bet · GO01FiU25 · 2001-05-08 00:00:00 — Inför man en skatt påvalutatransaktioner innebär det med störstasannolikhet stigande kapitalkostnader och en minskadtillgång på kapital, vilket framför allt skulledrabba eftersom de är denmottagande parten vid transaktioner avinvesteringskapital.För att skall få del av det ökadevälstånd som globaliseringen skapar måste detinternationella utvecklingsbiståndet öka kraftigt,som de allra fattigaste ländernas skulderskrivs av i en betydligt större omfattning än vadsom sker . Tobinskattens förespråkaremenar att intäkterna från en eventuell skatt skallanvändas till bistånd och finansiering av FN-systemet. Enligt min mening är emellertid inteproblemet att det saknas skatteunderlag för att höjabiståndet och finansiera FN:s verksamhet, utan detstora problemet är att det inte finns entillräckligt stor vilja hos regeringarna i de rikaländerna att ställa medel till bl.a. FN:sförfogande. Till exempel har under nuvarandevänstermajoritet kommit ned på skamligt låga 0,7 %av BNI i internationellt bistånd. Den absolutviktigaste åtgärden för att lösa FN:s kris är därföratt arbeta för att öka de rika ländernasbetalningsvilja så att de betalar ut de bidrag somutlovats. Vidare måste de rika länderna sänka sinahandelshinder och helt avskaffa protektionismen inomjordbrukspolitiken så att utvecklingsländerna i ökadutsträckning kan exportera bl.a. livsmedel ochkläder till t.ex. och . EU:s och uppgår till belopp som är 5-10gånger större än vad en transaktionsskatt om dengenomfördes fullt ut skulle inbringa.Enligt min uppfattning bör beskattning ochskattepolitik i allt väsentligt fortsätta att varaen nationell angelägenhet. En internationell skattav Tobintyp skulle, för att vara effektiv, däremotbehöva innebära ett stort steg mot överstatlighet ibeskattningen, långt utöver exempelvis förslagen omen gemensam skatt i EU på ränteinkomster. Gemensammainternationella regler kan dock inte helt uteslutasi dagens alltmer gränslösa värld. Till exempel ärsamordning av regelverk och bekämpandet av illojalskattekonkurrens och skatteparadis viktigainternationella angelägenheter. Dessutom är detnödvändigt att finna gränsöverskridande lösningar påandra gränsöverskridande problem som t.ex.miljöförstöringen. Jag anser t.ex. att eninternationellt verkande miniminivå påkoldioxidskatt bör införas för att reducerautsläppen och minska växthuseffekten. Ett förstasteg i en sådan utveckling bör vara en gemensam,överstatlig, koldioxidskatt på EU-nivå.För att en Tobinskatt skall fungera krävs att dengenomförs i alla länder, annars flyttarvalutahandeln till de länder som inte inför skatten.Enligt min mening är det orealistiskt att tro attdet går att få en internationell uppslutning kringen Tobinskatt. I realiteten innebär det attdiskussionerna om Tobinskatten bara är teoretiskafunderingar, som inte har med verkligheten att göra.Värdefull energi och tid förspills som kunnat ägnasåt konstruktivt arbete för att verkligen förbättrasituationen för fattiga människor, exempelvis genomatt driva opinion för en ny jordbrukspolitik.Sverige och andra länder i i-världen bör därförvidta andra åtgärder som är realistiska och hjälperi stället för stjälper situationen för de människorsom lever i fattigdom och förtryck. Jag anser därföratt frihandeln måste öka, EU:s gemensammajordbrukspolitik måste avvecklas, biståndet måstehöjas kraftigt och kvalitetsäkras och de fattigasteländernas skulder måste skrivas av, somarbetet med att förbättra de internationella ochnationella finansiella institutionerna ochspelreglerna intensifieras genom t.ex. införandet aven internationell finansinspektion.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad jag anfört om englobal skatt på valutamarknaderna. Riksdagenbifaller därmed delvis motion 2000/01:U623 yrkandena6 och 7 och avslår motionerna 2000/01:Fi205,2000/01:Fi215, 2000/01:Fi216 yrkandena 1 och 3,2000/01: Fi217 yrkandena 1 och 3, 2000/01:U404yrkande 8 och 2000/01:N384 yrkande 3.Särskilda yttranden1. Global skatt på valutamarknadernaJohan () och () anför:Vi anser att och den svenska regeringenredan nu i internationella forum ochsammanslutningar, som t.ex. EU, ,(),, () och FN, bör ta upp ochdriva frågan om en skatt påvalutatransaktioner.2. Global skatt på valutamarknadernaLena Ek (c) anför:I (), ,(),och andra internationella forum pågårett intensivt arbete med utarbeta internationellastandarder, normer och regler för att förbättrastabiliteten och öka genomlysningen och öppenheten idet internationella finansiella systemet och deinternationella finansiella institutionerna. Efteratt ha diskuterat med företrädare för bl.a. IMF ochVärldsbanken kan jag emellertid konstatera attpolitikernas intresse för dessa frågor är relativtbegränsat. Vidare kan jag också konstatera att EU-länderna har en låg profil och saknar samordning idessa viktiga frågor.Jag anser att det är hög tid att i sinegenskap av ordförande i lyfter fram frågan omreformering av det internationella finansiellasystemet och arbetar för att EU i t.ex. IMF ochVärldsbanken gemensamt driver förslag om hurstabiliteten i det finansiella systemet skallförbättras och hur genomlysningen skall öka.Detsamma gäller frågorna om skuldavskrivningar förde allra fattigaste länderna.Egentligen borde den långttidigare, i samband med planeringen av det svenskaordförandeskapet i EU, ha planerat för att drivafram en gemensam EU-strategi när det gäller dessafrågeställningar. För ett litet öppet land somSverige är detta oerhört viktiga frågor. Vi är i höggrad beroende av en stabil omvärld och ett välfungerande internationellt regelverk.3. Global skatt på valutamarknaderna, s.k.TobinskattYvonne Ruwaida (mp) anför:Jag anser att och den svenska regeringenredan nu i internationella forum ochsammanslutningar, som t.ex. EU, ,(), ,() och FN, börta upp och driva frågan om en skatt påvalutatransaktioner. Enligt min mening finns detingen anledning av avvakta med ett ställningstagandeom Tobinskatten. Den senaste tidens kriser i t.ex.Turkiet och visar att instabiliteten påden internationella finansmarknaden är betydande ochatt enskilda länder utsätts för stora påfrestningarav omfattande valutaspekulationer.Grunden i ett sådant initiativ från sidabör vara att starta en diskussion på EU- och FN-nivåom hur en Tobinskatt skall utformas. Enöverenskommelse om Tobinskatten bör varainternationell och uppbackad av nationelllagstiftning. Respektive nationell centralbank börbli ansvarig för skatteuppbörden, och intäkternafrån skatten bör användas för t.ex.utvecklingsbistånd i FN:s regi. Egentligen borde densvenska regeringen , i samband medplaneringen av det svenska ordförandeskapet i EU, haplanerat för att diskutera frågan om Tobinskatt.I (),, (), och andra internationellaforum pågår ett intensivt arbete med utarbetainternationella standarder, normer och regler föratt förbättra stabiliteten och öka genomlysningenoch öppenheten i det internationella finansiellasystemet och de internationella finansiellainstitutionerna. Enligt uppgift från företrädare förbl.a. IMF och kan jag emellertidkonstatera att politikernas intresse för dessafrågor är relativt begränsat. Vidare kan jag ocksåkonstatera att EU-länderna har en låg profil ochsaknar samordning i dessa viktiga frågor.Jag anser att det är hög tid att i sinegenskap av ordförande i lyfter fram frågan omreformering av det internationella finansiellasystemet och arbetar för att EU i t.ex. IMF ochVärldsbanken gemensamt driver förslag om hurstabiliteten i det finansiella systemet skallförbättras och hur genomlysningen skall öka.Egentligen borde den långttidigare, i samband med planeringen av det svenskaordförandeskapet i EU, ha planerat för att drivafram en gemensam EU-strategi när det gäller frågornaom den s.k. internationella finansiellaarkitekturen. För ett litet öppet land som Sverigeär detta oerhört viktiga frågor. Vi är i hög gradberoende av en stabil omvärld och ett väl fungerandeinternationellt regelverk.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden2000I betänkandet behandlar utskottet nedan uppräknademotionsyrkanden i vilka föreslås att riksdagenfattar följande beslut.2000/01:Fi205 av m.fl. (v)tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att iinternationella sammanhang skall verka för ettinförande av den s.k. Tobinskatten.2000/01:Fi215 av ()tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om införande av en s.k.Tobinskatt.2000/01:Fi216 av m.fl. (s)1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enöversyn av möjligheten att införa någon form avskatt på internationella finansiellatransaktioner.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enöversyn av möjligheten att införa eninternationell bolagsskatt för transnationellaföretag.2000/01:Fi217 av och ()1. begär att regeringen utredermöjligheten av att införa någon form av skatt påinternationella finansiella transaktioner.3. begär att regeringen utredermöjligheten av att införa en internationellbolagsskatt för transnationella företag.2000/01:U404 av m.fl. (c)8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inomFN-systemet bör verka för att förutsättningarnaför införandet av en s.k. Tobinskatt närmareutreds.2000/01:U623 av m.fl. (m)6. beslutar att i IMF skall verkaför en kod för transparenta och öppnafinansmarknader så att otillbörlig statlig ochannan påverkan på banker och andra aktörerförhindras.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att en s.k.Tobinskatt, en slags tull på kapitalrörelser tillu-länder, med kraft bör motarbetas.2000/01:N384 av m.fl. (mp)3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om Tobinskatten. yttrande2000/01:UU3yGlobal skatt på valutamarknaderna,s.k. TobinskattTill finansutskottetUtrikesutskottet har vid sammanträde den 18 april2001 beslutat att, under förutsättning av dettautskotts medgivande, jämlikt 4 kap. 8 § RO, tillfinansutskottet med föreliggande yttrande överlämnamotion 2000/01:U404 (c) yrkande 8.UtskottetI partimotion 2000/01:U404 (c) yrkande 8 anförs attmarknadskrafterna ensamma inte kan lösa degrundläggande orättvisorna mellan rika och fattiga.Centerpartiet välkomnar en diskussion om beskattningav internationella valutatransaktioner, en s.k.Tobinskatt, som ett led i att tillförsäkra detglobala beslutsfattandet tillräckliga resurser. Enförutsättning är att det går att nå en globalenighet om införandet av en sådan skatt, eftersominget land skulle kunna införa en dylik på egenhand. bör, enligt motionärerna, inom FN-systemet verka för att förutsättningarna för ettinförande av en s.k. Tobinskatt utreds närmare.Utskottet noterar inledningsvis att förslag ominförande om en Tobinskatt, förutom av de skäl somanförs i motionen och andra liknande (t.ex. atttillgodose det internationella samhällets behov),ofta också underbyggs på grunder som har att göramed brister i det internationella valutasystemet ochfinansmarknadernas funktionssätt.Den globala ekonomin och TobinskattenMed världshandelns tillväxt och ökandetransnationella investeringar har också definansiella flödena ökat mellan länder ochkontinenter. Detta har lett till ett allt störreömsesidigt beroende mellan världens ekonomier ochutgör en aspekt av vad som brukar kallasglobaliseringen.Med de senaste årtiondenas avregleringar i mångaav världens länder, liberalisering avkapitalmarknaderna och ökade möjligheter förportföljinvesteringar har de internationella flödenamotiverade av investeringar på de finansiellamarknaderna växt kraftigt vid sidan av de flöden sommotiveras av handel och reala investeringar. Dennautveckling har förstärkts av den tekniskautvecklingen, som inneburit minskadetransaktionskostnader, och av ett ökat privatsparande, inte minst i pensionsfonder.Förslaget om en transaktionsskatt påvalutarörelser väcktes av ekonomen och skulle ha till syfte att begränsa deglobala finansmarknadernas omslutning. Medtransaktionsskatten vill man försöka uppnå att dekortfristiga spekulativa kapitalrörelserna minskartill förmån för mer långsiktiga överväganden genomatt fördyra korta affärer i värdepapper ellervalutor. Ett annat syfte var att öka regeringarshandlingsfrihet i finans- och penningpolitiken.Det bör noteras att i sitt ursprungligaförslag endast i mindre utsträckning berörde hurintäkterna av transaktionsskatten skulle användas.Intäkterna sågs mera som en följd av skatten än somett motiv till att införa denna. Det var först ibörjan av som en internationelldiskussion kom i gång och där införandet av eninternationell skatt sågs som ett alternativt sättatt finansiera bl.a. FN:s verksamhet. I bådeBrundtlandkommissionen och diskuterades möjligheten att införandeen internationell skatt för finansiering av globalabehov.När det gäller den enligt Tobins förslag primäramålsättningen, att begränsa kortfristigakapitalrörelser, har det i debatten hävdats attkapitalflöden motiverade av investeringar på definansiella marknaderna kan vara skadliga förnationella ekonomier, särskilt om flödena är avspekulativ karaktär, och att en stabilisering av deinternationella kapitalflödena bör eftersträvas. Dethar även framhållits att nationella regeringar,särskilt i mindre ekonomier, har begränsade medelatt sätta emot om de skulle utsättas för omfattandefinanskapitalrörelser av destabiliserande karaktär.Utskottet menar i denna del att det är legitimtför stater att försöka skydda sig mot de negativaeffekterna som kan uppstå på grund av kortfristigaspekulativa kapitalrörelser. Utskottet konstateraratt detta för många regeringar i världen upplevs somett problem av ekonomisk/säkerhetspolitisk natur.När det gäller den andra delen avfrågeställningen, finansiering av gemensammanyttigheter, återkommer utskottet till denna senarei yttrandet.Utveckling, kapitalflöden och handelDe internationella kapitalrörelserna har storbetydelse för . De underlättarutvecklingen av handelsförbindelserna och medför attkapital kan ställas till förfogande för realainvesteringar. Långsiktiga reala investeringar är enförutsättning för ekonomisk tillväxt, vilken i sintur är en förutsättning för att utveckla välfärden.Länder med brister vad gäller tillväxt ochfördelning av befintliga resurser löper dessutom ihögre grad risk för att interna motsättningar mellanbefolkningsgrupper kan urarta till väpnadekonfrontationer med allvarliga konsekvenser för fredoch stabilitet. Den omvända bilden är även giltig,dvs. länder som präglas av god ekonomisk tillväxtoch bra fördelning av befintliga resurser är merbenägna att hamna i en situation som präglas avfredlig samvaro mellan olika befolkningsgrupper ochrespekt för de demokratiska fri- och rättigheterna.Utskottet menar att de strukturella faktorernasbetydelse för konfliktförebyggande inte fårunderskattas. Utskottet har behandlat dessafrågor i sitt betänkande 2000/01:UU4 Ensäkerhetsordning för 2000-talet.Utskottet vill i sammanhanget även peka på definansiella flödena av biståndskaraktär. Dessa ärvisserligen små i förhållande till de totala flödenaoch otillräckliga i förhållande till behoven, men deär av strategisk karaktär genom att de kan sägasavspegla investeringar i utveckling. Framgångsrikautvecklingssatsningar bidrar i sin tur till attexpandera världsekonomin samt till att öka välfärdenoch i bästa fall också till en rättvisarefördelning.Tidigare har utskottet också i sitt betänkande1998/99:UU12 Utrikeshandel och internationellainvesteringar framhållit att ökad handel kan geavsevärda positiva effekter vad gäller tillväxt ochökat välstånd för de minst utvecklade länderna. Detär därför av vikt, menar utskottet, att länderna itredje världen ges ett ökat tillträde till deutvecklade ekonomiernas marknader. Detta förutsätteren ökad frihandel. WTO har enligt utskottets meningen central roll i detta sammanhang men även EU, somensidigt kan ge ökat marknadstillträde för de allrafattigaste länderna. Utskottet välkomnar därför deansträngningar som har gjorts under det svenskaordförandeskapet i EU för att öka det fattigasteländernas tillträde till EU:s marknad. Resultatet avförhandlingarna i denna fråga mellan medlemsländernaledde till ett positivt principielltställningstagande även om avvecklingen avhandelshindren för dessa länder inte kommer att skei den takt som utskottet önskat. Beslutet utgör dockett viktigt principiellt steg i rätt riktning, ochutskottet utgår från att regeringen fortsätter sinaansträngningar inom detta viktiga område.I takt med att världssamfundet ställs inför nyaglobala utmaningar, såsom hiv/aids, miljöförstöringoch klimatförändringar, växer även behovet av attfinna finansieringslösningar, inte minst för , som bygger på ett globalt ansvarstagande.Utskottet har ovan pekat på betydelsen av definansiella flödena av biståndskaraktär, och det ärbl.a. i detta sammanhang som förslaget om enTobinskatt skall ses.Utskottet konstaterar att endast ett fåtal länder,däribland , lever upp till det 0,7-procentsmål som FN uppställt för bistånd till defattiga länderna. Utskottet finner dock att inte ensom alla länder uppfyllde målet skulle det varatillräckligt för de finansieringsbehov som finns föratt täcka de omedelbara och grundläggande behovenför utvecklingsländernas folk. Icke desto mindre ärett viktigt första steg att flera länder, liksomSverige, lever upp till sina internationellabiståndsåtaganden för att förbättra läget vad gällerhälsa och utbildning samt den administrativastrukturen för dessa sektorer i de minst utveckladeländerna. Det internationella samfundet - särskiltde utvecklade länderna - måste enligt utskottetsuppfattning ta ett övergripande ansvar för degränsöverskridande hot som t.ex. hiv/aids,miljöförstöring och klimatförändringar utgör.Ytterligare ett problem är att vissa länder inteheller uppfyller sina åtaganden gentemot FN vadgäller medlemsavgifter.Förslaget om en Tobinskatt sätter frågan om enstabilare och bättre internationell finansiering avglobala åtgärder vad gäller bistånd och av FN ifokus. Detta finner utskottet positivt. Utskottetmenar vidare att det är av vikt att dessa frågor fåren seriös behandling både nationellt ochinternationellt samt att behovet av gemensammafinansiella åtaganden därvid belyses.I en rapport , Our Global Neighbourhood,från FN:s kommission för globalt samarbete() konstateras atttrots de åtaganden som har gjorts internationellt såär biståndsfinansiering fortfarande i storutsträckning baserad på frivilliga bidrag frånstater. Författarna konstaterar att detta sakernasläge har lett till förslag om att en del av behovenför global resursöverföring skall täckas genominternationella avgifter eller skatter. Ikommissionens rapport föreslås därför att det vidarebör utredas om resurser kan hämtas från olika källorsom internationella avgifter på valuta-transaktioner, vapenförsäljning samt utnyttjandet avglobala gemensamma tillgångar, t.ex.havsvattenvägar, det internationella luftrummeteller den geostationära rymden. Införandet av enTobinskatt är således ett av de förslag somframförts, men inte det enda.Sammanfattande bedömningDe problem som tas upp i motionen och i den bredaredebatten om Tobin-skatten är väsentliga för deninternationella utvecklingen i stort inte minsteftersom de utgör aspekter på vad som kommit attkallas globaliseringen. Problemen hänger inbördessamman och det har föreslagits en rad olika medel,däribland införandet av en Tobinskatt, för att kommatill rätta med dem. Införandet av en Tobinskattskulle enligt många bedömare vara förknippat med enrad svårigheter, som framför allt har att göra meddess effekter på det internationella valutasystemetoch finansmarknadernas funktionssätt, men skattenanses även erbjuda vissa möjligheter. Som framgår avCarlsson-Ramphal-rapporten finns det förslag om attåtgärda de aktuella problemen också med andra medel,vart och ett med sina för- och nackdelar. Utskottettar inte ställning till de olika alternativen peka på behovet av en alter-nativ värdering och en fortsatt förutsättningslösanalys av olika möjliga framkomstvägar och instämmeri motionen i denna del. För svensk del kan detarbete om en samlad svensk globaliseringspolitik somi regeringen har inletts av en arbetsgrupp understatsrådets ledning vara ett bidrag. Isammanhanget vill utskottet även uppmärksamma denparlamentariska utredning (Globkom) om Sverigespolitik för global utveckling som under år 2001skall lämna ett samlat förslag till regeringen omhur politiken bör utformas på viktiga områdenutifrån det övergripande målet omfattigdomsbekämpning och de nya förutsättningar somglobaliseringen skapar. Syftet med översynen är attutifrån en vision om solidaritet i globaliseringenstid föreslå åtgärder för att vidareutveckla ensammanhållen politik för att främja en globaltekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbarutveckling och avskaffa fattigdomen. Utskottet villäven framhålla betydelsen av aktivt svensktdeltagande i förberedelsearbetet inför den som skall hållas under tematFinansiering av utveckling, där såväl handels- somfinansministrar skall mötas för att diskuterabehovet av utvecklingsfinansiering med närvaro avbl.a. , , WTO och IMF. Denna konferenssynes ligga i linje med vad motionärernaefterfrågar.Utskottet anser att finansutskottet kan besvaramotion 2000/01:U404 (c) yrkande 8 med vad som ovananförts.Stockholm den 18 april 2001På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (),(), (), (), (), (), BertilPersson (m), (), AgnetaBrendt (s), (),(), (), (),(), Karl-GöranBiörsmark (fp), ()och ().Avvikande meningar1. TobinskattenGöran Lennmarker, , ochRoy (alla m) anför:Gemensamt för de många variationerna på den s.k.Tobinskatten är att den belastar transaktionermellan olika valutor. Att kalla Tobinskatten förskatt är därmed oegentligt. I stället utgör densnarast en tull mellan olika valutaområden.Europa utvecklas mot ett stort valutaområde, närmedlemsländer och kandidatländer inom EU går övertill euro. Transaktioner inom kommer därförinte att träffas av tullen på valutatransaktioner.Det gör däremot betalningar mellan ochomvärlden. Även transaktioner inom dollarområdetkommer rimligen att stå utanför en sådan tull.En tull på valutatransaktioner skulle stimuleraframväxten av större valutazoner, gemensamma valutoroch dollarisering av den typ som sker iLatinamerika och Asien.Transaktioner till utanför dollarområdetoch mellan sinsemellan skulle däremotträffas av en tull på valutatransaktioner.Högre tullar och valutaregleringar var detnormalaU-länderna har lång erfarenhet av protektionismgenom tullar och valutahinder. Till relativt nyligenlevde av u-världens invånare i länder medmycket höga tullar och stränga valutaregleringar.Östeuropa och som varitutvecklade på västerländsk nivå halkade efter ochblev mycket fattiga. Även i och varstränga regleringar det normala, vilketomöjliggjorde eller kraftigt försvårade bådevalutatransaktioner och handel. Protektionismen hindradevälfärdstillväxten och gynnade korruptionen.Det finns alltså långvariga, omfattande och solittnegativa erfarenheter av valutaregleringar i u-länder.En mindre grupp , främst i Stillahavsasienoch vissa enklaver, satsade tidigt på öppenhet.Omfattande handel och stora kapitalrörelser ärkännetecknande för de snabbväxande som påkort tid, en generation, tog sig från absolutfattigdom till ett begynnande välstånd. Det handlarom den snabbaste välståndsutvecklingen somvärldshistorien känner. Den skulle ha varit heltomöjlig utan kombinationen fri handel och friakapitalrörelser.Liberaliseringar sedan 1978Med början i liberalisering 1978 har det sketten dramatisk utveckling i huvuddelen av u-världen.Tullar har minskat i snabb takt, även om de i mångafall fortfarande ligger kvar på alltför höga nivåer.Likaså har valutaregleringar avskaffats i huvuddelenav jordens länder.Detta har skett med politiska beslut, främst motbakgrund av de förödande erfarenheter somprotektionismen givit i snart sagt varje u-land.U-länderna har exportinkomster på istorleksordningen .