bet · GP01NU4 · 2001-11-27 00:00:00 — bör uppdraåt regeringen att starta en försöksverksamhet,förslagsvis i län.I motion 2001/02:N257 (kd) anförs att staten börta initiativ till att tillgodose behovet avriskkapital för utveckling av landsbygdsföretag.Enligt motionären kan problemet mötas genom attsåväl bygden som staten och kreditinstitutengemensamt bygger upp ett kapital, som skall användasför lokal tillväxt.Vissa kompletterande uppgifterI betänkande 2000/01:NU7 (s. 38) redovisadeutskottet följande ställningstagande ifråga om kapitalförsörjning. De aktuellamotionerna avstyrktes med hänvisning tillpågående utrednings- och beredningsarbete.Frågan om kapitalförsörjning för småföretag intaren central ställning inom näringspolitiken.Enligt utskottets bedömning kan det förnärvarande inte sägas föreligga någon generellbrist på kapital för start eller tillväxt avföretag. Däremot kan problem uppstå för olikagrupper och i vissa delar av landet.Som redovisats pågår olika aktiviteter medrelevans för frågan om kapitalförsörjning. NUTEKhar sålunda getts i uppdrag att, tillsammans medALMI, belysa och analysera olika gruppers -kvinnors, ungdomars och invandrares - möjligheteratt få lån till företagande. Om det bedömserforderligt skall förslag till åtgärder lämnas.Uppdraget skall redovisas . Ävenfrågan om samverkan med stiftelsernaIndustrifonden och Innovationscentrum omfattas avregeringsuppdrag till och . Institutetför tillväxtpolitiska studier har ett uppdrag attstudera hur andra länder stöderkapitalförsörjningen i småföretag.När det gäller frågan om inrättande av fonder,riskkapitalbolag och kreditgarantiföreningar villutskottet hänvisa till den utredning som regeringentillsatt med uppdrag att göra en översyn avlagstiftningen om värdepappersfonder och andraföretag som erbjuder möjlighet till kollektivainvesteringar.I en reservation (m, kd, c, fp) anfördes attönskemålet om att komma till rätta med problemen förnya och befintliga småföretag - inte minsthögteknologiska - att få tillgång till riskkapitalligger bakom de aktuella motionerna. Enligtreservanterna borde anmoda regeringen atttillse att de olika frågor som togs upp i motionernablev föremål för utredning och beredning. Riksdagenföljde utskottets förslag och avslog motionerna.Det ovan nämnda uppdraget till att isamarbete med analysera olika gruppersmöjligheter att få lån har redovisatstill regeringen i rapporten ochmöjligheter för särskilda grupper av företagare attutnyttja de finansiella lånesystemen. Bland annatsammanfattas tidigare studier på området. Vidareredovisas följande resultat av analysen.· Bland de grupper som studerats är det företagaremed invandrarbakgrund som möter de störstasvårigheterna att få företagsfinansiering. Ungaföretagare har mindre problem än kvinnor ochföretagare med invandrarbakgrund.·· Många av orsakerna till finansieringsproblemen ärgenerella för såväl små företag som för nyaföretag men drabbar vissa grupper avföretagare särskilt hårt därför att de befinnersig i ett visst strukturellt sammanhang, t.ex.inom en bransch som har svårt att attraheraexternt ägarkapital. Små företag utantillväxtambitioner efterfrågar exempelvis mindrekapital, vilket gör att de inte är likaintressanta för finansiärerna eftersomhanteringskostnaden blir relativt stor.·· Mindre vanligt men förekommande är att företagaremed invandrarbakgrund och kvinnor upplever direktdiskriminering.·· Finansiärer är ofta skeptiska till kooperativtföretagande eftersom de anser att ägarbilden ärotydlig.·Utredningen föreslår två nya låneformer inom ramenför ALMI:s verksamhet:1) mikrolån, där småföretagaren kan låna högst ca utan annan kompletterande finansiering,2) småföretagarlån, som är flexibelt när det gällerräntor och amorteringstider.Dessa båda låneformer skall enligt utredningensförslag ersätta kvinnolån, ungdomslån ochnyföretagarlån. Finansieringsproblemet för desärskilda grupperna av småföretagare beror till endel på negativa attityder från finansiärerna. Därförföreslår utredningen att insatser görs för attmedverka till förändrade attityder, i första handmed bankerna som målgrupp.Den nämnda utredningen bereds inomRegeringskansliet. Angående förslaget om mikrolånkan noteras att en motsvarande bedömning ingår i denregionalpolitiska propositionen.NUTEK och dåvarande presenteradeår 1998 ett förslag om riskkapital i rapportenEntreprenörsfonder - riskkapital till växandesmåföretag. Främsta syftet med de åtgärder somföreslås är att åstadkomma en förskjutning avkapitalet mot tidigare faser av ett företagsutveckling. Förslaget innebär summariskt att privataentreprenörsfonder tar hand om allmänhetens sparandei onoterade aktier i tidsbegränsade och slutnafonder, som skiftas ut efter exempelvis . Föratt stimulera riskkapitalbildningen i dessa formerkrävs olika ändringar i skattelagstiftningen.Som framgått ovan pågår en översynav lagstiftningen om värdepappersfonder och andraföretag för kollektiva investeringar (dir.1999:108). I direktiven hänvisas till nyssnämndarapport om entreprenörsfonder och uttalas attutredaren mot denna bakgrund skall analysera om detfinns behov av att skapa ytterligare förutsättningarför etablering av slutna fondföretag och iförekommande fall ge förslag till lagstiftning.Utredarens uppdrag skall - efter beslut om förlängdtid - vara slutfört den 30 juni 2002.I detta sammanhang kan nämnas att den europeiskakommissionen har tagit ett initiativ för attutveckla ett system för resultatmätning(benchmarking) i samband med nätverk av s.k.affärsänglar med investeringsverksamhet. I enpromemoria från Generaldirektoratet för näringsliv(Enterprise Directorate-General) inför ett möte iBryssel diskuterades vikten avaffärsängelfinansiering, nuvarande verksamheter inomområdet och möjligheterna till resultatmätning.Enligt promemorian bedöms affärsänglar ha enväsentlig effekt för nyföretagande både när detgäller finansiering och företagsledningserfarenhet.Den senaste utvecklingen innebär att affärsänglarnabildar nätverk, vilket underlättar processen till enmatchning mellan entreprenör och affärsängel. InomEU är de flesta sådana nätverk regionala, även omdet också finns några nationella nätverk. År 1999startades () föratt öka medvetenheten om detta instrument och främjaen utveckling mot fler affärsänglar medinvesteringsverksamhet. beräknas att detfinns ca 130 nätverk av affärsänglar imedlemsstaterna. Administrativa system, skattesystemoch lagstiftning, som påverkar ett nätverksprestanda, liksom nätverkets storlek och verksamhetenligt olika mått kan enligt promemorian ingå i ettsystem av resultatmätning i samband affärsänglarsnätverk.Swedban heter det nystartade nationellaparaplynätverket för svenska affärsänglar och derasnätverk. Den viktigaste uppgiften för Swedban är attstötta och hålla ihop lokala och regionala nätverktill viss samsyn och vissa gemensamma tjänster,bl.a. i samband med matchning mellan investerare ochentreprenörer. Styrelsen är utsedd och ett förstamöte hölls . Enligtpressmeddelande från , som också stöderbildandet ekonomiskt, är det ett första mål att fåmed 200-300 affärsänglar. Totalt sett beräknas attdet finns 3 000-6 000 affärsänglar i . EnligtNUTEK bör staten har en tydlig roll och bidra medvissa resurser i ett inledningsskede.Skatteutskottet har tidigare behandlatmotionsförslag om skattefördelar i samband medriskkapitalförsörjning (bet. 2000/01:SkU19 s. 20).Enligt skatteutskottet är en väl fungeranderiskkapitalförsörjning av stor betydelse för attfrämja nyföretagande och tillväxt i små ochmedelstora företag. Olika alternativa åtgärder föratt förbättra kapitalförsörjningen för småföretagenprövas därför fortlöpande. En vidtagenåtgärd är att förluster på marknadsnoteradedelägarrätter med verkan fr.o.m. den 1 januari 2000kan kvittas mot vinster på onoterade aktier. Försla-get genomfördes i syfte att ytterligare förbättravillkoren för extern kapitalförsörjning av onoteradebolag, framhöll skatteutskottet.Vidare kan nämnas att en särskild utredaretillkallats för att se över reglerna för beskattningav ägare i fåmansföretag m.m. (dir. 1999:72).Utredningen gäller bl.a. beskattning av utdelningfrån och reavinst vid försäljning av aktier ifåmansföretag samt de särskilda regler i arvs- ochgåvoskattelagstiftningen som gäller vid arv och gåvaav företag. Utredningsuppdraget skall - efter beslutom förlängning - vara avslutat senast i slutet avmaj 2002.Med anledning av motionsönskemålen om en sparformsom kanaliserar kapital till de onoterade företageni den egna regionen kan även Dalafonden och liknandemotsvarigheter nämnas. Dalafonden, som är underbildande , syftar till attskapa en ny form för lokal kapitalbildning. Enligtuppgift är målet att låta privatpersoner, företagoch ideella organisationer från trakten bidra medtotalt i riskkapital, vilketskulle kunna generera drygt samma belopp från bankeroch andra typer av lokalt och regionalt kapital.Riskkapital skall investeras i småföretag enligt iförväg bestämda kriterier. Det finns också planer påatt anknyta fonden till pensionssparandet (PPM-fonderna).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill betona att frågan omkapitalförsörjning är av central betydelse inomnäringspolitiken liksom inom den regionalautvecklingspolitiken.Nya resultat har presenterats, bl.a. om attsmåföretagares svårigheter att skaffa krediter intehuvudsakligen är ett problem för företagare som ärkvinnor, invandrare eller ungdomar utan snarare ettproblem för hela gruppen nyföretagare ochsmåföretagare. Utifrån den insikten anser utskottetatt det av regeringen aviserade införandet avgenerella mikrolån är en ändamålsenlig lösning, somkan bidra till att småföretag lättare kan etablerasoch växa. skall de tidigare prioriteradegrupperna kvinnor, ungdomar och invandrare gesfortsatt förtur. Det är därför viktigt att lånenföljs upp genom statistik över låntagarna, så atthanteringen av olika gruppers låneansökningar ochlån kan utvärderas.Utskottet vill för sin del också betona vikten avatt kunskaperna hos finansiärerna om kvinnor, ungaoch personer med invandrarbakgrund som driverföretag förbättras. Detta bör också utmynna iförändrade attityder gentemot de grupper somtidigare haft svårigheter att få krediter.I de flesta här behandlade motionerna pekas påvärdet av en regional sparform som också fungerarsom i regionen. Somframgår ovan finns det verksamhet av detta slag, somdock ännu får sägas vara på försöksstadiet. I detföljande presenteras också en för svenskaförhållanden ny företeelse, nämligenkreditgarantiföreningar. Utskottet anser att dessanya kreditformer bör få utvecklas på marknadensvillkor. De statliga insatserna på området bör blimarknadskompletterande i fråga om verksamheter somannars inte skulle komma till stånd trots storsamhällsnytta.När det gäller den i motionerna nämndaKanadamodellen m.fl. uppslag bör det tydliggöras attmodellerna oftast innehåller en skatteproblematik,som dock inte har tagits upp i motionerna. I fråganom ändrade skatteregler som instrument förkapitalförsörjning avser regeringen att återkommatill när utredningen om reglerna förbeskattning av ägare i fåmansföretag m.m. har lämnatsitt slutbetänkande. Utskottet anser attredovisningen av denna utredning bör avvaktas.Utskottet vill vidare instämma i regeringensuppfattning om att ett utvecklat lånegarantisystemskulle kunna ersätta vissa av statenskapitalförsörjningsinsatser (prop. 2001/02:4 s.176). Det är positivt att regeringen avser atttillsätta en arbetsgrupp med uppgift att lägga framförslag till ett lånegarantisystem.Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerutskottet här behandlade motionsyrkanden.Regionala kreditgarantiföreningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå de aktuellamotionsyrkandena, bl.a. med hänvisning tillett EG-direktiv.PropositionenRegionala kreditgarantiföreningar är en för svenskaförhållanden ny form av organisation förfinansiering. I framför allt södra Europa harkreditgarantiföreningar funnits . , byggd på privat finansiering,ställer garantier för lån och andra krediter somsmåföretagare har behov av för sin rörelse. Denverkar på det lokala planet.Kreditgarantiföreningar hanteras i svensk rätt somkreditmarknadsbolag. Sådana bolag måste ha tillståndav . Vidare finns ett krav på ettminsta eget kapital på . Det finnsundantag, med krav på ett minsta eget kapital på 1miljon euro, för mindre kreditmarknadsföretag med enomsättning som inte överstiger 100 miljoner kronor.Regeringen anser att det är viktigt att främjaframväxten av lokala initiativ inom detta område.Ett särskilt bidrag bör lämnas om totalt 3 miljonerkronor för att informera omhur man startar lokala och regionalakreditgarantiföreningar.MotionernaCenterpartiet förordar i motion 2001/02:N314 attreglerna för kreditgarantiföreningar ses över medavseende på bestämmelserna om eget kapital.Möjligheten att sänka dagens gräns på 1 miljon eurotill bör utredas. Huruvidagränsbeloppet kan anges i kronor i stället för eurobör också ses över.Enligt yrkanden i kommittémotion2001/02:N364 och i motion 2001/02:N365 (mp) kan bådenyföretagande och befintligt företagande stödjasgenom att bildandet av kreditgarantiföreningarunderlättas. Exempel på fungerandekreditgarantiföreningar finns redan i ochItalien, påpekas det.Vissa kompletterande uppgifterDe av regeringen förordade informationsåtgärdernaföreslås bli finansierade via anslaget (33:1)Allmänna regionalpolitiska åtgärder inomutgiftsområde 19, vilket behandlas i utskottetsbetänkande /02:NU2.Kreditgarantiföreningar finns i åtta länder runtom i och är således inte någon ny företeelse.Däremot är denna form av verksamhet ny i Sverige.Våren 1999 togs de första initiativen till att bildakreditgarantiföreningar i , bl.a. i norraSmåland. Eftersom det visade sig ganska svårt attattrahera tillräckligt med ägarkapital (erforderligteget kapital uppgår till ca 10 miljoner svenskakronor) bildades en nationell ekonomisk förening,bestående av tre medlemmar. Dessautgörs av kreditgarantiföreningarna i norra i samt den franska banken nationella ekonomiska föreningen kommer enligtuppgift att inge en ansökan om tillstånd tillFinansinspektionen . Avsikten ärenligt information från KreditgarantiföreningenNorra ek. att den nationella föreningenskall stå för garantierna hos de verksamhetsdrivandemedlemsföreningarna och också svara förinformationsinsatserna utåt om organisationsformen.I den mån de lokala föreningarna växer och uppnårdet nödvändiga kapitalet själva, kan det vara entänkbar utveckling att de avknoppas från dennationella föreningen. Lånegarantierna är enligtföreningen intressanta för såväl nya som etableradeföretag. I många bygder är fastigheter intetillräckliga säkerheter för lån, vilket innebärproblem för företagarna i dessa bygder.Finansinspektionens behandling av ansökan kommersannolikt att avslutas enligt uppgiftfrån inspektionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser med intresse på en framväxt avregionala kreditgarantiföreningar. Med hänsyn tillatt det finns fungerande kreditgarantiföreningar iandra europeiska länder förefaller dennafinansieringsform vara en framkomlig väg vid sidanav andra möjligheter.När det gäller motionsönskemålen om en lägre gränsän kan det nämnas att detta belopp ärfastställt i ett EG-direktiv (direktiv /12/EGbaserat på det äldre direktivet 89/646/EEG) angåenderätten att starta och driva verksamhet ikreditinstitut. EG-direktivet utgår från valutaneuro (ecu) och därmed finns det inte underlag atttänka sig beloppet i någon annan valuta.Med hänvisning till vad som anförts avstyrks härbehandlade motionsyrkanden.Regionalpolitiska bidragUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden med kravpå ändringar i fråga om stödformerna. Dockanser även utskottet att utvärderingar avbefintliga stödformer bör genomföras.PropositionenRegeringens principiella inställning är att det iett längre perspektiv är angeläget att reduceraanvändningen av olika bidrag. Enligt regeringensförslag skall småföretagsstödet avvecklas.Övriga selektiva bidragsformer bör tills vidarebehållas och inriktningen och beslutsformerna sesöver, anser regeringen. Selektiva företagsstöd bör iförsta hand användas i områden som har störstgeografiska lägesnackdelar. Eftersom det råderoklarheter om sysselsättningsbidragets effekter,avser regeringen att ge ITPS i uppdrag att, i samrådmed , utvärdera stödformen.MotionernaI motion 2001/02:N27 hävdas attsysselsättningsbidraget inte kan anses vara mersnedvridande ur konkurrenssynpunkt än flertaletandra stöd. Alla stödformer bör dock kontinuerligtses över. Borttagande av stöd bör inte göras innanalternativa former har utvecklats.Enligt vad som sägs i motion2001/02:N23 bör syssel-sättningsbidraget avvecklas ilinje med inriktningen att de selektiva stöden börförsvinna eller minska i omfattning.Vissa kompletterande uppgifterRegeringens förslag om att avskaffa stödformensmåföretagsstöd behandlas av näringsutskottet ibudgetbetänkandet 2001/02:NU2.Riksrevisionsverket (RRV) har i en rapport,- kvalitet i beslutsprocessen (RRV2001:22), som överlämnats till regeringen,lämnat olika förslag till hur kvaliteten ibeslutsprocessen kring de regionalpolitiskaföretagsstöden kan förbättras. Enligt RRV:suppfattning är riktlinjerna för stödgivningen såallmänt hållna att flertalet ansökningar mer ellermindre faller inom policyns ram. Vidare handläggsstödärendena i tur och ordning, sekventiellt, vilketmedför att stödansökningarna inte kan ställas motvarandra. Om det inkommer fler ansökningar änförväntat, är det RRV:s iakttagelse attlänsstyrelserna inte förmår att prioritera, utan istället generellt sänker bidragsnivåerna så att flerföretag kan få stöd. RRV föreslår bl.a. att varjelänsstyrelse samlar riktlinjer och policyuttalandenför företagsstöd i ett dokument.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tagit del av olika synpunkter på för-och nackdelar med olika slags företagsstöd ochkommit till samma slutsats som regeringen, nämligenatt det är angeläget att minska användningenav olika bidrag inom den regionalautvecklingspolitiken. Statens insatser bör i ställetinriktas på att utveckla system förkapitalförsörjning och att främja rådgivning ochnätverksbyggande. Det blir dock fråga om ensuccessiv förskjutning eftersom företag som uppbärbidrag i enlighet med dagens regler måste ha rimligaförutsättningar att förutse konsekvenserna av sinainvesteringar, anställningar eller lokaliseringar. Isammanhanget är det också intressant att jämföra medden framtida utvecklingen när det gäller stöd frånEU:s strukturfonder.Utskottet instämmer med motionärerna om att allanu befintliga stödformer kontinuerligt börifrågasättas och med vissa intervaller utvärderas.Med hänsyn till att det råder oklarhet omsysselsättningsbidragets effektivitet ser utskottetpositivt på att regeringen avser att låta utvärderastödformen.Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerutskottet här behandlade motionsyrkanden.Främjande av företagsamhetPropositionenEntreprenörsfrämjande åtgärderRegeringen anser att ett sammanhållet nationelltprogram för entreprenörskap under perioden 2002-2004med insatser inom olika samhällsområden börgenomföras. Syftet bör vara att skapa ett bättreklimat för att starta företag, uppmuntraentreprenörskap, bidra till positiva attityder tillentreprenörskap och företagande samt ökanyföretagandet. Totalt beräknas 12 miljoner kronorför programmet. , som är regeringens centralamyndighet för bl.a. småföretags- ochentreprenörskapsfrågor, bör ha ett övergripandeansvar för utformning och löpande uppföljning avprogrammet. Genomförandet bör dock så långt sommöjligt ske på regional och lokal nivå.Det av regeringen förordade programmet finansierasvia anslaget (33:7) Särskilda regionalautvecklingsprogram inom utgiftsområde 19, vilketbehandlas i utskottets betänkande 2001/02:NU2.Främjande av informationsteknik i företagRegeringen konstaterar att användningen av moderninformationsteknik är av särskilt stor betydelse förnäringslivets utveckling i de delar av landet somhar de allvarligaste geografiska lägesnackdelarna.Ett särskilt program, som avses omfatta totalt 50miljoner kronor, bör därför genomföras i syfte att öka användningen avmodern informationsteknik i företag lokaliseradeinom stödområde A. Avsikten är att skall svaraför programmets genomförande.Ett program av detta slag initierades ,vilket syftar till att öka den strategiska IT-kompetensen bland småföretag i hela landet. Dettaprogram omfattar högst underperioden 2001-2002.Det av regeringen nu förordade programmetfinansieras via anslag (33:7) Särskilda regionalautvecklingsprogram inom utgiftsområde 19, vilketbehandlas i utskottets betänkande 2001/02:NU2.Åtgärder för turistnäringenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett antal motionsyrkandenom turismen, bl.a. med hänvisning till att deligger i linje med den utveckling som pågåreller förutses. Jämför reservation 13 (m, kd,c, fp).PropositionenAllmäntI överlämnade Framtidsgruppen sinslutrapport - strategier förtillväxt i den svenska rese- och turistindustrintill och till rese- ochturistindustrins intressenter. Det övergripandemålet för Framtidsprogrammet är att skapa tillväxt iden svenska rese- och turistindustrin. Treaffärsområden och fem generella utvecklingsområdenhar identifierats. Ett affärsområde är evenemang,bl.a. inom kultur- och sportsektorn. Förslagenkommer att beredas vidare inom Regeringskansliet.Ökad innovationskraft i turistnäringenSvensk turism omsätter ca 125 miljarderkronor, motsvarande en sysselsättning på ca 108 000årsverken. Enligt regeringen kan turismen utvecklas,bl.a. med inriktning på kulturminnen, evenemang,nationalparker etc.Regeringen anser därför att ett omfattande programför att stimulera ökad innovationskraft inomturistnäringen bör genomföras. För programmet börtotalt avsättas under perioden2002-2004.Turistdelegationen bör enligt regeringen få iuppdrag att, i nära samverkan med Rese- ochTuristråd AB och berörda myndigheter ochorganisationer, upprätta och genomföra ett sådantprogram . Programmet skall varanära kopplat till nuvarande regionala tillväxtavtalrespektive de föreslagna regionalatillväxtprogrammen och det nationella programmet förinnovationssystem och kluster. Programmet bör följasupp, dels genom årliga rapporter, dels genom enslutrapport efter programmets slutförande.En stärkt fjällturismTuristföretagen i inland uppvisar ensvag lönsamhet, och det finns brister inominformation och marknadsföring. VarumärketFjällvärlden bör enligt regeringen utvecklas ochmarknadsföras för att stärka den långsiktigaattraktionskraften och lönsamheten i fjällområdet.För ändamålet bör totalt avsättasför perioden 2002-2004.Ett projekt bör genomföras under en treårsperiodunder ledning av inära samverkan med bl.a. Turistdelegationen,turistforskningsinstitutet , berördabranschorganisationer och rese- och turistföretageni området. Projektet bör genomföras med tonvikt påatt genomföra marknads- och utbudsanalys,kompetensutveckling (export, värdskap, kvalitet),produktutveckling m.m. för att även långsiktigtutveckla och stärka varumärket bör följas upp och utvärderas, dels genomårliga rapporter, dels genom en slutrapport efterprojektets slutförande.TuristforskningI Framtidsprogrammet pekas forskningen ut som ettviktigt utvecklingsområde. Forskning om turism ärett flervetenskapligt och relativt ungtforskningsområde som omfattar ett stort antaldiscipliner. Institutioner för turistvetenskap finnsvid flera högskolor.Turistforskningsinstitutet bildades avMitthögskolan, Turistdelegationen samtturistindustrin för att bidra till kunskaps- ochkompetensutveckling inom turistnäringen. Regeringenbedömer att ytterligare insatser bör göras för attfrämja forskning om turism och avser därför att geTuristdelegationen i uppdrag att, i samråd medforskare inom området, utarbeta ett program förändamålet.