bet · GO01SoU10 · 2001-03-15 00:00:00 — Riktade resurser böravsättas för att bygga upp ett ochför att möjliggöra egna forskningsprojekt.Regeringen bör återkomma till med förslagi denna riktning.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So223 (c) yrkande 3 bör ges regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 62 bort haföljande lydelse:62. beträffande forskning rörandealternativmedicinatt med anledning av motion 2000/01:So223 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,64. (mom. 63), , CristinaHusmark och (alla m) anför:Sverige har haft en god förmåga attöverföra vetenskapliga resultat till diagnostiskametoder och kommersiellt framgångsrika läkemedel.Inom läkemedel och biomedicin befinner sig Sverigefortfarande i den internationella forskningsfronten.Inom klinisk forskning däremot håller vi på atttappa vår ledande roll. Återväxten av forskare måstetillgodoses för att kreativa forskningsmiljöer avinternationell klass skall kunna upprätthållas. Föratt ge maximal kraft åt ansträngningarna att ligga iden medicinska och biomedicinska forskningsfrontenbör enligt vår mening ett svenskt "NationalInstitute of Health" skapas efter amerikanskförebild. "och hälsa" skallkraftsamla och möjliggöra ny, mer tvärvetenskapligforskning men också fördjupa forskningen inom olikadiscipliner med anknytning till hälsa och sjukvård ivid mening. I detta sammanhang börmyndighetsstrukturen inom de områden som berörsomprövas. Målsättningen skall vara att sammanföraolika kategorier av ämneskunnande för att möjliggöranytt vetande och kunskap som inte är möjlig atterhålla inom varje vetenskapsområde för sig. skapas en forskningsfinansiär med ansvarför hela det samlade hälsovetenskapliga spektrumet,dvs. från grundvetenskaplig biomedicin tillfolkhälsa och social forskning.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So279 (m) yrkande 11 bör ges regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 63 bort haföljande lydelse:63. beträffande med anledning av motion 2000/01:So279 yrkande 11som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,65. Kostnadsfrihet vid undersökning, vårdeller behandling enligt smittskyddslagen(mom. 66), , CristinaHusmark och (alla m) anför:Enligt smittskyddslagen (1988:1472) är allundersökning, vård och behandling som behövs ursmittskyddssynpunkt kostnadsfri för patienten inomlandstingets hälso- och sjukvård. Undersökningar föratt utreda om någon har smittats av ensamhällsfarlig sjukdom är gratis även hos privatverksamma, försäkringsanslutna läkare.Smittskyddskommittén har föreslagit attkostnadsfriheten bör gälla även vård och behandlingsom ges av privat verksamma läkare som är anslutnatill den offentliga vården. Regeringen har föravsikt att lägga fram en proposition medutgångspunkt i kommitténs betänkande till hösten.Enligt vår mening finns inte skäl att avvaktaregeringens förslag. Det är ur många aspekterviktigt att likabehandling av verksamma inom hälso-och sjukvården sker, för de verksammas skull menännu mer för patienternas skull. Därför bör fråganom kostnadsfrihet lösas så fort som möjligt.Regeringen bör återkomma till medett förslag till lagstiftning i enlighet medkommitténs förslag i denna del.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So282 (m) yrkande 5 bör ges regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 66 bort haföljande lydelse:66. beträffande kostnadsfrihet vidundersökning, vård eller behandling enligtsmittskyddslagenatt med anledning av 2000/01:So282 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,66. Abortförebyggande arbete (mom. 68)och (båda kd)anför:Vi vill framhålla att det abortförebyggande arbetetskall präglas av djup och bred information avvälutbildad personal. Ungdomsmottagningarna har enviktig roll i det sammanhanget. I några landstinghar man subventionerat preventivmedel till ungdomarmed gott resultat. Sexualundervisningen måstefördjupas och ansvarstagandet för den egnasexualiteten och partnern betonas.Konfliktsituationen vid en abort måste lyftas fram.Abort är alltid förenat med stora problem, och detföreligger både medicinska risker och psykiskpåfrestning med etiska implikationer. Vad häranförts med anledning av motion 2000/01:So471 (kd)yrkande 9 bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 68 bort haföljande lydelse:68. beträffande abortförebyggande arbeteatt med anledning av motion 2000/01:So471 yrkande 9och med avslag på motionerna 2000/01:So229yrkande 1, 2000/01:So262 yrkandena 1 och 2,2000/01:So266, 2000/01:So389, 2000/01:So421yrkandena 1, 2 och 3 och 2000/01:So430 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,67. Sena aborter (mom. 69)(), (), (), (),() och () anför:Efter utgången av den artonde graviditetsveckan fårabort endast utföras om rättsligaråd lämnar kvinnan tillstånd till åtgärden. Sådanttillstånd får lämnas endast om synnerliga skälföreligger för aborten, och tillstånd får intelämnas om det finns anledning att anta att fostretär livsdugligt även utanför moderlivet. Rådandepraxis är att abort inte beviljas efter utgången avtjugoandra graviditetsveckan. I detta sammanhangmåste beaktas att en viss felmarginal krävs när detgäller att fastställa hur långt en graviditetfortskridit. Vidare bör enligt vår uppfattningbeaktas att WHO rekommenderat att gränsen för närett skall betraktas som ett barn skall gå vidtjugoandra graviditetsveckan. Enligt vår uppfattningär den enda rimliga lösningen att justera tidpunktenför de senaste aborterna till vecka 20. En sådanpraxisändring innebär inte någon förändring avlagtexten utan tvärtom en följsamhet till enoförändrad lagtext.Vad här anförts med anledning av motionerna2000/01:So287 (kd) yrkande 2 och 2000/01:So420 (m,kd) yrkande 2 bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 69 bort haföljande lydelse:69. beträffande sena aborteratt med anledning av motionerna 2000/01:So287yrkande 2 och 2000/01:So420 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,68. Genetisk integritet (mom. 74)() anför:Varje människas arvsanlag, gener, är unika. Jaganser att grundlagens respekt för den enskildamänniskans integritet också måste omfatta hennesgenuppsättning. Enligt min mening bör man utredamöjligheten att införa ett grundlagsskydd förmänniskans gener, så att t.ex. ingrepp påkönsceller/zygoter och blastem med bl.a. ärftligaeffekter blir olagliga. Information om enskildamänniskors genuppsättning kan komma att användas påett sätt som kränker individens integritet. Det ärav yttersta vikt att slå fast att information ommänniskors gener varken får sökas, efterfrågas elleranvändas vid antagnings- elleranställningsförfaranden eller i samband medförsäkrings- eller bankärenden. Förbud bör ocksåinföras mot att lämna ut information om enskildamänniskors genuppsättning. Vidare bör den enskildeha rätt att själv bestämma hur den genetiskainformationen får användas i forskning. Genetiskinformation skall inte få sökas och användas utanindividens eller, vad gäller , föräldrarnassamtycke. Jag anser att genetisk integritet som enmänsklig rättighet bör föras in i deninternationella och nationella lagstiftningen påalla nivåer.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So546 (mp) yrkande 1 bör ges regeringen tillkänna.Jag anser att utskottets hemställan under 74 bort haföljande lydelse:74. beträffande genetisk integritetatt med anledning av motion 2000/01:So546 yrkande 1och med avslag på motionerna 2000/01:So285,2000/01:So401 yrkandena 2-4 och 2000/01:So422som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,69. Preventivmedel för män (mom. 77)() anför:Enligt min uppfattning är det väsentligt attresurser satsas på forskning vad gällerpreventivmedel för män.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:A808 (mp) yrkande 27 bör ges regeringen tillkänna.Jag anser att utskottets hemställan under 77 bort haföljande lydelse:77. beträffande preventivmedel för mänatt med anledning av motion2000/01:A808 yrkande 27 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,70. Hälsodataregister (mom. 79)(), (),(), () och () anför:Uppgifterna i hälsodataregistren får enligtnuvarande lagstiftning användas för framställning avstatistik och för att följa upp, utvärdera ochkvalitetssäkra hälso- och sjukvården. De uppgiftersom ingår i registren kan vara mycketintegritetskänsliga. Vidare krävs endast samtyckefrån patienten för medverkan i registret.Vi vill framhålla att det är viktigt att relevantforskning kan bedrivas på hälso- ochsjukvårdsområdet. Hänsyn måste dock också tas tillden enskilde individens integritet. Om tilltron tillvården minskar genom att människor upplever registersom kränkande och det finns en rädsla och osäkerhetom hur och varför registren används slår dettatillbaka på forskningen. Vi anser därför att lagenbör ändras så att det är informerat samtycke somkrävs. Det innebär att patienten blir informerad omregistret och dess ansvar och därefter lämnar sitteventuella samtycke.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So548 (fp) yrkande 11 bör ges regeringentill känna.Vi anser att utskottets hemställan under 79 bort haföljande lydelse:79. beträffande hälsodataregisteratt med anledning av motion 2000/01:So548 yrkande 11som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,71. Förskrivningsrätt för sjuksköterskor(mom. 81)(), (), (), (),(), (), () och ()anför:Vi anser att förskrivningsrätten för sjuksköterskorbör utvidgas och omfatta alla legitimeradesjuksköterskor som arbetar inom den öppna vårdenefter genomgången fortbildning. Inte minst inomäldreomsorgen skulle en sådan utökadförskrivningsrätt innebära en kvalitetshöjning förde äldre. Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So424 (m) yrkande 2 bör ges regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 81 bort haföljande lydelse:81. beträffande förskrivningsrätt försjuksköterskoratt med anledning av motion 2000/01:So424 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,72. Dietisters förskrivningsrätt (mom. 82)(), (), (), (),() och () anför:Vid olika sjukdomstillstånd eller behandlingar avsjukdom kan en persons förmåga att tillgodose sittbehov av energi och näringsämnen påverkas. Vidanvändandet av sondnäringar är det viktigt att detgörs en noggrann bedömning och beräkning avpatientens behov. Därför bör dietister gesförskrivningsrätt avseende sondnäringar ochnäringspreparat. Vad här anförts med anledning avmotion 2000/01:So323 (m) yrkande 1 bör gesregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 82 bort haföljande lydelse:82. beträffande dietisters förskrivningsrättatt med anledning av motion 2000/01:So323yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,73. Tatuering och piercing (mom. 83)(), () och () anför:Antalet personer som låter tatuera eller pierca sigökar stadigt, framför allt bland ungdomar.Piercingen har blivit alltmer avancerad med storasmycken i känsliga kroppsdelar. Ingreppen innebärstor risk för infektioner och allergiska reaktioner,inte minst nickelallergi. Att låta tatuera sig ärett beslut som får konsekvenser för resten av liveteftersom man inte kan ta bort en tatuering utan ettoperativt ingrepp. I allmänna råd1995:3 anges att piercing och tatuering avminderåriga inte bör ske utan föräldrars medgivande.Det finns dock inte någon lagstadgad skyldighet attinhämta föräldrarnas tillstånd. Enligt deföreskrifter om tillsyn som finns på området harSocialstyrelsen tillsynsansvar avseendeutrustningen, bl.a. smittrening och hygien i sambandmed behandling, medan miljö- ochhälsoskyddsnämnderna har tillsyn över lokalerna ochövriga hygienfrågor. Några bestämmelser i lag omkrav på utbildning, särskild kompetens ellergodkända verktyg finns inte heller. Vi anser att detbör krävas tillstånd för utövning av piercing ochtatuering, med fastställda krav på kompetens hosutövaren samt krav på lokalen. Det bör också införasett förbud i lag mot att utföra piercing ellertatuering på minderåriga utan godkännande frånvårdnadshavarna. Slutligen kräver vi bättre tillsynöver verksamheten.Vad här anförts med anledning av motion2000/01:So520 (v) bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 83 bort haföljande lydelse:83. beträffande tatuering och piercingatt med anledning av motion 2000/01:So520 och medavslag på motion 2000/01:So375 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,74. Lobotomiverksamheten i (mom. 84)(), (), RolfOlsson (v), () och () anför:Den psykiatriska vården i har genomgåttstora förändringar. Det har tillkommit nyabehandlingsmetoder, och kunskapen om de psykisktfunktionshindrades behov och situation har ökat.Äldre behandlingsmetoder som insulinbehandlingar ochlobotomi har i praktiken försvunnit. Förändringarnainom psykiatrin kännetecknas av ett merhumanistiskt tänkande.Kunskapen är begränsad när det gällerlobotomiverksamheten iSverige. Det gäller såväl lobotomins omfattning ilandet som vilka patienter som lobotomerades. Detsaknas även kunskap om hur de människor somgenomgått lobotomering lever och vilkenlivskvalitet de och institutionen förkultur och medier, båda vid ,samarbetar med en första omfattande studie avlobotomi i . I de studier som hittillsutförts framkommer det att omfattningen av lobotomivarit större än vad som varit känt. Det haräven framkommit att en stor andel av de lobotomeradevar kvinnor, inte sällan med förståndshandikapp.Bland de lobotomerade fanns även barn, vilket ärminst sagt uppseendeväckande. Även med den tidenskunskap borde ingrepp på barn ha varit myckettveksamma.Vi anser att det efter rapporten från forskarna iUmeå känns än mer angeläget att skapa klarhet ilobotomiverksamheten och dess effekter, även omingreppen utfördes utifrån den tidens medicinskakunskap och beprövade erfarenhet. En kartläggningoch utredning av lobotomi är av stor betydelse förde kvinnor och män som genomgått ingreppen.Resultatet kan också bli betydelsefullt för att visapå vikten av fortlöpande analys vid användande avbehandlingsformer vilka ger stora konsekvenser förden enskilde. Vad här anförts med bifall till motion2000/01:So274 (v) och med anledning av motion2000/01:So252 (kd) yrkande 1 bör ges regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 84 bort haföljande lydelse:84. beträffande lobotomiverksamheten i Sverigeatt med bifall till motion 2000/01:So274 och medanledning av motion 2000/01:So252 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,Särskilda yttranden1. BarnsjukvårdLeif , , CristinaHusmark och (alla m) anför:Barn och ungdom är avgiftsbefriadesåvitt gäller öppen sjukvård i flertalet landsting.Bakgrunden härtill är en reform som beslutades 1998om gratis sjukvård för alla barn. Syftet var attalla barn skulle erbjudas en god vård utan hänsyntill familjens privata ekonomi. Emellertid harreformen enligt vår uppfattning snarare fått tillföljd att sjuka barns tillgänglighet tillbarnsjukvården försämrats än förbättrats. Barnendrabbas av långa väntetider och bristandetillgänglighet till vård, medan tillgången tillspecialister i primärvården minskats. Enligt uppgiftfrån vårdpersonal har reformen inneburit attbarnfamiljer går till fel instans med sina sjukabarn. Reformen kan heller inte anses vara förenligmed de av antagnaprioriteringsriktlinjerna.2. OmvårdnadspersonalIngrid och (båda v) anför:Vänsterpartiet står bakom utskottets bedömning attfler läkare och sjuksköterskor behöver rekryteras.Vi bedömer också att det behövs aktivarerekryteringsåtgärder för att få fler undersköterskoroch ytterligare omvårdnadspersonal att söka sig tilloch stanna kvar i vård- och omsorgsyrken. Dethandlar då inte minst om utvecklingsmöjligheter ochlönefrågor som är centrala för den gruppen. Vi avseratt återkomma i dessa frågor.3. HögkostnadsskyddLeif , , CristinaHusmark och (alla m) anför:Enligt vår uppfattning måste högkostnadsskyddet förde grupper i befolkningen som har storatandvårdsbehov prioriteras i förhållande till andrai och för sig angelägna insatser.Tandvårdsförsäkringen bör därför ges karaktären avett utpräglat högkostnadsskydd. Vi vill erinra omatt vi i samband med behandlingen avbudgetpropositionen yrkade atttandvårdsförsäkringen skulle förstärkas med 300miljoner kronor redan fr.o.m. år 2001.Personer med normal tandstatus bör själva få stå förtandvårdskostnaden upp till ett högkostnadsskydd på3 . Denna självrisk kombineras med ensubventionsgrad på . Det innebär att de medstörst behov av tandvård garanteras rimligakostnader för omfattande behandlingar. Landstingenssärskilda ansvar på tandvårdsområdet har enligt våruppfattning i praktiken bara använts somskäl för att subventionera den egna tandvården.Staten bör överta finansieringsansvaret för alloffentligt finansierad tandvård. Enligt våruppfattning bör tandvård som led i ensjukdomsbehandling liksom sjukvården i övrigt varaen angelägenhet för sjukvårdshuvudmännen. Avgiftenför sådan behandling bör vara densamma som för annansjukvårdsbehandling. Vi anser vidare att det vorerimligt att avgiften för tandvård på grund av skadoruppkomna vid olycksfall ur avgiftshänseende var attbetrakta som sjukvård och därmed berättigade tillsedvanlig patientavgift. Var skadan sitter eller omden faller under olika vårdgivare skall inte habetydelse för den enskildes kostnad.4. HögkostnadsskyddIngrid och (båda v) anför:På sikt bör enligt vår mening tandvårdsförsäkringenförstärkas ytterligare och ett högkostnadsskyddinföras. Utvärderingen av det reformeradetandvårdsstödet bör dock avvaktas. Beroende påresultatet av utredningen avser vi att återkomma ifrågan.5. Landstingens förhandsprövning avbehandlingsförslagKenneth () anför:Den omständigheten att det inte finns några allmännaråd från rörande tillämpningen av 7 §tandvårdsförordningen försvårar på olika sätt denpraktiska handläggningen av ansökningarna. Genom attlandstingen har fria händer att utforma prövningensdetaljer är det vanligt att ganska omfattande kravställs på det skriftliga underlag som skall sändas intill . Ett annat problem är att läkarkåreninte har fått någon utbildning eller skriftliginformation som underlättar deras arbete medunderlaget för förhandsprövningarna. Jag anser därföratt bör ge ut allmänna råd omtillämpningen av tandvårdsförordningen avseende bytenav ansökningarenligt 7 § tandvårdsförordningen men utan attredovisa antalet bifall, avslag och ej avgjordaärenden. Enligt min mening måste statistikenförbättras så att det blir möjligt att erhållainformation om frekvensen av avslagsbesluten ochskälen till besluten.Tillämpningen av tandvårdsreformen har försvåratsav att landstingens beslut inte kan överklagas påvanligt sätt till förvaltningsdomstol. Det finnsmånga exempel på godtycke och på långsam ochtungrodd handläggning. Enligt min mening ärtandvårdsförordningen och desstillämpningsföreskrifter i behov av en allmänöversyn. Först och främst bör det dock iförordningen införas en bestämmelse om rätt förpatienten att medelst förvaltningsbesvär överklagalandstingets avslagsbeslut efter prövning enligt 10§ tandvårdsförordningen.Jag förutsätter att utredningen som har i uppgiftatt utvärdera tandvårdsreformen kommer att behandlade frågor som jag har tagit upp och avvaktar därförresultatet av utredningen.6. AmalgamförbudIngrid och (båda v) anför:Enligt vår mening bör målsättningen vara att etttotalförbud mot amalgam införs. Resultatet avregeringens kemikaliestrategi för en giftfri miljöliksom arbete på EU-nivå bör dockavvaktas. Vi avser att återkomma om detta arbeteinte leder till några konkreta åtgärder inom rimligtid.7. Jämställdhetsperspektiv i vårdenIngrid och (båda v) anför:Det pågår en debatt i samhället som tydligt visaratt det behövs ett klarare jämställdhetsperspektiv ihälso- och sjukvården. behandlas män ochkvinnor olika. Motion 2000/01:So374 (s) tar uppvikten av forskning på området. Liksomutskottsmajoriteten kan vi konstatera att det pågåren rad arbeten och vi vill därför avvakta resultatetav dessa. Vi kan dock konstatera att flera av dessaprogram pågått . Om inte det pågåendearbetet resulterar i tydliga förändringar avser viatt återkomma i dessa frågor.8. XenotransplantationHelena () anför:Jag delar uppfattningen i motion So533 (mp) om attXenotransplantations-utredningen gjort ett braarbete när det gäller att beskriva nuläget påområdet. Bland annat redovisas etiska frågoravseende djurhållning och djurförsök samt detbristande kunskapsläget när det gäller att bedömasmittspridningsrisker. Det är därför förvånande attkommittén efter denna genomgång kommer tillslutsatsen att kliniska försök medxenotransplantation kan tillåtas. Enligt min meningär de försiktighetsåtgärder som kommittén förordarendast organisatoriska och kommer inte att skyddadjur och människor på avsett sätt. Såväl risken förretrovirus som djurskyddsaspekter och den ekonomiskainsats som forskningen kommer att kräva talar motxenotransplantation. Jag vill redan nu klarlägga attjag anser att kliniska försök medxenotransplantation inte bör tillåtas i Sverige.9. Frågor om genetisk integritet m.m.Chatrine och (båda kd)anför:Frågor om genetisk integritet har aktualiserats i flerasammanhang under senare tid.Kunskapen om att bära på anlag för en allvarligsjukdom kan i vissa fall ge en oro och ett ansvarsom är mer livsbegränsande än riskerna för sjukdomeni sig. Fördelarna är att en sjukdom kanske kanförebyggas eller fördröjas. Vi anser att man skallha rätt att bli testad med avseende på om man bär påanlag för en sjukdom om man begär det och har fåttutförlig information så att man förstår allakonsekvenser av undersökningen.Vi anser att all otillbörlig användning av genetiskinformation bör förebyggas med kraftfulllagstiftning om hur, när och vilka som skall hatillgång till informationen. En utveckling motdiskriminering på grund av genetiska anlag kan inteaccepteras. Utgångspunkten för lagstiftning i dessafrågor bör vara att en individs gener tillhör denprivata sfären och skall beläggas med mycket strängsekretess.Hittills har det rått stor enighet om att genterapipå könsceller dels är för riskfylld, dels inte ärönskvärd. Enligt vår mening bör förbud mot genterapipå könsceller regleras i lag.Vad härefter gäller fosterdiagnostik anser vi attdess användande skall vila på etiska övervägandenmed människovärdesprincipen som grund.Fosterdiagnostik bör användas för att diagnostiserasjukdomar eller tillstånd där en insats för attbota, förebygga eller skydda barnet är möjlig. Vadsärskilt gäller preimplantatorisk diagnostik anservi att den metoden bör användas med storrestriktivitet.Beträffande frågan om forskning på aborteradefoster anser vi att det är oetiskt att användaaborterade för experimentell forskning.Vi vill också påtala att WHO har rekommenderat attett skall benämnas som barn i och medutgången av graviditetsvecka 22. Vi anser att dennarekommendation bör införlivas i svensk lagstiftning.Regeringen har tillkallat en kommittémed uppgift att se över ett antal frågeställningarrörande genetisk diagnostik, genterapi och kloning.Av utredningens direktiv (dir. 2001:20) anförs attutvecklingen kan medföra att de etiska frågorna isamband med fosterdiagnostik accentueras samt attkommittén därför skall göra en översyn av de nugällande riktlinjerna om fosterdiagnostik ochöverväga om dessa behöver förändras. Vidare anförs idirektiven när det gäller preimplantatoriskdiagnostik att det från den medicinska professionenssida framförts att de riktlinjer som riksdagenställt sig bakom visat sig oklara på flera punkter.Kommittén skall därför nu göra en översyn avriktlinjerna om preimplantatorisk diagnostik.Kommittén skall vidare överväga och lämna förslagtill ett förtydligande av det nuvarande förbudet motkloning av människa samt också överväga behovet avoch lämna förslag till etiska riktlinjer föranvändning av stamceller.Vidare har överlämnatett förslag till regeringen som innebär att rådetrekommenderar en ändring av definitionen av barnenligt folkbokföringslagen från 28:e till 22:aveckan.