bet · GO01FiU29 · 2001-05-31 00:00:00 — finns inteen marknad för hjälpmedel, eftersom oftaär den enda köparen. En avmonopolisering avhjälpmedelsverksamheten och införandet av enhjälpmedelsgaranti skulle stimulera utvecklingen avfler, bättre och billigare hjälpmedel, somdet skulle påskynda introduktionen av dessa påmarknaden. Inledningsvis bör en hjälpmedelsgarantiomfatta de resurser som finns anvisade underbilstödet till handikappade och texttelefoner.Finansutskottet bör därför med bifall motion Fi36(m) yrkande 9 tillkännage för regeringen vad vi härhar anfört.9. HandikappomsorgKerstin () anser:I budgetalternativ finansieras enengångssatsning på under denärmaste åren för att kunna genomföra en omfattandetillgänglighetsreform.Boverket har gjort beräkningar som visar attFolkpartiets uppskattning av kostnaden för engenomgripande tillgänglighetsreform till 5 miljarderkronor är korrekt. konstaterar också attkostnaderna kan minskas om samtliga aktörer tar framen systematisk och långsiktig plan för åtgärderna.Jag anser att ansvaret för att ökatillgängligheten i första hand skall ligga lokalt,på kommuner och andra lokala aktörer som tillexempel privata fastighetsägare. Plan- och bygglagenmåste kompletteras med riktlinjer som tvingar framrimliga anpassningsåtgärder för funktionshindrade.Finansutskottet bör därför med bifall till motionFi37 (fp) yrkande 8 tillkännage för regeringen vadjag här har anfört.10. FörsörjningsstödKerstin () anser:Sverige påverkas fortfarande av den internationellahögkonjunktur som påverkat stora delar av världenunder andra halvan av . Ändå är andelensocialbidragstagare med långvarigt behov avsocialbidrag skrämmande hög.Staten och kommunerna bör gemensamt reflekteraöver orsakerna till detta. Vidare bör man reflekteraöver att så pass få invandrare kommer in på densvenska arbetsmarknaden och varför det dröjerrelativt länge innan de som får arbete får det. Enannan viktig fråga är varför andelen s.k. långaärenden är så pass oförändrad.Det måste vara ett gemensamt ansvar för kommunernaoch staten att få ut de personer som är långvarigtsocialbidragsberoende ur fattigdomsfällan. Det ärstaten som ansvarar för arbetsmarknadspolitiken.Staten har också huvudansvaret för att förbättravillkoren för att starta och driva företag. Det ärsvårt att starta företag i . Det ärännu svårare att växa. Många nya svenskar kommertill vårt land med vilja och kunnande som skullegöra dem lämpliga som företagare. Men de saknarkunskaper om den krångliga regleringen av svenskföretagsamhet. Ofta leder detta till att företag somskulle ha kunnat starta, eller som skulle ha kunnatväxa, inte gör det. Invandrargrupper kan här varaspeciellt hårt drabbade. Kommunerna å andra sidan ärhuvudsakligen ansvariga för att skola ochvuxenutbildning har den kvalitet som krävs för attmänniskor skall ha en reell chans påarbetsmarknaden.Jag anser därför att kostnadsansvaret förförsörjningsstöd skall delas mellan staten ochkommunerna. På det sättet har varken lokala ellercentrala myndigheter något intresse av att försökaflytta människor mellan olika stödsystem utan ettgemensamt intresse av att skapa förutsättningar föregen försörjning. Ett underlag för bedömning av hurstor del av socialbidragskostnaderna som är direktberoende av arbetslöshet bör därför tas fram.Finansutskottet bör därför med bifall till motionFi37 (fp) yrkande 9 tillkännage för regeringen vadvi här har anfört.Särskilt yttrandeFörsörjningsstödChris Heister, , och (alla m) anför:Kostnaderna för socialbidrag utgör den klart störstaandelen av kommunernas kostnader för individ- ochfamiljeomsorg. har antalet hushållmed långvarigt socialbidrag (mer än tio månaderunder ) mer än fördubblats. Trots att detotala kostnaderna för socialbidrag har minskatnågot , har andelen hushåll medlångvarigt socialbidrag fortsatt att öka.Att så många är långvarigt beroende avsocialbidrag är bl.a. ett tecken på att vi har enarbetsmarknad som inte fungerar utan utestängermänniskor. absolut största samhällsproblemi dag är därför den klyfta som går mellan dem sommed eget arbete kan försörja sig och sin familj, ochde som för en marginaliserad bidragsberoendetillvaro. Och klyftan fortsätter att vidgas, trotsflera år av högkonjunktur.Vi anser att det krävs en ny politik som samordnarde direkta sociala insatserna med åtgärder för attöka rörligheten på arbetsmarknaden, stimulera ochstödja kompetensutveckling och utbildning m.m., ochsom kombinerar olika ersättnings-, stöd- ochbidragssystem med en skattepolitik som gör att detlönar sig att arbeta. Vi hänvisar till vad vi anförti motioner i anledning av proposition 2000/01:80 Nysocialtjänstlag samt i reservationer till betänkande2000/01:SoU18 med samma namn.bilaga 4Utbildningsutskottets yttrande2000/01:UbU5yUtvecklingen inom den kommunalasektornTill finansutskottetFinansutskottet har beslutatbereda bl.a. utbildningsutskottet tillfälle att avgeyttrande över regeringens skrivelse 2000/01:102Utvecklingen inom den kommunala sektorn jämte demotioner som kan komma att väckas, i de delar somberör utbildningsutskottets beredningsområde.Utbildningsutskottet beslutadeden att yttra sigöver de motioner som väckts medanledning av regeringensskrivelse och som berörutskottets beredningsområde. Idet följande behandlarutskottet motionerna2000/01:Fi35 (kd) yrkandena 8och 9, Fi36 (m) yrkande 10,Fi37 (fp) yrkandena 2-4 ochFi38 (c) yrkandena 3 och 4.UtbildningsutskottetsövervägandenValfrihet och fristående skolorMotionernaModerata samlingspartiet noterar i motion2000/01:Fi36 att kommunernas bidrag till friståendeskolor på grundskolenivå minskat mellan 1998 och1999. Motionärerna menar att siffrorna antyder attkommuner har en alltför njugg inställning tillfriskolorna och missgynnar dem vid bidragsgivningen.Materialet bör därför enligt motionärerna analyserasnärmare av (yrk. 10).Kristdemokraterna föreslår i motion 2000/01:Fi35ett tillkännagivande om upphandling ochkundval (yrk. All verksamhet som inteär myndighetsutövning eller strategiskaledningsfunktioner bör enligt motionärernakonkurrensutsättas. Individuella servicetjänster somt.ex. barnomsorg och skola bör konkurrensutsättasgenom olika typer av kundvalsmodeller.Folkpartiet tar liksom upp kommunernasbidragsgivning till fristående skolor. I motion2000/01:Fi37 påpekas att regeringen i skrivelsenvisat att kommunernas ersättning till friståendegrundskolor minskat från av den kommunalakostnaden 1999. Motionärerna skriverockså att förslaget från en kommitté attfristående skolor skall få lägre ersättning änkommunala skolor skapar ojämlika villkor.Diskriminering av friskolorna drabbar eleverna där,framhåller motionärerna (yrk. De föreslår ocksåett tillkännagivande till regeringen om frittskolval. Fritt skolval även mellan kommunala skolorär en kvalitetsfråga. Det bör göras en redovisningav hur det fria skolvalet i praktiken fullföljs,anser motionärerna (yrk. 3).Utbildningsutskottets bedömningUtbildningsutskottet anser att finansutskottet böravstyrka motionsyrkandena.Kristdemokraternas yrkande om kundval är enligtutskottets mening tillgodosett med de regler somfinns när det gäller fristående skolormotsvarande det offentliga skolväsendet för barn ochungdom och när det gäller förskoleverksamhet.Motioner om ett friskolesystem påvuxenutbildningsområdet diskuteras iutbildningsutskottets betänkande 2000/01:UbU15, sominom kort kommer att behandlas i kammaren.Kommunernas skyldighet att ge bidrag tillfristående skolor på grundskole- ochgymnasieskolenivå har varit föremål för utredning ien statlig kommitté, den s.k. (U1997:10). Dess slutbetänkande lades fram i februari2001 och befinner sig underremissbehandling tillsammans med en PM från enarbetsgrupp inom . Enligtuppgift från departementet planeras en propositionbli framlagd . Mot den bakgrunden börriksdagen inte nu göra några ställningstaganden ombidragsgivningen till fristående skolor.Kommunernas ekonomiMotionernaKristdemokraterna föreslår i motion 2000/01:Fi35 etttillkännagivande om riktade bidrag (yrk. Demenar att riktade bidrag sätter den kommunalasjälvstyrelsen ur spel och riskerar att leda tillökad administration och en underminering av övrigakommunala behov. Maxtaxan i barnomsorgen innebärenligt motionärerna att man lyckas styra såvälfamiljernas val av barnomsorgsform som kommunernasekonomi.Centerpartiet begär i motion 2000/01:Fi38 enutredning för att undersöka effekterna på denkommunala ekonomin av den ökade efterfrågan påbarnomsorg och äldreboende som kommer att följa påinförande av maxtaxa på dessa områden (yrk. 3).Utbildningsutskottets bedömningUtbildningsutskottet anser att finansutskottet böravstyrka motionsyrkandena.Riksdagen behandlade proposition1999/2000:129 Maxtaxa och allmän förskola (bet.2000/01:UbU5, rskr. Därvid behandlades bl.a.motionsyrkanden som rörde inverkan på den kommunalasjälvstyrelsen och på familjernas val avbarnomsorgsform. Maxtaxereformen, som genomförs den1 , är utformad som ett erbjudande tillkommunerna, inte som ett påbud. Eftersom reformenännu inte är genomförd är det för tidigt attkonstatera vilken inverkan den får på efterfrågan påbarnomsorg.ÖvrigtCenterpartiet anser enligt motion 2000/01:Fi38 attstaten måste eftersträva en överenskommelse medkommunerna om kvalitetsutveckling i skolan. I ensådan överenskommelse bör bl.a. inrättandet av ettkvalitetsinstitut ingå (yrk. 4).Utbildningsutskottet föreslår att finansutskottetskall avstyrka motionsyrkandet.Alla kommuner är av staten ålagda attårligen upprätta skriftliga kvalitetsredovisningarsom ett led i den kontinuerliga uppföljningen ochutvärderingen av skolplanen (SFS 1997:702).Skolverket följer upp hur kommunerna efterleverdenna skyldighet och har påtalat brister under deförsta åren som skyldigheten funnits.Skollagskommittén, som skall slutredovisa sittarbete , har till uppdrag bl.a. attöverväga hur skollagen bör utformas för atttydliggöra det kommunala ansvaret för utbildningenskvalitet och likvärdighet (dir. 1999:15). Förslagom ett nationellt haravslagits av ,(bet. 2000/01:UbU1 s. 28 f.).Inga nya skäl framförs i den nu aktuella motionen.Folkpartiet begär i motion 2000/01:Fi37 etttillkännagivande om skolan och folkhälsoarbetet(yrk. Motionärerna frågar om läroplanerna i dagskapar ökade möjligheter för skolan att aktivtmedverka i folkhälsoarbetet, eller om regleringenökar risken för en statisk skola. De anser attskolan som en viktig faktor i folkhälsoarbetetsnarast bör belysas.Utbildningsutskottet anser att finansutskottet böravstyrka motionsyrkandet.Nationella folkhälsokommittén lämnade i oktober 2000sitt slutbetänkande Hälsa på lika villkor -nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91). Skolansroll tas upp i betänkandet. Remissbehandlingen är nuavslutad och ärendet bereds i Regeringskansliet.Riksdagen bör inte föregripa regeringensställningstagande.Stockholm den 10 maj 2001På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagiti beslutet: (),(),(), (), (), YvonneAndersson (kd), (), (), (), TorgnyDanielsson (s), (), (), PerBill (m), (),(), () och ().Avvikande meningar1. Bidragen till fristående skolorav (), (), TomasHögström (m) och Per ().De siffror som redovisas i regeringens skrivelse närdet gäller kommunernas bidragsgivning tillfristående skolor antyder att många kommuner har enalltför njugg inställning till friskolorna ochmissgynnar dem i bidragsgivningen. Vi moderater iutskottet anser därför att materialet bör analyserasnärmare av . bör enligtvår mening tillstyrka motion 2000/01:Fi36 yrkande10.2. upphandling och kundvalav () och ().För oss kristdemokrater är det viktigasteperspektivet på upphandling och kundval hurden enskilde i så hög grad som möjligt skall kunnapåverka sin situation och välja det alternativ avgemensamt finansierad service som passar honom ellerhenne bäst. Kommunens organisation bör vara sådanatt myndighetsutövning skiljs från övrig verksamhet.När det gäller individuella servicetjänster sombarnomsorg och skola bör kommuninvånarna gesmöjlighet att fritt välja utförare genom olika typerav kundvalsmodeller. Ackrediteringssystem böranvändas för att auktorisera företag som vill ingå iett kundvalssystem. En fortlöpandekvalitetsuppföljning och granskning avverksamheterna är betydelsefull, inte minst ur etttrygghetsperspektiv för den enskilde. Det vi här haranfört bör finansutskottet föreslå atttillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motion 2000/01:Fi35 yrkande 8.3. Bidragen till fristående skolorsamt fritt skolvalav ().Enligt min mening bör ta avstånd frånförslaget från en kommitté att fristående skolorskall kunna få lägre ersättning än kommunalaskolor. Om det förslaget skulle realiseras skaparman ojämlika villkor, som diskriminerar friskolornaoch drabbar deras elever. Fritt skolval, även mellankommunala skolor, är en kvalitetsfråga. Enredovisning av hur det fria skolvalet i praktikenfullföljs bör göras. Det jag här har anfört börfinansutskottet föreslå att tillkännageför regeringen som sin mening och därmed bifallamotion 2000/01:Fi37 yrkandena 2 och 3.4. Riktade bidragav () och ().Vi kristdemokrater anser att ökade statsbidrag förnya reformer visserligen kan verka positivt, men attde ställer till många problem för kommunsektorn.Medborgarnas förväntningar höjs i takt medutfästelser på riksnivå, som de lokalapolitikerna bakbinds av detaljreglerade ochunderfinansierade reformer. Riktade bidrag sättersjälvstyrelsen ur spel och kan leda till ökadadministration och en underminering av övrigakommunala behov. Med den s.k. maxtaxan ibarnomsorgen som finansieras av ett riktat bidraglyckas man styra såväl barnfamiljernas val avbarnomsorgsform som kommunernas ekonomi. Det vi härhar anfört bör finansutskottet föreslå atttillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motion 2000/01:Ub35 yrkande 9.5. Maxtaxa i barnomsorg ochäldreboendeav ().I enlighet med finansieringsprincipen säger sigregeringen kompensera kommuner för maxtaxan inombarnomsorgen och kommer säkert att göra likadant närdet gäller den föreslagna maxtaxan inomäldreomsorgen. Däremot innefattar denna kompensationinte effekten av en ökad efterfrågan på barnomsorgoch äldreboende. Jag och befarar attmånga kommuner kommer att acceptera en maxtaxa som,likt en gökunge, kommer att urholka den kommunalaekonomin och tvinga fram omfördelningar som delokalt förtroendevalda inte råder över. Innanmaxtaxa i barnomsorg eller äldreboende genomförs bördärför regeringen låta utreda effekterna på denkommunala ekonomin av en ökad efterfrågan. Det jaghär har anfört bör finansutskottet föreslå riksdagenatt tillkännage för regeringen som sin mening ochdärmed bifalla motion 2000/01:Fi38 yrkande 3.6. Kvalitetssatsning i skolanav ().Centerpartiet har med anledning av regeringensvårbudget presenterat ett alternativ tillregeringens specialdestinerade resurser till skolan(mot. 2000/01:Fi19). I det förslaget ingår bl.a.inrättande av ett kvalitetsinstitut där bl.a.Kommunförbundet bör vara huvudman. För attförverkliga detta måste staten eftersträva enöverenskommelse med kommunerna omkvalitetsutveckling i skolan, där bl.a. inrättandeav ett kvalitetsinstitut ingår. Regeringen börinleda överläggningar med om detta.Det jag här har anfört bör finansutskottet föreslåriksdagen att tillkännage för regeringen som sinmening och därmed bifalla motion 2000/01:Fi38yrkande 4.7. Skolan och folkhälsoarbetetav ().Inom är viövertygade om att bildning ochutbildning skaparförutsättningar för god hälsa.Skolans roll i folkhälsoarbetetär mångfacetterad. Dels harskolan ett direkt krav på sigatt uppfylla läroplanensbestämmelser om idrottsämnet.Dels skapar skolan genom sittbildningsideal förutsättningarför att ge vuxna människormöjlighet att själva bestämmaöver sin hälsa. Frågan är hurläroplanerna påverkarskolans möjligheter att aktivtmedverka i folkhälsoarbetet -om de skapar ökade möjlighetereller om regleringen ökarrisken för en statisk skola.Skolans roll som viktig faktori folkhälsoarbetet bör snarastbelysas. Det jag här har anförtbör finansutskottet föreslåriksdagen att tillkännage förregeringen som sin mening ochdärmed bifalla motion2000/01:Fi37 yrkande 4.Särskilt yttrandeav (), (), TomasHögström (m) och Per ().Moderata samlingspartiet har i olika motionerpresenterat förslag till hur kommunerna skall tasitt ansvar för skola och barnomsorg. När det gällerbarnomsorgen har vi tillsammans med övrigaborgerliga partier lagt fram förslag till hurfamiljerna själva skall ges möjlighet att väljamellan olika alternativ. För har viföreslagit en nationell skolpeng som följer eleven,oavsett vilken skola eleven/familjen valt. Härigenomkommer alla skolor, oavsett huvudman, att behandlaslika. I betänkandet behandlas motioner som väckts medanledning av skrivelsen samt några yrkanden somväckts med anledning av ekonomiskavårproposition. I avsnitt 1 behandlas i huvudsaksådana yrkanden som tar upp frågor som diskuteras iskrivelsen och inte har behandlats av riksdagentidigare under innevarande . Andramotionsyrkanden är identiska eller överensstämmertill stor del med yrkanden som behandlats tidigareunder innevarande . Dessa yrkanden behandlaskortfattat i avsnitt 2.1 Yrkanden som behandlas ianslutning till skrivelsen1.1 Skrivelsen och uppföljningen avden kommunala sektornUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att läggerregeringens skrivelse 2000/01:102Utvecklingen inom den kommunala sektorn tillhandlingarna.InledningRiksdagen har uttalat sig ombetydelsen av en väl fungerande uppföljning av denkommunala sektorn. Regeringens årliga skrivelse,Utvecklingen inom den kommunala sektorn, utgör medsin övergripande redovisning av läget ikommunsektorn ett viktigt inslag iåterrapporteringen av resultatinformation tillriksdagen.Under sommaren 2000 redovisades rapporten riktigt, utvalt och viktigt (Ds 2000:48).Rapporten var resultatet av ett projekt somstartades inom meduppgift att ta fram ett förslag till en kommunaldatabas med uppgifter som beskriver vad kommunernagör, hur mycket det kostar, och vilka effekterverksamheten ger. Bakgrunden till uppdraget var attmöjligheterna till en samlad uppföljning avkommunernas verksamhet behövde förbättras.I rapporten (Ds 2000:48) presenterades ett förslagtill vad en databas skulle kunna innehållai ett första skede. Databasen föreslås innehållaknappt 200 olika nyckeltal och mått som beskriverföljande verksamheter: förskola, grund- ochgymnasieskola, skolbarnsomsorg, vuxenutbildning,individ- och familjeomsorg samt omsorg om äldre ochfunktionshindrade. Varje verksamhet beskrivs medmått och nyckeltal om ekonomi, volymer och kvalitet.I oktober 2000 beslutade regeringen att tillsättaen utredare (dir. 2000:69) för att med utgångspunkti nämnda departementsskrivelse hantera den fortsattautvecklingen av en databas samt vissafrågor som gäller tvärsektoriell uppföljning ochutvärdering av verksamhet. i uppdrag att genomföra och utvärdera enutvidgad försöksverksamhet med en databassamt att i samverkan med statistikansvarigamyndigheter definiera, utvärdera och vidareutvecklakvalitetsmått för berörda kommunala verksamheter. Iuppdraget ingick även att genomföra en förstudieavseende den mjuk- och hårdvara som behövs förhantering av en databas. Arbetet ärinriktat på att kunnapresentera mått och nyckeltal i en databas.Enligt tilläggsdirektiv (dir. 2001:26) skall arbetetslutredovisas senast den 28 september 2001.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar med tillfredsställelse attregeringen fortsätter sitt arbete med att utvecklauppföljningen av den kommunala sektorn. Det ärangeläget att förbättra möjligheterna att göra olikaslags jämförelser mellan kommuner samt att de måttsom tas fram är relevanta och håller hög kvalitet.Utvecklingsarbetet som bedrivs kommer att underlättajämförelser inte bara av kommunernas ekonomi utanäven omfatta kvalitetsmått avseende den kommunalaverksamheten. Utskottet ser positivt på dettautvecklingsarbete.Utskottet föreslår att läggerregeringens skrivelse till handlingarna.1.2 ekonomiUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om attbl.a. på kort sikt höja statsbidragen,lagfästa finansieringsprincipen och utredaeffekterna på den kommunala ekonomin avmaxtaxan i barnomsorgen och förbehållsbeloppinom äldreomsorgen.Jämför reservationerna 1 (kd), 2 (c) och 3(m) - motiveringen.SkrivelsenDen djupa lågkonjunkturen i början av 1990-taletpåverkade kommuner och landsting negativt. Dettaaktualiserade bland annat frågan om ett krav på enekonomi i balans i kommuner och landsting. Från ochmed är kommuner och landsting enligt lagskyldiga att upprätta en budget i balans. Ut-ifrånresultaträkningen kan balanskravet beskrivas så attårets resultat minus eventuella realisationsvinsterskall vara positivt.Skatteinkomsterna är kommunsektorns dominerandeinkomstkälla. De senaste årens positivasysselsättningsutveckling har inneburit attkommunernas skatteunderlag ökat relativt kraftigt.Successiva höjningar av statsbidragen under andrahälften av 90-talet har också bidragit till attförbättra kommunernas ekonomi. Den kommunalakonsumtionen minskade i reala termer 1991-1996men har därefter åter ökat.Årets samlade resultat 2000 för kommunsektornberäknas till , vilket är 6,4miljarder kronor mer än 1999. Utan extraordinäraposter beräknas resultatet till 5,3 miljarderkronor. Av landets 289 kommuner beräknas 177kommuner redovisa ett positivt resultat ellernollresultat . Resultatet varierar dockkraftigt mellan olika kommuner. En analys avskillnaderna mellan kommungrupper visar attmedelstora städer, förortskommuner ochindustrikommuner sammantaget redovisar ett positivtresultat 1999 till skillnad från andra kommungruppersom t.ex. storstäder, större städer,landsbygdskommuner och glesbygdskommuner. Avskrivelsen framgår också att det finns en tendensatt kommuner med mindre befolkning har ett sämreresultat än större kommuner och en tendens attkommuner med högre skattesats har ett sämre resultatän kommuner med en lägre skattesats.Det samlade resultatet 2000beräknas till -3,, vilket är enförbättring med jämfört med1999. Spridningen är stor mellan olika landsting.Sex landsting visar positivt resultat, men fleralandsting visar fortfarande stora underskott.I 2001 års ekonomiska vårproposition (prop.2000/01:100) gör regeringen bedömningen attresultatutvecklingen för kommunsektorn som helhetbedöms ligga på en sådan nivå att flertalet kommuneroch landsting bör klara balans- kravet med deförutsättningar som antas för de närmaste åren.Regeringen påpekar att det finns en stor spridning iresultatet mellan enskilda kommuner och landstingoch att det för vissa kommuner och landsting krävsbesparingar om balanskravet skall . Försektorn som helhet bedöms det finansiella utrymmetvara tillräckligt. Vissa kommuner och landsting kankomma att behöva ett särskilt stöd för att klarabalanskravet och bibehålla en godtagbar servicenivåi verksamheterna. Medel bör därför finnastillgängliga för ett sådant stöd.MotionernaI motion Fi35 av Per m.fl. (kd) anförs attdet är riktigt att stärka den kommunalasjälvstyrelsen och förbättraplaneringsförutsättningarna genom att på kort siktöka de generella statsbidragen (yrkande 1).Bakgrunden är enligt motionärerna attsaneringspolitiken har varit särskilt tung förkommunsektorn och att statliga reformer om ökatkommunalt ansvarstagande inte finansierats av statenenligt finansieringsprincipen.Motionärerna anser att finansieringsprincipenbehöver lagfästas och ges ett mer preciseratinnehåll. Till detta behövs även eninstitutionalisering där regeringen ochkommunsektorn, innan propositioner läggs påriksdagens bord, och under rimligaarbetsförhållanden kommer överens om t.ex.finansiering och kostnadsberäkningar (yrkande 6).I motion Fi19 av m.fl. (c) anförs atttillväxt och ökad sysselsättning är avgörande föratt den kommunala ekonomin skall utvecklas positivt.Den viktigaste åtgärd som kan göras för attförbättra den kommunala ekonomin är därför att ökasysselsättningen. Motionärerna anser vidare att detär viktigare att göra kommunerna mindre beroende avstatsbidrag genom att stärka kommunernas egenskattebas, än att öka statsbidragen.