bet · GO01SkU16 · 2001-03-20 00:00:00 — Utskottet anser inte att etttillkännagivande av i frågan är nödvändigtoch avstyrker med det anförda bifall till motionernaSk904 och Ju920, den senare i berörd del. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar somframförs under Utskottets övervägandenföreslår utskottet att fattarföljande beslut:1. Förenklingar för företagare: utfärdandeav F-skattsedel och startande av företagRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk324yrkande 20 delvis, 2000/01:Sk695 delvis,2000/01:Sk807, 2000/01:Sk809, 2000/01:Sk810,2000/01:Sk814 yrkandena 1-3, 2000/01:Sk815,2000/01:Sf617 yrkande 2, 2000/01:So548 yrkande 4,2000/01:N267 yrkande 5, 2000/01:N323 yrkandena 3och 4, 2000/01:N385 yrkande 4 och 2000/01:A812yrkande 8.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd)Reservation 3 (fp)2. Förenklingar för företagare: bokföring,deklaration och andra skattereglerRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk634yrkandena 1 och 2, 2000/01:Sk695 delvis,2000/01:Sk735 yrkandena 19 och 20, 2000/01:Sk737,2000/01:Sk825 yrkandena 1-3, 2000/01:N263 yrkande4, 2000/01:N267 yrkande 8, 2000/01:N323 yrkandena2, 5 och 9 och 2000/01:N388 yrkande 4.Reservation 4 (m, kd, fp)Reservation 5 (mp)3. Beräkning av F-skattRiksdagen avslår motion 2000/01:Sk324 yrkande20 delvis.Reservation 6 (fp)4. Nordiskt gränssamarbeteRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk794yrkandena 1 och 2, 2000/01:Sk811, 2000/01:U705yrkande 3 och 2000/01:T612 yrkande 2.Reservation 7 (v)5. Skattemyndigheternas kontrollverksamhet,skattebrottsenheternaRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk801,2000/01:Sk803, 2000/01:Sk818, 2000/01:Sk823.Reservation 8 (v)6. Åtgärder mot skattebrottslighet ochannan ekonomisk brottslighetRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk676,2000/01:Sk683 yrkandena 1 och 2, 2000/01:Sk752,2000/01:Sk819, 2000/01:Sk822, 2000/01:Sk1022 och 2000/01:N324 yrkande 10.Reservation 9 (kd, fp)7. Tullens insatser mot smugglingRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk802 och2000/01:Ju914 yrkande 2.Reservation 10 (kd)8. Skatteflyktslagens generalklausulRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk324yrkande 23 och 2000/01: Sk654 yrkandena 6 och 7.Reservation 11 (m, kd, fp)9. Revisionsregler, skattetillägg m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk643,2000/01:Sk654 yrkandena 1-5, 2000/01:Sk817 och2000/01:Sk826 yrkande 1.Reservation 12 (m)Reservation 13 (kd, fp)10. Uppgifter om skatt m.m. på lönebeskedoch redovisning av det totalaskatteuttagetRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk601,2000/01:Sk610, 2000/01: Sk623 yrkandena 1, 2 och4 och 2000/01:Sk808.Reservation 14 (m)11. Förenklad självdeklaration,deklarationstidpunktRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk622 och2000/01:Sk654 yrkande 8.Reservation 15 (m)12. Skatteredovisnings- ochskatteinbetalningstidpunktRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk324yrkande 21, 2000/01:Sk626 yrkande 2 och2000/01:Sk824.Reservation 16 (fp)13. Inbetalning av kvarskattRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk806yrkandena 1 och 2 och 2000/01:Sk816.Reservation 17 (v)14. Anstånd med betalning av skattRiksdagen avslår motion 2000/01:Sk812.Reservation 18 (m)15. Ersättning för ombudskostnader iskattemålRiksdagen avslår motion 2000/01:Sk804.Reservation 19 (m, kd)16. Förmånsrätt för skattefordringarRiksdagen avslår motion 2000/01:Sk735 yrkande8.Reservation 20 (m)17. Församlingen och socknen ifolkbokföringen m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk611,2000/01:Sk901, 2000/01:Sk902, 2000/01:Sk903,2000/01:Sk905, 2000/01:Sk907, 2000/01:Sk908,2000/01:Kr289 yrkande 15 och 2000/01:Kr345yrkande 16.Reservation 21 (m, kd, c)18. Missbruk av folkbokföringen m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk906 och2000/01:Sk909 yrkandena 1 och 2.19. Fingerade personuppgifter ifolkbokföringenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk904 och2000/01:Ju920 yrkande 6.Reservation 22 (m)Reservation 23 (fp)den 20 mars 2001På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: ArneKjörnsberg (s), (), AnitaJohansson (s), (), PerRosengren (v), (), (), Per (), de (), (), (),(), (), LennartAxelsson (s), (), () och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Förenklingar för företagare: utfärdande avF-skattsedel och startande av företag(punkt 1) - mav (), (),de () och CatharinaHagen (m)Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller delvis motionerna 2000/01:Sk807,2000/01:Sk809, 2000/01:Sk810, 2000/01:Sk814yrkandena 1-3 och 2000/01:N385 yrkande 4 samtbifaller delvis motionerna 2000/01:Sk324 yrkande 20delvis, 2000/01:Sf617 yrkande 2, 2000/01:So548yrkande 4, 2000/01:N267 yrkande 5, 2000/01:N323yrkandena 3 och 4 samt avslår motionerna2000/01:Sk695 delvis, 2000/01:Sk815 och 2000/01:A812yrkande 8.StällningstagandeInnehav av F-skattsedel är viktig för allaföretagare. Det gäller att för kunder ochuppdragsgivare kunna visa att man själv har ansvaretför skatter och arbetsgivaravgifter så att köpareninte behöver ansvara för betalningen av dessa. UtanF-skattsedel kommer man därför lätt till korta ikonkurrensen. På landsbygden är innehavet särskiltviktigt eftersom en så stor del av befolkningen ärberoende av företagande, och särskiltsmåföretagande.De modifieringar av reglerna som gjordes den 1januari 1998 var enligt vår uppfattning intetillräckliga. vägrar iblandskattemyndigheterna att utfärda en F-skattsedeldärför att den sökande inte kan antas komma attbedriva näringsverksamhet. Bedömningen avnäringsverksamhet bygger på ettsjälvständighetskriterium som innebär bl.a. att densom endast har uppdrag från sin tidigarearbetsgivare inte anses bedriva näringsverksamhet.Detta är inte något annat än förtäcktetableringskontroll.Vi anser att etableringsfrihet skall råda. Iprincip skall alla som ansöker om en F-skattsedelockså få en sådan, om inte företagssyftet äruppenbart oseriöst.Vi anser att RSV:s förslag (RSV Rapport 1998:4)om bl.a. en utvidgning av näringsbegreppet skallgenomföras.2. Förenklingar för företagare: utfärdande avF-skattsedel och startande av företag(punkt 1) - kdav och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 2. Därmedbifaller motion 2000/01:Sk815 samt avslårmotionerna 2000/01:Sk807, 2000/01:Sk809,2000/01:Sk810, 2000/01:Sk814 yrkandena 1-3 och2000/01:N385 yrkande 4, 2000/01:Sk324 yrkande 20delvis, 2000/01:Sk695 delvis, 2000/01:Sf617 yrkande2, 2000/01:So548 yrkande 4, 2000/01:N267 yrkande 5,2000/01:N323 yrkandena 3 och 4 och 2000/01:A812yrkande 8.StällningstagandeF-skattsedel är i praktiken ett villkor föratt man skall kunna driva en verksamhet. Alla som såönskar bör därför få en sådan utan annan prövning änom personen har näringsförbud. I gengäld börskattemyndigheten lika snabbt återkalla F-skattsedeln om den missbrukas.Om den enskilde kan växla mellan att vara anställdoch driva företag skulle flexibiliteten påarbetsmarknaden öka. Individen skulle ges störremöjlighet och uppmuntran att söka sig andra och nyavägar än anställning för sin utkomst. Företagare somtvekar att anställa skulle våga lägga ut uppdragtill intresserade personer utan att behöva anställadem. På samma sätt skulle många deltidsanställdakunna fylla upp sin arbetstid med egen verksamhet.Särskilt viktigt är detta för kvinnor somofrivilligt hamnat i deltidsarbete. F-skattsedeln ärdärmed en viktig jämställdhetsfråga.Vi anser mot denna bakgrund att man bör slopaprövningen av om verksamheten är näringsverksamhetvid tilldelning av F-skattsedel. Så länge staten fårin sina egenavgifter eller sociala avgifter bordedet vara ointressant i vilken verksamhet som degenererats. Dagens definition av vad som anses varanäringsverksamhet inrymmer bl.a. krav på attomfattande materiella investeringar skett och attflera uppdragsgivare finns redan i startskedet.Prövningen blir därmed godtycklig.Vi anser sammanfattningsvis att F-skattsedel skalltilldelas sökande som inte har näringsförbud.Härigenom förenklas reglerna avsevärt, somingen person riskerar att hindras i sina ambitionersom blivande företagare.3. Förenklingar för företagare: utfärdandeav F-skattsedel och startande av företag(punkt 1) - fpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 3. Därmedbifaller delvis motionerna 2000/01:Sk324yrkande 20 delvis, 2000/01:Sf617 yrkande 2,2000/01:So548 yrkande 4, 2000/01:N323 yrkandena 3och 4 och 2000/01:A812 yrkande 8 samt avslårmotionerna 2000/01:Sk695 delvis, 2000/01:Sk807,2000/01:Sk809, 2000/01: Sk810, 2000/01:Sk814yrkandena 1-3, 2000/01:Sk815, 2000/01:N267 yrkande5 och 2000/01:N385 yrkande 4,StällningstagandeDen som vill starta ett eget företag möts aven mur av blanketter, byråkrati och misstänksamhet.Lagstiftningen och myndigheternas arbete måste istörre utsträckning utgå från ettföretagarperspektiv. Det krävs en rejäl rensning iregelverket. En blivande företagare måste kontaktaen lång rad myndigheter, och en mängd blanketterskall beställas och fyllas i. anser attdet skall införas en enkel blankett för registreringav företaget som sänds till, förslagsvis, Patent-och registreringsverket. Denna skall kunnakombineras med ansökan om F-skatt ochmomsregistrering etc.Reglerna för utfärdande av F-skattsedel är i dagalldeles för krångliga och utgör ett hinder för demsom önskar bli småföretagare i tjänstesektorn. Deförändringar som har skett är inte tillräckliga.Folkpartiet anser att alla som vill bör få F-skattsedel, givetvis under förutsättning att maninte har näringsförbud, skatteskulder sedan tidigareeller på annat sätt befinner sig i en sådansituation att F-skattsedeln skulleåterkallas.För att få en F-skattsedel enligt dagens praxisbör företagaren inte tidigare ha varit anställd hosuppdragsgivaren, använda uppdragsgivarensutrustning, ha få kunder som anlitar företagetstjänster under långa perioder, bedriva ekonomiskverksamhet av "allmän karaktär" eller ha en lågekonomisk risk. Särskilt kvinnor i tjänstesektorndrabbas av systemet, bl.a. sjuksköterskor hindrasfrån att starta eget eftersom skattemyndigheternatar hänsyn till hur många uppdragsgivare som finnsför tjänsten. I regel är det bara ochkommunen. Detta vill ändra på.4. Förenklingar för företagare: bokföring,deklaration och andra skatteregler (punkt 2)- m, kd, fpav (), (),(), (), (), () ochKarin ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 4. Därmedbifaller delvis motionerna 2000/01:Sk634yrkandena 1 och 2, 2000/01:Sk695 delvis,2000/01:Sk735 yrkandena 19 och 20, 2000/01:Sk737,2000/01:Sk825 yrkandena 1-3, 2000/01:N263 yrkande 4,2000/01:N267 yrkande 8, 2000/01:N323 yrkandena 2, 5och 9 och 2000/01:N388 yrkande 4.StällningstagandeRegeringen tillkallade hösten 1996Småföretagsdelegationen för att identifiera problemoch föreslå åtgärder för att undanröja onödigahinder för etablering av och tillväxt i mindreföretag. Av de 80-talet förslag som delegationenavgav har endast en tredjedelgenomförts. egenförenklingsgrupp, Simplexgruppen, har i praktikeninte kommit i gång med sin verksamhet.Vi anser att skattelagarna och myndigheternasarbete måste utformas mer ur ettföretagarperspektiv. är regelverket utformatså att det skall vara lätt för myndigheterna attgranska företagen. Regelverket bör som detär effektivt ur granskningssynpunkt i första handutformas så att det är lätt att följa och förstå.Myndigheterna skall hjälpa företagen att följareglerna, inte utforma bestämmelser med vars hjälpman stjälper dem i efterhand.Många företagare upplever administrationen kringden egna verksamheten som alltför omfattande. Regleroch förordningar och ständigt ökande krav påuppgiftslämnande ställer stora krav på kunskaper hosföretagaren. Det är inte heller rimligt som sker att belägga småföretagare med höga avgifter förolika typer av kontroller och inspektioner avbrandsäkerhet o.d. Kommuner och länsstyrelser måstekunna utöva sådana verksamheter utan att onödigthöga kostnader vältras över på företagarna.Nystartade företag har oftast begränsat egetkapital. När företaget börjar visa vinst skall skatterläggas, vilket kan vara besvärligt ur likviditets-synvinkel. Vi anser att regeringen bör utreda hurnya företag skulle kunna få möjlighet att skjuta uppskattebetalningen.En förenklad företagsdeklaration behöver utformasså att det går att redovisa och deklarera enokomplicerad verksamhet lika enkelt som i denförenklade deklarationen för löntagare. är detmånga av landets småföretagare som inte klarar avatt deklarera själva. Nuvarande redovisnings- ochskatteregler för företag är i princip desamma förstor- och småföretag. Vi ifrågasätter om det skallbehöva vara så. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till förenklade regler förmindre företag.En företagare måste också kunna ordna ettarbetsrum i hemmet. De nuvarande reglerna medför tvingas flytta verksamheten hemifrån. Det gårnämligen inte att dra av arbetsrummet om man gör omett rum i hemmet till arbetsrum. Detta vill vi ändrapå.5. Förenklingar för företagare: bokföring,deklaration och andra skatteregler (punkt 2)- mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 5. Därmedbifaller motionerna 2000/01:N388 yrkande 4och 2000/01:Sk735 yrkande 19 samt avslår motionerna2000/01:Sk634 yrkandena 1 och 2, 2000/01:Sk695delvis, 2000/01:Sk735 yrkande 20, 2000/01:Sk737,2000/01:Sk825 yrkandena 1-3, 2000/01:N263 yrkande 4,2000/01:N267 yrkande 8 och 2000/01:N323 yrkandena 2,5 och 9.StällningstagandeNystartade företag har oftast begränsat egetkapital. När företaget börjar visa vinst skall skatterläggas, vilket kan vara besvärligt urlikviditetssynvinkel. Jag anser att regeringen börutreda hur nya företag skulle kunna få möjlighet attskjuta upp skattebetalningen.En annan mer allmän svårighet för småföretag ärperiodiseringen i redovisningen.Avskrivningsmöjligheterna är starkt begränsade, ochsmåföre-tagen i allmänhet och soloföretagen isynnerhet kan drabbas av stora svängningar iverksamhetens omsättning och lönsamhet. Därför bördagens möjligheter att periodisera och fonderaöverskottet samt beviljas uppskjutenreavinstbeskattning utökas. Detta kan låta sig görasom tidsgränsen för redovisningsskyldigheten blir tvåår.Redovisningsskyldigheten är ett problem för småföretagare, inte minst för soloföretagare som iinledningen av sin näringsverksamhet ofta även hartraditionellt lönarbete. Företagsredovisningen harförenklats , men är fortfarande såkomplicerad, att småföretagare ofta måste ta hjälpför detta ändamål. En del förbättringar har skett,och försöksprojekt genomförs. En kompliceradredovisning är ofta befogad för större företag, menför soloföretagare som inte tjänar mer än andramedelinkomsttagare bör deklarationen kunna görasenklare.6. Beräkning av F-skatt (punkt 3) - fpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 6. Därmedbifaller motion 2000/01:Sk324 yrkande 20delvis.StällningstagandeI dag gäller att en företagare skall beräknasin årsinkomst i förväg och sedan månadsvisbetala preliminär F-skatt, oavsett ominkomsterna uppgår till beräknade beloppeller kommer mera oregelbundet. Folkpartietanser att företagare i stället skall hamöjlighet att betala preliminär F-skatt iförhållande till faktisk intjänad inkomstför månaden som gått. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.7. Nordiskt gränssamarbete (punkt 4) - vav Per och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 7. Därmedbifaller motion 2000/01:Sk811 samt avslårmotionerna 2000/01:Sk794 yrkandena 1 och 2,2000/01:U705 yrkande 3 och 2000/01:T612 yrkande 2.StällningstagandeI många delar av västra är möjligheten effektiv arbetsmarknad över gränsen mot Norgeviktig. har man i både ochNorge strävat efter att underlätta för medborgareatt arbeta i det andra landet. Trots det finnsfortfarande krångel och informationsproblem. frågor inom skatte-, tull- ochsocialförsäkringsområdena som vållar problem. Detgäller t.ex. tillhandahållande av skattekort ochpersonnummer, skyddet vid sjukdom och regelverketför användandet av bil i det andra landet.Förutom långa handläggningstider är ocksåbehandlingen och bedömningen av ärenden många gångerolika från gång till gång. Det finns en lång radexempel på hur människor slussats runt till olikamyndigheter. Detta skapar irritation och försvårarför den enskilde arbetstagaren.Det som beskrivits bekräftas i en undersökning somgjorts på uppdrag av länsarbetsnämnden i Värmlandoch den norska motsvarigheten i Hedmarks fylke. Iundersökningen har man ställt frågor tillarbetsförmedlingar på båda sidor gränsen och tillarbetstagare, främst svenskar som arbetar i Norge.I rapporten identifierasockså en rad problemområden som till delarsammanfaller med de som nämnts. Dessutom lyftsfrågor fram som är viktiga för utveckling avnäringsliv och infrastruktur.För att underlätta gränssamarbetet är detnödvändigt att konkreta förslag arbetas fram bl.a.med utgångspunkt från den nämnda handlingsplanen.Eftersom de frågor som berörts ovan griper in i enlång rad politikområden är det också viktigt attansvaret inom regeringen görs tydligt.8. Skattemyndigheternas kontrollverksamhet,skattebrottsenheterna (punkt 5) - vav Per och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 8. Därmedbifaller motion 2000/01:Sk801 samt avslårmotionerna 2000/01:Sk803, 2000/01:Sk818 och2000/01:Sk823.StällningstagandeDet illegala skatteundandragandet är fortfarandehögt. En av orsakerna till att man inte kommer åtekobrottslingar och människor som sysslar medskatteundandragande är att skattemyndigheterna intehar tillräckliga medel för att motverka och avslöjadem. Det handlar både om ekonomiska resurser ochrättigheter att genomföra olika åtgärder i sambandmed revisioner. Vissa branscher äröverrepresenterade i det här avseendet. restaurang- och byggbranscherna där man ocksåär medveten om problemet, inte minst densnedvridning av konkurrensen som uppstår till följdav ekobrott och skatteundandragande.Vänsterpartiet har krävt attskatterevisorer skall ha rätt att utföralegitimationskontroll vid revisioner för att kunnastämma av dem som vid revisionstillfället arbetar påexempelvis en restaurang mot arbetsgivar-registret.Vad gäller restaurangnäringen skulle det vara enkeltatt dra in eventuella tillstånd om kontrollen visaratt det finns "svart" arbetskraft på arbetsplatsen.Vi tror att en sådan lagstiftning skulle varaytterst effektiv i kampen mot ekonomisk brottslighetoch annat skatteundandragande och begär därför attregeringen återkommer med förslag om rätt tilllegitimationskontroll vid revisioner.Byggbranschen har inlett en samverkan medskattemyndigheterna för att komma till rätta medsvartjobben. Ett led i denna samverkan är en skärptidentitets- och närvarokontroll på byggena. Detvisar att branschen själv inte anser attVänsterpartiets förslag om legitimationskontrollerär alltför långtgående.9. Åtgärder mot skattebrottslighet och annanekonomisk brottslighet (punkt 6) - kd, fpav och () och KarinPilsäter (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 9. Därmedbifaller delvis motionerna 2000/01:Sk676,2000/01:Sk752 och 2000/01:N324 yrkande 10 samtavslår motionerna 2000/01:Sk683 yrkandena 1 och 2,2000/01:Sk819, 2000/01:Sk822 och 2000/01:Sk1022.StällningstagandeDen ekonomiska brottsligheten och den svartasektorns utbredning är ett mycket allvarligtstrukturproblem i den svenska ekonomin. () omsätter den svartasektorn iSverige. Effekterna av den svarta ekonomin innebärett årligt skattebortfall uppemot 40 miljarderkronor. RRV:s undersökning visar också att uppemot800 000 personer arbetar svart. Det finnsdessutom alarmerande signaler om att den svartasektorn ökar i omfattning.Förutom att skattesystemet frestar många tilllagbrott, leder det också till att sektorer avekonomin där det egentligen både finns ett utbud ochen efterfrågan inte kan växa. En sådan sektor ärhushållstjänster. Här skulle en stor mängd vita jobbkunna uppstå om bara skattesystemet omformades.Svartarbetet med enkla hushållstjänster omsätteromkring , enligt enutredning gjord av RSV. Lägger man till dereparationer och underhåll i hemmen som utförssvart, och svarta bilreparationer, får man totaltminst i svart ersättning per årför tjänster kopplade till hemmen. Därför vill viomgående införa den modell som ,presenterattill-sammans.Dagens situation riskerar att leda till enkraftigt urholkad skattemoral. Ett fungeranderättssamhälle bygger på att lagstiftningen ärförankrad i människors rättsuppfattning så att manav egen kraft och vilja lyder lagarna.Vi vill också underlätta för de arbetstagare somerbjuds hemservice som löneförmån från sinaarbetsgivare. Dagens förmånsvärde är satt så högtatt få har råd att ta emot löneförmånen. Om vårtförslag om en 50-procentig skattereduktion förhushållstjänster förverkligas bör ocksåförmånsvärdet sänkas. Då skulle t.ex. många personersom arbetar i överhettade branscher kunna taemot denna förmån, och skattesystemet blir därmedeffektivitetsbefrämjande som det skapasnya arbetstillfällen. Den svarta sektorn innebäräven betydande problem för de seriösa företag somredan finns och verkar på den vita marknaden. Densnedvridna konkurrensen från den svarta sektornleder till att seriösa företagare inte har en chansom de inte också fuskar med vissa regler. I någrabranscher har detta blivit en ond cirkel, därföretag fuska för att överleva påmarknaden.Dagens situation riskerar att leda till enkraftigt urholkad skattemoral. Ett fungeranderättssamhälle bygger på att lagstiftningen ärförankrad i människors rättsuppfattning så att manav egen kraft och vilja lyder lagarna.10. Tullens insatser mot smuggling (punkt 7)- kdav och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 10. Därmedbifaller motion 2000/01:Ju914 yrkande 2samt avslår motion 2000/01:Sk802.StällningstagandeSom anförs i motion Ju914 är kampen mot organiseradbrottslighet av central betydelse för att inom EUförverkliga "ett område av frihet, säkerhet ochrättvisa". En fördjupad integration fordrar attmedlemsstaterna har förtroende för varandraskapacitet att hantera allvarlig gränsöverskridandebrottslighet. är positiva tillSchengensamarbetet. Vi anser emellertid att enavveckling av de inre gränserna kräver enförstärkning av tullen för att hejda den illegalahandeln med narkotika, alkohol och tobak. Vi anserockså att tullens resurser i samband med att Sverigegick in i EU begränsades för mycket och för tidigt.Smugglingen av narkotika, sprit och cigaretter harökat mycket kraftigt och ledertill ökat missbruk bland allt yngre människor.Tullen måste få tillgång till adekvat utrustning föratt komma till rätta med smugglingen. Denröntgenutrustning som används avtullen är inte ändamålsenlig, som modernutrustning finns att köpa på marknaden. Vi villverka för att tullen får möjlighet att skaffa denutrustning som behövs för en effektiv gränskontrolloch att personalen får nödvändig utbildning.11.