bet · GP01MJU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Önskemålen frånmarkägare om bytesmark har ökat och innebär en ökadkomplexitet och fördyring av arbetet. Ytterligareökade ambitioner för områdesskydd ger därföranledning till fortsatt arbete med utveckling avformerna för arbetet med områdesskyddet.Som en följd av den ökande arealen skyddad markökar också behovet av insatser för vård ochförvaltning av de redan skyddade markerna. Det ärangeläget att skapa utrymme även för långsiktigaskötselinsatser.Arbetet med att komplettera tidigare lämnadeförslag för att säkerställa den svenskarepresentationen av naturtyper och inhemska arter iden boreala och kontinentala biogeografiska regionenav det europeiska 2000 enligtrådets direktiv /43/EEG av ombevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(art- och habitatdirektivet) har fortsatt under år2000.I propositionen anförs att från svensk sida harstora insatser gjorts för att komplettera Natura2000 . Trots detta föreliggerett omfattande arbete att genomföra fågeldirektivetoch art- och habitatdirektivet. haranmält till att brister iurvalet av Natura 2000-områden. Det bör enligtregeringen vara en högt prioriterad uppgift attunder anmäla de områden som enligtkriterierna i direktivet bör vara en del av deteuropeiska 2000. En kommande viktiguppgift för genomförandet av direktivet kommerframöver att vara att lägga fast bevarandemål ochvidta bevarandeåtgärder m.m. så att en gynnsambevarandestatus kan upprätthållas eller återställasi Natura 2000-områdena.Artinriktade åtgärdsprogram för hotade arterkommer även framöver att vara ett värdefulltkomplement till skydd och vård av värdefullanaturområden för bevarande av biologisk mångfald.Detta gäller t.ex. för arter som rör sig över storaområden, arter som drabbas av bifångster eller harandra speciella behov.Ett rikt odlingslandskapNaturvårdsverket och länsstyrelserna samverkar iarbetet med naturreservat och artskydd iodlingslandskapet samt kring den nationellabevarandeplanen för odlingslandskapet somNaturvårdsverket arbetat fram.Delegationen för ekologisk upphandling (M 1998:01)har tagit fram kriterier förnaturbeteskött för att underlätta för upphandlareatt bidra till att gynna producenter som hävdarvärdefulla naturbetesmarker.Regeringen har beslutat om att inrätta ettnationellt program för växtgenetiska resurser (dnrJo1998/2885, Jo1999/429). skallansvara för programmets genomförande, uppföljningoch utvärdering.EU:s gemensamma jordbrukspolitik kommer attutvärderas och ses över senast år 2006.Jordbruksverket har tillsammans med Naturvårdsverketoch ett uppdrag att följa ochutvärdera miljöeffekterna av den gemensammajordbrukspolitiken och lämna förslag till ändringarav regelverket som kan leda till bättremåluppfyllelse framför allt på miljöområdet.Storslagen fjällmiljöRegeringen har tidigare gett iuppdrag att göra en samladredovisning och utvärdering av lokalt och regionaltarbete med regleringen av färdsel med fordon iterrängen i de svenska fjällen.Förutsättningarna för miljö- och naturvård ifjällen är starkt förknippade med rennäringensbedrivande liksom med fjällens nyttjande och skötseli övrigt. I sitt arbete med att se över gällanderennäringspolitik behandlar för närvarandeRennäringspolitiska kommittén (Jo 1998:03) frågan omförutsättningarna för en bärkraftig renskötsel ochförvaltningen av fjällen. Kommittén skall lämna sittbetänkande vid utgången av år 2001.Med stöd från , Mistra, bedrivs forskning inom programmetFjällmistra rörande olika miljöaspekter avseendefjällen. När det gäller skotertrafik inomregleringsområden har regeringen vid prövning avöverklagade ärenden gett uttryck för en restriktivsyn på möjligheten att tillåta skotertrafik i dessaområden.Olika åtgärder kommer att vidtas för att uppnåmiljökvalitetsmålet, bl.a. kommer barmarkskörningaratt regleras bättre.Det är angeläget att turismen i ökad utsträckningstyrs till sådana former som bidrar till att främjaett hållbart nyttjande av fjällen. Regeringen har iSvenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier(prop. 2000/01:130) betonat Turistdelegationenssektorsansvar. Kommunerna har även en viktig rollgenom att de i sin fysiska planering kan geförutsättningar för en hållbar turism.God bebyggd miljöRegering och riksdag har beslutat omflera åtgärder för att bidra till ett ekologisktomhändertagande av avfall. Den 1 januari 2000infördes en skatt på avfall som deponeras som utgårmed per ton avfall. Andra åtgärder med sammasyfte är de förbud mot deponering av vissaavfallsslag som har beslutats. Den 1 januari 2002träder förbudet i kraft gällande deponering avutsorterat brännbart avfall och den 1 januari 2005gällande deponering av organiskt avfall generellt.Naturvårdsverket har fått i uppdrag att undersökaom nuvarande gränsvärden för skadliga ämnen behöverskärpas. Verket skall också se över föreskrifternaom användning av slam i jordbruket. Slutligen skallverket utarbeta förslag för återföring av fosforfrån avloppsslam till jordbruket. Arbetet skall skei samråd med berörda myndigheter, organisationer ochindustrier.Ett av delmålen om avfall handlar om att samtligaavfallsdeponier skall ha uppnåttenhetlig standard och uppfylla högt ställdamiljökrav enligt rådets direktiv /31/EG av den26 om deponering av avfall. Regeringenhar beslutat om förordning (2001:512) om deponeringav avfall som innebär att EG-direktivet genomförs isvensk lagstiftning. Förordningen trädde i kraft den16 juli 2001.Europaparlamentets och rådets direktiv /42/EGav om bedömning av vissa planersoch programs miljöpåverkan trädde i kraft i juli år2001. Direktivet innebär att en miljöbedömning skallgöras av vissa planer och program som riskerar attge betydande miljöpåverkan.Naturvårdsverket gör på regeringens uppdrag enuppföljning av hur producenterna når de angivnaåtervinningsmålen enligt förordningarna omproducentansvar. Enligt rapportHar producenterna nått målen? (rapport 5156) harproducenterna i stort klarat de målsom satts upp.Utredningen om vissa avfallsskattefrågor (dir.2001:13) skall göra en utvärdering av hur systemetmed avfallsbeskattningen fungerar. Bland annat skallde ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av attinföra en skatt på förbränning av avfall utvärderasoch analyseras. Vidare skall avfallsskattensinverkan på användningen av naturgrus utvärderas.Utredningsarbetet skall vara avslutat senast den 1december 2001.Ramen och därmed förutsättningarna för denhållbara utvecklingen sätts i hög grad avfysisk planering och samhällsbyggande.Regeringen anser att metoderna och styrmedleninom planering och byggande behöver utvecklasoch avser att genomföra en översyn av plan- ochbygglagen i syfte att ge lagen en utformningsom bättre främjar en långsiktigt hållbarutveckling.Målövergripande miljöarbeteI propositionen anförs beträffande miljöledning attregeringen gav ytterligaremyndigheter uppdrag att införa miljöledningssystem.Ett femtiotal myndigheter skall införa ettfullständigt miljöledningssystem som omfattar såväldirekt som indirekt miljöpåverkan. Ett femtiotalandra myndigheter skall införa ett förenklatmiljöledningssystem, dvs. endast miljöanpassning avsin administration, och ytterligare någramyndigheter skall stödja sina regionala enheter iarbetet med att införa miljöledning. I och medregeringens beslut om miljöpolicy,mål och handlingsprogram för ochden om uppdrag att införa miljöledningvid ytterligare myndigheter omfattas i stort settsamtliga statliga myndigheter och helaRegeringskansliet av uppdrag att införamiljöledning.Närings- och teknikutvecklingsverket () harett sektorsansvar för hållbar utveckling och skallgöra insatser för att stimulera miljödrivenaffärsutveckling. Ett nytt projekt startar underhösten 2001 som skall stärka svenska små ochmedelstora företags möjligheter att utveckla ochkonkurrenskraftigt sälja produkter och system medhöga miljöprestanda.Miljöforskningen svarar för den strategiska ochgrundläggande kunskapen för att driva miljöarbetetframåt. Utvecklingen och breddningen avmiljöpolitiken har medfört att forskningen alltmerinriktas mot forskning till stöd för hållbarutveckling. Forskningen finansierad avNaturvårdsverkets miljöforskningsnämnd har till stordel inriktats mot fyra insatsområden: effektivainsatser för naturvården, miljötoxikologi ochmiljömedicin, främmande organismer samt styrmedeloch klimat.Revisionens iakttagelserRiksrevisionsverket har inte haft några invändningari revisionsberättelserna för avseendeNaturvårdsverket, Kemikalieinspektionen, , ochForskningsrådet för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande.MotionernaSäker strålmiljöI motion N41 (mp) yrkande 4 yrkas tillkännagivandeom att den aviserade reaktorsäkerhetsutredningen börfå i uppgift att även se över riskerna vid eneventuell attack mot kärnkraftverken. Enligt uppgiftsaknas beräkningar över vad som händer de svenskakärnkraftverken vid en krasch av ett störreflygplan.Hav i balans samt levande kust och skärgårdMotionärerna i motion MJ220 (c) vill stoppabildandet av reservat och nationalparker tillhavs (yrkande 11). Reservatsdiskussioner ochnationalparksförslag får inte genomföras utan dialogmed den näring som främst för sin överlevnad är ibehov av och har värnat om ett långsiktigt hållbartfiske.I motion MJ229 (mp) yrkas tillkännagivande om enaktionsplan med konkreta åtgärdsförslag för attminska bifångster av tumlare. Enligt Artdatabankenutgör bifångster vid olikafiskemetoder troligen det allvarligaste hotet mottumlaren i svenska vatten. hargarnfisket ökat kraftigt inom artensutbredningsområde, t.ex. drivgarnsfiske efter lax iÖstersjön.Enligt motion MJ302 (v) bör inrättandet avakvatiska skyddsområden påskyndas (yrkande 7). Föratt skapa förutsättningar för olika slag av fisk attreproducera sig behövs akvatiska skyddsområden äveni sjöar och vattendrag.I motion MJ440 (mp) anförs att fler marinareservat behövs, både som refuger för arter och sombiologiska referensområden (yrkande 1). Vidareanförs i fråga om behov av åtgärder för att skyddahotade arter i hav att förhållandet att antalethotade arter ökar i haven måste tas på allvar(yrkande 2). Den rådande kunskapsbristen måsteförsvinna.Enligt motion MJ467 (mp) bör begära attregeringen påskyndar inrättandet av fler marinareservat (yrkande 4). reservat och särskiltskyddade uppväxtplatser kan kombineras med detlokala beståndsbevarande kustfisket. Det skulle varafördelaktigt att inrätta ett lokalt områdesansvarför reservaten.I motion MJ513 (mp) anförs i fråga om marinaskyddade områden att studier från indikerar attreservat med fiskeförbud fungerar som områden därfiskbestånden kan återhämta sig ostört och senarebidra till större fångster utanför de skyddadeområdena (yrkande 14). Studierna indikerar också attflera små reservat kan vara mycket effektiva.I fråga om reservat anförs i motion MJ529(c) att lokala diskussioner mellan yrkesfiskarna ochkommunerna med syfte att finna alternativ till starkreglering och reservatsförslag inte får nonchalerasav centrala myndigheter (yrkande 9).I motion MJ420 (m) anförs i fråga om storskaligvindkraft att en storskalig vindkraftsutbyggnadlängs den svenska kusten kan få negativakonsekvenser för svenskt yrkesfiske (yrkande 5).I motion MJ484 (s) anförs att konsekvensanalyserbör utföras innan havsbaserad vindkraft byggs ut.Det finns farhågor för att de kan få allvarliginverkan på fiskbeståndet och därmed drabba bådeyrkes- och fritidsfisket.Enligt motion MJ529 (c) om havsbaseradevindkraftverk bör forskning om effekterna på fiskeföregå etablering av havsbaserade vindkraftverk(yrkande 7).Grundvatten av god kvalitetI motion MJ519 (kd) påtalas behovet avgrushushållningsplaner (yrkande 8). Två tredjedelarav vårt grundvatten är beroende av grusåsar.Grushushållningsplaner bör upprättas, både regionaltoch nationellt.Miljödriven affärsutvecklingI motion MJ303 (m) anförs i fråga om att stimuleraökning av användning av miljöanpassade bilar att deti dag inte går att införa ett allmänt undantag sominnebär fri parkering för miljöanpassade bilar.Trafikförordningen ger möjlighet att införa ettallmänt undantag för handikappade, näringsidkaresamt boende i ett visst område. Tillämpningen avlikställighetsprincipen hindrar kommuner som villgöra undantag för att stimulera innehav avmiljöanpassade bilar genom fri parkering.Enligt motion MJ306 (kd) bör den svenska bilparkenkartläggas. Äldre bilar släpper ut mer avgaser ännya bilar, förbrukar mer drivmedel och är mindresäkra än nya bilar (yrkande 1). Vidare anförs attregeringen bör återkomma till med förslagför att minska den åldrande bilparken (yrkande 2).Kanske bör ett totalförbud för fordon i vissaåldersklasser i övervägas.Även i motion MJ308 (kd) anförs i fråga om attvidta åtgärder för att underlätta för enmarknadsexpansion av miljöbilar att det integår att införa ett generellt undantag för friparkering för miljöbilar. finns det itrafikförordningen möjlighet att gynna de boende iett område, näringsidkare och handikappade.Definition av miljöbil saknas. Det behövs enhelhetssyn på expansionen av miljöbilar i Sverige.Enligt motion MJ423 (kd) bör miljövänligaalternativ premieras (yrkande 1). Det är viktigt attfordon och transportsystem miljöanpassas i så storutsträckning som möjligt.Utskottets ställningstagandeInsatser m.m.Utskottet delar regeringens uppfattning attomfattande miljöförbättringar behövs redan inom dennärmaste tioårsperioden för att skapaförutsättningar att nå miljökvalitetsmålen inom engeneration.Riksdagen har genom beslut den 21 november 2001fastställt utgiftsramen för utgiftsområde 20 till 3 . Beslutetöverensstämmer med regeringens förslag.Som regeringen anfört ger de av antagnamiljökvalitetsmålen tillsammans med föreslagnadelmål och system för uppföljning förutsättningaroch underlag för att kraftfullt förstärkamiljöarbetet . Den totalaresursförstärkningen inom utgiftsområde 20 uppgårtill ca , ca och ca 2 000 miljoner kronorår 2004 i jämförelse med utgiftsnivå. Underde första åren inriktas de insatser som föreslås ipropositionen till stor del mot kunskapsuppbyggnadsamt strategi- och programutveckling. Därefterinträder som anförts i propositionen en merresurskrävande åtgärdsfas.Regeringens redovisning av insatser ochresultatbedömning föranleder ingen erinran frånutskottets sida.Säker strålmiljöI propositionen anförs (s. 25) att regeringen harför avsikt att besluta om en utredning somskall se över reaktorsäkerheten och strålskyddet vidde svenska kärnkraftverken. Utskottet har inhämtatfrån att utredningen beräknaskunna tillsättas och attutredaren kommer att få i uppdrag att ävenanalysera frågan om terrorhot mot svenskakärnkraftverk mot bakgrund av händelserna i New Yorkden . Mot bakgrund av det anfördafinner utskottet att motion N41 (mp) yrkande 4 börlämnas utan vidare åtgärd i den mån den intetillgodosetts med det anförda.Grundvatten av god kvalitetI propositionen anförs att ansvariga statligamyndigheter har samverkat i arbetet med att säkravattenförsörjningen och skyddet av grundvatten.Utskottet instämmer till stor del i vad somanförts i motion MJ519 (kd) yrkande 8 om behovet avgrushushållningsplaner och om att tillgången pågrundvatten till viss del är beroende av grusåsar. Ipropositionen anförs att isamverkan med geologiska undersökning,och den 13 december 2000har redovisat en rapport angående värdering avgrundvatten- och grusförekomster samt konstgjordgrundvattenbildning. Det framgår av myndigheternasrapport att det finns ett stort behov av att angebåde ekonomiska och icke ekonomiska värden påförnyelsebara naturresurser som grundvatten.Utskottet har inhämtat att rapportangående värdering av grundvatten- ochgrusförekomster samt konstgjord grundvattenbildningför närvarande övervägs inom Miljödepartementet.Ett omfattande arbete pågår när det gällerförberedelser för genomförandet av ramdirektivet förvatten. Insikten om grundvattenförekomsternas värdekan som regeringen anfört göra det lättare förvattenförsörjningens huvudmän (oftast kommunerna)att göra riktiga bedömningar vid intressekonflikter,speciellt i planeringssammanhang. Regeringen avseratt i arbetet med genomförandet av ramdirektivet förvatten närmare behandla frågan om värdering avvatten. saknar många vattentäktertillräckliga skyddsområden, och kunskapen omriskerna för negativ påverkan på grundvattnet ärotillräckliga. Utskottet delar regeringens bedömningatt grundvattnet utgör en långsiktigt mycket viktigdel av landets resurser, vilket innebär attgrundvattenbildningen måste kunna kvantifierassamtidigt som grundvattnets kvalitet måstegaranteras.Beträffande rapporten ,utvärdering av skatteeffekterna (rapport 5077)anförs i propositionen (s. 39) att Naturvårdsverketnyligen har sett över hur skatten på naturgrus harfungerat för att nå miljökvalitetsmålen. Skatteninfördes genom lagen (1995:1667) om skatt pånaturgrus som trädde i kraft den 1 juli 1996.Skatten har enligt rapporten haft effekt påanvändningen av naturgrus och bidragit tillhushållningen med denna resurs.Utskottet delar regeringens uppfattning attarbetet med att minska uttaget av naturgrus och attöka andelen återanvänt material bör fortsätta isamarbete med branschen. Regeringen avser att geSveriges geologiska undersökning (SGU) i uppdrag atttillsammans med berörda intressenter ochsektorsmyndigheter utveckla frivilligaöverenskommelser som fördelar ansvaret för att nådelmålet om minskad naturgrusanvändning och ökadandel återanvänt material . Somregeringen anfört bör i uppdraget bl.a. ingå attutveckla kravspecifikationer och metoder för attavgöra vilka hushållnings- och miljöaspekter som börgälla för användningen av naturgrus och alternativamaterial.Med det ovan anförda tillgodoses i allt väsentligtsyftet med motion MJ519 (kd) yrkande 8. Motionen börlämnas utan vidare åtgärd.Hav i balans samt levande kust och skärgårdVindkraftRegeringen anför att en arbetsgrupp inomRegeringskansliet med anledning av ett förslag frånVindkraftsutredningen (SOU 1999:75) har påbörjat ettarbete med att kartlägga de övergripandeförutsättningarna för lokalisering av vindkraftverktill havs och i fjällen. Arbetsgruppen redovisade ifebruari 2001 en rapport med förslag om hur arbetetskall bedrivas vidare.Regeringen har i ett beslut gettNaturvårdsverket i uppdrag att fullfölja delar avförslagen. I beslutet anges att arbetsgruppenkonstaterat att det finns stora luckor i kunskapernaom vindkraftverks effekter på djur och växter ihavsmiljö. Vidare anges att grundläggandeförundersökningar och pilotstudier bör genomföras isamband med planering och etablering av störrevindkraftsanläggningar. har fått iuppdrag att beskriva naturvårdens intressen avseendeutsjöbankar med ett djup om högst 40 m ochprioritera bankarna med avseende på deras naturvärdesamt belysa vilken ytterligare kunskap som behövsför att från naturvårdssynpunkt bedömaförutsättningarna för en storskalig etablering avvindkraftverk inom olika områden och kostnaderna fördetta. Verket skall också föreslåundersökningsprogram avseende vindkraftsparkerseffekter på naturmiljön. Arbetet skall i vissa delarredovisas och övrigadelar . Det framgår avbudgetpropositionen (s. 30) att övriga förslag frånarbetsgruppen och förslag från den ovan nämndautredningen övervägs av regeringen.Jordbruksminister anförde den 24oktober 2001 i svar på fråga 2001/02:74 omvindkraftsutbyggnaden till havs att erfarenheternaav vindkraftsparker till havs ärbegränsade och att det finns flera obesvarade frågorom påverkan på fiskar och annat marint liv. Det ärockså oklart i vilken utsträckning havsbaseradvindkraft kommer att bli ett hinder för fisketsbedrivande. Dessa frågor måste besvaras innan detgår att ta ställning till om storskaligvindkraftsetablering till havs är ett försvarligtalternativ. Svar på frågorna kräver att ett antalvindkraftsprojekt får komma till stånd för att mandär skall kunna göra grundliga studier aveffekterna. Denna process har påbörjats närregeringen i sitt tillstånd för en vindkraftspark påLillgrund i ställt som villkor attFiskeriverket skall upprätta en plan för ingåendeundersökningar av effekterna på fisk och fiske. Kravpå sådana utredningar kommer enligt frågesvaret attställas även på andra projekt till dess etttillfredsställande kunskapsunderlag samlats in. Ifrågesvaret anförs slutligen att regeringens avsiktär att även i fortsättningen skall ha enledande roll när det gäller att värna fisketsintressen vid utnyttjandet av havsområdena.I avvaktan på resultatet av det arbete som pågårföreslår utskottet att motion MJ420 (m) yrkande 5 omnegativa konsekvenser för svenskt yrkesfiske av enstorskalig vindkraftsutbyggnad längs den svenskakusten lämnas utan vidare åtgärd. Även motionernaMJ484 (s) om konsekvensanalys före utbyggnad avhavsbaserad vindkraft och farhågor för inverkan påfiskbeståndet samt motion MJ529 (c) yrkande 7 omforskning om effekterna på fiske före etablering avhavsbaserade vindkraftverk bör i avvaktan påresultatet av det arbete som pågår lämnas utanvidare åtgärd.Marina skyddsområden m.m.Utskottet har ingen annan uppfattning än vad somframförs i motionerna MJ302 (v) yrkande 7, MJ440(mp) yrkandena 1 och 2 och MJ467 (mp) yrkande 4 omatt inrättandet av akvatiska skyddsområden börpåskyndas.Som anförs i budgetpropositionen (s. 16) kräverhotet mot den biologiska mångfalden i den marinamiljön särskilda åtgärder. och Östersjönskall ha en långsiktigt hållbar produktionsförmågaoch den biologiska mångfalden skall bevaras.Regeringen bedömer att det krävs ytterligareinsatser för att bl.a. skydda värdefullahavsmiljöer, hotade arter, fiskevård och åtgärdermot olje- och kemikalieutsläpp. Särskilt värdefullaområden skall skyddas mot ingrepp och andrastörningar genom att reservat inrättas.Utskottet instämmer i regeringens bedömning (s. 31)att den bekymmersamma situationen vad gällerfiskeresurserna i havet tydliggör behovet av arbetetmed att skapa skyddsområden. Skydds- ochuppväxtområden för fisk är mest akut att åtgärda.Som regeringen anfört är skyddsområdennödvändiga både med hänsyn till bevarandet av demarina miljöerna och för att säkra fiskerinäringensekonomiska förutsättningar. Utskottet instämmer iatt detta bör vara en prioriterad fråga förregeringen.Som regeringen anfört är andelen skyddade områdeni kust- och havsmiljön mycket liten. Det är därförväsentligt att denna andel ökar och att regler ochförvaltningsplaner tillskapas i samarbete mellanberörda parter. Fiskbestånden i såväl befinner sig i många fall utanför säkragränser som bifångster i fisket kan varaett problem för däggdjur och fåglar. Ettintensivt fiske medför dels att tätheten av debeskattade arterna minskar, dels att ålders- ochstorleksstrukturen i bestånden förändras. I likhetmed regeringen anser utskottet att begränsningar avuttaget av fisk är en nödvändig åtgärd. I de falldär det råder osäkerhet om beståndens storlek ellerom hur stor beskattning bestånden tål skallförsiktighetsprincipen tillämpas.Enligt delmål 1 för miljökvalitetsmålet Hav ibalans samt levande kust och skärgård skall senastår 2010 av skyddsvärda miljöer haett långsiktigt skydd. skallytterligare fem områden vara skyddade somreservat och berörda myndigheter skall ha tagitställning till vilka övriga områden i marin miljösom behöver ett långsiktigt skydd (prop. 2000/01:130s. Utskottet anförde vid riksdagsbehandlingenav proposition 2000/01:30 Svenska miljömål delmåloch åtgärdsstrategier (bet. 2001/02:MJU3 s. 73 f.)att den bekymmersamma situationen när det gällerfiskeresurserna i havet tydliggör behovet av detarbete som redan är påbörjat med att skapa marinaskyddsområden och detta arbete bör därförprioriteras och genomföras skyndsamt. I likhet medregeringen anser utskottet att målet uppnås bästgenom en kombination av olika typer av åtgärder somområdesskydd, kunskapsinhämtning och strategier. Deföreslagna åtgärderna för att uppnåmiljökvalitetsmålet är enligt utskottets mening avden karaktären att ett brett samarbete mellannationella myndigheter, regionala och lokalaintresseorganisationer och näringsrepresentanter ärnödvändigt.