bet · GO01UU11 · 2001-05-03 00:00:00 — presenteradesuppföljningen, det s.k. , variföreslås bl.a. ett gemensamt europeisktövervaknings- och informationssystem för sjöfarten,ett europeiskt system för oljeskadekompensation samttillskapandet av en europeisk i uppmanaderådet (transport) att i samförstånd medEuropaparlamentet anta de bestämmelser som ärnödvändiga för att säkerställa en hög säkerhetsnivåtill sjöss. Transportministrarna höll mot dennabakgrund en s.k. riktlinjedebatt om 4-5 april 2001.Utskottet vill även uppmärksamma den rollInternationella oljeskadefonden (IOPCF,, 1992)spelar för möjligheterna att finansiera insatser,t.ex. oljesanering, och skador som uppkommer isamband med oljeolyckor. beslutadesom en höjning av de ersättningsbelopp fondenbetalar ut. bedriver ett aktivt arbete inomIOPCF, som leds av en svensk, MånsJacobsson.Utskottet har inhämtat att det inomRegeringskansliet pågår ett arbete med att beredaOljeutsläppsutredningens betänkande Att komma åtoljeutsläppen (SOU 1998:158). Betänkandet innehålleren mängd förslag i syfte att förbättra de rättsligamöjligheterna att beivra olagliga oljeutsläpp. Äveni den s.k. Östersjöstrategin, en överenskommelsemellan länderna runt , har behovet avlagändringar i fråga om tillsyn och sanktioneruppmärksammats. Regeringen avser att överlämna enproposition till i maj 2001.Med vad ovan anförts anser utskottet att motionerna1998/99:U903 (fp) yrkande 1 och 1998/99:MJ748 (kd)yrkande 6 kan besvaras.4 Miljö ochutvecklingssamarbeteUtskottet belyser betydelsen av attmiljöaspekterna behandlas som en integreradkomponent i det svenskautvecklingssamarbetet. I detta kapitelåterfinns motioner om miljöbistånd, s.k.tekniksprång, svenska bidrag tilldammprojekt, användande av miljövänligaenergikällor i tredje världen samt fattigaländers bruk av miljögifter. Samtligayrkanden besvaras eftersom utskottet kunnatkonstatera att det svenskautvecklingssamarbetet redan iakttar desärskilda problem och hänsyn som framhålls imotionerna.BakgrundSom ett led i att utveckla förståelsen för sambandetmellan miljö och utvecklingssamarbete besökteutskottet Sida . Den information som gavsunderströk bl.a. att miljöaspekterna iutvecklingsfrågor måste hanteras systematiskt medsektorsvisa policies. Fattigdomsbekämpning äromöjlig om man inte beaktar de naturresursersom människor skall bygga sin försörjning på. I dagsker av den årliga användningen av jordensresurser i industriländerna, vilka endast har avjordens befolkning. Ökad levnadsstandard i fattigaländer och en totalt sett ökande befolkningsmängdkommer att leda till ökade påfrestningar på miljön.I takt med att de globala miljöfrågornas roll växer,fäster stor vikt vid att integreramiljöhänsyn och hållbar utveckling i allbiståndsverksamhet. stöder verksamheten i demultilaterala organ som arbetar med att stärkaefterlevnaden av de globala miljökonventionerna. Detnormativa multilaterala samarbetet fortgår med attvidareutveckla riktlinjerna från (UNCED) 1992. ger särskild prioritet åtfattigdomsbekämpning och hållbara produktions- ochkonsumtionsmönster, vilket bl.a. behandlas i för hållbar utveckling (CSD). Vidarearbetar för att de tre konventioner som togsfram i samband med avseendeklimatförändring, bekämpning av ökenspridning ochfrämjande av biologisk mångfald även anhängiggörs iutvecklingssamarbetets vardag.Den globala miljöfonden (GEF) knyter samman FN-systemet och och anses med sin budgetpå vara den viktigasteinternationella fonden som arbetar med globalamiljöproblem. Verksamheten är huvudsakligen inriktadpå att bekämpa klimatförändringar och förlusten avbiologisk mångfald, att sanera internationellavattendrag och att avveckla freonanvändning iCentral- och . Bidrag lämnas till deberörda länderna för att bygga upp kunnande ochkapacitet att hantera dessa frågor. bidrartill fondens verksamhet med drygt 448 miljonerkronor för . Det svenskabidraget utbetalas i takt med de behov som GEFanger. Inom ramen för Montrealprotokolletsmultilaterala fond för utfasning av ozonfarligaämnen driver bl.a. frågan om institutionellförstärkning i , så att deras kapacitet,kompetens och ägarskap ökar.Att miljöanpassa samhället kräversektorsövergripande åtgärder, som kan uppfattas somkostsamma i fattiga länder. Det är därför viktigtatt understryka dessa åtgärders verkan på längresikt. Att värna om hållbar utveckling får positivakonsekvenser inte endast för miljön utan ger ävenbättre förutsättningar för bl.a. ekonomisk tillväxtoch fattigdomsbekämpning.Behandling av motionerI partimotion 2000/01:U216 (kd) betonas att ett braoch effektivt utvecklingssamarbete kräver enhelhetssyn på ekonomi, handel, bistånd och miljö.Den kunskap, avancerade teknologi och det godaresursutvinningssystem vi i dagens samhälle hartillgång till bör utnyttjas för att främja defattiga ländernas utveckling. Därför utgörinternationellt bistånd ett viktigt politik-områdeför att förebygga bl.a. miljöhot och social misär.Kristdemokraterna betonar att biståndet bör ses överför att i högre utsträckning inriktas på enmiljövänlig tillväxt i utvecklingsländerna (yrkande16).I motion 1999/2000:U504 (kd) talas om s.k.tekniksprång för utveckling, dvs. att deinte skall göra om de misstag i-länderna gjort påmånga områden. Begreppet användes bl.a. under . I motionen framhålls att svensktbistånd bör utveckla former för att stödja olika i deras arbete med att miljöanpassa sinaekonomier, bl.a. genom att möjliggöra tekniksprånginom områden som energi, transporter, telefoni,avfallshantering m.m. (yrkande 2).Utskottet konstaterar att prioriterarmiljöfrågorna högt. Av de sex biståndsmålen somriksdagen har antagit, tillkom 1988 miljöhänsyn:"att bidra till en framsynt hushållning mednaturresurser och omsorg om miljön". Sida har ettomfattande biståndsprogram för främjande av hållbarutveckling och utför miljökonsekvensbedömningar avalla insatser. Miljöfrågorna utvärderas ävenövergripande av Sekretariatet för utvärdering ochintern revision, som är ett organ som lyder direktunder . Biståndet är också inriktat påmiljövårdslagstiftning. Nästan hälften av Sidasbiståndsinsatser har miljö som huvudsakligt måleller delmål. För att kunna stödja projekt somligger vid sidan av de ordinarie biståndsprogrammenhar Sida ett särskilt miljöanslag på drygt 200miljoner kronor . Anslaget är ett komplementtill övriga biståndsmedel och används för attutveckla metoder, till försöksverksamhet ochstrategiskt viktiga miljöinsatser. Som ett led ipolicyutvecklingen på området genomför Sida ävenanalyser inom utvalda miljöområden, som t.ex.miljöekonomi, handel och miljö, vattenresurser samtmiljöanpassat energibistånd. Det har noterats ettökat intresse i samhället för miljöekonomiskaanalyser, och Sida arbetar med utgångspunkt attmiljöfrågorna är avgörande för en hållbarproduktion, för livsmedelssäkerhet samt förekonomisk utveckling och tillväxt. har somambition att vara ett föregångsland i omställningentill hållbar utveckling. Den utmaningen kräverinsatser som förenar miljöpolitiken med ekonomi,sysselsättning och social välfärd. Sidashandlingsprogram för hållbar utveckling reviderades1999 för . De nyariktlinjerna för miljökonsekvensbedömningar ochutbildningsinsatser har bidragit till attmiljöaspekter ytterligare integrerats iverksamheten. Utskottet noterar även det nödvändigai att utvecklingen av mätmetoder och statistikfortsätter för att relevanta bedömningar av huruvidautvecklingen är långsiktigt hållbar eller inte skallkunna göras.Sverige verkar även för att EU:sutvecklingssamarbete skall genomsyras av omsorg förmiljö och hållbar utveckling. Inom ramen förCardiffprocessen för integration av miljöfrågornaantog rådet för biståndsfrågor enrapport om integrering av miljön i gemenskapensutvecklingspolitik. Rapporten framhåller attutvecklingen är hållbar när den är ekonomiskteffektiv, politiskt demokratisk och pluralistisksamt socialt rättvis och miljömässigt sund.Rapporten redovisar kort den utvärdering som gjortsav miljöaspekterna för EU:s program iutvecklingsländerna och konstaterar attintegreringen av miljöhänsyn i landprogrammenfortfarande ligger på en relativt låg nivå. Enhindrande faktor enligt rapporten är den begränsademiljömedvetenheten och efterfrågan på miljösamarbetei partnerländernas regeringar samt bristandepersonalresurser för miljö- och utvecklingsfrågorinom kommissionen.Med vad ovan anförts anser utskottet att motionerna2000/01:U216 (kd) yrkande 16 och 1999/2000:U504 (kd)yrkande 2 kan besvaras.Motionärerna bakom motion 1999/2000:U211 (mp) uttrycker iyrkande 1 tveksamhet till de svenska bidrag som gestill dammprojekt. De menar att den biologiskaproduktionen nästan är obefintlig i stillaståendedammar och de växer ofta igen. Även antaletfiskarter är fler i rinnande floder, ochmotionärerna manar till att lämna det gamla sättetatt tänka och i stället inrikta miljöbiståndet på nyteknik baserad på ekologisk sakkunskap. Det skullebättre gynna det långsiktigt hållbara samhälle maneftersträvar. I yrkande 2 framhålls att börunderstödja skapandet av ny miljövänlig energitekniki utvecklingsländerna, såsom utbyggnad av sol- ochvindenergi, biogasteknik och annan miljövänligenergiframställning.Utskottet har noterat att Sida utförmiljökonsekvensbedömningar av alla biståndsinsatseroch utgår därför ifrån att de svenska bidrag som gestill dammprojekt har analyserats ur miljöperspektiv.Utvecklingssamarbete kräver flera olika sortersinsatser, och det kan inte uteslutas att dammar kanbehövas i vissa områden. Det är emellertid av storvikt att den teknik som används utvecklas, så attrisken för miljöskadliga effekter av dammbyggenminimeras.Beträffande skapande av ny miljövänligenergiteknik konstaterar utskottet att , på uppdrag av ministerrådet, utarbetaten strategi för förnybara energikällor, som betonaranvändning av biomassa, vindkraftverk och solenergi.Förutom att bidra till ett konkurrenskraftigtenergisystem för , menar kommissionen attsystemet skall bidra till export av kunnande ochinvesteringar till tredje land. I svensktutvecklingssamarbete har man satsat på att förnyasin policy för miljöanpassat energibistånd.Inriktningen av denna är att utvecklingsländernasenergibehov skall tillgodoses på ett hållbart sätt,där hållbarheten bedöms utifrån ett lokalt,nationellt, regionalt och globalt perspektiv. Delandspecifika lösningarna kan komma att skiftaberoende av vilka energikällor som finnstillgängliga och kostnaderna att utveckla dem, mensom övergripande princip prioriteras förnyelsebaraenergikällor, som t.ex. sol- och vindenergi.Med vad ovan anförts anser utskottet att motion1999/2000:U211 (mp) yrkandena 1 och 2 kan besvaras.För några år sedan gjordes upptäckten att giftiga ämnen, såsomPCB och dioxiner, förgiftat flera djurarter iArktis, bl.a. fisk, säl och isbjörn. Detta tas upp imotion 1999/2000:U217 (v), vari det framhålls attdessa miljögifter ofta producerats i i-länder men främst används av de fattiga länderna för attunderlätta framtagandet av födoämnen. Mot dennabakgrund bör man understödja forskning ochproduktion för att ersätta de gifter som används ide fattiga länderna i syd och vars spridning ävendrabbar det norra halvklotet (yrkande 12).Utskottet vill i detta sammanhang framhålla denglobala konvention om persistenta organiska gifter(persistent organic pollutants, s.k. Pops), somfärdigförhandlades . Konventionenkommer att undertecknas vid en mellanstatligkonferens i . Inom ramenför konventionen har de industrialiserade ländernaåtagit sig att genom tekniskt och finansielltbistånd stödja utvecklingsländerna i derasgenomförande av kraven i konventionen. Med hjälp avmiljövänligare alternativ och tekniköverföring frånde industrialiserade länderna kan lättareersätta de miljöfarliga gifter som används.Utskottet vill framhålla att forskning kringproblemet redan förekommer. Den kunskap somutvecklats bekräftar att det föreligger ett stortbehov av ökad tekniköverföring från i-länderna.Utskottet vill därför understryka att ytterligareansträngningar krävs i internationellt samarbete föratt bistå i detta arbete.Med vad ovan anförts anser utskottet att motion1999/2000:U217 (v) yrkande 12 kan besvaras. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Samordning av olika politikområdenRiksdagen förklarar motionerna 2000/01:U217yrkande 2 och 2000/01:N328 yrkande 4 besvarademed vad utskottet anfört.2. Global skogsskövlingRiksdagen förklarar motion 1999/2000:MJ807yrkande 7 besvarad med vad utskottet anfört.3. KorallrevsskadorRiksdagen förklarar motion 1998/99:U201 yrkande2 besvarad med vad utskottet anfört.4. FN:s miljöarbeteRiksdagen förklarar motionerna 2000/01:U415yrkandena 5-7 och 2000/01:N328 yrkande 2besvarade med vad utskottet anfört.5. Ratificering av KyotoprotokolletRiksdagen förklarar motion 2000/01:MJ762yrkande 5 besvarad med vad utskottet anfört.6. Bildandet av en nordisk miljöunionRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ711 yrkande14Reservation 1 (c)7. Miljöinvesteringar i ÖsteuropaRiksdagen förklarar motion 1999/2000:U802yrkande 5 besvarad med vad utskottet anfört.8. Miljösamarbete för Öst- ochCentraleuropaRiksdagen förklarar motion 1999/2000:U221yrkande 8 besvarad med vad utskottet anfört.9. Grön GSP i EU:s handelspolitikRiksdagen förklarar motion 2000/01:N328 yrkande10 besvarad med vad utskottet anfört.10. Miljö- och handelsavtalRiksdagen förklarar motion 1999/2000:MJ807yrkande 6 besvarad med vad utskottet anfört.11. Nordisk miljömärkningRiksdagen förklarar motionerna 1998/99:U704yrkande 4 och 2000/01:U9 yrkande 8 besvarade medvad utskottet anfört.12. Säkerhets- och miljöfrågorRiksdagen förklarar motion 1998/99:U704 yrkande2 besvarad med vad utskottet anfört.13. Krigs effekter på djurlivetRiksdagen förklarar motion 2000/01:U205besvarad med vad utskottet anfört.14. AralsjönRiksdagen förklarar motionerna 2000/01:U901yrkandena 1-5 samt 1998/99:U208 yrkandena 1-2besvarade med vad utskottet anfört.15. OljeutsläppRiksdagen förklarar motionerna 1998/99:U903yrkande 1 och 1998/99:MJ748 yrkande 6 besvarademed vad utskottet anfört.16. Svenskt miljöbiståndRiksdagen förklarar motionerna 2000/01:U216yrkande 16 och 1999/2000:U504 yrkande 2 besvarademed vad utskottet anfört.17. Dammprojekt och energikällorRiksdagen förklarar motion 1999/2000:U211yrkandena 1 och 2 besvarad med vad utskottetanfört.18. MiljögifterRiksdagen förklarar motion 1999/2000:U217 yrkande12 besvarad med vad utskottet anfört.Stockholm den 3 maj 2001På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), HolgerGustafsson (kd), (), (), (), (), MuradArtin (v), (), (),(), (),(), () och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservation. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Bildandet av en nordisk miljöunion (punkt 6)(c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs ireservation 1. Därmed bifaller motion2000/01:MJ711 yrkande 14.StällningstagandeInternationellt samarbete är av yttersta vikt föratt komma till rätta med gränsöverskridande ochglobala miljöproblem. måste spela en aktivroll i detta samarbete och aktivt arbeta medfrågorna i internationella organ som FN och EU.Centerpartiet anser att inom ramen för EU:sflexibla integration eller genom närmare samarbetemed övriga nordiska, och andra på miljöområdetprogressiva medlemsländer borde nyttja möjlighetentill närmare samarbete på miljöområdet genom attbilda en miljöunion. I finns en likartad synpå miljöfrågorna, vilket ger goda förutsättningarför ett sådant närmare samarbete. Den nordiskamiljöunionen skulle i det internationella samarbetettjäna som en viktig föregångare, genom att visavägen för hur man kan komma till rätta medmiljöproblem som inte stannar innanförnationsgränserna. Miljöunionen skulle ligga ifronten med framåtsyftande lagstiftning ochstimulera miljövänliga innovationer och visa att detär ekonomiskt sunt för både företag och samhälle attskydda miljön som den skulle erbjudaaffärsmöjligheter för svenska och nordiska företag.Sverige har goda förutsättningar att vara ettföredöme på miljöområdet och bör därför ta vara pådenna chans att leda den globala utvecklingen.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad jag framför. Mittförslag lämnas med anledning av motion 2000/01:MJ711yrkande 14.Särskilda yttranden1. Ratificering av Kyotoprotokollet (punkt5) (m, fp)av , , , (alla m) och Karl-GöranBiörsmark (fp).Sverige har haft låga utsläpp av koldioxid på grundav att vatten- och kärnkraft har svarat för nästanhela elproduktionen.Den miljö- och energipolitikleder dock till kraftigt ökade utsläpp avväxthusgaser i norra . Stängningen avkärnkraftsreaktorn 1999 medför attkoldioxidutsläppen i norra ökar med ca 10 000ton koldioxid per dygn.EU har som helhet, enligt Kyotoprotokollet, ettåtagande att minska utsläppen av växthusgaser jämfört med . Densocialdemokratiska regeringen har dock inom EUförhandlat fram en möjlighet att under sammatidsperiod öka de svenska utsläppen med 4 %.Den politik innebär att manmedvetet bidrar till att risken för allvarligaklimatstörningar ökar och att man smiter undan sittansvar för den globala miljön.2. Miljösamarbete för Öst- ochCentraleuropa (punkt 8) (kd)av och (bådakd).Miljöförstöringen i , liksom ihela forna , är skrämmande. Den för medsig allvarliga konsekvenser för hälsan. Specielltkänsliga och drabbade är barn under sin uppväxt ochutveckling. Den kommunistiska perioden innebar enpolitik som siktade på en snabb tillväxt utan hänsyntill miljö- och hälsorisker. Även nu anser många avländerna det för dyrt att med sina knappa ekonomiskaresurser göra något åt miljön. Det mest allvarligaproblemen härrör från det radioaktiva nedfallet frånkärnvapentester först ovan och sedan under jord, sompågick i Semipalatinsk ochKazakstan. Konsekvenserna av kärnvapenproven harvarit fruktansvärda för både vuxnas och barns hälsa.Det finns exempel på hur drabbade barn nu lämnasnästan helt utan medicinsk vård på sjukhus iKazakstan. i Tjernobyl har varitmest fördärvbringande i , ochdelar av . Här lider barn i mycket högregrad än vanligt av infektioner, blodsjukdomar,luftvägs- och cirkulationssjukdomar. I Vitrysslandhar födelseskadorna ökat , och förekomstenav tumörer har tre- till fyrdubblats sedan olyckan.Ett direkt samband kan konstateras mellanförekomsten av barns sjukdomar och närheten tillstora industrier med utsläpp av allehanda oregleradegifter. Miljökrisen bottnar i den snabbaindustrialisering och urbanisering som tog verkligfart . Eftersom staten kontrolleradeproduktionsmedlen fanns det ingen som vakade övermiljön. ansågs varavärldens mest förorenade land i förhållande tillinvånarantalet. förklarades av år1990 för en ekologisk katastrofzon med 55 städer somnådde en kritisk nivå för luftföroreningar. IRyssland lever mer än 55 miljoner människor, avvilka 12 miljoner är barn, i städer därföroreningarna är fem gånger högre än vad som ärtillåtet enligt officiella normer. Den ryskaregeringen drar slutsatsen att föroreningarna ärdirekt ansvariga för mer än en tredjedel av allasjukdomar, inklusive hälften av allaluftvägssjukdomar. tredubbladesförekomsten av astmatisk bronkit. I svårt förorenadeområden fyr- eller femdubblades den. I ,, lider av barnen som bor i närheten av detstora Nowa av kroniskaluftvägssjukdomar. I har ett direkt sambanddokumenterats mellan luftföroreningarna och barnenssjukdomar i luftvägarna.Sverige bör via och verka för att debarn som drabbats av radioaktivt nedfall som följdav kärnvapenproven i och Tjernobyl-olyckanfår adekvat sjukvård och hjälp till ett så drägligtliv som möjligt.Vidare bör den mer intensivtverka i EU och i andra internationella forum för attmiljösamarbetet med berörda länder intensifierasi syfte att bl.a. förbättra barnens hälsa.BILAGAFörteckning över behandlade förslag