bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — Enligt min uppfattningkommer också den gemensammapenningpolitiken att med stor sannolikhettvinga fram mer av gemensam finanspolitiki unionen.Dagens mycket låga värdering av densvenska kronan är på lång sikt ett teckenpå att det inte står rätt till med svenskekonomi. Den svaga tilltron till kronanberor dock inte på att stårutanför EMU utan på bristen av entrovärdig svensk ekonomisk politik.Centerpartiet utvecklar i partimotionenmed anledning av budgetpropositionen ochi reservation 1 i detta betänkande denekonomisk-politiska kursomläggning somkrävs för att långsiktigt öka Sverigeskonkurrenskraft, öka tilltron till denekonomiska politiken och göra kronanstabil. På kort sikt kan emellertid denlågt värderade kronan bidra till attt.ex. den svenska basindustrin inuvarande kraftiga konjunkturnedgång inteförlorar marknadsandelar påvärldsmarknaden.Vi bör noga följa valutaunionensutveckling och återkommande prövaargumenten för och emot ett inträde iEMU. långsiktiga relationer tillEMU bör värderas utifrån vunnaerfarenheter. Det behövs åtminstone enhel konjunkturcykel för att kunna göra enrättvis värdering av projektet.Om en riksdagsmajoritet avser attaktualisera ett medlemskap i är detmin och uppfattning attfrågan skall avgöras av medborgarna i enfolkomröstning. En folkomröstningbrådskar emellertid inte, utan detviktiga är att nu utnyttja det rådrum somskapats genom att står utanförEMU. En folkomröstning måste dock utlysasi god tid - i förväg - ochinnehålla två tydliga alternativ (jaeller nej till ett färdigförhandlatavtal). Båda sidor bör av statentillförsäkras likvärdiga ekonomiskaresurser.Jag föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad ovananförts om EMU. Jag tillstyrker därmedmotionen Fi293 (c) yrkande 5 ochavstyrker motionerna Fi208 (fp) yrkandena1-3, Fi291 (m) yrkande 17, Fi292 (kd)yrkande 4, Fi295 (mp) yrkandena 13 och14, K369 (c) yrkande 3, U301 (fp) yrkande40, U303 (m) yrkande 2 samt N315 (m)yrkande 14.4.Formerna för ställningstagande tilleuro - avsnitt 1.5.1, punkt 2 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:2. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 4. Därmed bifaller riksdagenmotion2001/02:Fi295 av m.fl.(mp) yrkandena 13 och 14och avslår motionerna2001/02:Fi208 av m.fl.(fp) yrkandena 1-3,2001/02:Fi291 av m.fl. (m)yrkande 17,2001/02:Fi292 av m.fl. (kd)yrkande 4,2001/02:Fi293 av m.fl. (c)yrkande 5,2001/02:K369 av m.fl. (c)yrkande 3,2001/02:U301 av m.fl.(fp) yrkande 40,2001/02:U303 av m.fl. (m)yrkande 2 samt2001/02:N315 av Per m.fl. (m)yrkande 14.StällningstagandeEfter att ha vägt samman de demokratiska,politiska, ekonomiska och miljömässigaaspekterna av ett EMU-medlemskap har jagoch dragit slutsatsen attSverige inte skall gå med i EMU.Nackdelarna överväger fördelarna. Vi iMiljöpartiet anser också att frågan haren så avgörande roll för den framtidasamhällsutvecklingen, framför allt vadgäller de demokratiska inslagen, attfrågan om ett svenskt deltagande i EMUmåste underställas en folkomröstning.Vissa politiker hävdar att EMU-fråganavgjordes redan vid folkomröstningen1994. Det är felaktigt. Folkomröstningendå gällde enbart medlemskap i , detframgår med all tydlighet av det materialoch de artiklar som både ja-sidan och nej-sidan använde inför folkomröstningen.Den bästa tidpunkten för enfolkomröstning om ett eventuellt svensktmedlemskap i är i samband medriksdagsvalet . Det skulle borga förett högt valdeltagande i denna avgörandeframtidsfråga.Jag föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad jaganfört om folkomröstning om EMU. Jagtillstyrker därmed motion Fi295 (mp)yrkandena 13 och 14 och avstyrkermotionerna Fi208 (fp) yrkandena 1-3,Fi291 (m) yrkande 17, Fi292 (kd) yrkande4, Fi293 (c) yrkande 5, K369 (c) yrkande3, U301 (fp) yrkande 40, U303 (m) yrkande2 samt N315 (m) yrkande 14.5.Information om och analys av euronseffekter - avsnitt 1.5.2, punkt 3 (m)av (), LennartHedquist (m), () ochCarl-Axel ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 3 borde ha följande lydelse:3. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 5. Därmed bifaller riksdagenmotion2001/02:U303 av m.fl. (m)yrkande 3och avslår motionerna2001/02:Fi228 av m.fl. (v)och2001/02: Fi295 av m.fl.(mp) yrkandena 5, 6 och 8-12.StällningstagandeEnligt vår mening innebär den gemensammavalutan minskad valutaosäkerhet för bådeföretag och konsumenter, långsiktigtlägre räntor, ökad handel och därmedlägre priser på den inre marknaden. Detblir lättare för privatpersoner ochsmåföretag att agera över gränserna närman skall resa, handla, göra affärer,spara, låna, investera, köpa hus, studeraeller pensionera sig. Ett euromedlemskapskulle öka möjligheter att dratill sig direktinvesteringar, vilket ärav avgörande betydelse för att svenskaföretag skall kunna hävda sig påvärldsmarknaden och för att nyaarbetstillfällen skall kunna skapas.Vi anser att så snabbt sommöjligt bör få ta del av de fördelar somden gemensamma valutan innebär. Därföranser vi också att det behövs eninformationsinsats om euron i syfte attöka kunskapen och intresset hos svenskafolket.Vi föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad vianfört om att det behövs eninformationsinsats om euron. Vitillstyrker därmed motion U303 (m)yrkande 3 och avstyrker motionerna Fi228(v) och Fi295 (mp) yrkandena 5, 6 och8-12.6.Information om och analys av euronseffekter - avsnitt 1.5.2, punkt 3 (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 3 borde ha följande lydelse:3. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 6. Därmed bifaller riksdagenmotion2001/02:Fi228 av m.fl. (v)ochbifaller delvis motion2001/02:Fi295 av m.fl.(mp) yrkandena 5, 6 och 8-12 samt avslårmotion2001/02:U303 av m.fl. (m)yrkande 3.StällningstagandeDet finns en riksdagsmajoritet omatt beslut rörande ett svenskt deltagandei EMU skall föregås av en folkomröstning.Enligt vår mening handlar EMU-frågan omcentrala frågor om välfärdssamhället ochdemokratins framtid. Därför är det avyttersta vikt att olika värderingar ochsynsätt på ett likvärdigt sätt fårgenomslag i informationen.Vi kan konstatera att så inte varfallet i folkomröstningen om EU.Därför anser vi att regeringen börtillsätta en parlamentarisk kommitté meduppgift att förbereda folkomröstningenför att väljarna i en folkomröstning omEMU skall få en allsidig bild av de olikaalternativen. Kommittén bör bl.a. hanteraoch förbereda myndigheternas informationsamt garantera dess saklighet. Vidare börden övervaka att bidragsgivare redovisarde bidrag som betalats ut till olikakampanjorganisationer samt fördela medlenpå ett rättvist sätt mellan ja- och nej-sidan. undertecknade EU ettavtal med svenska myndigheter om attSverige skall delta i EU:s eurokampanjer.Vi anser att upplägget av kampanjerna ärpåtagligt ensidigt. Därför bör detsvenska deltagandet i kampanjernaavbrytas.Vi anser vidare att den svenskaregeringen bör förhandla fram ettundantag från de budgetregler ochbudgetnormer som finns iMaastrichtfördraget och den s.k.stabilitetspakten. I stabilitetspaktenanges bl.a. att medlemsländernasoffentliga finanser måste vara i balanseller uppvisa överskott. Eftersom Sverigehar höga välfärdspolitiska ambitioner, enväl utbyggd offentlig sektor och därmedockså betydande s.k. automatiskastabilisatorer inbyggda i de offentligabudgetarna riskerar ett efterföljande avEU:s budgetnormer att leda till enbantning av välfärdsstaten och störreorättvisor i samhället ur ett klass- ochkönsperspektiv samt regionalt perspektiv.Som förebild i förhandlingarna kananvändas det undantag som Storbritannienhar och som även gäller i EMU:s tredjesteg.När vi går igenom de offentligautredningar som gjorts ellergörs om EMU:s konsekvenser för Sverigekan vi konstatera att de till störstadelen är gjorda utifrånnationalekonomiska och statsvetenskapligautgångspunkter, medan jämställdhets- ochkönsperspektiv helt saknas. Detta ärförvånande inte minst med tanke påregeringens uttalade ambitioner om attkönsperspektivet skall löpa som en rödtråd genom politiken och verksamheterna.Som vi bl.a. framhållit ovan kommer ettsvenskt medlemskap i att innebäraökade krav på förändringar i offentligverksamhet, i socialförsäkringssystemenoch på arbetsmarknaden. Detta är områdensom alla är centrala i arbetet för att nåett jämställt samhälle och somsammantagna utgör grunden i vår välfärd.Vi anser därför att riksdag och regeringmåste ta sitt ansvar och tillsätta enutredning som analyserar och kartläggerkonsekvenserna av ett svenskt EMU-medlemskap ur ett könsperspektiv. Dettaär inte minst angeläget med tanke på attde nationella jämställdhetsmålenföreskriver samma möjligheter för kvinnoroch män till ekonomiskt oberoende samtlika villkor och förutsättningar förkvinnor och män i fråga om företagande,arbete, arbetsvillkor ochutvecklingsmöjligheter i arbetet. Som ettsvar på ett tidigare yrkande i samma ämnefrån harjämställdhetsministern i enriksdagsdebatt sagt att en analys av EMUur könsperspektiv skall göras, men vi kankonstatera att ännu har ingenting hänt iden frågan.Vi föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad vianfört om en parlamentarisk kommitté ochkonsekvenser av EMU. Vi tillstyrkerdärmed motion Fi228 (v) yrkandena 1-4 ochdelvis motion Fi295 (mp) yrkandena 5-6och 8-12 samt avstyrker motion U303 (m)yrkande 3.7.Information om och analys av euronseffekter - avsnitt 1.5.2, punkt 3 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 3 borde ha följande lydelse:3. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 7. Därmed bifaller riksdagenmotion2001/02:Fi295 av m.fl.(mp) yrkandena 5, 6 och 8-12 och avslårmotionerna2001/02 Fi228 av m.fl. (v)och2001/02:U303 av m.fl. (m)yrkande 3.StällningstagandeJag anser att en analys av EMU:skonsekvenser visar att nackdelarnaöverväger fördelarna. Här är någraviktiga exempel:· EMU befäster den kvantitativaekonomiska tillväxten som norm förtillväxten. Men tillväxt är inte någotpositivt i sig, utan det är tillväxtensinnehåll som är intressant. En fortsattinriktning mot en kvantitativtillväxtnorm kommer att ge en fortsattöverkonsumtion av naturresurser ochenergi i stället för att leda till ettekologiskt hållbart samhälle. I EMUkommer t.ex. transporterna att ökakraftigt.·· Det mest konkreta argumentet förett EMU-medlemskap är att man slipper attväxla pengar om man reser till eller göraffärer i ett annat EMU-land samt attprisjämförelserna underlättas. Dessaeffekter skall dock inte överdrivas ochmåste ställas mot de negativa effektersom EMU innebär. Den s.k. EMU-utredningenfrån /97 avfärdar dessutom argumentetom att EMU skulle underlättaprisjämförelser.·· I slås fastatt medlemsstaterna skall undvika storaunderskott i de offentliga finanserna,och om staterna inte uppfyller vissabudgetkriterier utgår sanktioner av olikaslag. Ett budgetunderskott är dock intenegativt i sig utan det finns lägen närdet finns goda skäl för ett land att tapå sig ett underskott. Vidare riskerarekonomiska sanktioner mot ett land somdras med ekonomiska problem att ge ennegativ ekonomisk spiral. Sammantagetinnebär budgetnormerna och sanktionernaatt , om vi går med i , kantvingas att betala böter för attriksdagen bedriver en ekonomisk politiksom majoriteten av riksdagsledamöternavill ha.·· Den ekonomiska politik som försi euroområdet kommer med stor sannolikhetatt vara inriktad på det som gynnar destora och centralt belägna EMU-länderna,som t.ex. och Frankrike.Konjunkturläget i EMU:s centrum kommeratt avgöra t.ex. Centralbankenspenningpolitik, vilket kan innebära attländerna i EU:s utkanter direktmissgynnas av den förda politiken.·· EMU kan också leda till ennegativ global resursfördelning. Euronkommer att få en större betydelse ivärldsekonomin som reservvaluta. Detinnebär att länder utanför EMU kommer attöka sitt innehav av euro och därmed ökaECB:s s.k. seignorageinkomster påbekostnad av andra staters inkomster. Detuppstår således inga effektivitetsvinsterutan enbart en omfördelning från andraländer till länderna i EMU-området.·· Ett annat vanligt argument förEMU-medlemskap är att då bättreskulle kunna stå emot valutaspekulation.Det är dock ett vilseledande argumenteftersom det inte finns några historiskafakta som talar för att det är svårareatt spekulera mot större valutor än motmindre, eller att valutastabiliteten ärstörre för valutor som används inom enstörre region.·Jag föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad somovan anförts om konsekvenserna av ettmedlemskap i . Vi tillstyrkerdärmed motion Fi295 (mp) yrkandena 5-6och 8-12 och avslår motionerna Fi228(v) yrkandena 1-4 och U303 (m) yrkande3.8.Miljökonsekvensbeskrivningar ibudgetpropositionen - avsnitt 1.6,punkt 4 (kd)av () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 4 borde ha följande lydelse:4. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 8. bifaller därmedmotion2001/02:MJ519 av m.fl. (kd)yrkande 17..StällningstagandeVi anser att det skall löna sig att ageramiljövänligt. Det är viktigt attekonomiska styrmedel inte motverkarfrivilliga miljöinsatser. I regeringensgröna nyckeltal ingår ett antal ISO- ochEMAS-registrerade företag. Dennacertifiering är kostsam. Därför är detframför allt de kapitalstarka företagensom certifieras. Även många mindre ochmedelstora företag arbetar medmiljöledningssystem utan att detregistreras. Den höga kostnaden är etthinder för registrering men inte för ettaktivt miljöarbete i företagen. Vi anseratt det vore intressant att också få ettmått på miljöarbetet i mindre företag.Regeringen bör därför i sina grönanyckeltal även ta med de företag somaktivt arbetar enligt miljöledningssystemutan att certifieras. Vad vi här harframfört bör tillkännage förregeringen som sin mening. Därmedbifaller motion MJ519 (kd)yrkande 17.9. Mål för budgetpolitiken - avsnitt 2.3,punkt 5 (m)av (), LennartHedquist (m), () ochCarl-Axel ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 5 borde ha följande lydelse:5. fastställer som ettkompletterande mål för budgetpolitikenatt den offentliga utgiftskvotensuccessivt skall minskas. Därmed bifallerriksdagen motion2001/02:Fi291 av m.fl. (m)yrkande 7och avslår motionerna2001/02:Fi266 av (),2001/02:Fi292 av m.fl. (kd)yrkande 5 och2001/02:Fi294 av m.fl.(fp) yrkande 4.StällningstagandeDen offentliga sektorn i ärextremt stor i förhållande till vad somgäller i för oss viktiga och jämförbaraländer. Det motverkar dynamiken i denekonomiska utvecklingen och urholkarkonkurrenskraften. Flertalet länder inomEU genomför reformer för att sänkaskattetrycket och motsvarande gällerockså för övriga delar av OECD-området.Utrymmet för den privata sektorn och förmedborgarnas egen beslutanderätt måsteöka. skall ha starka skattebaser,inte världens högsta skattesatser.Med rörliga skattebaser ärhögskattepolitiken ett direkt hot motvälfärden och den framtida tillväxten.Regeringens politik riskerar att ledatill urholkade skattebaser i enomfattning som motsvarar 100 miljarderkronor . Det är ettbortfall av skatteinkomster som tillskillnad från sänkta skatter inte gerhushållen lägre skatt eller störretrygghet, snarare ökar trycket på atthöja skatterna för normala inkomsttagareför att på det viset kompensera förförlorade skatteintäkter. En sådanpolitik kommer att präglas av enbetydande orättfärdighet.Det finns anledning för att sepå det faktum att länder med lägreoffentlig utgiftskvot också har haft enavsevärt bättre välfärdsutveckling änSverige. De länder som är rikare änSverige har genomgående en lägreutgiftskvot. Genom en god kontroll överde offentliga utgifterna kommerutgiftskvoten att gradvis pressas ned motlägre nivåer. Därmed frigörs också ökadtillväxtkraft som de svenskaskattebaserna stärks. En skattepolitiksom driver företagande och sparandeutomlands urholkar grunderna förvälfärden. Det är ett högt pris i form avlägre tillväxt och urholkade skattebasersom svenska folket riskerar att få betalaför den socialdemokratiskahögskattepolitiken.Sett i ett längre tidsperspektiv måsteden offentliga utgiftskvoten närma sig denivåer som präglar OECD-genomsnittet. Detdr i denna miljö som och svenskaföretag måste kunna hävda sig. Mot dennabakgrund anser vi att regering ochriksdag bör fastställa som mål förbudgetpolitiken att budgetarbetet skallinriktas på att uppnå en successivt lägreutgiftskvot för den offentliga sektorn.Därmed tillstyrker utskottet motion Fi291(m) yrkande 7.Vi anser också att de offentligafinanserna skall vara i balans överkonjunkturcykeln. Balansmålet bör inteomfatta det enskilda sparande som skerinom PPM-delen i pensionssystemeteftersom det i grunden är ettprivaträttsligt sparande. Arbetet på attpressa ned den offentliga skuldkvotentill motiverar ett någotstörre överskott tills detta mål haruppnåtts.Med målet om balans i de offentligafinanserna över konjunkturcykeln minskassåväl den statliga som den offentligaskuldkvoten. Genom privatisering avstatliga företag kan amorteringargenomföras som pressar ned statsskuldenytterligare. Minskar skuldkvoten kommerockså de offentliga finansernas sårbarhetatt minska som utrymmet förprivata investeringar blir större. Denoffentliga skuldkvoten bör i enlighet medModerata samlingspartiets förslagunderstiga av BNP 2004.Övriga motioner som är aktuella i dettasammanhang avstyrks.10. Mål för budgetpolitiken -avsnitt 2.3, punkt 5 (kd)av () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 5 borde ha följande lydelse:5. tillkännager för regeringensom sin mening att regeringen dels börlägga fram förslag om ett kompletterandebudgetmål om balans i statens finansiellasparande sett över en konjunkturcykel,dels bör fullfölja arbetet med denlångsiktiga inkomst- och utgiftsstrategi,, som påbörjades iFinansdepartementet under den förrefinansministerns ledning. Därmed bifallerriksdagen motion2001/02:Fi292 av m.fl. (kd)yrkande 5 och avslår motionerna2001/02:Fi266 av (),2001/02:Fi291av m.fl. (m)yrkande 7 och2001/02:Fi294 av m.fl.(fp) yrkande 4.StällningstagandeSom vi påpekar i Kristdemokraternasmotion Fi292 ligger överskotten i denoffentliga sektorn framöverhelt i ålderspensionssystemet medanstatsbudgeten går med underskott.Nuvarande budgetpolitiska överskottsmålger därför inte någon buffert åtstatsfinanserna som det ursprungligen vartänkt. Regeringens avsikt att görastatsfinanserna mer stabila förkonjunktursvängningar har alltså heltmisslyckats.För oss kristdemokrater är sundastatsfinanser av central betydelse förden ekonomiska politiken. Vi anser därföratt det behövs ett kompletterandebudgetmål för statens finansiellasparande. Regeringen bör med hänsynhärtill återkomma till medförslag om ett kompletterande budgetmålom balans i statens finansiella sparandeöver en konjunkturcykel. Regeringen bör idet sammanhanget också lämna förslag om ivilken takt ett sådant mål bör fasas in.Under sin tid som statsråd tog föredetta finansministern till ett arbete med enlångsiktig inkomst- och utgiftsstrategi,. hann dock aldrigslutföra detta arbete. En strategi avdetta slag behövs emellertid om Sverigeskall klara den dubbla utmaning somföljer av dels en ökadinternationalisering, dels dendemografiska utvecklingen.Internationaliseringen tvingar framskattesänkningar, medan den demografiskautvecklingen snarare ställer krav imotsatt riktning. Regeringen bör därföranmodas att fullfölja detta arbete.Därmed tillstyrker vi motion Fi292 (kd)yrkande 5 och avstyrker propositionensförslag samt motionerna Fi266 (s), Fi291(m) yrkande 7 och Fi294 (fp) yrkande 4.11. Mål för budgetpolitiken -avsnitt 2.3, punkt 5, motiveringen(fp)av ().StällningstagandeI likhet med ställer jag upppå regeringens mål om ett överskott i deoffentliga finanserna på i genomsnitt 2 %av BNP sett över en konjunkturcykel. Ettöverskott på igenomsnitt innebär rimligen attöverskottet bör vara högre än underhögkonjunkturår för att kunna vara lägrei lågkonjunktur. har underflera år kritiserat regeringen för attden inte i förväg satt målet tillräckligthögt under högkonjunkturåren för attskapa buffertar för dåliga tider. Deöverskridanden som ändå skett är alltsåinte resultatet av en tydlig politiskinriktning utan uppstår på grund av yttrefaktorer. , när 2002 sannolikt blir ettsämre år än regeringen tror, är dettroligt att det beslutade målet om 2 %kommer att underskridas. Detta är i sigingen katastrof, ett genomsnitt på 2 %innebär ju att överskottet ibland kanvara lägre än 2 %.Även om vårt budgetalternativ ocksåslutar på finns det i vårt förslaginbyggt mera av flexibilitet och utrymmeså att de automatiska stabilisatorernakan verka, dvs. de mer eller mindreautomatiska försämringar av budgeten somkommer när tillväxten minskar.För närvarande är den ekonomiskautvecklingen svårbedömd, och i avvaktanpå ett säkrare prognosunderlag finner jagdet motiverat att som regeringen gjortutgå från att överskottsmålet under vartoch ett av de tre närmaste åren bör vara2 % av BNP. Eftersom såväl Folkpartietslångsiktiga överskottsmål som partietsför varje enskilt år uppställdaöverskottsmål överensstämmer med vadriksdagen har lagt fast är detinte påkallat att på nytt bekräfta dettabeslut.Övriga i detta sammanhang aktuellamotioner avstyrks av utskottet.12. Budgetförslagen för -avsnitten 2.4-2.11, 3 och 4.1, punkt 6(m)av (), LennartHedquist (m), () ochCarl-Axel ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 6 borde ha följande lydelse:6. Budgetförslagen för år 2002a) Utgiftstak för staten 2001-2004(avsnitt 2.5.1)fastställer utgiftstaket förstaten inklusive ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten till 854miljarder kronor 2002, 875 miljarderkronor och 893 miljarder kronor2004. Därmed bifaller motion2001/02:Fi291 av m.fl. (m)yrkande 3 och avslår proposition2001/02:1 punkt 2.b) Beräkning av den offentliga sektornsutgifter (avsnitt2.5.2)godkänner den revideradeberäkningen av de offentliga utgifternaför som redovisas i motion2001/02:Fi291. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Fi291 av m.fl.(m) yrkande 2 och avslår proposition2001/02:1 punkt 3.c) Fördelning av statsbudgetens utgifterpå utgiftsområden (avsnitten 2.6och 4.1)beslutar om fördelning avutgifterna för påutgiftsområden enligt det med reservation12 (m) betecknade förslaget i densammanställning över statsbudgetensutgifter och inkomster som följer efterutskottets förslag till beslut. Därmedbifaller motion2001/02:Fi291 av m.fl. (m)yrkande 4 med vissa ändringar samt2001/02:T454 av m.fl.(m) yrkande 1 ochavslår proposition 2001/02:1 punkt 8.d) Förändringar av anslagsbehållningarför (avsnitt 2.7)=utskottete) Myndigheternas in- och utlåning iRiksgäldskontoret (avsnitt 2.8)=utskottetf) Kassamässig korrigering (avsnitt 2.8)=utskottetg) Inkomstskatten för (avsnitt3.3.1)godkänner vad som sägs ireservation 12 om inkomstskatten för2002.