bet · GO01JuU27 · 2001-05-29 00:00:00 — tillträde till FN:s konvention ombekämpande av bombattentat av terrorister Utskottets förslag till riksdagsbeslut I detta betänkande behandlar utskottet ettregeringsförslag om att skall godkännaFörenta nationernas (FN) konvention om bekämpande avbombattentat av terrorister. Några förslag tilllagändringar läggs inte fram i propositionen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag. I proposition 2000/01:86 har regeringen() föreslagit att riksdagengodkänner () konvention ombekämpande av bombattentat av terrorister. Inga motioner har väckts med anledning avpropositionen. Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkännerFN:s konvention om bekämpande av bombattentatav terrorister.I propositionen föreslås att skall tillträdaFN:s konvention om bekämpande av bombattentat avterrorister, den s.k.terroristbombningskonventionen.Terroristbombningskonventionen antogs den 15december 1997 av och öppnadesför undertecknande . Sverigeundertecknade konventionen den 12 februari 1998.Den svenska översättningen av konventionen harfogats till betänkandet, se bilaga 2.Inom har en promemoriaupprättats i vilken bl.a. frågorna om hurkonventionen förhåller sig till svensk rätt ochbehovet av författningsändringar analyserats.Promemorian har remissbehandlats. En sammanställningav remissyttrandena finns tillgänglig iJustitiedepartementet (dnr Ju2000/2280).Förslaget i propositionen grundar sig påpromemorian och remissbehandlingen av den.Terroristbombningskonventionen utgör enfortsättning på det arbete för att motverkaterrorism som bedrivits inom FN . Detidigare om terrorism gällerantingen särskilda angreppsobjekt som luftfartyg ochskepp eller avser att skydda vissa kategorier avpersoner som är engagerade i internationellauppdrag. Terroristbombningskonventionen har däremotinte några sådana begränsningar utan har ettgenerellt tillämpningsområde.Konventionen innehåller inte någon definition avterrorism. I stället anges vilka handlingar somskall utgöra brott i konventionens mening. Enligtkonventionen gör den sig skyldig till brott somrättsstridigt och uppsåtligt levererar, placerar,avlossar eller spränger ett sprängämne eller enannan livsfarlig anordning i, in i eller mot enallmän plats, en statlig eller annan offentliganläggning, ett allmänt transportsystem eller eninfrastrukturanläggning om gärningen företas i syfteatt orsaka dödsfall eller allvarlig kroppsskadaeller för att åstadkomma omfattande förstörelse avbl.a. Även försök och medverkan tillsådant brott omfattas av konventionen, liksomgärningar bestående i att någon värvar ellerinstruerar andra att begå sådant brott. Slutligenomfattar konventionen gärningar som består i att enperson på annat sätt bidrar till att en grupppersoner med ett gemensamt syfte begår brott somavses i konventionen.Enligt konventionen skall varje konventionsstatkunna utöva domsrätt beträffande de brott somomfattas av konventionen om brottet har begåtts inomden statens territorium, ombord på ett fartyg somförde den statens flagg eller ombord på ettluftfartyg som var registrerat enligt desslagstiftning när brottet begicks. Varjekonventionsstat skall också kunna utöva domsrättbeträffande brott begångna av en av den statensmedborgare. Vidare får en stat enligt konventionenfastställa att den har domsrätt även i andra fall,t.ex. när brottet har begåtts mot en av den statensmedborgare.I konventionen finns också bestämmelser omutlämning, överförande av en person för utredningm.m., internationell rättslig hjälp i brottmål samtom vilka åtgärder som skall vidtas för att utreda enpersons närvaro i ett land eller för att säkerställahans eller hennes närvaro för åtal eller utlämning.Vidare finns bestämmelser om hur staterna skallsamarbeta när det gäller förebyggande av brott samti vilken utsträckning staterna skall underrättavarandra. Slutligen regleras hur förpliktelsernaenligt konventionen skall fullgöras samt hur tvistermellan två eller flera konventionsstater skalllösas.De handlingar som utgör brott enligt konventionentorde redan vara kriminaliserade enligt svensk rätt,framför allt som våldsbrott eller allmänfarligabrott enligt 3 respektive 13 kap. . I defall företagna handlingar inte utgör självständigabrott kan det i stället bli aktuellt att döma enperson för medgärningsmannaskap, försök ellerförberedelse till brottet. Det kan också bli frågaom medhjälp till brott. I denna del torde det därförinte krävas några lagändringar för att skallkunna leva upp till konventionens krav.Även i fråga om bestämmelserna om domsrättuppfyller svensk lag konventionens krav.Bestämmelserna i 2 kap. 2 och 3 §§ medger svenskdomsrätt i alla de fall där konventionen kräver detoch i så gott som samtliga de fall där enkonventionsstat därutöver får fastställa domsrätt.När det gäller konventionens krav på åtgärder föratt utreda en persons närvaro i ett land ellersäkerställa hans eller hennes närvaro för åtal ellerutlämning finns det ett flertal bestämmelser i densvenska rättsordningen. I 23 och 24 kap.rättegångsbalken finns t.ex. bestämmelser ominledande av förundersökning samt frihetsberövande.Även i 23 § lagen (1957:668) om utlämning för brott(utlämningslagen) finns bestämmelser omfrihetsberövande. Enligt denna paragraf kan den somi annat land är misstänkt, åtalad eller dömd förbrott som kan föranleda utlämning berövas friheten.I polislagen (1984:387) finns bestämmelser omåtgärder som skall vidtas när förundersökning inteinletts. Bland annat skall polisen i fråga om brottsom hör under allmänt åtal bedriva spaning ochutredning. Enligt polislagen får också en polisman,under vissa förutsättningar, omhänderta en personför identifiering. Därtill kommer att fulltut deltar i det internationella polissamarbetet,framför allt inom ramen för EU. får i dessadelar anses uppfylla de krav konventionen ställer.I fråga om utlämning finns det i 6 §utlämningslagen ett absolut förbud mot utlämning förpolitiska brott. Vidare finns det i 4 § lagen(1959:254) om utlämning för brott till ,, och begränsningar vad gällermöjligheterna att utlämna en person för politiskabrott. Dessa bestämmelser är inte förenliga medkonventionens bestämmelser. Regeringen haremellertid i prop. 2000/01:83 tillträdetill om utlämning föreslagitändringar i nu nämnda bestämmelser.Ändringsförslagen har en generell utformning ochinnebär att en begäran om utlämning inte får avslåspå sådan grund om detta skulle strida mot eninternationell överenskommelse som gäller Sverigeoch den stat som ansöker om utlämning. Underförutsättning att bifaller regeringensförslag i prop. 2000/01:83 behövs sålunda inte någralagändringar i denna del.Inte heller i fråga om konventionens bestämmelserom rättslig hjälp och överförande av en person förutredning m.m. behövs några lagändringar eftersomden nya lagen (2000:562) om internationell rättslighjälp i brottmål tillgodoser de krav som kan ställaspå i dessa avseenden.När det gäller konventionens bestämmelser omförebyggande av brott kan det konstateras attSverige, genom säkerhetspolisen, deltar i ettomfattande samarbete och informationsutbyte medandra länders underrättelse-, säkerhets- ochpolisorganisationer i syfte att förebygga ochmotverka förberedelser till terrordåd. Sverigedeltar också i EU:s arbete mot terrorism.Slutligen kan det konstateras att bestämmelserna ikonventionen om underrättelse och tvistlösningöverensstämmer med motsvarande bestämmelser i andrakonventioner som anslutit sig till. De tordeäven i detta fall kunna accepteras.Utskottet konstaterar, mot bakgrund av det ovananförda, att terroristbombningskonventionen ihuvudsak överensstämmer med svensk rätt. I en del,nämligen i fråga om bestämmelserna om utlämning förpolitiska brott, krävs lagändringar. Regeringen hari ett annat ärende som är anhängigt i riksdagenföreslagit sådana ändringar, vilka utskottettillstyrkt.När det gäller frågan om godkännande avkonventionen vill utskottet anföra följande.Utvecklingen har i och för sig gåttmot färre terroristdåd. De dåd som förevarit hardessvärre skördat fler dödsoffer än tidigare åreftersom användningen av sprängämnen och andralivsfarliga anordningar ökat. Enligt utskottet ärdenna utveckling oroande. gällande multilateralarättsakter innefattar inte en tillfredsställandetäckning av sådana handlingar, utan är begränsadetill terroristdåd riktade mot särskildaangreppsobjekt eller vissa kategorier av personer.En mer generell reglering som gäller internationelltbehövs därför. Mot den bakgrunden föreslår utskottetatt godkännerterroristbombningskonventionen.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Bekämpande av bombattentat av terroristerRiksdagen godkänner konventionom bekämpande av bombattentat av terrorister.Stockholm den 29 maj 2001På justitieutskottets vägnarFredrik ReinfeldtFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Fredrik (), (), MärtaJohansson (s), (), (), (), (m),(), (), HelenaZakariasén (s), (), RagnwiMarcelind (kd), (), (), (c) och (). Konventionstexten i översättning tillsvenska