bet · GO01SoU18 · 2001-05-15 00:00:00 — I sådantfall rör det sig enligt regeringen om tillfälligasammanställningar av uppgifter som förstörs . Regeringen anför att ett sådant undantagockså gör det möjligt att för sådana ändamål användamodern informationsteknik genom att bearbeta redaninsamlade personuppgifter. Enligt regeringens meningkan inte hänsynen till enskildas personligaintegritet anses utgöra hinder mot att tillåta attuppgifter om ömtåliga personliga förhållanden fårantecknas i s.k. sammanställningsregister för sådanamer övergripande ändamål. Regeringen föreslår därförett undantag från förbudet i sådana situationer. Detär enligt regeringen viktigt att ett sådantsammanställningsregister endast blir tillgängligtför ett begränsat antal personer. Regeringen anföratt det får ankomma på att enligtsocialtjänstlagen och socialtjänstförordningenmeddela ytterligare föreskrifter, om det ansespåkallat.MotionernaI motion 2000/01:So47 av m.fl. (c)anförs att bör tillkännage, med avslag påregeringens förslag till lag om behandling avpersonuppgifter inom , för regeringensom sin mening vad i motionen anförts om personligintegritet och behandling av personuppgifter inomsocialtjänsten. Enligt motionärerna är det märkligtatt regeringen föreslår kraftigt utvidgademöjligheter till behandling av personuppgifter inomsocialtjänsten som den i andra sammanhangförsvarar personuppgiftslagens orimliga effekter medhänvisning till den enskilda människans rätt tillpersonlig integritet. Motionärerna anser attregeringens förslag endast handlar om missriktadsocial ingenjörskonst där man genom att stärkamyndighetsutövningen begår övergrepp på människorsrätt till en privatsfär. Uppgifter om den enskildessexuella läggning, politiska eller religiösaövertygelse är enligt motionärerna vanligen ingaavgörande uppgifter för att skallkunna fullfölja sina utredningar. För de ärenden därdet anses nödvändigt med dessa typer av uppgifterbör det finnas en tydlig reglering som anger precisavillkor för denna hantering. Motionärerna anför attregeringen bör, med ovanstående i beaktande,återkomma i denna fråga. I avvaktan på detta börriksdagen nu avslå regeringens förslag.I motion 2000/01:So50 av m.fl.(fp) uttrycker motionärerna sin tveksamhet till attmyndigheter skall ha möjlighet att registrerakänsliga personuppgifter. Om enskilda individer vetatt känsliga personuppgifter registreras hos desociala myndigheterna finns enligt motionärerna skälatt anta att personer som är i kontakt medsocialsekreterare m.fl. i mindre utsträckning kommer att anförtro vederbörande känsligauppgifter. En oönskad effekt av detta är ett minskatförtroende för de sociala myndigheterna.Motionärerna anför att om känsliga personuppgifterskall få registreras, måste lagstiftningen på ettdetaljerat och preciserat sätt uttryckligenföreskriva vad som är tillåtet. Enligt motionärernauppfyller inte regeringens förslag detta krav.Motionärerna anser att när det handlar om viktigaintegritetsfrågor bör regeringen anstränga sig merän vad den har gjort i stället för att påstå att enmer detaljerad reglering är omöjlig och föreslå en"gummiparagraf". Att bestämmelsen är smidig försocialtjänsten står klart. Respekten för denenskildes integritet måste enligt motionärerna idetta fall väga tyngre. Regeringens förslag bördärför avslås avseende behandlingen av känsligapersonuppgifter inom (yrkande 5).Riksdagen bör också ge regeringen till känna vad somanförts i motionen om skyddet för den personligaintegriteten (yrkande 6). Motionärerna anserdärutöver att regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett mer genomarbetat lagförslag, därstörre hänsyn tas till säkerhets- ochintegritetsaspekterna (yrkande 7).Vidare framhåller motionärerna att en komplikationi sammanhanget är att en ny lag om hur behandling avpersonuppgifter inom måste träda ikraft . Ett sätt att lösaproblemet är enligt motionärerna attövergångsreglerna till personuppgiftslagen gesförlängd giltighetstid till dess att regeringen harkunnat återkomma med ett mer genomarbetat förslag.Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 8).I motion 2000/01:So51 av m.fl. (m)erinras om att Moderata samlingspartiet vidupprepade tillfällen framfört synpunkten attbestämmelser som rör integritetskänsligapersonuppgifter skall regleras i lag och inte genomföreskrifter meddelade av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. Motionärernainstämmer därför i Lagrådets påpekande att denföreslagna lagen har fått alltför mycket karaktär avramlag. Fler bestämmelser om behandling avpersonuppgifter bör enligt motionärerna såledesbeslutas av genom lag. Motionärerna anseratt regeringens förslag vad gäller möjlighet förregeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer att meddela föreskrifter gällandeändamålen med behandling av personuppgifter,begränsningar i sökbegrepp, samkörning ochdirektåtkomst av personuppgifter som behandlasautomatiserat bör avslås (yrkande 13).Vidare anser motionärerna att registrering avkänsliga personuppgifter precis som på andra områdeninte skall vara tillåtet. Däremot kan enligtmotionärerna personuppgifter som rör hälsa varanödvändiga att registrera för att möjliggöra en godomsorg eller när det kan vara nödvändigt urarbetsskyddssynpunkt. Motionärerna anför attregeringens förslag bör avslås vad gällerbehandlingen av känsliga personuppgifter som rör raseller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiöseller filosofisk övertygelse, medlemskap ifackförening eller sexualliv (yrkande 14). I övrigtbör regeringen återkomma med en precisering i lagvad avser registrering som rör hälsa (yrkande 15).I motion 2000/01:So52 av m.fl. (kd)anförs att det kan finnas skäl - för attsocialtjänsten skall kunna klara sina uppgifter -för att be handla även personuppgifter som ärkänsliga i personuppgiftslagens mening. Men dentypen av uppgifter bör enligt motionärerna inte varasökbara eller vara avsedda att ingå i enstrukturerad samling av personuppgifter som ärtillgängliga för sökning eller sammanställningenligt särskilda kriterier. Motionärerna anser attsådana personakter som innehåller denna typ avintegritetskänsliga uppgifter därför inte skalltillföras registerhanteringen enligt lagen. Enligtmotionärerna bör besluta om lagstöd föratt dokumentera sådana uppgifter i personakter avdetta slag (yrkande 3). bör i övrigt avslåregeringens förslag vad avser 7 § första stycket 2 iden föreslagna lagen (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeSom framgår av regeringens proposition förekommerredan i dag i stor omfattning behandling av bådekänsliga och andra personuppgifter inomsocialtjänsten. övergår vidare,liksom privat och övrig offentlig verksamhet, i alltstörre utsträckning till modern informationsteknik.Någon särskild författningsreglering avsocialtjänstens behandling av personuppgifter finnsemellertid inte . I den utsträckning sådanbehandling inte regleras i tillstånd frånDatainspektionen gäller de allmänna bestämmelserna idatalagen eller personuppgiftslagen. Datalagensbestämmelser och tillstånd från Datainspektionengäller övergångsvis och upphör att gälla den 1oktober 2001. Personuppgiftslagens bestämmelser slårdå fullt igenom också inom område.Utskottet delar regeringens uppfattning att detfinns ett behov av att på detta integritetskänsligaverksamhetsområde nu införa en särskildförfattningsreglering som, där avvikelser ochpreciseringar behövs, kompletterarpersonuppgiftslagens allmänna bestämmelser.Utskottet konstaterar, liksom Lagrådet, att den nuföreslagna lagen om behandling av personuppgifterinom endast innehåller två paragrafermed materiellt innehåll som avser att reglera sådanbehandling. Eftersom denna lag avser att reglerabehandling av personuppgifter inom helasocialtjänsten, kan den endast innehålla debestämmelser som generellt skall gälla inom dettamångfasetterade område. Utskottet vill framhålla attregeringens förslag till ny socialtjänstlag ocksåinnehåller bestämmelser av betydelse försocialtjänstens behandling av personuppgifter. Dessabestämmelser gäller möjligheterna att behandlauppgifter om ömtåliga personliga förhållanden i s.k.sammanställningsregister (12 kap. 1 §), bevarandeoch gallring av personuppgifter (12 kap. 2 och 4 §§)samt uppgiftsskyldighet (12 kap. 5-10 §§). Nämndasärskilda lagregler föreslås således också atttillämpas inom en övervägande del av socialtjänstensområde.Den föreslagna lagen om behandling avpersonuppgifter inom innehållervidare en bestämmelse med bemyndiganden förregeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer att i vissa avseenden utfärdaföreskrifter. Detta gäller bl.a. användningen avsökbegrepp och samkörning av personuppgifter. Härvidvill utskottet dock framhålla att den ovan nämndabestämmelsen i förslaget till ny socialtjänstlag ommöjligheten att behandla uppgifter om ömtåligapersonliga förhållanden i s.k.sammanställningsregister innebär begränsningar närdet gäller användning av sökbegrepp och samkörningav personuppgifter. Behov av att utnyttja det nämndabemyndigandet torde därför endast uppkomma i denbegränsade del av som inte omfattasav förslaget till ny socialtjänstlag. Utskottet villockså erinra om att personuppgiftslagen innehållerbestämmelser som, utöver de särskildalagbestämmelser som föreslås, kommer att gällaför behandling av personuppgifter.Detta gäller t.ex. kravet på ändamålsbestämning i 9§ första stycket c personuppgiftslagen. Bestämmelseninnebär att i den utsträckning det i lag, förordningeller annan föreskrift inte har uttryckts någotändamål för viss behandling av personuppgifter,ankommer det på den personuppgiftsansvarige attuttrycka ett sådant ändamål. Detta kommer såledesockså att gälla inom område.Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringensförslag innebär att behandlingen av personuppgifterinom område i tillräcklig omfattningregleras av lagbestämmelser. Utskottet vill vidareerinra om att ingenting hindrar att ånyoges möjlighet att ta ställning till ett lagförslagom behov av detta skulle uppstå, även ombemyndiganden nu ges i vissa avseenden att meddelaföreskrifter under lagnivå. Mot denna bakgrundtillstyrker utskottet regeringens förslag tilllagteknisk utformning och avstyrker motionerna iberörda delar. När det gäller vad som anförs imotion 2000/01:So50, yrkande 8, om attövergångsreglerna till personuppgiftslagen bör geslängre giltighetstid än till ,vill utskottet framhålla att detta på grund avartikel 32.2 i EG:s dataskyddsdirektiv inte ärmöjligt.När det gäller behandling av känsligapersonuppgifter innehåller regeringens förslag enbestämmelse som med avvikelse från förbudet i 13 §person-uppgiftslagen generellt tillåter sådanbehandling inom område. Förslagetinnebär inte någon särskild begränsning när detgäller vilka kategorier känsliga personuppgifter somskall få behandlas. Utskottet vill i dettasammanhang framhålla att det naturligtvis är av storvikt att enskilda ges ett tillräckligt skydd för sinpersonliga integritet när det gäller behandling avpersonuppgifter inom myndigheternas verksamhet, isynnerhet om avsikten är att känsligapersonuppgifter skall få behandlas. Det äremellertid också av avgörande betydelse för mångaenskilda att kan utföra sinaarbetsuppgifter. Utskottet delar regeringensuppfattning att detta innebär att socialtjänstenmåste ges möjlighet att behandla samtliga kategorierav känsliga personuppgifter. När det gällerkategorin av känsliga personuppgifter som rörpolitiska åsikter vill utskottet erinra om attmöjligheten att behandla sådana uppgifter ytterstbegränsas av bestämmelsen i 2 kap. 3 § förstastycket regeringsformen. Enligt denna bestämmelsefår anteckning om medborgare i allmänt register inteutan hans samtycke grundas enbart på hans politiskaåskådning. I den utsträckning behandling av sådanauppgifter i register inte är begränsad redan pågrund av den föreslagna bestämmelsen i 12 kap. 1 § iden nya socialtjänstlagen, är den således tillåtenförst om uppgifter om personen ifråga behandlas påannan grund. Därutöver gör utskottet bedömningen attsocialtjänstens behov av att behandla känsligapersonuppgifter för att kunna utföra sinaarbetsuppgifter inte kan tillgodoses inom ramen förden enskildes samtycke eller med stöd av undantageti 16 § första stycket c personuppgiftslagen som rörrättsliga anspråk. Enligt utskottets mening finnsdet således ett behov av att med stöd av 20 §personuppgiftslagen, dvs. av hänsyn till ett viktigtallmänt intresse, nu särskilt föreskriva attsocialtjänsten får behandla känsligapersonuppgifter.Däremot innebär regeringens förslag en begränsningi möjligheterna att behandla känsligapersonuppgifter, liksom för övrig behandling avperson-uppgifter enligt lagen, såtillvida attbehandlingen skall vara nödvändig för attsocialtjänsten skall kunna utföra sinaarbetsuppgifter. Av betydelse för en övervägande delav verksamhet är emellertid ocksåden ovan nämnda begränsningen i förslaget till 12kap. 1 § i den nya socialtjänstlagen som avsermöjligheten att i s.k. sammanställningsregisterbehandla uppgifter om ömtåliga personligaförhållanden. Förslaget till nämnda bestämmelse, somi huvudsak motsvaras av den nu gällande bestämmelseni 59 § socialtjänstlagen, innebär att känsligapersonuppgifter - i personuppgiftslagens mening -inte får förekomma i register i sådan verksamhet somomfattas av socialtjänstlagen. Den föreslagnabestämmelsen innebär därutöver en begränsning närdet gäller behandling i register av uppgifter sominte är känsliga i personuppgiftslagens mening, menändå avser ömtåliga personliga förhållanden. Ibestämmelsen föreskrivs vidare vissa särskiltangivna undantag från denna huvudregel.Utskottet vill dock framhålla att den föreslagnabegränsningen i 12 kap. 1 § socialtjänstlagen ifråga om möjligheterna att i s.k.sammanställningsregister behandla bl.a. känsligapersonuppgifter enbart omfattar den del avsocialtjänsten som omfattas av socialtjänstlagen.Eftersom den föreslagna lagen om behandling avpersonuppgifter inom har ett vidaretillämpningsområde än socialtjänstlagen, anserutskottet att begränsningen i möjligheterna attbehandla känsliga personuppgifter i register - bl.a.att låta sådana uppgifter vara sökbara eller avseddaatt ingå i en strukturerad samling avpersonuppgifter som är tillgängliga för sökningeller sammanställning enligt särskilda kriterier -bör framgå redan av lagen om behandling avpersonuppgifter inom . En sådanbegränsande regel bör därmed få motsvarande innehållsom förslaget till 12 kap. 1 § i den nyasocialtjänstlagen när det gäller möjligheterna att iregister behandla känsliga personuppgifter.Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringensförslag när det gäller möjlighet attbehandla känsliga personuppgifter i huvudsak är välavvägt när det gäller behovet av integritetsskyddrespektive behovet av att skall kunnautföra sina arbetsuppgifter. Utskottet vill ocksåframhålla att avsikten med regeringens förslag inteär att, utom i ett visst avseende, utvidgasocialtjänstens nuvarande möjligheter att behandlakänsliga personuppgifter. Som framgått ovan förordarutskottet dock, i enlighet med vad som anförs imotion 2000/01:So52, en annan lagteknisk lösning förregleringen av möjligheterna och begränsningarna iatt behandla sådana uppgifter. Utöver vad som nuanförts avstyrker utskottet de aktuella motionerna iberörda delar.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i övrigtnär det gäller behandling av personuppgifter inomsocialtjänsten.Stockholm den 26 april 2001På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), KerstinKristiansson Karlstedt (s), (), NilsFredrik (), Per (), ÅsaTorstensson (c), (), Britt-MarieLindkvist (s), (), () och ().Avvikande meningPer (), (), (), (), () och () anser att utskottetsyttrande bort ha följande lydelse:I flera av de motioner som avlämnats med anledningav regeringens förslag, i den del det avserbehandling av personuppgifter inom ,har kritik framförts när det gäller lagförslagetsbrist på detaljreglering och tydliggörande avintegritetsskyddets omfattning. Utskottet villframhålla att förslaget till lag om behandling avpersonuppgifter inom avser attreglera personuppgiftshantering i en mycketintegritetskänslig verksamhet med ett stort antalregistrerade personer. Det kan i många fall handlaom personer som också i övrigt tillhör en utsattgrupp i samhället. Enligt utskottets mening är detdärför av stor vikt att den särskilda lagregleringsom nu skall införas på detta område är sådetaljerad som möjligt och därmed på ett tydligtsätt uttrycker gränserna för vilken behandling avpersonuppgifter som är tillåten och vilka krav iövrigt som skall ställas på sådan behandling.Utskottet vill härvid erinra om den målsättning somriksdagen har lagt fast att myndighetsregister medett stort antal registrerade och ett särskiltkänsligt innehåll skall regleras särskilt i lag (jfrbet. 1990/91:KU11, rskr. 1990/91: 160).När det gäller det nu aktuella lagförslaget kan detkonstateras att det endast innehåller två paragraferav materiell karaktär som avser att reglerabehandlingen av personuppgifter inom socialtjänsten.Dessa paragrafer framstår i sin tur närmast somundantag från de restriktioner som annars gäller förbehandling av personuppgifter enligtpersonuppgiftslagen. Vidare ges i förslaget till 11§ regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer bemyndigande att meddela föreskrifter närdet gäller bl.a. vilken behandling som skall ansestillåten, sökbegrepp, direktåtkomst och samkörningav personuppgifter. I dessa för integritetsskyddetviktiga hänseenden är avsikten således att reglerskall ges i förordningsform eller rent av imyndighetsföreskrifter. Den enda i lag uppställdagränsen härvidlag föreslås vara att behandlingenskall vara nödvändig för att arbetsuppgifter inomsocialtjänsten skall kunna utföras. Mot dennabakgrund delar utskottet Lagrådets uppfattning attlagen har fått alltför mycket karaktär av ramlag.Enligt utskottets mening borde regeringen i detförslag som har underställts ha tagitin fler regler som reglerar behandlingen avpersonuppgifter inom detta integritetskänsligaverksamhetsområde. Utskottet anser därför attregeringen bör återkomma till medkompletterande förslag på lagbestämmelser medmateriellt innehåll.I samtliga nu aktuella motioner efterfrågas vidareen mer restriktiv reglering än vad regeringensförslag innebär när det gäller möjligheterna attinom behandla känsligapersonuppgifter. Regeringens lagförslag innehålleren bestämmelse som med avvikelse från förbudet i 13§ personuppgiftslagen generellt tillåter behandlingav känsliga personuppgifter inom . Avpropositionen framgår att som en begränsning i sådanbehandling skall gälla vissa bestämmelser isocialtjänstlagen som rör möjligheterna att i s.k.sammanställningsregister anteckna uppgifter omömtåliga personliga förhållanden. Enligt utskottetsmening är denna begränsning emellertid intetillräcklig. I enlighet med vad som anförs imotionerna vill utskottet ifrågasätta nödvändighetenav att inom område behandla andrakänsliga personuppgifter än sådana som rör hälsa.Därutöver anser utskottet att i den utsträckningbehandling av uppgifter som rör hälsa skall varatillåten måste en ytterligare precisering av dettagöras i förhållande till vad som gäller enligt detnu lämnade förslaget. Enligt utskottets mening bören sådan precisering göras med beaktande av attkänsliga uppgifter i första hand bör behandlas medstöd av samtycke från den enskilde. Mot dennabakgrund anser utskottet att bör avslåregeringens förslag till 7 § första stycket 2 lagenom behandling av personuppgifter inomsocialtjänsten. I avvaktan på att regeringenåterkommer till med ett mer begränsatförslag i detta avseende får hämtastöd för behandling av känsliga uppgifter i deallmänna bestämmelser som gäller på detta område.Justitieutskottets yttrande2000/01:JuU5yDrogkontroll inom den slutna ungdomsvårdenTill socialutskottetInledningSocialutskottet har berett justitieutskottettillfälle att yttra sig över proposition 2000/01:80Ny socialtjänstlag m.m. avsnitt 12 jämte medanledning av propositionen i denna del väcktamotioner.I propositionen avsnitt 12 behandlas bl.a. fråganom skyldighet för den intagne att underkasta sigdrogkontroll vid Statens institutionsstyrelses (SiS)institutioner. Lagändringar föreslås i denna del ilagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall(LVM), lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser omvård av unga (LVU) och lagen (1998:603) omverkställighet av sluten ungdomsvård (LSU). Densistnämnda lagen ligger inom justitieutskottetsberedningsområde, och utskottet begränsar sittyttrande till den. I denna del har inte väckts någramotioner. Den av regeringen föreslagna lagändringenframgår av bilaga till yttrandet. Förslaget, som hargranskats av Lagrådet, bygger på ett initiativ frånSiS som remissbehandlats.ÖvervägandenLSU avser verkställighet av en straffrättsligpåföljd för brott. Sluten ungdomsvård ärförstahandsalternativet om brottet har sådankaraktär att påföljden, med beaktande av desärbestämmelser som gäller för unga lagöverträdare,skulle ha blivit fängelse. Påföljden, som ärtidsbestämd, är avsedd för ungdomar i åldern 15-18år, och den verkställs på sådana särskildaungdomshem som omnämns i 12 § LVU. Vid beräkningenav strafftiden tillmäts den unges behov av vård intenågon självständig betydelse. Vårdbehovet är däremotavgörande för innehållet i verkställigheten.Bestämmelser om verkställigheten finns i LSU. I denlagen - liksom för övrigt också i LVU och LVM -saknas särskilda bestämmelser omskyldighet för en intagen att underkasta sigprovtagning för drogkontroll. skersådana kontroller på frivillighetens grund.Regeringen anser att såväl rättssäkerhetsskäl sombehandlingsskäl talar för en lagreglering.I propositionen föreslår regeringen såvitt avserden slutna ungdomsvården att den dömde skall varaskyldig att underkasta sig provtagning dels vidankomsten till det särskilda ungdomshemmet, delsinför vistelse utanför hemmet om det kan misstänkasatt han eller hon är påverkad av alkohol, narkotikaeller andra otillåtna preparat som preciseras ilagförslaget.Utskottet noterar att det i regeringens förslaginte finns utrymme för drogkontroll vid återkomsttill det särskilda ungdomshemmet efter utevistelse.I denna del bör dock anmärkas att det enligt 18 §LSU finns en möjlighet att ställa de villkor vidpermission som kan anses nödvändiga. Av förarbetenatill paragrafen framgår bl.a. att den dömde kanåläggas att hålla sig fri från droger och andraberusningsmedel och att underkasta sig erforderligvård och behandling (prop. 1997/98:96 s. 187).Utskottet har inhämtat att SiS med stöd av dennaparagraf ställer upp villkor om drogkontroll vidåterkomsten till ungdomshemmet när det finnsanledning till det. Härtill kommer att en sådankontroll också kan göras helt på frivillighetensgrund.Utskottet konstaterar vidare att en skyldighet attunderkasta sig provtagning i här aktuellasituationer har en betydande likhet med denskyldighet som föreligger för en intagen ikriminalvårdsanstalt att vid anmodan underkasta sigprovtagning för drogkontroll [se 52 d § lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt].Enligt utskottets mening är det, i fråga om denslutna ungdomsvården liksom vid andrastraffrättsliga frihetsberövanden, viktigt att detnoga preciseras vilka intrång i den personligaintegriteten den intagne måste tåla utöver självafrihetsberövandet. De skäl av behandlingskaraktärsom regeringen anför (s. 117 f) för provtagning i deangivna situationerna är enligt utskottets meningbärkraftiga. Starka rättssäkerhetsskäl talar såledesför en reglering.Utskottet tillstyrker alltså i princip regeringensförslag. Utskottet vill dock tillägga att de anfördaskälen för en reglering gör sig lika starkt gällandei fråga om den kontroll som, när det finns anledningtill det, regelmässigt sker vid återkomsten till detsärskilda ungdomshemmet efter permission. Utskottetvill därför föreslå att också denna provtagninguttryckligen lagregleras.