bet · GP01LU2 · 2001-11-13 00:00:00 — Syftetmed verksamheten är att initiera och bedrivaflerdisciplinär forskning som utgår frånkonsumenternas perspektiv. Etableringen har skett iform av en centrumbildning vid universitetoch . Forskningen vidCFK skall inriktas på exempelvis hushållens ekonomi,varuförsörjning, reklamens påverkan samt teknik,funktion, miljö och säkerhet hos produkter. CFK hartill uppgift att skapa möjligheter tillforskningssamarbete mellan forskare från olikafakulteter och institutioner, bidra till utvecklingav kunskap och nya infallsvinklar genom att skapaett forum för kontakter nationellt ochinternationellt mellan forskare men också mellanforskare och företag, myndigheter ochorganisationer, medverka i forskarutbildning samtanordna kurser, seminarier och s.k. workshops.PropositionenI propositionen anför regeringen att forskning medett tydligt konsumentperspektiv är viktig förmöjligheten att utveckla en aktiv konsumentpolitikoch ett gott konsumentskydd.Syftet med forskning om konsumenter ur ettkonsumentperspektiv är, enligt regeringensbedömning, bl.a. att uppmärksamma såväl olikakonsumentgruppers svårigheter att agera på marknadensom strukturproblem på marknaden som försvårar förhushållen ett dra nytta av den. Forskningen kanvidare, anförs det i propositionen, användas för attpåvisa påfrestningar för enskilda hushåll orsakadeav samhälleliga strukturförändringar och belysa huren snabb samhällsutveckling påverkar konsumenternassituation. Forskningen kan, menar regeringen, därmedpeka på politiska reformbehov och föreslå hurreformer blir så effektiva som möjligt.Regeringen gör mot denna bakgrund bedömningen kommer att ha godamöjligheter att utvecklas till ett verkligtkraftcentrum för svensk konsumentforskning och förkontakter med universitet och högskolor ochmotsvarande forskningscentrum i andra länder.Regeringen har därför beslutat att under åren20012003 stödja CFK med totalt 3,7 miljoner kronorför att verksamheten skall komma i gång och för attinitiativtagarna skall få möjlighet att under någraår etablera kontakter med andra alternativtlångsiktiga finansiärer.MotionenKritiska synpunkter på regeringens syn påkonsumentforskningen framförs i motion 2001/02:L2 avChristel m.fl. (m). Motionärerna anser attregeringen i alltför hög grad detaljstyrforskningen. En fri forskning skulle, enligtmotionärerna, ha bättre förutsättningar att lyckas,varför statens mål bör vara att skapaförutsättningar för utveckling och bibehållande avstarka och självständiga forskningsinstitutioner. Imotionen begärs ett tillkännagivande om vikten avstarka och självständiga forskningsinstitutioner(yrkande 5).Utskottets ställningstagandeUtskottet erinrar om att i december 2000lagt fast riktlinjer för forskningspolitiken (prop.2000/01:3, bet. UbU6, rskr. En utgångspunktför forskningspolitiken är, enligt riksdagensbeslut, behovet av kraftsamling inom strategiskaforskningsområden och stimulans till tvär- ochmångvetenskaplig forskning. Utskottet noterar attriksdagen, i samband med att riktlinjerna ladesfast, avslog ett motionsyrkande som motsvarar detnu aktuella.Lagutskottet har från sina utgångspunkter intenågon annan grundsyn på konsumentforskningen än densom kommer till uttryck i propositionen. Inte hellerkan utskottet finna att det skulle föreligga någonmotsättning mellan propositionens förslag och deriktlinjer som lagt fast förinriktningen på forskningspolitiken. I detsammanhanget bör även erinras om att det ipropositionen aviserats att ett vetenskapligt rådkommer att inrättas vid fr.o.m. år2002 och att regeringen avser att verka för attbegreppet konsumentforskning etableras och stärksinom Europa.Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotion 2001/02:L2 yrkande 5.PrisinformationUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden rörande prisinformation tillkonsumenter bör avslås. till pågående utredningsarbete.BakgrundPrisinformationslagen (1991:601) trädde i kraft den1 och kompletterar bestämmelserna imarknadsföringslagen (1995:450).Prisinformationslagen är i stor utsträckning enkodifiering av marknadsföringslagens praxis, meninnehåller också preciseringar och mer långtgåendekrav.Lagens syfte är att näringsidkare idetaljhandelsledet skall lämna godprisinformation till konsumenterna.Pågående arbeteDen beslutade regeringen att tillkallaen särskild utredare med uppgift att göra en översynav prisinformationslagen (dir. 2001:51). Utredarenskall, enligt direktiven, analysera behovet av enutvidgning av lagens tillämpningsområde till attavse andra produkter än varor och tjänster,exempelvis el, krediter och rättigheter av olikaslag. Om utredaren kommer fram till att det finnsett sådant behov, skall utredaren också göra enöversyn av lagens övriga bestämmelser.I uppdraget ingår också att belysa de konsekvenserför konkurrensen som en breddning avprisinformationslagens tillämpningsområde kan kommaatt medföra. Utredaren skall vidare analysera i vadmån jämförpris bör kunna krävas även för andraprodukter än varor, t.ex. för vissa tjänster ellernyttigheter. Ytterligare en fråga som, enligtdirektiven, skall utredas är om bestämmelserna ilagen behöver kompletteras i fråga om marknadsföringvia Internet och TV. Utredaren skall lämna förslagtill de lagändringar som behövs. Uppdraget skallredovisas senast i mars 2002.MotionernaLars m.fl. (fp) anför i motion 2001/02:L9att prisinformationslagen är exempel på regler somdriver upp kostnaderna. Det är därför, enligt vadsom anförs i motionen, glädjande att regeringen hartillkallat en utredare med uppgift att se överprisinformationslagen. I motionen begärs etttillkännagivande om att syftet med denna översynskall vara att ta bort onödiga detaljregler i lagen(yrkande 5).I motion 2001/02:L254 tar ()upp frågan om dubbel prismärkning i euro och svenskakronor. Motionären anser att det är viktigt attSverige inte hamnar efter övriga medlemsländer i EUoch förlorar de positiva effekter som finns förkonsumenterna med ett gemensamt valutaområde. Dettakan, hävdar motionären, uppnås genom att den svenskahandeln börjar använda sig av samma dubblaprismärkning såväl i euro som i svenska kronor somredan tillämpas på flyg, färjor eller längs medgränserna. I motionen begärs ett tillkännagivande ienlighet med vad som anförs om dubbel prismärkning.Utskottets ställningstagandeEnligt direktiven till den särskilde utredaren meduppgift att göra en översyn av prisinformationslageningår i uppdraget att, i samråd med , särskilt granskakonsekvenserna för små företags villkor. Vad somanförts i motion 2001/02:L9 yrkande 5 utgör därförinte skäl att förorda förändrade utredningsdirektiv,varför motionsyrkandet bör avslås.Lagstadgade krav på dubbel prismärkning i euro ochsvenska kronor i enlighet med vad som föreslås imotion 2001/02:L254 skulle innebära betydandekostnader för detaljhandeln. Med det anfördaföreslår utskottet att motionen skall avslås.Nya marknaderUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden rörande nyligenkonkurrensutsatta s.k. nya marknader böravslås. Resultatet av pågående arbete böravvaktas.BakgrundUnder senare år har fler och fler tjänster somtidigare tillhandahållits i offentlig regi utsattsför konkurrens. Verksamheterna har mer och merkommit att utföras antingen av privata företag ellerav statliga eller kommunala bolag på kommersiellbasis. Tendenserna har varit desamma över helaEuropa. Syftet har varit att rationalisera ocheffektivisera verksamheten, att bättre ta till vararesurser och sänka kostnader och priser.Förändringarna har normalt inte inneburit attstaten eller kommunerna har släppt kontrollen övertjänster som har ett allmänt intresse, men attkontrollen sker i nya former. Den avreglering somhar skett i har i många fall sin grund i EG-direktiv, medan i andra fall har gått stegetföre övriga EU-länder.PropositionenI propositionen anförs att avregleringen har letttill stora förändringar och också påverkatmedborgarnas roll som konsumenter. I många fall harförändringsprocessen varit positiv men samtidigtäven skapat problem i form av försämrade villkor förkonsumenter och småföretagare. I propositionen görregeringen bedömningen att den pågåendeliberaliseringen av tjänster i allmänhetens intressebör fortsätta eftersom den leder till lägre priseroch större valfrihet. Det är , anförs ipropositionen, viktigt att konsumentpolitikenutvecklas i samma takt och att tillgång för allasäkras. Med hänsyn härtill finns, enligt regeringen,anledning att närmare studera vilka effekter somuppstår för konsumenterna då marknader öppnas förkonkurrens. Sådana studier skulle, anförs det ipropositionen, vara ett värdefullt instrument vidbedömningen av vilka konsument- ellernäringspolitiska åtgärder det finns behov av och kansamtidigt ge näringslivet värdefull information omvad som krävs i form av egenåtgärder.Regeringen redovisar i propositionen att man avseratt ge i uppdrag att i samarbete medKonkurrensverket och övriga sektorsmyndigheter frånett konsumentperspektiv genomföra systematiskastudier av marknader som öppnats förkonkurrens. I propositionen anförs vidare attinformationen till konsumenterna om marknader somnyligen utsatts för konkurrens bör förbättras ochtillsynsmyndigheternas insatser skärpas.MotionernaLars m.fl. (fp) anför i motion 2001/02:L9att många av de tjänster som betyder mest förmedborgarna i vardagen är offentligt produceradeeller offentligt styrda, som denkonsumentmakt och konsumenträtt som gäller förlivsmedel, kläder eller semesterresor inte gällerför sjukvård, utbildning, barnomsorg elleräldreboende. Konsumenterna är på dessa områden,enligt motionärerna, helt utlämnade till politiskaeller administrativa beslut. I motionen begärs etttillkännagivande om betydelsen av en stärktkvalitetskontroll och bättre valmöjligheter inom denoffentliga tjänsteverksamheten (yrkande 6). I sammamotion anförs att tillämpningsområdet förkonsumentköplagen och konsumenttjänstlagen börutvidgas så att lagarna så långt som möjligt ävenomfattar offentligt finansierade och styrdaverksamheter. I motionen begärs etttillkännagivande om att regeringen skall tainitiativ till en utredning med denna inriktning(yrkande 7).I motion 2000/01:L721 av m.fl.(s) anser motionärerna att den offentliga sektornmåste finna jämförelsetal så att medborgarna gesvägledning när de skall välja mellan exempelvisskolor och sjukvård. I motionen begärs etttillkännagivande om de nya marknaderna inomkonsumentpolitiken (yrkande 4).I motion 2001/02:L246 av m.fl.(mp) anförs att om marknaden skall fungera effektivtär det inte tillräckligt att det finns godaförutsättningar för konkurrens. Därutöver krävsockså, enligt motionären, aktiva, kritiska ochvälinformerade konsumenter. Alltfler storaekonomiska beslut med betydelse för den framtidavälfärden ligger nu på den enskildes ansvar. Attvälja pensionssparande, elleverantör, telebolag,försäkringsbolag banklåneinstitut och liknande ärenligt vad som anförs i motionen en övermäktiguppgift. I motionen yrkas ett tillkännagivande omatt det bör införas en statlig databas förkonsumentinformation om marknaderna för el,försäkringar, telefoni och pensionssparande. Ettmotsvarande yrkande framställs i motion2000/01:L704 av m.fl. (mp).Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett förorda någotsärskilt initiativ från sida medanledning av motion 2001/02:L9 yrkandena 6 och 7. Istället bör resultatet av de i propositionenaviserade studierna av avregleringarnas effekter förkonsumenterna först avvaktas. Först därefter kan detbli meningsfullt att ta upp en diskussion om vilkaeventuella lagändringar eller andra åtgärder som börkomma till stånd. Med det anförda föreslår utskottetatt motionen skall avslås i nu aktuella delar.Vad sedan gäller motionerna 2000/01:L704,2000/01:L721 yrkande 4 och 2001/02:L246 erinrarutskottet om att regeringen i propositionen görbedömningen att informationen till konsumenterna ommarknader som utsatts för konkurrens börförbättras och att tillsynsmyndigheternas insatserbör skärpas. I det sammanhanget bör nämnas attregeringen för åren 20012003 anslagit 20 miljonerkronor för att vidareutveckla Konsumentverketssatsning på en webbplats för konsumentinformation.Syftet med webbplatsen är att den skall vara enkunskapsbas och mötesplats för enskilda konsumenter,myndigheter, organisationer och andra. Vidare kanpekas på att avser attutvidga sin verksamhet till att även avse fond- ochvärdepappersmarknaden och att arbete pågår med attinrätta ett branschfinansierat organ för informationoch vägledning på elområdet. Utskottet kan för sindel inte se att det skulle föreligga någonmotsättning mellan regeringens och motionärernasgrundinställning i frågan. Det saknas därmed enligtutskottets mening skäl för att vidta någonåtgärd med anledning av motionerna.Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenskall avslå motionerna 2000/01:L704, 2000/01:L721yrkande 4 och 2001/02:L246.Etisk märkningUtskottets förslag i korthetUtskottet kan inte finna skäl till någrariksdagens vidare åtgärder när det gällers.k. Samtliga motionsyrkandenbör avslås. Jämför reservationerna nr 13 (m)och nr 14 (c).BakgrundUnder senare år har det vuxit fram ett antalmärkningssystem som syftar till att visa att vissaprodukter eller tjänster uppfyller särskildakriterier, exempelvis vad gäller miljöbelastningeller produktionsförhållanden. På så sätt geskonsumenten en möjlighet att genom ett aktivt val avprodukt eller tjänst göra ett ställningstagande,exempelvis i en viss etisk fråga. Som exempel påsådan märkning kan nämnas frivilligrättvisemärkning, positiv miljömärkning ochjämställdhetsmärkning.Rättvisemärkningen lanserades ochgaranterar odlare och lantarbetare i tredje världenen skälig ersättning för sitt arbete och bättrebetalt än vad det akutella världsmarknadsprisetmedger. Inköpen sker direkt från producenten, somhar rätt till avtal och möjlighettill förskottsbetalning. Dessutom ges en premie förekologisk odling. För anställda krävs minimilöner,och barnarbete får inte förekomma. Bakom den svenskarättvisemärkningen står bl.a. fackliga och kristnaorganisationer.Positiv miljömärkning innebär att de produkter somär minst miljöbelastande inom en produktgrupp lyftsfram med hjälp av ett miljömärke. Märkningen byggerpå att kriterier fastställs för olikaproduktgrupper. Kriterierna anger vilka miljö- ochfunktionskrav som skall vara uppfyllda för att enprodukt skall kunna tilldelas miljömärket. Runt om ivärlden finns en rad olika miljömärken, bl.a. dennordiska svanmärkningen och EU:s Blommanmärkning.Jämställdhetsmärkning har som syfte att utvecklakvaliteterna på produkter och tjänster på ett sådantsätt att könsaspekterna beaktas. En märkning skallvisa att en produkt eller tjänst är utformad på ettsådant sätt så att den är anpassad till bådekvinnors och mäns behov och villkor eller genom atttillverkaren tillhandahåller produktvarianter förbåda könen.Pågående arbeteI tillkallade regeringen en särskildutredare med uppgift att förutsättningslöst utredaförutsättningarna för och möjligheterna att införaen frivillig jämställdhetsmärkning av produkter ochtjänster (dir. 1999:13).Utredningen har antagit namnet Utredningen omfrivillig jämställdhetsmärkning av produkter ochtjänster och skall redovisa sitt uppdrag senast den31 december 2001.Svanmärkningen har varit föremål för enutvärdering ur ett konsument- och miljöperspektiv aven arbetsgrupp inom ramen för . Arbetsgruppen har föreslagit enstrategi för den framtida svanmärkningen.Utvärderingen och den föreslagna strategin behandlasför närvarande inom Nordiska ministerrådet.PropositionenI propositionen anförs att miljömärkning och etiskmärkning är viktiga verktyg för att konsumenternaskall kunna göra väl överlagda val på marknaden. Defrivilligorganisationer som ansvarar för olikaformer av märkningsordningar har, enligt regeringen,behov av ökade medel för att utveckla kriteriernaför dessa märkningar för att märkningarna skallkunna få en ökad spridning. Medel bör därföravsättas för att organisationer skall kunna sökamedel för att utveckla kriterier för olika former avmiljömärkning och etisk märkning, framför allt vadbeträffar märkning av livsmedel.När det gäller miljömärkning anförs ipropositionen att regeringen kommer att återkomma idenna fråga i samband med uppföljningen avregeringens skrivelse 1997/98:67 Konsumenterna ochmiljön en handlingsplan för hållbar utveckling.MotionernaI motion 2001/02:L7 av m.fl. (mp)anser motionärerna att det är glädjande attregeringen föreslår ett delmål om ökad spridning avmiljömärkning och etisk märkning. Enligtmotionärernas uppfattning bör dock delmåletkompletteras med ett mål om kriterieutveckling ochkriteriebreddning. Märkningssystemen skall, anförsdet i motionen, både vägleda den medvetnekonsumenten och fungera pådrivande på producenterna,något som kräver att systemen är trovärdiga ochligger i framkanten med utvecklingen inom detaktuella produktområdet. Möjligheten attkontinuerligt utveckla märkningskriterierna äralltså, menar motionärerna, grundläggande för attsystemet skall kunna fungera. Motionärerna anser attregeringens begränsning av de medel som skallavsättas till kriterieutveckling till livsmedel ärhelt felaktig och förutsätter att 3 miljoner av deextra som avsatts förkonsumentområdet skall användasför kriterieutveckling inom alla befintliga systemför miljömärkning och etisk märkning som uppfyllerkrav på oberoende, öppenhet och allmännytta. Berördaorganisationer bör, anser motionärerna, få vara medvid bedömningen av vilka märkningssystem som bör fåbidrag till kriterieutveckling. I motionen begärsett tillkännagivande i enlighet med vad som anförtsom delmål för konsumentpolitiken (yrkande 2).Christina m.fl. (s) understryker i motion2001/02:L346 vikten av rättvisemärkningen och anföratt statliga myndigheter och organisationer borde gåi bräschen för rättvisemärkta produkter i så storutsträckning som möjligt. I motionen begärs etttillkännagivande om rättvis handel ochrättvisemärkning. Ett motsvarande yrkande om viktenav att rättvisemärkningen skall fortgå framförs imotion 2000/01:L721 av m.fl. (s)(yrkande 5).Rättvisemärkningen tas upp även i motion2001/02:L278 av (). Motionärenanser att rättvisemärkningen dels ger konsumenternaen möjlighet att bidra till en rättvisarevärldshandel, dels bidrar till att social, ekonomiskoch demokratisk utveckling gynnas i de områden därde märkta produkterna framställs. Regeringen bördärför, enligt motionären, verka för atträttvisemärkningen av produkter skall uppvärderasoch få större uppmärksamhet. I motionen begärs etttillkännagivande om rättvis handel.Christel m.fl. (m) hävdar i motion2001/02:L2 att det finns en risk att hysterin medetisk märkning, jämställdhetsmärkning eller andradetaljmärkningar leder till minskat utbud och ökadekostnader. Självreglering och god branschsedvänja ärenligt motionärerna bättre än lagar och regler omstatlig märkning. Märkning av varor bör, anförs detvidare, tillåtas vara ett konkurrensverktyg snarareän ett statligt kontrollmedel. I motionen begärs etttillkännagivande om frivillig märkning av varor(yrkande 7).I motion 2001/02:L366 av m.fl.(mp) yrkas ett tillkännagivande om att regeringen, iden aviserade propositionen om jämställdhetsmärkningav varor och tjänster, skall lägga fram förslag sominnebär att det skall vara möjligt attjämställdhetsmärka även företag och reklam.I motion 2001/02:L252 av ()anförs att konsumenterna har svårt att välja bortprodukter som är testade på djur eftersom det intefinns någon obligatorisk märkning av sådanaprodukter. Motionären anser att en märkning avdjurtestade produkter skulle underlättakonsumenternas produktval utifrån ett etisktperspektiv men även innebära en konkurrensfördel föricke djurtestade produkter och i förlängningen enminskad försöksdjursanvändning. I motionen begärstillkännagivanden om behovet av märkning avdjurtestade produkter (yrkande 1) och om att sådanaregler bör harmoniseras på EU-nivå (yrkande 2).Viviann m.fl. (c) anför i motion 2001/02:L4att det ofta är svårt att ta reda på var ett plaggär tillverkat och med vilken produktionsmetod.Motionärerna begär därför ett tillkännagivande omatt alla textilier och kläder, utöver pris ochskötselråd, även skall märkas med produktionsland(yrkande 6). I samma motion pekar motionären på atttextilier kan innehålla farliga restprodukter, delsbekämpningsmedel, dels farliga färgämnesrester.Motionären anser därför att inom EU skallverka för att alla textilier skall miljömärkas(yrkande 7).Elisebeht pekar i motion 2001/02:L251 påproblemet med s.k. krogsnusk och matförgiftaderestauranggäster. Motionären anser att ettoffentliggörande av negativa resultat avtillsynsmyndigheternas hygienkontroll i form av ettmärke uppsatt på restaurangdörren skulle fungera somen god konsumentupplysning vid val av restaurang. Imotionen begärs ett tillkännagivande om aktivtoffentliggörande av tillsynsmyndigheternas resultat.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning attmiljömärkning och etisk märkning är viktiga verktygför att konsumenterna skall kunna göra väl avvägdaval på marknaden. Det är därför positivt attregeringen avser att avsätta medel för attorganisationer skall kunna söka medel för attutveckla kriterier. Det bör inte ankomma påutskottet att göra några uttalanden vad gäller dennärmare fördelningen av dessa medel eller formernaför detta. Inte heller i övrigt finner utskottetskäl föreslå någon åtgärd med anledningav motion 2001/02:L7 yrkande 2.När det gäller önskemålen i motionerna2000/01:L721 yrkande 5, 2001/02:L278 och2001/02:L346 om en stärkt rättvisemärkning kanutskottet inte finna att det föreligger någonmotsättning mellan motionärernas uppfattning ochinriktningen på regeringens arbete på området.Beträffande yrkandet i motion 2001/02:L366 om attjämställdhetsmärkning även skall avse företag ochreklam konstaterar utskottet att det pågåendeutredningsarbetet, enligt sina direktiv, är inriktatpå märkning av produkter och tjänster och attriksdagen så sent som avslagitmotionsyrkanden med samma innebörd som det nuaktuella (bet. 2000/01:AU03). finnerinte skäl att göra någon annan bedömning änden gjort i frågan.Såvitt utskottet är bekant förekommer varken etiskmärkning eller miljömärkning som är obligatorisk.Ett bifall till yrkandet i motion 2001/02:L2 yrkande7 om frivillig märkning skulle därmed inte tjänanågot syfte.Vad gäller frågan om märkning av produkter somtestats på djur som tas upp i motion 2001/02:L252erinrar utskottet om motsvarande yrkande somavstyrktes av utskottet . Utskottethänvisade därvid i sitt av godkändabetänkande /2000:LU5 till att frågan om attinföra en nationell obligatorisk märkning avdjurtestade produkter redan utretts och avvisats avKonsumentverket. Vidare hänvisades till pågåendelagstiftningsarbete som, enligt utskottets mening,låg i linje med motionsönskemålen och som bordeavvaktas. Utskottet har samma inställning.I fråga om ursprungsmärkning av kläder som tas uppi motion 2001/02:L4 erinrar utskottet om att lagen(1982:736) om ursprungsmärkning av kläder innebaratt kläder vid yrkesmässig försäljning skulle varamärkta med uppgift om tillverkningsland (prop.1981/82:148, bil. 1, bet. NU59, rskr. Iregeringens proposition med förslag till godkännandeav avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdetgjorde regeringen bedömningen att lagen utgjorde ettotillåtet handelshinder och föreslog att lagenskulle upphävas. Regeringen hänvisade ipropositionen till att i en dom den 25april 1985 i mål 20/783, Kommissionen motStorbritannien, underkänt en motsvarande brittisklag eftersom lagen, enligt , utgjorde ens.k. åtgärd med motsvarande verkan i strid motartikel 30 i EG-fördraget (numera artikel 28).EES-utskottet delade i sitt av godkändabetänkande /93:EU1 regeringens bedömning, varförlagen upphävdes med verkan från den 1 januari 1993.Riksdagen behandlade senast motionskrav om införandeav obligatorisk ursprungsmärkning av textilier ochkläder .