bet · GP01UBU5 · 2001-11-27 00:00:00 — Ett missgynnande av denfunktionshindrade studenten kan i sådant fall utgöradiskriminering. Inverkar däremot funktionshindretmenligt på de sakliga förutsättningarna förutbildningen föreligger inte en likartad situationoch därmed inte heller diskriminering.Som framgått av redogörelsen för regeringenslagförslag i detta avsnitt skall förbudet mot direktdiskriminering på grund av funktionshinder gällaäven då en högskola kan göra lokalerna tillgängligaoch användbara, om det skäligen kan krävas atthögskolan vidtar sådana åtgärder.Utskottet anser att motionsyrkandet ärtillgodosett med det föreliggande lagförslaget.Riksdagen bör avslå yrkandet.TrakasserierPropositionenEnligt 1 kap. 9 § högskoleförordningen (1993:100)och 1 kap. 5 a § förordningen (1993:221) förSveriges har högskolorna enskyldighet att vidta åtgärder för att förebygga ochförhindra att någon student utsätts för sexuellatrakasserier. Bestämmelser om att förebygga ochförhindra sexuella trakasserier, och därjämtetrakasserier på grund av etnisk tillhörighet,funktionshinder och sexuell läggning, finns också ide arbetsrättsliga lagarna.Regeringen föreslår att skyldigheten att vidtaåtgärder för att förebygga och förhindra att någonstudent utsätts för trakasserier regleras i den nyalagen och att den skall omfatta sexuellatrakasserier, etniska trakasserier, trakasserier pågrund av sexuell läggning och trakasserier på grundav funktionshinder.Någon begränsning av högskolornas skyldighet medavseende på vem som uppträder som trakasserandeskall inte ställas upp. Högskolornas skyldighet attvidta förebyggande och förhindrande åtgärder skallomfatta exempelvis det fallet att en studenttrakasserar en annan student. Det kan enligtregeringen också vara fråga om att en lärare ellernågon annan anställd trakasserar en student.Skyldigheten skall också ta sikte på konsulter ochandra som högskolorna anlitar i sin verksamhet.Vidare skall skyldigheten gälla när en studentgenomför en arbetsplatsförlagd praktik inom ramenför högskolestudier. I definitionerna av de olikaformerna av trakasserier ligger att uppträdandetskall vara ovälkommet genom att det ställs upp ettkrav på att studentens integritet skall "kränkas".Skyldigheten för varje högskola att upprätta enårlig plan över de åtgärder som behövs för attfrämja likabehandling skall också omfatta åtgärdersom behövs för att förebygga och förhindratrakasserier.Regeringen anser att en uttrycklig bestämmelseskall införas i den nya lagen om att en högskolaskall vara skyldig att utreda omständigheterna kringuppgivna trakasserier. I förekommande fall skallhögskolan vidta de åtgärder som skäligen kan krävasför att förhindra fortsatta trakasserier. Dennautrednings- och åtgärdsskyldighet skall varaskadeståndssanktionerad. Liksom i fråga om enhögskolas skyldighet att förebygga och förhindra atten student blir utsatt för trakasserier, skall detinte ställas upp någon begränsning av högskolansskyldighet att utreda och vidta åtgärder medavseende på vem som uppträder trakasserande.Disciplinära åtgärder i form av varning ochavstängning bör kunna vidtas mot studenter somutsätter någon annan student eller en arbetstagareför sexuella trakasserier, etniska trakasserier,trakasserier på grund av sexuell läggning ochtrakasserier på grund av funktionshinder. Ärenden omdisciplinära åtgärder handläggs i regel av endisciplinnämnd. Ett beslut om avstängning fåröverklagas till allmän förvaltningsdomstol. Enligtregeringens bedömning bör regeln om delad bevisbördainte tillämpas på disciplinförfaranden, eftersom detåligger en nämnd eller domstol att utreda fakta imålet.Högskolelagens och högskoleförordningensbestämmelser om disciplinära åtgärder och omavskiljande är tillämpliga endast i fråga omstudenter vid statliga högskolor. Regeringenföreslår inte någon utvidgning av bestämmelsernastillämpningsområde. Denna fråga tas upp i avsnittetom överklagande.MotionEnligt motion 2001/02:A211 (kd) visar undersökningarvid universitet och högskolor att oroväckande mångaav de kvinnliga studenterna har varit utsatta förnågon form av sexuella trakasserier. I motionen, somväcktes innan den nu aktuella propositionen ladesfram för , begär motionärerna attjämställdhetsregler efter förebild avjämställdhetslagen skall införas ihögskoleförordningen (yrk. Det bör ses som ensjälvklarhet, anför de, att studenterna skallåtnjuta samma rättsliga skydd som de anställda vidhögskolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inga invändningar mot vad regeringenanför i fråga om lagreg-leringen av högskolornasskyldighet att förebygga och förhindra trakasseriersamt utreda och vidta åtgärder mot trakasserier.Utskottet föreslår att motion 2001/02:A211 yrkande17 avslås av , då motionsyrkandet måsteanses vara tillgodosett.RepressalierPropositionenRegeringen föreslår att det i lagen införs enbestämmelse som innebär att en högskola inte fårutsätta en student eller en sökande för repressalierpå grund av att han eller hon har anmält högskolanför diskriminering eller medverkat i en utredningenligt lagen. Det förbjudna förfarandet,repressalierna, avser inte bara ett handlande frånhögskolans sida utan tar sikte också på situationerdär högskolan låter bli att handla. Det förbjudnaförfarandet skall vara till nackdel för studenteneller den sökande och kan exempelvis vara attstudenten får en ofördelaktig behandling iundervisningen. Högskolans ansvar skall innefattaden som på högskolans vägnar kan fatta beslut om enstudent eller en sökande eller kan vidta ingripandeåtgärder mot honom eller henne.Utskottets ställningstagandeUtskottet - som konstaterar att de arbetsrättsligalagarna innehåller bestämmelser om förbud motrepressalier - har inget att erinra mot regeringensförslag.SkadeståndPropositionenStaten, en kommun eller ett landsting som ärhuvudman för en högskola och en enskildutbildningsanordnare som har tillstånd att utfärdaexamina enligt lagen (1993:792) om tillstånd attutfärda vissa examina skall enligt regeringensförslag vara skyldig att betala allmänt skadeståndför den kränkning som en student eller en sökandehar blivit utsatt för genom att högskolan haråsidosatt- skyldigheten att utreda och vidta åtgärder mottrakasserier mot studenter,- förbuden mot direkt och indirekt diskrimineringav studenter eller sökande, eller- förbudet mot att utsätta studenter eller sökandeför repressalier.Regeringen lämnar i propositionen vissa uppgiftertill ledning för hur skadeståndets storlek kanberäknas utifrån bl.a. diskrimineringens ellerrepressaliernas art och omfattning. Om det ärskäligt skall skadeståndet kunna sättas ned ellerhelt falla bort.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning attskadestånd skall utgå i form av allmänt ellerideellt skadestånd för den kränkning som t.ex. endiskriminering har inneburit för en student eller ensökande. Ett skadestånd har den dubbla funktionenatt det skall avhålla från överträdelser samtidigtsom det skall ge kompensation åt den som drabbats.Även de arbetsrättsliga lagarna föreskriverskadestånd som påföljd vid överträdelser av bl.a.diskrimineringsförbuden.ÖverklagandePropositionenEnligt lagförslaget skall ett beslut av ettuniversitet eller en högskola med staten, en kommuneller ett landsting som huvudman få överklagas på den grunden attbeslutet strider mot något avdiskrimineringsförbuden eller förbudet motrepressalier. Om överklagandenämnden finner attbeslutet strider mot något av förbuden och detta kanantas ha inverkat på utgången, skall det överklagadebeslutet undanröjas och ärendet, om det behövs,visas åter till eller högskolan för nyprövning. Ett sådant beslut skall inte fåöverklagas.Om ett beslut kan överklagas enligt någon annanförfattning, skall överklagande i stället ske i dendär föreskrivna ordningen.Rätten att överklaga ett beslut skall enbart tasikte på en offentlig högskolas beslut i egentligbemärkelse och inte på någon annan typ av åtgärdeller faktiskt handlande som i och för sig kaninnebära att lagens förbud åsidosätts. Den sanktionsom i det senare fallet står till buds ärskadestånd.Ett beslut av en enskild utbildningsanordnare somhar tillstånd att utfärda examina enligt lagen(1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examinaskall inte kunna överklagas eller förklarasogiltigt.MotionI motion 2001/02:Ub6 yrkande 3 har Kristdemokraternainvändningar mot att bestämmelserna om disciplinäraåtgärder och överklagande enligt lagförslaget skallvara tillämpliga endast i fråga om studenter vidoffentliga högskolor. Även om det är svårigheter medatt i offentligrättslig ordning reglera enskildautbildningsanordnares förhållande till studenter,hade det varit bättre att likalydande bestämmelserockså vunnit tillämpning vid högskolor med enskildahuvudmän, framhåller de.Utskottets ställningstagandeNär det gäller enskilda utbildningsanordnare grundarsig förhållandet mellan en student eller en sökandeoch utbildningsanordnaren på en avtalsrättsligrelation. Detta utgör dock inte något hinder för attlåta enskilda rättssubjekts beslut rörandeoffentliga förvaltningsuppgifter som de haranförtrotts genom lag överklagas till regeringen,till en förvaltningsdomstol eller till enförvaltningsmyndighet. Förfarandet kringöverklagandet vad gäller överklagandetid m.m.regleras i sådana fall i lagen (1986:1142) omöverklagande av beslut av enskilda organ medoffentliga förvaltningsuppgifter.I propositionen redovisas att regeringenemellertid i andra sammanhang ansett att det inte ärlämpligt att reglera förhållandet mellan en studenteller en sökande och en enskild utbildningsanordnarei offentligrättslig ordning. Exempelvis reglerasinte frågor om avskiljande och disciplinära åtgärdervad avser studenter hos enskildautbildningsanordnare. Vidare kan inte en enskildutbildningsanordnares beslut överklagas enligtbestämmelserna i högskoleförordningen ochförordningen för . Irelationen mellan en enskild utbildningsanordnareoch en student är parterna hänvisade till att föratalan i civilrättslig ordning. Regeringen anser attrelationen mellan en student eller en sökande och enenskild utbildningsanordnare även enligt den nyalagen skall regleras civilrättsligt.I lagrådsremissen föreslogs att ett beslut av enenskild utbildningsanordnare, som innebär att enhögskola handlar i strid mot något av förbuden motdiskriminering eller förbudet mot repressalier,skulle kunna förklaras ogiltigt av allmän domstol påtalan av den student eller den sökande som beslutetangår. Lagrådet ansåg dock att ett domstolsavgörandeom ogiltigförklaring av ett beslut som innebäröverträdelse av lagens förbud inte leder till annanpraktisk konsekvens än att utbildningsanordnarenskall företa en ny prövning av ärendet med beaktandeav ogiltighetsförklaringen. Enligt Lagrådet kundeifrågasättas om inte skadeståndspåföljd skulle varaett tillräckligt remedium såväl för att förebyggaenskilda utbildningsanordnares överträdelser avförbuden som för att tillgodose en förfördeladstudents eller sökandes intresse av kompensation förden kränkning denne utsatts för.Bestämmelsen om ogiltighetsförklaring har utgåttur det föreliggande lagförslaget av de skäl somLagrådet angett. För det fall att enskadeståndssanktion skulle visa sig otillräcklig,bör enligt regeringen frågan om införande av enbestämmelse om ogiltighetsförklaring på nyttövervägas.Utskottet anser inte att det finns skäl att nuinföra en ordning där enskilda utbildningsanordnaresbeslut kan överklagas. Som framgår av följandeavsnitt föreslås att de särskilda ombudsmännen somhar att verka för att förhindra diskriminering skallutöva tillsyn över efterlevnaden av den nya lagen.Utskottet utgår från att ombudsmännen i sin tillsynkommer att bidra till att samförståndslösningar kanuppnås. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotion /02:Ub6 yrkande 3.Tillsyn och rätt att föra talanPropositionenRegeringen föreslår att (JämO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO),() respektive Ombudsmannenmot diskriminering på grund av sexuell läggning(HomO) skall utöva tillsyn över lagens efterlevnadinom sitt respektive ansvarsområde.Ombudsmännen skall få rätt att som part föra talani mål om skadestånd för brott mot den nya lagen.Utskottets ställningstagandeTillsynen över de arbetsrättsliga lagarna motdiskriminering utövas av bl.a. de fyra ombudsmännen.De skall verka för att sådandiskriminering som avses enligt den nu föreslagnalagen inte förekommer. Utskottet finner det riktigtatt ombudsmännen skall svara för tillsynen ävenenligt den nya lagen, föra talan i tvister för enenskild student eller sökande samt i övrigt ha enopinionsbildande och rådgivande roll.Rättegången m.m.PropositionenEnligt regeringens förslag skall mål om skadeståndenligt lagen om likabehandling av studenter ihögskolan handläggas enligt vad som är föreskrivet irättegångsbalken om rättegången i tvistemål därförlikning om saken är tillåten. Det kan dockförordnas att vardera parten skall bära sinrättegångskostnad, om den part som förlorat målethade skälig anledning att få tvisten prövad.En talan i mål om skadestånd skall enligtförslaget väckas efter det att denpåtalade handlingen företogs eller en skyldighetsenast skulle ha fullgjorts.För det fall att JämO, DO, HomO eller HO för enstudents eller en sökandes talan är ombudsmannen attbetrakta som part i rättegången.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot regeringensförslag.Antagande av lag om likabehandling av studenteri högskolanAv det föregående har framgått att utskottet intehar någon erinran mot de delar av förslaget till lagom likabehandling av studenter i högskolan som därberörts. Utskottet har inte heller någon erinran motlagförslaget i övrigt. bör alltså antaregeringens förslag till lag om likabehandling avstudenter i högskolan. Lagen bör träda i kraft den 1mars 2002.Anknytande lagförslagUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att antarregeringens förslag tilllag om ändring i sekretesslagen (1980:100),lag om ändring i högskolelagen (1992:1434),lag om ändring i lagen (1993:792) omtillstånd att utfärda vissa examina,lag om ändring i lagen (1994:749) omHandikappombudsmannen, samtlag om ändring i lagen (1999:131) omOmbudsmannen mot etnisk diskriminering.Samtliga lagändringar bör träda i kraft den 1mars 2002.Förslag till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100)Hänvisningen i 9 kap. 20 § sekretesslagen till lagenom likabehandling av studenter i högskolan innebäratt samma möjligheter till förhandling inom stängdadörrar och annan sekretess för uppgifter om enskildspersonliga och ekonomiska förhållanden som iarbetsrättsliga rättegångar ges i tvister enligt dennya lagen.Ändringen i 9 kap. 21 § innebär att sekretessgäller i ärenden hos ,Ombudsmannen mot etnisk diskriminering,och Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuell läggning enligtden nya lagen för uppgifter om enskilds personligaeller ekonomiska förhållanden.U t s k o t t e t föreslår att antarregeringens förslag till lag om ändring isekretesslagen.Förslagen till lag om ändring i högskolelagen(1992:1434) och lag om ändring i lagen(1993:792) om tillstånd att utfärda vissaexaminaRegeringen föreslår att nya paragrafer införs irespektive lag, vari hänvisas till lagen omlikabehandling av studenter i högskolan.U t s k o t t e t anser att regeringens förslagtill lagändringar bör antas av riksdagen.Förslag till lag om ändring i lagen (1994:749)om HandikappombudsmannenEn hänvisning görs till lagen om likabehandling avstudenter i högskolan. Denna innebär attHandikappombudsmannen skall se till att lagen följsoch att ombudsmannen äger rätt att för en studenteller sökande föra talan i tvister angåendetillämpningen av lagen.U t s k o t t e t anser att bör antaregeringens förslag till lag om ändring i lagen omHandikappombudsmannen.Förslag till lag om ändring i lagen (1999:131)om Ombudsmannen mot etnisk diskrimineringFörslaget till lagändring innebär att Ombudsmannenmot etnisk diskriminering skall utöva tillsyn överefterlevnaden av lagen om likabehandling avstudenter i högskolan.U t s k o t t e t tillstyrker att antarregeringens förslag till lag-ändring.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Samordnad lagstiftning motdiskriminering, m.m. (punkt 1) - mav (), Per (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. Samordnad lagstiftning motdiskriminering, m.m.Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub7 yrkandena 1och 2 samt avslår motion 2001/02:A227 yrkande 6.StällningstagandeVi har hävdat att en generellsamordnad lagstiftning mot diskriminering vore detmest ändamålsenliga. Regeringen har också tidigarebedömt att tiden nu är mogen att överväga ensammanslagning av diskrimineringslagstiftningen. Detär därför något förvånande att regeringen inteinväntat arbetet med ett samordnat förslag, utanföreslår en lag avseende högskolan. I avvaktan påberedning och förslag som innebär att samma skyddmot diskriminering kan gälla oavsett var i livet manbefinner sig, biträder vi emellertid regeringens nuframlagda förslag om likabehandling av studenter ihögskolan.Vi föreslår att lagen om likabehandling avstudenter i högskolan och universitetens ochhögskolornas arbete med anledning av denna följs uppoch utvärderas , om lagen intedessförinnan ersatts av en samordnad lagstiftningmot diskriminering.Vad vi här har anfört om fortsatt arbete för ensamordnad diskriminerings-lagstiftning samtuppföljning och utvärdering av föreslagenspeciallagstiftning bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2001/02:Ub7 yrkandena 1 och 2.2. Utvidgad definition av begreppetstudenter i högskolan, m.m.(punkterna 2 och 6) - kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 2och 6 borde ha följande lydelse:2. Utvidgad definition av begreppetstudenter i högskolanRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub6 yrkande 1.6. Disciplinära åtgärder ochöverklagandenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub6 yrkande 3.StällningstagandeEn svaghet i den föreslagna lagen om likabehandlingav studenter i högskolan är enligt vår mening attdenna endast skall gälla för studenter igrundläggande högskoleutbildning ochforskarutbildning. Det innebär t.ex. att varkenstudenter i uppdragsutbildning eller basårsstudenteromfattas av lagens skydd mot diskriminering. Bådadessa senare grupper av studenter är viktiga om manser till det livslånga lärandet. Vi anser att lagenskall gälla för alla grupper av studenter ihögskolan. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett sådant förslag. Detta bör medbifall till motion 2001/02:Ub6 yrkande 1 tillkännageför regeringen som sin mening.I propositionen anges att lagförslagets bestämmelserom disciplinära åtgärder och överklaganden ärtillämpliga endast i fråga om studenter vidoffentliga högskolor. Även om det är svårigheter medatt i offentligrättslig ordning reglera enskildautbildningsanordnares förhållande till studenter,hade det varit bättre att likalydande bestämmelserockså vunnit tillämpning vid högskolor med enskildahuvudmän. Vi anser att det är olyckligt att det blirskillnader i fråga om rättsskyddet för studenter,beroende på om studenten studerar vid en offentligeller en enskild högskola. Vad vi här har anfört börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motion 2001/02:Ub6 yrkande 3.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Samordnad lagstiftning motdiskriminering, m.m. (punkt 1) - cav ().Jag biträder regeringens förslag men anser att detär angeläget att lagstiftningen mot diskrimineringpå sikt samordnas i en enda lag som omfattar allaeller flertalet diskrimineringsgrunder ochsamhällsområden. har vi skilda lagstiftningarför att skydda mot diskriminering i arbetslivetberoende på om det är diskriminering på grund avkön, etnicitet eller homosexualitet. Med ensammanhållen lagstiftning som också gäller utanförarbetslivet är det möjligt att ställa krav på enstörre del av samhällslivet som även omfattarstudenter inom högskolan. Med en sammanhållenlagstiftning kan även de fem (DO, JämO, HomO, HO,BO) ombudsmannafunktionerna samordnas.2. Samordnad lagstiftning motdiskriminering, m.m. (punkt 1) - fpav ().Jag har inget att erinra mot det nu framlagdalagförslaget men anser att det är viktigt att ensamordning genomförs framöver av all lagstiftningmot diskriminering. Enligt min mening bör ensamordnad lagstiftning omfatta alla studenter inomhögskolan och alla former av utbildningar inomhögskolan.BILAGA 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2001/02:27 Likabehandling av studenteri högskolan föreslår regeringen att antarregeringens förslag till1. lag om likabehandling av studenter i högskolan,2. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),3. lag om ändring i högskolelagen (1992:1434),4. lag om ändring i lagen (1993:792) om tillståndatt utfärda vissa examina,5. lag om ändring i lagen (1994:749) omHandikappombudsmannen,6. lag om ändring i lagen (1999:131) om Ombudsmannenmot etnisk diskriminering.Lagförslagen finns i bilaga 2 till detta betänkande.MotionerFöljdmotioner2001/02:Ub6 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att lagen skallgälla alla grupper av studenter i högskolan.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om högskolornasplanmässiga arbete mot diskriminering ochtrakasserier.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om disciplinäraåtgärder och överklaganden.2001/02:Ub7 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett fortsattarbete för en samordnaddiskrimineringslagstiftning.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om uppföljning ochutvärdering av föreslagen speciallagstiftning förlikabehandling av studenter i högskolan.Motioner från allmänna motionstiden2001/02:Kr421 av m.fl. (v):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att undersökabehoven samt komma med förslag till hur dekonstnärliga högskoleutbildningarna skall kunnatillmötesgå elever med funktionshinder.2001/02:A211 av m.fl. (kd):17. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att enjämställdhetslagstiftning införs ihögskoleförordningen.2001/02:A227 av m.fl. (kd):6. tillkännager för regeringen vad imotionen anförs om en samlad lagstiftning kringdiskriminering i studielivet.BILAGA 2Regeringens lagförslag1. Förslag till lag omlikabehandling av studenter ihögskolan2. Förslag till lag om ändring isekretesslagen (1980:100)3. Förslag till lag om ändring ihögskolelagen (1992:1434)4. Förslag till lag om ändring ilagen (1993:792) om tillstånd attutfärda vissa examina5. Förslag till lag om ändring ilagen (1994:749) omHandikappombudsmannen6. Förslag till lag om ändring i lagen (1999:131)om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering