servicenivå i alladelar av landet vill utskottet erinra om tidigareföreslag om att förutsättningarna för att skapalikvärdig grundservice i hela landet bör utredasnärmare. Med den nya målformuleringen blir detenligt utskottets mening nödvändigt att definieravad som är en god service och i vilken mån den kanvariera.De framtida regionala tillväxtprogrammen kommeratt utgöra en bas i det långsiktiga arbetet för enhållbar regional utveckling. En nära samverkan medannan planering förutsätts, t.ex. den långsiktigaplaneringsprocessen för infrastrukturinvesteringaroch strukturfondsprogram. Om ett kommunaltsamverkansorgan har bildats bör detta fatta beslutom förslag till regionalt tillväxtprogram. Utifrånett statligt helhetsperspektiv skall länsstyrelsenoch ()yttra sig till regeringen om programmet. Därefterkommer nationella intressen att kunna läggas påprogrammen, innan dessa fastställs av regeringen.Utskottet anser att den nya planeringsprocessen gergoda förutsättningar för en hög kvalitet iprogrammen och vill uttala att möjlighetertill regelförenklingar måste uppmärksammas.I februari 2000 överlämnades de framtagnatillväxtavtalen till företrädare för regeringen.Detta var således det formella överlämnandet av deavsiktsförklaringar som partnerskapen i de olikalänen gjort i samband med att de arbetat fram ochundertecknat sina tillväxtavtal. De nu gällandetillväxtavtalen är däremot inte något juridisktbindande dokument; därför är det inte aktuellt mednågot beslut från regeringen, vilket föreslås imotion 2001/02:K16 (m).Enligt utskottets uppfattning kommer en samordningav programperioden för tillväxtprogrammen med denlångsiktiga planeringsprocessen förinfrastrukturinvesteringar att ge bättreförutsättningar för en helhetssyn i planeringen.Hittillsvarande arbete med tillväxtavtalen har gettmånga positiva effekter, inte minst när det gällerintresset av att mobilisera krafter för den egnaregionens utveckling. Även fortsättningsvis anserutskottet att näringslivets behov och deltagande börvara en grundläggande faktor i utvecklingsprocessen.Utskottet instämmer vidare med regeringen i attmålen om ekologisk hållbarhet och jämställdhetbättre bör komma till uttryck i det fortsattaarbetet. Genom pilotlänsarbetet kan nya erfarenheterspridas och utnyttjas.Det går inte att bortse från att åtgärder inomövriga utgiftsområden är av avgörande betydelse närdet gäller att främja utvecklingen i regionerna.Särskilt vill utskottet peka på regeringens förslagom en ny organisation för att stödja kommunalabostadsföretag i svårigheter, ett nytt statsbidragtill kommuner och landsting med befolkningsminskningsamt ett pendlingsbidrag för veckopendling. Dessaförslag kommer att beskrivas något i det följande.Några frågor som vanligen behandlas inom andrautgiftsområden kommer att behandlas i följandeseparata avsnitt, t.ex. i samband med vissatransportfrågor och vissa utbildningsfrågor. Andrasärskilda frågor som tagits upp i motionernaangående skattesystemet i sin helhet,arbetsmarknadsfrågor, infrastrukturen och deenskilda vägarnas betydelse samtstrandskyddsreglerna tas upp här.Beträffande frågorna om skattesystemet kankonstateras att motsvarande frågor harbehandlats av skatteutskottet i dess yttrande tillfinansutskottet (yttr. 2001/02:SkU1y).Skatteutskottet har i sitt yttrande avstyrktsamtliga behandlade motioner och tillstyrktregeringens beräkning av statsbudgetens inkomster.Näringsutskottet har inte anledning att inta någonannan ståndpunkt än skatteutskottet i dessa frågor.Stadgandet i förordningen om att denarbetsmarknadspolitiska verksamheten skall anpassastill skilda förutsättningar och behov i olika delarav landet liksom en diskussion av för- och nackdelarav decentralisering av arbetsmarknadspolitiken harredovisats i det föregående. En effektivisering avarbetsmarknadspolitiken har ägt rum, bl.a. därigenomatt målsättningen har blivit tydligare om attinsatserna skall leda till arbete, dvs. attarbetslinjen skall hävdas (prop. 1999/2000:98, bet.1999/2000:AU7). Vidare skall ettregelförenklingsarbete genomföras. Ytterligareåtgärder i linje med motionsönskemålen på dettaområde är inte aktuella enligt utskottetsuppfattning.Utskottet har inte någon annan syn än motionärernaoch näringsminister när det gällervikten av de enskilda vägarna inom det svenskatransportsystemet. Betänkandet Enskild eller allmänväg? (SOU 2001:67) är som redovisats för närvarandepå remiss hos ett stort antal organ. Utskottet serpositivt på att ett flertal kommuner i de delar avlandet som har problem med tjälsäkring får möjlighetatt lämna synpunkter på förslagen. Denna hanteringmedför att beslutsunderlaget blir mer komplett.Med hänvisning till att trafikutskottet inom kortskall behandla infrastrukturfrågorna avstårnäringsutskottet från att i vidare mån kommentera deförslag som lämnats i motionerna rörande dessafrågor.Även de i motionerna ifrågasattastrandskyddsbestämmelserna är under utredning. Somtidigare tagits upp skall senastden till regeringen redovisa enkartläggning och analys av bl.a. vissa lättnader idet nuvarande strandskyddet i glesbygdsområden.Syftet med denna del av uppdraget är att främja denregionala utvecklingen, vilket utskottet anser varaen viktig utgångspunkt.Mot bakgrund av motionsönskemål om uppföljning ochutvärdering av de regionalpolitiska insatserna villutskottet uttala sin allmänna åsikt att uppföljningav olika åtgärder och program regelmässigt börplaneras in. Sådan planering har också skett när detgäller t.ex. Omställningsgruppens arbete ochtillväxtavtalen. Även när det gällerjämställdhetsarbetet inom den regionalautvecklingspolitiken ser utskottet fram emot enredovisning, bl.a. av resultaten från pilotlänen förjämställda tillväxtavtal.Av de strategier som regeringen föreslagit och sombeskrivits tidigare framgår att regeringen betonarvikten av en utvecklad styrning av statligverksamhet och tydligare ansvarsfördelning mellanstat och kommuner. När det gäller motionskraven pådecentralisering av beslutsnivån för de regionalauppgifterna kan utvecklingen mot kommunalasamverkansorgan i viss mån sägas ligga i linje medmotionsönskemålen.Med hänvisning till vad som anförts anserutskottet att bör godkänna regeringensförslag om mål och strategier inom den regionalautvecklingspolitiken och avslå här behandlademotionsyrkanden.Starkare regioner och kommunerInledningI detta avsnitt tas upp förslag och bedömningar somsyftar till att skapa starkare lokalaarbetsmarknadsregioner och kommuner, åtgärder sombidrar till att stärka de långsiktigaförutsättningarna för utveckling samt kommunalt ochmellankommunalt utvecklingsarbete. Som nämntstidigare refereras samtliga förslag frånpropositionen om regional utvecklingspolitik; ävende förslag som inte behandlas av utskottet.TransportfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omRikstrafikens uppgifter och om samordning avtransporter av gods och resenärer. Jämförreservation 2 (m).PropositionenUtveckling av godstransportsystemetEnligt regeringens bedömning är en utveckling avgodstransportsystemet ytterst angelägen. Regeringenavser att återkomma till med förslag närGodstransportdelegationens betänkande harfärdigberetts inom Rege-ringskansliet.Godstransportdelegationen har i sitt arbete med ensamlad godstransportstrategi, som överlämnades tillregeringen , behandlat en rad frågor medanknytning till regional utveckling. Bland annat harVänersjöfartens särskilda situation behandlats.Delegationen anser att de insatser igodstransportsystemet som är nödvändiga för attbidra till de transportpolitiska målsättningarna ompositiv regional utveckling bör hanteras av statenpå ett tydligt sätt.Rikstrafiken skall beakta behovet av funktionellaarbetsmarknadsregionerDen började den nya myndighetenRikstrafiken sin verksamhet. I Rikstrafikensinstruktion anges att myndigheten skall verka förutveckling och samordning av den interregionalakollektivtrafiken. Rikstrafiken svarar för statensupphandling av transportpolitiskt motiveradinterregional kollektiv persontrafik som inteupprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där detsaknas förutsättningar för kommersiell drift.Regeringen gör bedömningen att det kan varavärdefullt att Rikstrafiken även väger in behovet avfunktionella arbetsmarknadsregioner vid sinbedömning av vilken interregional trafik som statenbör upphandla och avser därför att kompletteramyndighetens styrdokument på detta sätt.GotlandstrafikenI betänkandet Garanterad transportstandard förGotland (SOU 2001:66), vilket överlämnats tillregeringen, föreslås att lägger fast enrimlig transportstandard för Gotlandstrafiken. Dennastandard skall garanteras av staten och ta hänsyntill såväl gods som passagerare. Utredningen beredsför närvarande i , och regeringenavser att återkomma till när ärendet harfärdigberetts.KollektivtrafikEnligt regeringens bedömning är en väl fungerandekollektivtrafik en viktig förutsättning förfunktionella arbetsmarknadsregioner. Regeringenanser att kollektivtrafiken bör utvecklas till ettmer attraktivt och effektivt transportsystem som kanvara ett konkurrenskraftigt alternativ tillprivatbilismen. Därför beslutade regeringen i maj2001 att tillsätta en utredning omkollektivtrafikens utveckling (dir. 2001:1).Kommittén har bl.a. möjlighet att analyserasamordnade transportlösningar. Tyngdpunkten ikommitténs arbete skall ligga på den lokala ochregionala kollektivtrafikens område. Ettdelbetänkande skall redovisas senast i slutet av år2001.MotionernaModerata samlingspartiet begär i motion 2001/02:N25ett tillkännagivande om att det inte bör vara enuppgift för Rikstrafiken att göra regionalpolitiskabedömningar.Miljöpartiet hävdar i kommittémotion 2001/02:N364att det behövs en översyn av vilka lagar och reglersom lägger hinder i vägen för samordning avtransporter av gods och resenärer. Vidare krävsmedel till ett särskilt kommunikationsprogram förgles- och landsbygden samt skärgårdar, vilketinnefattar transporter av både människor och gods.Vissa kompletterande uppgifterGodstransportdelegationen avlämnade sittslutbetänkande Godstransporter för tillväxt. Enhållbar strategi (SOU 2001:61). Betänkandet ärföremål för remissbehandling under hösten 2001.Angående godstransporternas roll för regionaltillväxt anför delegationen bl.a. följande:- Särskild uppmärksamhet måste ägnas åtgodsförsörjningen i glesbygd.-- Möjligheterna att bidra till regionförstoringgenom en effektiv distributionstrafik kräverfungerande infrastruktur såväl i glesbygd som istorstadsområden.-Trafikutskottet behandlar ett stort antaltransportfrågor i samband med behandlingen avpropositionen om infrastruktur för ett långsiktigthållbart transportsystem (prop. 2001/02:20) jämtemotioner. Enligt ärendeplanen justerastrafikutskottets betänkande den 27 november 2001.Utskottets ställningstagandeNär det gäller det här aktuella yrkandet i motion2001/02:N364 (mp) anser utskottet att frågan om enöversyn av lagar och regler på trafikområdet börbehandlas inom ramen för trafikutskottet. Därmedavstyrker utskottet detta motionsyrkande.Utskottet instämmer i regeringens uppfattning närdet gäller behovet av en utredning som utifrån ettkonsument- och helhetsperspektiv skall analyserakollektivtrafiken. Även jämställdhetsperspektivet ärviktigt. Bland annat kan kommittén analysera omsamordnade transportlösningar möjliggör en utökadkollektivtrafik (prop. 2001/02:4 s. 128).Utskottet har noterat i propositionen attRikstrafiken i realiteten verkar med denmålsättningen att den vid sin bedömning av vilkeninterregional trafik som staten bör upphandla ävenväger in behovet av funktionellaarbetsmarknadsregioner. Detta leder enligtutskottets uppfattning till fördelar genom att deregionala och interregionala kollektivtrafiksystemenalltmer integreras, vilket i sin tur skaparförbättrade pendlingsmöjligheter. Utskottet delardärför inte synen i motion 2001/02:N25 (m) ochavstyrker därmed denna motion i aktuell del.Det kommunala utjämningssystemetPropositionenDet kommunala utjämningssystemet har en avgörandebetydelse för att ge den kommunala självstyrelsen enreell innebörd också i kommuner och landsting medsvag ekonomi. Genom den omfördelning av resurser somsker i utjämningssystemet får alla kommuner ochlandsting ekonomiska förutsättningar atttillhandahålla en likvärdig vård, omsorg ochutbildning. Alla medborgare i vårt land skall bl.a.genom det kommunala utjämningssystemet garanteras enhög kvalitet i de grundläggande välfärdstjänsterna.Riksdagen föreslås godkänna vad regeringen anfört idenna fråga.Regeringens förslag behandlas av riksdagensfinansutskott i betänkande 2001/02:FiU3, vilketjusteras i slutet av november 2001.Åtgärder för att stärka kommuner och landstingmed befolk-ningsminskningPropositionenRegeringen föreslår att kommuner med kraftigbefolkningsminskning skall få ett särskiltstatsbidrag med 200 miljonerkronor . Enligt förslaget skall bidragetfördelas efter två olika grunder. En del avbidraget, totalt ,fördelas till kommuner efter generella principer därersättning lämnas med ett enhetligt belopp perinvånare för varje procents befolkningsminskningutöver (1990-2000). Detta bidrag lämnas utöver denkompensation för befolkningsminskning som finns idet kommunala utjämningssystemet. Den andra delen avbidraget på lämnas efteransökan och syftar till att främja samverkan mellankommuner och mellan landsting.Regeringens förslag behandlas av riksdagensfinansutskott i betänkande 2001/02:FiU3, vilketjusteras i slutet av november 2001.Fortsatta insatser för att stödjaomstruktureringen av kommu-nala bostadsföretagPropositionenPå flertalet av de orter som drabbas avbefolkningsminskning finns det kommunalabostadsföretag. Effekterna för dessa företag är attandelen tomma lägenheter ökar. Enligt vad som anförsi propositionen bör kostnaden för att lyfta bort deövertaliga bostäderna betraktas som enregionalpolitiskt betingad kostnad och i ökadutsträckning bäras av staten. Regeringen avser attåterkomma angående medel i statsbudgeten för ettprogram som sträcker sig fram t.o.m. år 2010.Regeringen föreslår att det inrättasen organisation med uppgift att ge fortsatt statligtstöd till en omstrukturering av kommunalabostadsföretag. Denna organisation skall kunna gemedel för avveckling eller utveckling av tommalägenheter, till riskkapital samt för behov avnedskrivning av fastighetsvärden. Regeringen avseratt återkomma angående storleken på dessa insatser.Regeringens förslag behandlas av riksdagensbostadsutskott i betänkande 2001/02:BoU1, vilketjusteras i november 2001.Strukturomvandling och lokalisering avarbetstillfällenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå samtliga motionsyrkanden.Nu gällande principer för utlokalisering avstatliga myndigheter bör ävenfortsättningsvis äga giltighet och de börföljas, anser utskottet. Jämför reservation 3(c).PropositionenOmställningsgruppen inrättades inomNäringsdepartementet som en följd avstrukturomvandling på flera orter i samband medneddragning inom Försvarsmakten.Enligt regeringens bedömning bör erfarenheternafrån Omställningsgruppens arbete med strategiskautvecklingsinsatser tillvaratas i ett vidaresammanhang. Syftet bör vara att förbättra statensmöjligheter att bistå kommuner som önskar hjälp medatt mobilisera sina utvecklingsresurser. Enoberoende utvärdering av Omställningsgruppens arbetekommer att påbörjas med syfte attfölja upp och analysera metoder och arbetsformer.Regeringen avser att återkomma till medförslag under år 2002.MotionernaCenterpartiet uttalar i motion 2001/02:N263 attstaten genom aktiva insatser kan förstärka regionersstarka sidor genom att strategiskt utlokaliseraverksamhet till regionerna inom detverksamhetsområde där regionen har sin styrka.Riksdagen bör ta initiativ till en fortsattutlokalisering. I motion 2001/02:N27 ( c) preciseraskraven på utlokalisering. Enligt motionärerna bördet redan i utredningsdirektiven till en nymyndighet eller motsvarande tydligt framgå attmyndigheten inte skall lokaliseras till Stockholm.Helt eller delvis bör ett antal befintligamyndigheter kunna utlokaliseras till andra delar avlandet. Målsättningen bör vara att motsvarande 50000 statliga årsarbetstillfällen bör kunnautlokaliseras under den kommande femårsperioden.I kommittémotion 2001/02:N262understryks att så långt det är möjligt börhuvudregeln för lokalisering av statliga myndigheter- särskilt nya myndigheter - vara lokaliseringutanför storstadsregionerna.I motion 2001/02:N240 (s) tar motionärerna uppbehovet av en mer aktiv lokaliseringspolitik i syfteatt stärka hela landet och behovet av en samladstrategi vid regionindelningen av statligverksamhet.