bet · GO01SoU10 · 2001-03-15 00:00:00 — ).Socialdepartementet har upplyst att betänkandet ärunder remissbehandling.Regeringen beslutade att tillsättaen särskild utredare (dir. 2000:65) med uppdrag attgöra en samlad utvärdering av det reformeradetandvårdsstödet och vid behov föreslå förändringarsom leder till att systemet blir effektivare ochmöjligheterna att uppnå reformens syften förbättras.Utredaren skall särskilt utreda förutsättningarnaför att förbättra stödet vid högabehandlingskostnader för i första hand de äldre.Utredaren skall vidare analysera utvecklingen avpriserna för tandvård. Om utredaren finner attprisutvecklingen är oacceptabel skall hon eller hanföreslå åtgärder för att komma till rätta med detta.Utredaren skall vidare göra en bedömning av denframtida kostnadsutvecklingen förtandvårdsersättningen. Ett delbetänkande skallöverlämnas . Där skall bl.a.ingå frågan om förbättringar av skyddet mot högabehandlingskostnader. Uppdraget skall redovisasslutligt senast den 31 mars 2002.För att i första hand förbättra skyddet mot högabehandlingskostnader inom tandvården har regeringeni budgetpropositionen 2000/01:1 (utg.omr. 9, avsn.3.5.3) avsatt ett resurstillskott om 100 miljonerkronor . Regeringen har för avsikt atttillföra samma summa även 2002 och 300 miljonerkronor 2003.Utskottets bedömningI flertalet motioner under detta avsnitt anförs atthögkostnadsskydden inom vård- och omsorgsområdena påolika sätt bör samordnas i syfte att minska denenskildes kostnader. När det först gäller kostnaderför tandvård ser utskottet positivt på att ensärskild utredare tillsatts med uppdrag att göra ensamlad utvärdering av det reformeradetandvårdsstödet och vid behov föreslå förändringarsom leder till att systemet blir effektivare ochmöjligheterna att uppnå reformens syften förbättras.Utredaren skall särskilt utreda förutsättningarnaför att förbättra stödet vid högabehandlingskostnader för i första hand de äldre.Utredaren skall också analysera prisutvecklingen närdet gäller tandvård och föreslå åtgärder omutvecklingen visar sig oacceptabel. Utskottet kan isammanhanget konstatera att tandvårdsområdet hartillförts för samt,enligt regeringen, kommer att tillföras ytterligare100 respektive 300 miljoner kronorför . Beloppen skall i första handanvändas för att förbättra skyddet mot högabehandlingskostnader. Vad gäller högkostnadsskydd iövrigt har såväl Utredningen om läkemedelsförmånensom presenteratförslag på området i sina slutbetänkanden. Utskottetanser mot bakgrund av vad som anförts att riksdageninte bör ta något initiativ med anledning avmotionerna 2000/01:So243 (m), 2000/01:So258 (c),2000/01:So308 (c) yrkande 1, 2000/01:So383 (kd)yrkandena 18 och 19 samt 2000/01:So508 (mp)yrkandena 1 och 3. Ävenmotionerna 2000/01:So336 (mp) och 2000/01:So383 (kd)yrkande 21 avstyrks.När det gäller bidrag för glasögon till barnkonstaterar utskottet att detta är en fråga försjukvårdshuvudmännen. bör således inte tanågot initiativ med anledning av motion2000/01:So518 (c). Motionen avstyrks.TandvårdFlera motionsyrkanden rör utformningen ochtillämpningen av tandvårdsförordningen, bl.a.landstingens förhandsprövning enligt 7 §.I motion 2000/01:So399 av Carlinge Wisberg m.fl. (v)yrkas att regeringen skall ges till känna vad imotionen anförs om besvärsrätt vid tandsanering.Motionärerna anser att bestämmelserna omlandstingens överprövning inte är förenlig med dengrundläggande idén om specialistläkares kompetensatt avgöra behandlingsbehovet. Motionärerna föreslåratt försäkringskassorna skall göraförhandsprövningarna vid tandsaneringar, vilketmedför att den enskilde får rätt att överklagabesluten.I motion 2000/01:So476 av ochGunnel (c) begärs tillkännagivanden tillregeringen om vad i motionen anförs dels om bättrestatistik när det gäller prövning av ansökningar ombyten av tandfyllningar enligt hälso- ochsjukvårdslagen (HSL) (yrkande 1), dels om attSocialstyrelsen bör ge ut allmänna råd omtillämpningen av tandvårdsförordningen avseende bytenav tandfyllningar enligt HSL (yrkande 2), dels om enallmän översyn av tandvårdsförordningen och desstillämpningsföreskrifter (yrkande 3), dels om att itandvårdsförordningen införa en bestämmelse om rättför patienten att medelst förvaltningsbesväröverklaga beslut att avslå tandvårdenligt den öppna hälso- och sjukvårdens avgiftssystemefter prövning enligt 10 § tandvårdsförordningen(yrkande 4). Motionärerna är kritiska till hur 7 §tandvårdsförordningen tillämpas. Förhandsprövningenligt tredje stycket tycks på de flesta håll görasutan undantag. Eftersom det saknas allmänna råd frånSocialstyrelsen har landstingen fria händer attutforma förhandsprövningens detaljer. Det är enligtmotionärerna därför vanligt att ganska omfattandekrav ställs på det skriftliga underlag som skall gesin till . Vidare har läkarkåren bristandekunskaper på området. Landstingens beslut har storekonomisk betydelse för den enskilde, och det finnsmånga exempel på godtycklig och långsam handläggning.En brist i landstingsförbundets statistik överansökningar enligt 7 § tandvårdsförordningen äravsaknaden av redovisning fördelad på antal bifall,avslag och ej avgjorda ärenden. Motionärerna anseratt tandvårdsförordningen och desstillämpningsföreskrifter är i behov av en allmänöversyn. Först och främst bör det dock itandvårdsförordningen införas en bestämmelse om rättför patienten att överklaga landstingens beslut.Samma motionärer begär i motion 1998/99:332 etttillkännagivande om att följa utvecklingen avlandstingens förhandsprövning när det gällertandvård som led i sjukdomsbehandling (yrkande 2).Motionärerna understryker vikten av att man vidförhandsprövningarna inte ifrågasätter diagnosen ochsjälva behandlingen.I motion 2000/01:So373 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförsom en översyn av tandvårdsförordningen. Motionärernaframför i stort sett samma kritik mot tillämpningenav 7 § tandvårdsförordningen som i motion2000/01:So476 ovan. Motionärerna anser att frågan ommöjlighet att överklaga landstingens beslut bör geshögsta prioritet.I motion 2000/01:MJ763 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförsom en utredning angående vårdmöjligheter föramalgamskadade (yrkande 5). Patienter med sjukdomorsakad av amalgam har rätt till tandvård med fullersättning. Endast omkring 200 personer haremellertid fått hjälp med fullständigamalgamsanering . Motionärerna föreslår enutredning av i vilken utsträckning vård avamalgamskadade verkställs samt av vilka eventuellahinder som försvårar tillgången till behandling ochhur de kan överbryggas.Ett antal motioner handlar om amalgam m.m.I motion 2000/01:So280 av ()begärs att regeringen tillsätter en utredning för attutreda amalgamets negativa effekter på hälsan samteventuella behandlingar. Motionären framhåller attmånga människor upplever sig må dåligt av amalgametmedan den vetenskapliga uppfattningen om ämnetsfarlighet är delad.I motion 1998/99:So332 av ochGunnel (c) begärs ett tillkännagivande om attnoga följa och driva på arbetet inom EU för ettamalgamförbud (yrkande 1). Motionärerna anser detpositivt att regeringen säger sig arbeta för att ettamalgamförbud skall genomföras så snart som möjligt.De förutsätter att regeringen noggrant följer ochdriver på arbetet inom EU så att processen inteförsenas ytterligare. I motionen begärs äventillkännagivanden om vad i motionen anförs ominriktningen av för biverkningaroch forskning kring dentala material (yrkande 3)samt om ett obligatoriskt biverkningsregister(yrkande 4). Eftersom myndigheternas attityd harvarit att amalgam inte kan påverka hälsan har mycketfå studier gjorts där man systematiskt studerat vadlågdosexponering för kvicksilver under lång tidbetyder för människors hälsa. Inte heller haramalgamet vägts in i en förklaringsmodell för alladiffusa och svårdiagnostiserade sjukdomar ochsymptom som människor drabbas av . Ettkompetenscentrum har här en stor uppgift, menarmotionärerna. Motionärerna anser vidare attregistrering av biverkningar av dentala materialskall vara obligatoriskt samt att registret börskötas av ett . Vidare begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförs omforskning (yrkande 5). Motionärerna påpekar attForskningsrådsnämnden har framhållit följandeuppgifter som särskilt angelägna för forskare somintresserar sig för amalgam: inventering ochutveckling av diagnosmetoder för ohälsa betingad avamalgam, uppföljning i kontrollerade försök aveffekten av s.k. amalgamsanering, utveckling ochundersökning av alternativa tandfyllningsmaterialsamt studier av sociala och psykologiskakonsekvenser av symptomatiska tillstånd för attutveckla bättre behandlingsstrategier. Motionärernaanser att sådan forskning bör initieras vidkompetenscentrumen. Slutligen begär motionärerna attregeringen skall ges till känna vad i motionenanförs om åtgärder för att minskaläkemedelsanvändningen (yrkande 6). Värk är enligtmotionärerna ett av de många symptom som patienternaanser blir bättre efter amalgamsanering. Alla vägarmåste prövas för att minska sjukligheten och desskostnader. Således måste även amalgamets och andratandlagningsmaterials del i denna sjuklighetutredas, menar motionärerna.I motion 1998/99:So296 av ()begärs tillkännagivanden till regeringen omrapportering av biverkningar för läkemedel, kropps-implantat, dentalimplantat, kosmetika ochlivsmedelstillsatser (yrkande 1), om översyn avregelverk, praxis och procedurer för riskvärderinginom olika myndighetsområden (yrkande 2) samt omförsök till lösning av den medicinskvetenskapligakontroversen om amalgam (oral galvanism) (yrkande3). Motionären anför att ()har haft regeringens uppdrag att genomföra vissaaktiviteter rörande oral galvanism m.m. FRN föreslogbl.a. ett enhetligt system för rapportering avbiverkningar från läkemedel, kroppsimplantat,dentalimplantat, kosmetika och livsmedelstillsatser.Vidare ansåg FRN att systemet med olika regelverk,praxis och procedurer för de nämnda områdena, liksomför kemikalier i miljö och för radioaktivitet, börses över. FRN tog även upp möjligheterna till envetenskaplig medling mellan forskargrupper med olikauppfattning om oral galvanism och amalgametseffekter.I motion 1998/99:So441 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om att påskyndaavvecklingen av amalgam (yrkande 1). Motionärernaanser att det inte finns några skäl att avvakta eneventuell ändring i EU:s direktiv utan att miljö- ochhälsoskäl talar för ett amalgamförbud.I motion 2000/01:So489 av () begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförs om behovetav ökad kunskap om amalgamsanering inom hälso- ochsjukvården samt tandvården. Motionären anför att detbehövs ytterligare forskning för att bringa klarheti effekterna av amalgamsanering och att det ärangeläget att forskningsmedel ställs till förfogandehärför.Tidigare behandling och pågående arbeteEnligt 17 § första stycket tandvårdslagen (1985:125)får regeringen meddela ytterligare föreskrifter omtandvården som behövs till skydd för enskilda ellertandvårdens bedrivande i övrigt.Regeringen har, med stöd i denna delegation,beslutat tandvårdsförordningen (1998:1338).Enligt 7 § tandvårdsförordningen (1998:1338) gällerbestämmelserna i hälso- och sjukvårdslagen omvårdavgifter inom öppen hälso- och sjukvård för densom i samband med långvariga sjukdomssymtom får sinatandfyllningar utbytta som ett led i medicinskrehabilitering. Detta gäller dock endast om utbytetsker med anledning av en utredningsplan och som ettled i en behandlingsplan som upprättats underledning av en läkare med specialistkompetens inomett område med anknytning till något eller några avpatientens symtom. Utrednings- och behandlingsplanenskall innan åtgärderna påbörjas ges in tilllandstinget för en bedömning av förutsättningarnaför de föreslagna åtgärderna.I betänkande 1999/2000:SoU1 behandlade utskottetmotionsyrkanden om landstingens förhandsprövning avbehandlingsförslag (s. 66). För att patienten skallfå en adekvat vård var det enligt utskottetnödvändigt att inriktningen och omfattningen avbehandlingen bedöms av läkare och tandläkare mederforderlig kompetens inom det landsting som ärkostnadsansvarigt för vården. Utskottet erinrade omatt utbyte av tandfyllningar skall kunna ske som ettled i en medicinsk behandling utan att detföreligger ett säkerställt samband mellansjukdomsyttring och fyllningar. Utskottet förutsatteatt regeringen noga följer effekterna av systemetmed förhandsprövning samt vid behov föreslår deändringar som bedöms erforderliga. Motionernaavstyrktes (res. m respektive v + mp). Riksdagenföljde utskottet (rskr. 1999/2000:93).Riksförsäkringsverket har, på regeringens uppdrag,följt och analyserat effekterna av det reformeradetandvårdsstödet. Uppdraget redovisades irapporten av det reformeradetandvårdsstödet - 1999, det första året.I uppdraget för den tidigare nämnda utredningen somskall göra en utvärdering av tandvårdsreformen m.m.ingår även att se över bestämmelserna om tandvårdsom ett led i en sjukdomsbehandling och hur detillämpas samt vid behov föreslå ändringar (dir.2000:65).Av regleringsbrevet för avseendeSocialstyrelsen framgår att i samrådmed skall göra en uppföljning avbl.a. de nya bestämmelserna om tandvård som ett ledi en sjukdomsbehandling under en begränsad tid.Uppföljningen skall bl.a. avse tillämpningen av deaktuella bestämmelserna i tandvårdslagen ochtandvårdsförordningen samt innehållet i den vård somges. Uppdraget skall redovisas senast den 1september 2001.Som en följd av regeringens förslag om reformerattandvårdsstöd slopades tandvårdsersättning föramalgamfyllningar . I proposition1997/98:112 Reformerat tandvårdsstöd konstateraderegeringen att det inte var möjligt att omedelbartförbjuda användningen av amalgam inom den svenskatandvården men att det inte förelåg något hinder motatt utforma ersättningsreglerna så att användningenav amalgam inte onödigt stimuleras (s. 26).Regeringen beräknade tidigare att kunna införa ettförbud mot användningen av amalgam senast fr.o.m.2001. Regeringen bedömde att ett sådant förbudskulle kunna införas mot bakgrund av ett föreslagettillägg till EU-direktivet om medicintekniskaprodukter (93/42/EEG). Enligt budgetpropositionenför 2001 (prop. 2000/01:1) har tillägget emellertidslutligen fått en sådan utformning att det troligeninte blir möjligt att införa ett förbud med stödhärav. Dessutom har EU ingått avtalmed andra länder om medicintekniska produkter ochsådana avtals betydelse måste utredas. Regeringenundersöker möjligheterna att förbjuda amalgam avmiljöskäl, anförs det i budgetpropositionen(utg.omr. 9, avsn. 3.5.3).Enligt uppgift från pågår arbeteinom EU med att ändra det s.k.begränsningsdirektivet. Kvicksilver är ett av ämnenasom prioriteras. kommer att driva på arbetetmot ett förbud mot bl.a. amalgam.Regeringen har överlämnat proposition2000/01:65 Kemikalie-strategi för Giftfri miljö tillriksdagen. Som ett av fem delmål för att nå engiftfri miljö anges att nyproducerade varor skall,så långt det är möjligt, vara fria från vissa ämnen.Detta gäller bl.a. kvicksilver från år 2003.Regeringen avser att inom EU på olika sätt verka föratt regler införs som förbjuder användningen av deämnen som omfattas av delmålet. I propositionenbeskrivs också nationella strategier för att nådelmålet.I betänkande 1997/98:SoU25 Reformerat tandvårdsstödbehandlade utskottet propositionen 1997/98:112 samtmotionsyrkanden om bl.a. amalgam (s. 60-66). Ibetänkandet avstyrktes bl.a. yrkanden om att frågorrörande amalgam och tandvård skall bli föremål förutredningar. Mot bakgrund av att dessa frågor varitföremål för flera omfattande studier och utredningarunder senare år fann utskottet det inte påkallat mednågot initiativ från (res. mp).I betänkandet avstyrktes vidare motionsyrkanden omforskning på området. Utskottet vidhöll sin tidigareinställning att forskning om dentala material ochderas påverkan på människors hälsa är angelägen.Utskottet hänvisade till betänkande 1996/97:SoU6,vari konstaterats att omfattande forskning pågick påområdet. Utskottet anförde vidare att forskning inomområdet också har bedrivits av samt att Forskningsrådsnämndennyligen sammanställt forskningsresultat kringamalgamfrågan.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1997/98:289).I budgetpropositionen (prop. 2000/01)avsattes sammanlagt förekonomiskt stöd till olika förtandvårdsrelaterade frågor (utg.omr. 9, avsn.3.6.1). För två för sällsyntamedicinska och odontologiska tillstånd avsattes 8miljoner kronor. avsattes till enutvärdering av verksamheten vid Metallbiologisktcentrum i . Resterande medel, 4 miljonerkronor, avsattes till det nybildadekunskapscentrumet för dentala material som inrättatsinom . En referensgrupp har bildatsmed representanter för tandläkare, tandtekniker,landstingen och Tandvårdsskadeförbundet.Sammanfattningar i form av kliniska riktlinjer skalltas fram efter förslag från referensgruppen (avsn.3.5.3).Socialstyrelsen har inrättat ett biverkningsregisterför dentala material. Driften av registret sköts avOdontologiska fakulteten i . Registret omfattarsåväl lokala biverkningar i munhålan som generellabiverkningar. Läkare, tandläkare och tandhygienistersom misstänker att det finns ett samband mellan ettdentalt material och en biverkning kan rapporteradet till registret.Forskningsrådsnämnden () har haft regeringensuppdrag att genomföra vissa aktiviteter i syfte attskapa överblick över samt fördjupad kunskap om deeventuella hälsoeffekterna av kvicksilver frånamalgam (oral galvanism). Uppdraget redovisades iapril 1998. För en sammanfattning av rapportenhänvisas till betänkande 1997/98:SoU25 s. 64 f.Utskottets bedömningI flera motioner framförs kritik mot utformningenoch tillämpningen av tandvårdsförordningen när detgäller landstingens förhandsprövning avbehandlingsförslag. Utskottet konstaterar attutredningen som har i uppdrag att göra enutvärdering av tandvårdsreformen bl.a. skall se överbestämmelserna om tandvård som ett led i ensjukdomsbehandling. Utredningen skall belysa hurbestämmelserna tillämpas och vid behov föreslåändringar. Vidare skall i samråd medLandstingsförbundet göra en uppföljning av sammabestämmelser. Enligt utskottet får därmed motionerna1998/99:332 (c) yrkande 2, 2000/01:So373 (fp),2000/01:So399 (v), 2000/01:So476 (c) yrkandena 1-4samt 2000/01:MJ763 (mp) yrkande 5 anses i huvudsaktillgodosedda.Frågor rörande amalgam och dess effekter på hälsanhar varit föremål för flera studier och utredningarunder senare år. Omfattande forskning inom områdethar också bedrivits. Ett för dentalamaterial har vidare skapats inom Socialstyrelsen.Utskottet anser inte att det är påkallat med någotinitiativ från sida med anledning avmotionerna 1998/99:So296 (fp) yrkandena 2 och 3,1998/99:So332 (c) yrkandena 3, 5 och 6,2000/01:So280 (m) samt 2000/01:So489 (s).Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att deti och på EU-nivå pågår ett aktivtarbete mot att införa ett förbud mot kvicksilver ochamalgam. Utskottet utgår från att kraftfullaåtgärder med detta syfte vidtas även utan någotinitiativ från . Motion 1998/99:So332 (c)yrkande 1 får anses delvis tillgodosedd och avstyrksdärmed. Detsamma gäller motion 1998/99:So441 (mp)yrkande 1.När det gäller biverkningsregister finner utskottet inteanledning till ändring av nuvarande system.Motionerna 1998/99:So296 (fp) yrkande 1 och1998/99:So332 (c) yrkande 4 avstyrks.LäkemedelI motion 1998/99:So423 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om att se överLäkemedelsverkets uttag av avgifter för registreringav läkemedel från läkemedelsindustrin ochläkemedelsimportörer (yrkande 10).I motion 1998/99:So206 av ()begärs ett tillkännagivande om livsviktigaläkemedel. När ett läkemedelsföretag väljer attavregistrera ett läkemedel på grund av dåliglönsamhet finns enligt motionären två utvägar. Denena är att företaget fortsätter att producera medletmen säljer det på s.k. licens. Den andra är attApoteket tar upp produktionen av läkemedlet,vilket emellertid är en dyrbar lösning. Motionärenanser därför att man vid registrering av livsviktigaläkemedel för kronisk användning bör kopplaregistreringen till ett åtagande frånläkemedelsindustrins sida. Åtagandet innebär ettansvar att sörja för att de patienter somförskrivits läkemedlet och som använder det vidtidpunkten för avregistreringen skall kunna fåmedlet så länge behov föreligger och andrabehandlingsalternativ visat sig mindre lämpliga.Läkemedelslagstiftningen bör kompletteras på dennapunkt, sägs det i motionen.I motion 1998/99:So253 av ()begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad imotionen anförs om kontrollen av biokemiska reagensav animaliskt ursprung. Motionären redogör för endel av föreskrifterna rörande godkännande ochkontroll av biokemiska reagens av animalisktursprung. Såväl framställning som import av sådanareagens kan bedömas utifrån ett otal aspekter.Gränsdragningsproblem, bl.a. avseende ansvarigmyndighet, är snarare regel än undantag. Motionärenanser därför att regelverket bör bli föremål för enutredning med syfte att åstadkomma förenklingar utanatt säkerheten därmed eftersätts.Nio motioner rör beroendeframkallande läkemedel.I motion 1998/99:So258 av m.fl. (v)yrkas att hos regeringen begär attSocialstyrelsen får i uppdrag att utredaläkemedelsföretagens ansvar för sina produkter(yrkande 4). Motionärerna anser att deläkemedelsföretag som marknadsför och säljerläkemedel med beroendeframkallande verkan böråläggas att solidariskt anslå medel till en fond somanvänds till information om dessa läkemedel samttill stöd åt personer som drabbats avläkemedelsberoende.I motion 2000/01:So320 av () yrkasatt begär att regeringen i lämplig lageller författning reglerar läkarnas plikt attinformera patienten i vilken utsträckning ettläkemedel är beroendeframkallande. Vidförskrivningen till patienten bör det krävas attläkaren även noggrant informerar om läkemedletsbiverkningar, sägs det i motionen.I motion 2000/01:So413 av () yrkasatt begär att regeringen tillsätter enutredning i syfte att komma med förslag tillinsatser för att stödja läkemedelsmissbrukare.Enligt motionären behövs en genomgripande belysningav problemet, exempelvis genom inrättandet avsärskilda centrum runt om i landet med uppgift attstödja människor som fastnat i läkemedelsmissbruk.I motion 2000/01:So341 av Per () begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs ombehovet av lagstiftning för att sjukvården iförekommande fall skall kunna beslagtanarkotikaklassad medicin. Motionären påpekar att detinte finns någon lagreglering avseende hanteringenav narkotikaklassad medicin i samband med enpatients dödsfall. Läkemedlet tillfaller dödsboet,vilket medför att anhöriga kan missbruka ellerförsälja läkemedlet.I motion 1999/2000:So226 av m.fl.(fp) begärs att regeringen skall ges till känna vadi motionen anförs om läkemedelsberoende (yrkande20). Läkemedelsepidemiologiska nätverket (NEPI) harfått avbryta en påbörjad studie över omfattningen avläkemedelsberoende. Motionärerna anser det angelägetatt studien genomförs, för att därmed kunna bedömahur allvarligt problemet är och hur stortvårdbehovet är.I motion 1998/99:So461 av m.fl.(fp) begärs ett liknande tillkännagivande omläkemedelsberoende (yrkande 19).I motion 1998/99:So372 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om åtgärder för attförhindra läkemedelsmissbruk och illegal försäljningav beroendeframkallande läkemedel (yrkande 4).Motionärerna anser att ett förbättrat samarbetemellan apotekspersonal och läkare kan bidra till ettminskat missbruk av läkemedel. De föreslår därför enändring i lagstiftningen om tystnadsplikt för dessayrkesgrupper. För att förhindra att en patient genomrecept från flera olika läkare skaffar sig storamängder beroendeframkallande läkemedel för egetmissbruk eller för illegal försäljning, bör manenligt motionärerna införa ett s.k. "smart card" sompatienten måste visa upp vid köp av dessa slagsläkemedel. På kortet lagras uppgifter om vilkaberoendeframkallande läkemedel patienten har ochvilken läkare som förskrivit dem.I motion 2000/01:So259 av () begärsett tillkännagivande till regeringen om vad imotionen anförs om behovet av ett centralt registeröver människors läkemedelsuttag.