bet · GO01UbU13 · 2001-04-05 00:00:00 — Förkompetensutvecklingen har särskilda medel avsatts.Skolverket har i regleringsbrevet ocksåfått i uppdrag att, i samråd med berörda myndigheteroch organisationer, kartlägga förekomsten av rasism,etnisk diskriminering, sexuella trakasserier,homofobi och könsrelaterad mobbning i skolan.Skolverket skall vidare analysera och tillregeringen redovisa vilka insatser som i övrigtbehöver vidtas. Uppdraget skall avrapporteras senastden 1 november 2002.Under de tre närmaste åren satsar regeringensammanlagt för att inomvärdegrundsområdet bredda och höja skolansvetenskapliga kunskapsbas och kompetens samt göraforskningen mer tillgänglig för skolan. Göteborgsuniversitet respektive i samverkanmed /har tilldelatsprojektmedel för verksamhet inom skol-området somvärdegrundscentra. Dessa två värdegrundscentrastartade sin verksamhet i december 2000.Nya kursplaner för respektivegymnasieskolan har tagits fram i historia ochsamhällskunskap under 1999-2000. I de nyakursplanerna för såväl grund- som gymnasieskolan hardemokrati och demokratifrågorna som allmäntförhållningssätt och som inslag isamhällsorienterande studier betonats.Förslag om att etik och moral skall ingå i ettnytt kärnämne i gymnasieskolan har lämnats av enarbetsgrupp inom i enpromemoria . Det nya kärnämnet bildasgenom att de nuvarande kärnämnena samhällskunskapoch religionskunskap förs samman. Vissa mål frånämnet historia tillförs. Arbetsgruppen anser ocksåatt bild- och mediekunskap bör ingå. Syftet är attge alla elever möjligheter att förvärva och utvecklaen omvärldskunskap och medborgarkompetens som byggerpå etik och moral som grund för konfliktlösning samtemotionell och social kompetens. Arbetsgruppenspromemoria har överlämnats till Gymnasiekommittén2000 enligt tilläggsdirektiv (dir. 2001:8) för attbehandlas inom ramen för kommitténs uppdrag attutreda och lämna förslag till en framtida utformningav gymnasieskolans utbud av studievägar. Kommitténskall slutföra sitt arbete senast den 30 april 2002.När det gäller har i de revideradekursplanerna i de samhällsorienterande ämnenabetonats vikten av att tala om värdefrågor i sambandmed undervisning om samlevnad och relationer,människosyn och språkbruk.FörskoleverksamhetFolkpartiet framhåller i motion 1999/2000:Ub294yrkande 4 att chefer för förskolan skall varapedagogiska ledare. Lön och andra villkor måste sesöver. I yrkande 5 samma motion uttalas attförskolornas arbete med barnen skall ske i närasamarbete med föräldrarna. Samarbetet mellanföräldrar och personal skall ständigt utvärderas ochförskolan skall vara tydligare i fråga om mål,innehåll och arbetsform.Enligt motion 1999/2000:Ub303 (s) bör regeringentillsätta en utredning för att belysa hur de olikaverksamhetsformerna inom förskoleverksamheten kankomma att utvecklas för att ocksåinnefattas av samma läroplan.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.I 1998 års läroplan för förskolan (Lpfö 98) finnsingen reglering som är särskilt riktad till cheferför förskolan. Ansvaret för läroplanens mål är istället riktade till alla som arbetar i förskolanrespektive till arbetslagen. I skollagen (2 a kap.)regleras kommunernas ansvar för erbjudande avförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. I kapitlets3 § anges de närmare kvalitetskrav som ställs påförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Iparagrafens andra stycke anges som krav förbedrivande av förskoleverksamhet och skolbarnsomsorgatt det skall finnas personal med sådan utbildningeller erfarenhet att barnens behov av omsorg och engod pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. anförde i sitt betänkande om läroplanenför förskolan är ledningen av förskolan en fråga förkommunala beslut och har därför inte regleratscentralt (bet. 1997/98:UbU16 s. 11). Utskottet ärinte berett att föreslå att bestämmelser om ansvarför en förskolechef införs i läroplanen. Samarbetetmed föräldrarna till barnen på förskolan ingår somen viktig del av förskolepersonalens arbete.Riktlinjer för detta samarbete finns i läroplan förförskolan (Lpfö 98). Den framtida organisationen ochutvecklingen av de olika verksamhetsformerna inomförskoleverksamheten är frågor som behandlas avSkollagskommittén (dir. 1999:15). Enligt utskottetsmening finns det inte anledning att föregripa dennautredning.Läroplaner, timplaner och kursplanerÄmnesfrågor av övergripande karaktärKristdemokraterna framhåller i motion 2000/01:Ub316yrkande 11 att praktiska ämnen bör få en merframskjuten plats i skolan. Om skolan blir alltförteoretisk kan inlärningen hämmas för många elever.Teori och praktik behöver varvas under helaskoldagen för att ge såväl stimulans för alla sinnensom omväxling i skolvardagen. I yrkande 31, sammamotion, behandlas behovet av uppföljning ochutvärdering av tidsutrymmet för blockämnen och förpraktisk-estetiska ämnen. Motionärerna anser attsystemet med blockbetyg är olyckligt då det uppståren risk för att vissa ämnen ges för lite tid.Regeringen bör återkomma med förslag om hur depraktisk-estetiska ämnena kan förstärkas.Folkpartiet framhåller i motion 2000/01:Ub225yrkande 3 att den enskilde eleven har rätt att läsai en takt som passar för hans eller hennesindividuella förutsättningar. föreslårdärför att lärare i senare år skallkunna dela in eleverna i olika undervisningsgruppervissa timmar beroende på elevens intresse för ämnetoch behov av stöd. Allmän kurs skall ge alla eleverförutsättningar att nå betyget Godkänd men den skalläven ge möjligheter att nå högre betyg. Särskildkurs skall gå fortare fram och sikta mot de högrebetygsstegen. Samma krav på de olika betygsnivåernaskall gälla i allmän respektive särskild kurs ocheleverna skall ha möjlighet att byta mellankurserna. En satsning på läsning inom skolan medmöjlighet till en kraftig lokal prioritering avbaskunskaper föreslås i motion2000/01:Ub227 yrkande 2. Enligt partiet visarstudier att många elever har alltför grundakunskaper i läsning och skrivning.I motion 2000/01:Ub291 (m) begär motionärerna attregeringen skall ge i uppdrag attrevidera läroplanen för grund- och gymnasieskola.Enligt motionärerna måste skolan i den tidigaredelen av undervisningen i den obligatoriska skolaninförliva kunskapen om bioteknik och genteknik. Dåfrågorna är av tvärvetenskaplig natur bör skolämnensom religionskunskap, filosofi, biologi, kemi ochteknik behandla gentekniken med sina metoder.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Utskottet delar uppfattningen att de praktiska ochestetiska ämnena är en viktig del av helheten iskolan. Dessa ämnen är betydelsefulla för attutveckla olika delar av elevernas personlighet ochintressen. Utskottet är dock inte berett atttillstyrka en utökning av antalet timmar i dessaämnen. Skolans möjligheter att organiseraundervisningen efter lokala behov och intressen ärstora. Utskottet vill i sammanhanget peka på denfemåriga försöksverksamhet, där arbetet igrundskolan skall få organiseras utan en nationelltfastställd timplan, som inletts under hösten 2000.Enligt grundskoleförordningen (5 kap. 5 §) skallsärskilt stöd i första hand ges inom den klass ellergrupp som eleven tillhör. Om det finns särskildaskäl får dock styrelsen, efter samråd med eleven ochdennes vårdnadshavare, besluta att sådant stöd skallges i en särskild undervisningsgrupp. Utskottetanser inte att eleverna, utöver den angivnamöjligheten, skall kunna indelas iundervisningsgrupper.Översyn av kursplanerna för ochgymnasieskolan sker fortlöpande. I grundskolanskursplaner för ämnena biologi, fysik, kemi,samhälls-kunskap och religionskunskap finnsformuleringar som tydliggör att skolan i sinundervisning skall sträva efter att elevernaerhåller kunskaper om nya tekniker, uppfinningar ochprodukter, hur dessa produkter på olika sätt användsav människan och därvid påverkar naturen, lokalt ochglobalt. Vidare skall eleverna på olika sättutveckla förståelse av grundläggande existentiellaoch etiska synsätt och kunna använda sin förståelsevid egna ställningstaganden. Skolan har således ettansvar för att nya kunskapsområden införlivas iskolan och att eleverna utvecklas så att de harmöjlighet att göra ställningstaganden inom olikaämnen. Att skolan har en uppgift att arbetaämnesövergripande framgår bl.a. av läroplanen fördet obligatoriska skolväsendet m.m. (Lpo 94 avsnitt2.2).Timplanens avskaffandeCenterpartiet föreslår i motion 2000/01:Ub239yrkande 8 att den centrala timplanen avskaffas ochanför att det är målen och inte antalet timmar somskall utgöra grunden för den likvärdigautbildningen.Folkpartiet förordar i motion 2000/01:Ub225yrkande 13 att timplanen skall avskaffas.Skolan skall i stället, utifrån den enskilde elevensbehov och förutsättningar, avgöra hur mycketundervisning eleven behöver i olika ämnen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Utskottet vill , liksom tidigare, betona viktenav att skolan, i enlighet med gällande föreskrifter,arbetar på ett sådant sätt att varje elevs resultatoch skolsituation ständigt följs. Målstyrningeninnebär att det skall finnas möjligheter till enflexibel lösning av pedagogiska insatser förenskilda elever och för grupper av elever. Iförsöksverksamheten med avskaffad timplan igrundskolan blir frågan om individuell planering förenskilda elever ännu mer betydelsefull. Utskottetanser att det är mycket viktigt attförsöksverksamheten genomförs och att det sker enutvärdering av denna innan ett eventuellt beslut tasom avskaffande av timplanen.Undervisning i historia, religionskunskap,svenska samt om demokratiI motion 2000/01:Ub313 (m) yrkande 1 påpekas atthistorieundervisningen i börkvalitetssäkras. Utvärdering av undervisningenskvalitet och omfattning, liksom av elevernaskunskaper, bör ske kontinuerligt på nationell nivå,exempelvis genom nationella prov. I yrkande 3, sammamotion, framhålls önskvärdheten av att fastställakvantitativa miniminormer förhistorieundervisningen.Kristendomens ställning i religionsämnet tas upp iKristdemokraternas motion 2000/01:Ub316 yrkande 3.Här framhålls att religionsämnet har ett särskiltansvar för förmedling av vårt kristna kulturarv.Detta gäller såväl för att kunna diskuteravärdegrunden och etiska frågor som för att kunnajämföra med och förstå andra kulturer ochreligioner.I motion 2000/01:Kr288 (kd) yrkande 1 föreslås att kursplanen isvenska skall innehålla målet att eleverna lär siganvända ett vårdat språk i tal och skrift. Vikten avett vårdat språk anges inte i kursplanen försvenska. Som mål att sträva mot anges endast atteleven "kan analysera, bearbeta och förbättra sittspråk både självständigt och i samarbete med andra".I yrkande 2 i samma motion föreslås att kursplanen isvenska på gymnasieskolan skall kompletteras så attdet framgår att det är skolans ansvar att varje elevkan uttrycka sig vårdat i tal och skrift.Miljöpartiets motion 2000/01:K401 yrkande 5 talarför mer undervisning och ämnesutrymme för demokratigenom hela skoltiden.I motion 2000/01:Ub302 (s) föreslås attmedlingsverksamhet införs i svenska skolor. Skolanskall ges förutsättningar att främja barns ochungdomars demokratiska kompetens. I engelska skolorär medling en vanlig metod för att uppnå detta.Metoden bygger på att eleverna sätter sig ner ochdiskuterar fram olika lösningar på de konfliktereller problem som uppstått. Även motion2000/01:Ub330 (s) tar upp utbildning i demokrati.Motionärerna menar att, då valdeltagandet blandförsta- och andragångsväljarna har minskat väsentligt, bör ökad undervisningges i demokrati i allmänhet och i rösträtt isynnerhet.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.I den mål- och resultatstyrda skolan finns en storfrihet vad gäller hur undervisningen i skolanutformas. Undervisningen skall dock utformas på ettsådant sätt att målen i kursplanerna för respektiveämne kan uppnås. Hur väl skolan lyckas i dennamåluppfyllelse är inte bara en fråga om den tid somvarje ämne har till sitt förfogande. Gällande deämnen som ingår i samma ämnesblock finns det enuppenbar möjlighet att arbeta ämnesövergripande. Föratt tillse att skolorna klarar de mål som satts uppför skolan har skolhuvudmannen ett stort ansvar vadgäller att utföra uppföljning och utvärdering avskolans resultat. Som tidigare uttalats anserutskottet att systemet med kvalitetsredovisningtillsammans med den nationella kvalitetsgranskningenutgör ett tillräckligt kontrollsystem. Utskottetanser att det saknas skäl attinitiera en närmare granskning eller att förorda ettinförande av nationella prov gällande ämnet historia.Utskottet har tidigare behandlat yrkanden omreligionskunskap med liknande innehåll (bet.1999/2000:UbU15 s. 30. f.). Utskottet anser, nuliksom tidigare, att yrkandet tillgodoses genomgällande kursplaner.Vikten av att alla elever lär sig att använda ettvårdat språk i tal och skrift inom ramen förundervisningen i ämnet svenska har utskottettidigare behandlat i betänkande 1998/99:UbU11 (s.30). Utskottet instämde då med motionärerna i frågaom vikten av att alla elever lär sig att använda ettvårdat språk i tal och skrift inom ramen förundervisningen i ämnet svenska. Det är dock inte enuppgift som rör enbart ämnet svenska. För att nåframgång krävs ett nära och förtroendefulltsamarbete mellan vuxna och unga i skolan ochberedskap hos de vuxna att reagera på dåligtspråkbruk.Skolans ansvar för utbildning i demokrati framgårav såväl läroplanen som kursplanerna. Demokrati ärdock inte ett eget ämne i . Vikten av atteleven förstår demokratins grunder och ettdemokratiskt förhållningssätt finns i kursplanernasom mål för flera ämnen. Utskottets mening är att degällande kursplanerna i allmänhet och kursplan ochtimplan för ämnet samhällskunskap i synnerhet gerutrymme för undervisning i demokrati. De närmareformerna för lärande och undervisning är enangelägenhet för lärare och skolledning i samråd medeleverna.Hem- och konsumentkunskapI flera motioner begärs ökad timtid för ämnet Hem-och konsumentkunskap. Ämnet hem- ochkonsumentkunskap bör, enligt motion 1999/2000:Ub216(s) ges ökat utrymme. Syftet är att stärka ungamänniskors ställning och beredskap som medvetnakonsumenter. Ett ökat antal timmar för ämnet hem-och konsumentkunskap föreslås i motion1999/2000:Ub282 (s) yrkande 1. Motion1999/2000:Ub306 (s) framhåller behovet av att utredavilka konsekvenser det minskade antaletundervisningstimmar i hem- och konsumentkunskap haftför barns och ungdomars matvanor samt vilkamöjligheter det finns att låta alla ungdomar igymnasieskolan få undervisning i hemkunskap.Kvalitetsgranskning och utvärdering av hemkunskapi tas upp i motion 1999/2000:Ub804 (m)yrkandena 1 och 2. Enligt motionärerna är detönskvärt att det sker en kvalitetsgranskning ochutvärdering av hemkunskap i vad gällerinnehåll, lärarkompetens, metoder, utrustning ochlokaler. I yrkande 3 i samma motion pekas på viktenav hemkunskap i gymnasieskolan.I motion 1999/2000:Ub210 (c) yrkande 1 framhållsvikten av undervisning i hemkunskap som nationelltämne inom både grundskola och gymnasieskola. Enligtyrkande 2 i samma motion finns det ett klart sambandmellan målsättningar, handlingsplaner ochverkligheten i vardagen. Ämnet hemkunskap haralltför få timmar till sitt förfogande, vilketmedför svårigheter att nå målen. I yrkande 4 i sammamotion föreslås att ett nationellt centrum förhemkunskap inrättas. Detta motiveras enligtmotionärerna av att ämnesinstitutionerna vid de treorter där hemkunskapslärare utbildas ärde utbildningscen-trum för ämnet de en gång varit. Vidare finns ettbehov av att synliggöra hemkunskapens potential attarbeta utifrån värdegrunden och uppfylla läroplanensmål samt behov av en kritisk granskning och att medett vetenskapligt förhållningssätt bedrivautvecklingsarbete och kompetensutveckling.Motionären föreslår i motion 2000/01:Ub300 (s)yrkande 1 att regeringen låter utreda vilkakonsekvenser det minskade antaletundervisningstimmar i hemkunskap haft för barns ochungdomars matvanor.I motion 2000/01:Ub802 (s) yrkande 1 framhålls atthemkunskapens handlingsinriktade kunskaper har singivna plats i . I yrkande 3 i sammamotion förordas att ämnet ges ett ökat antal timmar.Mer tid till ämne hem- ochkonsumentkunskap förordas även i motion2000/01:Ub271 (m) yrkande 1. Motionärerna framhålleratt de praktiska momenten är tidskrävande och harstor betydelse för inlärningen.I motion 2000/01:Ub241 (c) yrkande 1 uttalas attantalet undervisningstimmar i ämnet hem- ochkonsumentkunskap i bör utökas. Enligtyrkande 4 i samma motion bör en kortare utbildning iatt sköta ett hem införas. Motionärerna klargör attdet utöver yrkesutbildningarna inte finns någonvidareutbildning i att sköta ett hem . I motion2000/01:Ub804 (c) yrkande 1 föreslås en utökning avämnet hem- och konsumentkunskap i ochatt ämnet blir obligatoriskt i gymnasieskolan.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Utskottet anser , liksom tidigare, att hem- ochkonsumentkunskaps-undervisning har en viktig plats igrundskolan och att ämnet skall ge både praktiskaoch teoretiska kunskaper. Kunskaper om sambandenmellan livsstil, mat, hälsa och miljö har storbetydelse för folkhälsan och folkhushållet ochundervisningen i hemkunskap skall ge vidarekunskaper. Regeringen fastställde den 2 mars 2000nya kursplaner för alla ämnen i . De nyakursplanerna gäller fr.o.m. den 1 juli 2000.Ändringarna innebär att ämnet hemkunskap fått entydligare inriktning mot konsumentkunskap. Ämnetsnamn har i enlighet med detta ändrats till hem- ochkonsumentkunskap. Det är skolhuvudmannen ochskolorna som har ansvaret för att en konkretiseringav de nationella målen görs. Det ankommer därefterpå lärare och elever att gemensamt planera ochgenomföra undervisningen i syfte att nå denationella målen. För att tillse att skolorna klararde nationella kraven har skolhuvudmannen ett stortansvar vad gäller att utföra uppföljning ochutvärdering av skolans resultat. Med hänvisning tilldetta och den försöksverksamhet med avskaffadtimplan som genomförs i ett antalkommuner avstyrker utskottet yrkandena om ämnet hem-och konsumentkunskap. Utskottet finner inteanledning att förorda att ett nationellt centrum förhemkunskap inrättas eller att en särskildkvalitetsgranskning och utvärdering av ämnethemkunskap i skall utföras.Idrott och hälsaKristdemokraterna anför i motion 2000/01:Ub316yrkande 12, om idrottens betydelse för barnsutveckling, att teori och praktik behöver varvasunder skoldagen för att ge såväl stimulans för allasinnen som omväxling i skolvardagen. Idrottenspositiva betydelse för teoretisk inlärning finnsklart påvisad. Ämnet idrott och hälsa har utökats itid i skolan, men fått fler teoretiska inslag.Skolan ansvar att ge barn och ungdomar ettbestående intresse för regelbunden fysisk aktivitet,och att grundlägga goda vanor som kan leda tillhälsa och välbefinnande, framhålls i motion2000/01:Ub318 (s). I motion 2000/01:Ub325 (s) uttalas att ämnet idrott och hälsa iskolan måste stärkas. Motion 2000/01:Ub341 (s)yrkande 1 tar upp frågan om simundervisning förskolbarn. Motionärerna pekar på vikten avsimkunnighet och anför att de otydliga målen iläroplanen har medfört att det finns stora lokalaavvikelser vad gäller simkunnigheten. Motionärernaföreslår, i yrkande 2 samma motion, ettförtydligande i läroplanen av vilka krav som ställsbeträffande simkunnighet.I motion 2000/01:Ub226 (m) förordas flerobligatoriska schemalagdaidrottstimmar i och på gymnasiet.Motionärerna pekar på bristerna med att de som bästbehöver idrotten har möjlighet att välja bort denfrivilliga delen. Vidare sägs att vi har enpassiv livsstil och att motion bidrar till mindreohälsa och att barnen orkar med skolarbetet på ettbättre sätt. I motion 2000/01:Ub266 (m) uttalasbl.a. att nedskärningar av antalet veckotimmar förämnet idrott och hälsa är ett förslag som iperspektiv av beprövad vetenskap och pedagogiskerfarenhet verkar obegriplig. Motionären påpekar attdet behövs för att eleverna skall kunnanå de mål som är uppsatta i läro- och kursplaner. Imotion 2000/01:Ub268 (m) anförs att idrotten, föratt förbättra folkhälsan, bör få ett större utrymmei skolan. Även i motion 2000/01:Ub307 (m) yrkande 1framhålls skolidrottens betydelse för folkhälsan,och i yrkande 2 uttalas att alltfler svenskar liderav övervikt. Motionären framhåller att skolan harett ansvar för att problemet inte blir enklassfråga. Att ämnet idrott och hälsa bör omfattaminst , fördelat överhela läsåret sägs i yrkande 4 i samma motion. Imotion 2000/01:Kr537 (m) yrkande 2 framhålls attämnet idrott även skall vara ett kärnämne.Att de preciserade timplanerna har tjänat ut sinroll och att ämnet idrott och hälsa bör ges särskilduppmärksamhet vid utvärderingen av försöken medslopad timplan uttalas i motion 2000/01:Ub247 (v). Imotion 2000/01:Kr538 (v) yrkande 4 begär motionärenatt regeringen återkommer med förslag som syftartill att möjliggöra daglig motion ochidrottsaktivitet, inte minst vad gäller barn ochungdomar i skolan.Enligt motion 2000/01:Ub332 (c, fp) yrkande 1skall antalet idrottslektioner i utökas.I motion 2000/01:Ub806 (mp) yrkande 2 föreslås attåtgärder sätts in så att antalet idrottstimmargenerellt sett slutar minska i skolan.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.I kursplanen för ämnet idrott och hälsa sägs bl.a.att eleverna i slutet av det nionde skolåret skallförstå sambandet mellan mat, motion och hälsa ochkunna tillämpa kunskaper i ergonomi i vardagligasammanhang. Ämnet syftar till att utveckla elevernasfysiska, psykiska och sociala förmåga samt att gekunskaper om den egna livsstilens betydelse förhälsan. Utskottet anordnade en öppenutfrågning i vilken undervisningen i ämnet idrottoch hälsa ingick som en viktig del.Ämnet idrott och hälsa har i timplanökat från 460 fr.o.m. läsåret1998/99. med detta utökades det lokalautrymmet för skolans val till 600timmar. I timplan finns utöver detta382 timmar avsatta för elevens eget val. Dessatimmar kan bl.a. användas för ämnet idrott ochhälsa. Som utskottet tidigare nämnt pågår /01 en femårig försöksverksamhet utannationell timplan i grundskolan.Utskottet vill framhålla att såväl föräldrar somskola har en viktig roll som främjare av en godlivsstil och ett långtgående ansvar vad gäller attmotverka fysisk inaktivitet och en osundkosthållning hos barnen/eleverna. Detta gäller inteminst i förhållande till de elever som inte ägnarsig åt fritidsverksamheter med idrottsliga inslag.Här bör även påpekas att skolförfattningarnas reglerom elevers rätt till stöd även avser ämnet idrottoch hälsa. Utskottet konstaterar att barns ochungdomars rörelsebehov är större än vad som normaltkan tillgodoses inom ramen för skolans verksamhet.Bland annat därför bör skolan uppmuntra elevernasfysiska aktivitet genom t.ex. samarbetemed föreningslivet.ModersmålsundervisningCenterpartiet föreslår i motion 1999/2000:Sf637yrkande 22 att ett system med "modersmålscheck"införs. För att öka valmöjligheten imodersmålsundervisningen bör eleven få en"modersmålscheck" som skall kunna lösas in hosgodkänd utbildningsanordnare. Godkändutbildningsanordnare skall vara kvalitetssäkrad ochkommunen skall utvärdera undervisningen som i övrigaskolan. I grundskoleförordningen (2 kap. 13 §) angeskommunens skyldighet att anordnamodersmålsundervisning. För andra elever än samiska,tornedalsfinska och romska gäller kommunernasskyldighet att anordna modersmålsundervisning i ettspråk endast om det finns en lämplig lärare och omminst fem elever önskar undervisning i språket.Motionärerna framhåller att ett system medmodersmålscheck skulle ge en ökad möjlighet att fåundervisning i modersmålet.Att rätten till modersmålsundervisning börförtydligas framhålls i motion 1999/2000:Ub287 (s).Motionären anser att det är viktigt att Skolverketkontinuerligt informerar kommunerna omtolkningsskillnader i grundskoleförordningens 2 kap.7 och 9 §§ om tvåspråkig undervisning respektivemodersmålsundervisning.