bet · GO01UU10 · 2001-03-20 00:00:00 — Rådet fick därigenom befogenhet attvidta lämpliga åtgärder för att bekämpadiskriminering på grund av kön, ras, etnisktursprung, religion eller övertygelse,funktionshinder, ålder och sexuell läggning.Med stöd i denna artikel presenterade kommissioneni ett förslag till"diskrimineringspaket" som består av två direktivför att bekämpa diskriminering och etthandlingsprogram som skall komplettera direktiven.Dessa antogs senare av . Ett avdokumenten, rådets direktiv /78/EG av den 27november 2000, rör sexuell läggning och inrättandetav en allmän ram för likabehandling i arbetslivet.Direktivet reglerar diskriminering i arbetslivetoch omfattar diskrimineringsgrunderna religion,övertygelse, funktionshinder, ålder och sexuellläggning.Med vad ovan anförts anser utskottet att motionen2000/01:U661 (fp) yrkande 7 kan besvaras.7 Diskriminering av funktionshindradeI motion 2000/01:U639 (s) framhålls att det finnsmånga skäl till att funktionshindrade drabbas avdiskriminering. Negativa attityder ochvanföreställningar samt bristande politiska resurserär några exempel. Funktionshindrades värdighet ochrättigheter är ett globalt ansvar. Det är därför avyttersta vikt att långsiktigt medverkar tillatt de funktionshindrades rättigheter tas tillvaragenom insatser och metodutveckling som syftar tillatt stärka jämlikhet, delaktighet och möjligheteratt åtnjuta sina mänskliga rättigheter särskiltskall prioriteras inom ramen för svenskautvecklings- och katastrof-insatser.I motion 2000/01:U650 (s) framhålls att uppskattningsvis tioprocent av världens befolkning har ettfunktionshinder. De flesta av dessa människor bor iutvecklingsländer. Funktionshindrade människortillhör de fattigaste bland fattiga i världen ochlever i en mycket utsatt situation. Att vara fattiginnebär inte bara att sakna mat, bostad och inkomst.Det betyder också att sakna inflytande överpolitiska, sociala och ekonomiska förhållanden.Bristande tillgång till utbildning och informationär också konsekvenser av fattigdom. I yrkande 1krävs insatser bland annat för metodutveckling somsyftar till att stärka funktionshindrade människorsjämlikhet och delaktighet i samhället. I yrkande 2framhålls behovet av att ta fram konkreta riktlinjeroch arbetssätt för hur man skall integrerafunktionshindrade människors rättigheter och behov idet svenska utvecklingssamarbetet.Utskottets övervägandenI båda motionerna, 2000/01:U639 (s) och2000/01:U650 (s) yrkande 1 och 2, framhålls attfunktionshindrades rättigheter måste uppmärksammas isvensk utrikespolitik och utvecklingssamarbete.Sverige har haft en aktiv roll i detinternationella samarbetet på handikappområdet. År1989 initierade den ett arbeteinom FN med syfte att få till stånd internationellaregler om funktionshindrade personers rätt tilldelaktighet och jämlikhet. Detta utmynnade i ettantal standardregler för att säkerställa attpersoner med funktionshinder åtnjuter sammarättigheter och skyldigheter som andra medborgare isamhället. Reglerna antogs av FN:s generalförsamlingår 1993. Till reglerna har kopplats ett system förövervakning och uppföljning. Övervakningsarbetetleds av en särskild rapportör, som är utsedd av FNoch som till sin hjälp har en expertpanel varsmedlemmar i stor utsträckning hämtas från deinternationella handikapporganisationerna.Även har funktionshindradesmänskliga rättigheter lyfts fram och understrukitsinom ramen för FN:s system för mänskligarättigheter. har i detta sammanhang haft enframträdande roll då en svensk, ,utsetts till rapportör för handikappfrågor. Sverigehar därmed kunnat vara pådrivande bl.a. iutarbetandet av standardregler. Trots framstegenmenar många att det talas för lite omfunktionshindrades rättigheter. Få länder ochhandikapporganisationer rapporterar om kränkningar.För att kunna bryta tystnaden är det därför viktigtatt fördjupa kunskapen om mänskliga rättigheter ochmänniskor med funktionshinder.FN:s kommission för mänskliga rättigheter antog1998 och 2000 resolutioner på temat. Resolutionenfrån inbjuder högkommissionären förmänskliga rättigheter att undersöka vilka åtgärdersom krävs för att stärka funktionshindradesmöjligheter att åtnjuta sina rättigheter.Även Globkom - den parlamentariska kommittén meduppdrag att utreda det svenska utvecklingssamarbetet- har tagit upp fattigdomsproblematiken utifrån etthandikapperspektiv. Även konkreta rekommendationerbeträffande relationen funktionshinder och fattigdomhar diskuterats i dessa sammanhang.Utskottet noterar även att förslag till riktlinjerför dokumentation av kränkningar och till hurfunktionshindrades rättigheter kan stärkas harbehandlats i internationella seminarier. En rapportkring detta utgavs , med syfte att utgörastöd i det fortsatta arbetet med att stärkafunktionshindrades rättigheter.Med vad ovan anförts anser utskottet att motionerna2000/01:U639 (s) och 2000/01:U650 (s) yrkandena 1och 2 kan besvaras.8 Hiv/aidsI motion 2000/01:613 (kd) framhålls att hiv/aidsdödar mer än 2 miljoner människor enbart i Afrikavarje år. beräknades 33,6 miljoner människori världen leva med hiv/aids och mer än 16 miljonerha dött sedan epidemin började. Söder om iAfrika har utbredningen av hiv/aids nått av denvuxna befolkningen i sju länder. Hiv/aids spridsfortast i förhållanden där fattigdom, socialinstabilitet och maktlöshet råder. Motionärernaanser i yrkande 1 att eftersom finns med ide hiv/aids-bekämpande internationella sammanhangenoch dessutom har en stor erfarenhet av lyckadeinsatser mot hiv och aids bör de svenska rösternabli starkare och bli mer aktivt inom UNAIDSoch i andra . I yrkande 2 krävs enredovisning av hur hiv/aidsfrågan behandlas i olikaFN-organ. Vidare menar motionärerna i yrkande 3 attviktiga förutsättningar för ett effektivt arbetesaknas genom t.ex. brist på infrastrukturer fördistribution av läkemedel och detta bör därförintegreras i biståndsarbete medinfrastruktur (yrkande 4). För ett effektivt arbetekrävs även stöd för arbetet med att öka öppenhetenoch vilja att tala om sex- och samlevnadsproblem(yrkande 5). Det är viktigt att överbryggamotståndet mot att tala om de viktiga förebyggandefrågorna. Ansvaret för information och utbildningmåste enligt yrkande 6 föras upp på högsta möjligapolitiska nivå. Utvecklingsländerna saknarekonomiska möjligheter att använda förebyggande,bromsande och behandlande mediciner. Det är inteacceptabelt. Motionärerna kräver i yrkande 7 att måste få tillgång till dessa mediciner.Utskottets övervägandenMotion 2000/01:U613 (kd) handlar om , UNAIDSoch andra FN-organs arbete med att bekämpaspridningen av hiv/aids i världen (yrkandena 1- 4).Utskottet har i tidigare betänkanden (bl.a.1999/2000:UU2 och 2000/2001:UU2) behandlatproblemet med den ökande spridningen av hiv/aids. Desenaste siffrorna över spridningen av hivvirusetbekräftar att hiv/aids hör till en av världensvärsta epidemier. har 21 miljoner människoravlidit i aids och 36 miljoner människor beräknas vara smittade av hiv.Sverige är mycket aktivt iinternationella forum i frågor som rör hiv/aids ochvar en av initiativtagarnatill att bilda FN:s program för hiv/aids, UNAIDS.Sverige är en av de största bidragsgivarna tillUNAIDS (en ökning från år 2000till ) och bidrar ävenfinansiellt till det arbete med hiv/aids som utförsav andra FN-organ, WHO och . Inom UNAIDShar initierat en översyn avprogrammets finansiering med syfte att tryggafinansieringen av verksamheten. EU beslutade hösten2000 att förstärka och påskynda sina insatser motbl.a. hiv/aids. Under det svenska ordförandeskapet iEU håller FN en extra generalförsamling om hiv/aids(), som kräver ett starkt svensktengagemang i förberedelsearbetet.Arbetet mot hiv/aids är en integrerad ochprioriterad del i utvecklingssamarbete.Regeringen och Sida utarbetade en svenskstrategi "Investing for Future Generations" för detfortsatta arbetet med att bekämpa hiv/aids.Strategin understryker åtagande för attminska överföring av hiv och mildra dess globalaeffekter samt anger riktningen för svenskt agerandei förhållande till samarbetspartner iutvecklingssamarbetet. I kampen mot hivspridningen isvenskt utvecklingssamarbete använder man sig i storutsträckning av de strukturer, exempelvis ideellaorganisationer, som redan finns i mottagarlandet. Enrad enskilda organisationer får bidrag från Sida försin verksamhet i andra länder.Statsministrarna inom Östersjöstaternas rådtillsatte en aktionsgrupp, vars rapportoffentliggjordes . I rapportenföreslås att stora resurser sätts in för att minskasmittspridningen av hiv/aids i Östersjöregionen.Sida satsar redan nu årligenpå projekt för att förhindra spridningen av smitta iÖstersjöregionen och som ett resultat avaktionsgruppens rapport har sagt sig varaberett att samordna (som s.k. focal point)utarbetandet av gemensamma standarder ochövervakningen av smittspridningen i regionen.Såväl regeringen som Sida informerar regelbundet, iårsrapporter, budgetuppföljningar, m.m. om detarbete som görs inom FN och från svensk sida för attbekämpa hiv/aids. Detaljerad information sprids ävendirekt från de berörda FN-organen.Med vad ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U613 (kd) yrkandena 1-4 kan besvaras.Motionärerna i 2000/01:U613 (kd) betonar behovet avöppenhet, information och utbildning ihiv/aidsfrågor i (yrkandena 5-6) samt menaratt hiv/aidsdrabbade länder måste få tillgång tilladekvata mediciner (yrkande 7).Förebyggande program, som betonar vikten avkondomer, avhållsamhet, hiv-tester och rådgivning,har medverkat till att reducera smittospridningen iSenegal, , och andra länder.Standardrådgivning är emellertid inte alltidtillräckligt på grund av en bristande kunskap om hurunga människor uppfattar risk och svårigheten attförändra attityder. Flera forskare hävdar därför attrådgivning och förebyggande metoder måste kombinerasmed fokuserad beteendeforskning.En angelägen uppgift, som utgör del avde svenska insatserna, är att arbeta för en störrevilja att tala om sex och samlevnad i u-länder.Information och utbildning är centrala för att bidratill att spridningen av sjukdomen minskar. Sverigeunderstryker regelmässigt betydelsen av att ledarepå alla nivåer engagerar sig i hiv/aidsfrågan. Detförekommer fortfarande att politiska ledare undvikeratt tala öppet om dessa frågor, vilket försvårar förbefolkningen att få rätt information om skydd ochhur viruset sprids. I exempelvis har manlyckats engagera alla nyckelaktörer i förebyggandearbete, vilket lett till att landet har en av delägsta siffrorna av hivsmittade i söder omSahara.Bromsmediciner har utvecklats som kan gemänniskor möjlighet att leva med aids på ettmänniskovärdigt sätt. WHO har godkänt 110basläkemedel, varav flera kan förhindra hivspridningfrån mor till barn eller användas för behandling avsjukdomar relaterade till hiv/aids. Dock har fattigaländer svårt att finansiera de kostsammabromsmedicinerna. WHO och har initieratprisförhandlingar med fem stora läkemedelsföretagsom har medfört kraftigt reducerade priser för vissaav dessa läkemedel. Diskussionerna medläkemedelsindustrin pågår fortfarande, för att förmåbolagen att ingå ett sorts kontrakt med syfte attgöra patenterade aidsmediciner tillgängliga i till betydligt lägre kostnad än på etablerademarknader i industrialiserade länder. Under detsvenska ordförandeskapet kommer beslut att fattasinom EU om en handlingsplan för arbetet bl.a. mothiv/aids. Prisdifferentiering mellan fattiga ochrika länder vad avser hivmediciner är en del av denstrategi som diskuteras.Förutom problemet med alltför dyra bromsmedicinerfinns i de flesta ett stort behov avsatsningar på uppbyggnad av integrerade hälso- ochsjukvårdssystem. Flera av hivmedicinerna geroönskade biverkningar såsom anemi, blödningar ochnjursten, varför behandlingen av de hiv/aidssjukakräver tillgång till läkare och möjlighet tillprovtagning och övervakning av patienterna.Satsningar för att skapa fungerande sjukvårdssystempågår i många , bl.a. med stöd frånSverige.Med vad ovan anförts anser utskottet att motionen2000/01:U613 (kd) yrkandena 5-7 kan besvaras.9 LegosoldaterI motion 2000/01:U409 (s) framhålls att FN 1989antog en konvention mot rekrytering, användning,finansiering och träning av legosoldater.Konventionen har ännu inte trätt i kraft då endastett tiotal länder har anslutit sig till den.Motionären menar att det finns gränsdragningsproblemmellan frivilliga och uthyrda soldater och anser attdet är viktigt att skaffa kunskap omlegoverksamheten. bör därför ta initiativettill att utarbeta en rapport som kartläggeromfattningen av och motiven till den internationellalegoverksamheten. Den kunskap som detta ger kananvändas för fortsatt svenskt arbete i FN och EU.Utskottets övervägandenI motion 2000/01:U409 (s) yrkas att börinitiera en rapport som kartlägger omfattningen avoch motiven till legoverksamhet internationellt.Utskottet konstaterar att FN:s generalförsamling1989 antog en konvention mot rekrytering,användning, finansiering och träning avlegosoldater. Då endast ett tiotal länder haranslutit sig till den, har konventionen ännu intekunnat träda i kraft.Sverige har ej kunnat tillträda konventionen pågrund av att den innehåller skrivningar som angerindivider som ansvariga för överträdelser av vissagrundläggande principer inom folkrätten, exempelvisicke-interven-tionsprincipen. Den svenska synen äratt stater kan ådra sig statsansvar föröverträdelser av icke-interventionsprincipen, mendäremot inte individer, som uppträder i personligkapacitet och ej agerar på en stats uppdrag.I finns det inget uttryckligt förbud ilagstiftningen för individer att delta i väpnadekonflikter i andra länder på grund av att man ej harfunnit det önskvärt att generellt förhindra attindivider på frivillig basis deltar i strid iutlandet. Enligt bestämmelsen om olovlig värvning ärdet däremot straffbart att, utan tillstånd, värvagrupper av personer i till främmandekrigstjänst eller därmed jämförlig tjänst. Dettagäller dock inte värvning av enstaka personer.Utskottet konstaterar att det förekommerrekryteringsföretag i andra länder, vars verksamhetoch spridning man ej har mycket kunskap om.Förekomsten, och de kommersiella intressen somdärtill kan vara kopplade, bör därför uppmärksammas.Möjligheten att utarbeta en eventuell rapport måsteemellertid vägas mot andra prioriterade uppgifter iregeringens arbete.Med vad ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U409 (s) kan besvaras.10 TortyrI motion 2000/01:U630 (kd) yrkande 7 uppmärksammasinternationellt arbete mot tortyr. Konventionen mottortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrandebehandling eller bestraffning antogs av FN 1984.Amnesty Internationals årsrapport , som avserbrott mot mänskliga rättigheter , redogörför tortyr eller grym, omänsklig eller förnedrandebehandling i 125 länder. Mot denna bakgrund är detviktigt för goda internationella anseendeatt regeringen kraftfullt agerar för att få ettstopp på tortyren.I flerpartimotion 2000/01:U635 (v, kd, c, fp, mp)yrkande 2 krävs att i internationella forumaktivt verkar för att de stater som ännu inteanslutit sig till FN:s konvention mot tortyr gördetta och gör det utan reservationer.Utskottets övervägandenI motion 2000/01:U630 (kd) yrkande 7 betonas viktenav internationellt arbete mot tortyr. Motionärernabakom flerpartimotion 2000/01:U635 (v, kd, c, fp,mp) yrkande 2 kräver vidare att iinternationella forum verkar för att fler staterutan reservationer ansluter sig till FN:s konventionmot tortyr.Utskottet konstaterar inledningsvis att arbetet mottortyr är en prioriterad fråga inom den svenskapolitiken för att främja mänskliga rättigheter.Sverige stöder aktivt allt arbete mot tortyr inomFN, och mot tortyr och annan grym, omänsklig ellerförnedrande behandling eller bestraffning finns isamtliga generella instrument om mänskligarättigheter. har en lång tradition av attaktivt motverka alla former av tortyr och andraformer av kroppsstraff som utförs av, eller påuppdrag av, en regering. Våldtäkt och andra formerav sexuella övergrepp är en vanligt förekommandeform av tortyr särskilt riktad mot kvinnor. Densvenska synen är att inga former av tortyr ellergrym förnedrande behandling någonsin kan accepteras.I varje land skall finnas såväl nationelllagstiftning som förbjuder bruket av tortyr someffektiva mekanismer i rättssystemet som förhindrarsådana övergrepp.Sverige arbetar inom FN för att stärka deresolutioner mot tortyr som antas avgeneralförsamlingen och kommissionen för mänskligarättigheter (senast res. 2000/43). Dessaresolutioner uppmanar stater som inte anslutit sigtill mot tortyr och annangrym, omänsklig eller förnedrande behandling ellerbestraffning att gör det.Sverige samarbetar med FN:s specielle rapportör mottortyr samt avger regelbundna rapporter såväl tillFN:s kommitté mot tortyr som till för förebyggande av tortyr.Från svensk sida läggs stor emfas på attuppmärksamma och stödja rehabilitering avtortyroffer, vilket bl.a. tar sig uttryck ifinansiella bidrag till FN:s frivilliga fond förtortyroffer. Utskottet konstaterar att det svenskaarbetet mot tortyr sker såväl multilateralt sombilateralt samt genom stöd till enskildaorganisationer som engagerar sig i dessa frågor.Med vad ovan anförts anser utskottet att motionerna2000/01:U630 (kd) yrkande 7 samt 2000/01:U635 (v,kd, c, fp, mp) yrkande 2 kan besvaras.Enskilda länder och folk11 MoldavienBakgrundMoldavien har omfattats av svensktutvecklingssamarbete. är en av de störstabilaterala givarna, och det svenska stödetadministreras huvudsakligen av Sida. En del av detsvenska samarbetet genomförs i anslutning tillVärldsbankens initiativ, bl.a. inom landreform ochden sociala sektorn, med barn som viktig målgrupp.Samarbetet kommer även fortsatt inriktas på dessasektorer. Skuldrådgivning och utveckling av lokaltsjälvstyre är andra prioriterade områden. Under 1998uppgick de svenska åtagandena till 28,2 miljonerkronor, till . Flerasvenska experter har varitstationerade vid UNDP:s kontor i . stipendieprogram har utökats till attomfatta även . Sida planerar att utarbetaen specifik landstrategi för samarbetet medMoldavien.Moldavien har ansetts vara det land av de f.d.Sovjetrepublikerna som mest påtagligt visat viljaoch förståelse för behovet av att genomförastrukturella reformer. Landet är fortfarande hårtdrabbat av effekterna av den ryska krisen ochhar tappat av sin export, som omfattadestora leveranser till och andra OSS-länder.Utan stöd från finansinstitutioner som IMF ochVärldsbanken i form av lån till stabilisering ochreformer och ytterligare bidrag från , EU ochJapan, riskerar landet hamna i statsbankrutt. Enligtförfattningen respekteras medborgarnas mänskligarättigheter. Rättsväsendet reformerades 1995, dådödsstraffet avskaffades. Författningen garanteraryttrande- och pressfrihet. Enligt lag råderförenings- och församlingsfrihet samt generellreligionsfrihet. Inga restriktioner finns förkvinnor eller minoriteter att delta i det politiskalivet. Det finns ett flertal lokala MR-grupper somtillåts verka utan inblandning från landetsregering. Förhållandena i fängelserna är genomgåendemycket svåra.Amnesty konstaterar att uppgifterna om korruption,maktmissbruk och förbindelser mellan organiseradbrottslighet, parlament, åklagarväsen och polisundergrävt tilltron till statens institutioner.President har genomfört ändringar igrundlagen för att stärka presidentmakten. Hansplaner vann ett knappt godkännande i enfolkomröstning men orsakade ökande spänning mellanpresidenten och parlamentet. Det förekommerfortfarande godtyckliga gripanden ochpolismisshandel. Ett antal politiska fångar var kvari fängelse i den självutropade (DMR). Överläggningar om reglering avDMR:s ställning har pågått utan resultat.MotionenI motion 2000/01:U702 (kd) anförs att sedan börjanav sitter och ytterligare trepersoner fängslade i , utan rättegång. Defår inte ta emot besök från sina familjer. Derasfysiska tillstånd är mycket dåligt. Mycket talar föratt Ilascu fängslats för att han varit en obekvämoch sanningssägande politiker. Ur mänskligrättighetssynpunkt är det en självklarhet att ingenskall behöva vara fängslad utan att veta orsaken.Ilascu-gruppens situation var bl.a. uppe i en vid . Det resulteradei att en så gott som enhällig resolution om Ilascu-gruppens situation antogs av OSSE-parlamentarikerna.Motionärerna kräver i yrkande 1 stöd till idess strävan att ta upp fallet Ilascu till en nyrättegång i tredje land och i yrkande 2 att Sverigei FN verkar för att belysa Ilascus situation och föratt han tillsammans med de övriga i gruppen får enrättvis och fri rättegång.Utskottets övervägandenI motion 2000/01:U702 (kd) yrkandena 1 och 2 krävsSverige arbetar för att få upp fallet Ilascu påOSSE:s och FN:s dagordning.Utskottet har inhämtat att frigivits ochvid valet invalts somparlamentsledamot för partiet (Party ofDemocratic Forces). arbetar aktivt med attbistå parterna i att finna en lösning påTransnistrien-konflikten. Förhandlingar i ägde rum och förväntas fortsätta år2001.Sverige ökar biståndet tillMoldavien, fattigaste land. Stödet gårfrämst till det sociala området, förvaltningen ochnäringslivet. Sida öppnar kontor iMoldavien.Med vad som ovan anförts anses utskottet att motion2000/01:U702 (kd) yrkandena 1 och 2 kan besvaras.12 CypernBakgrundSedan december 1999 har samtal mellan ledarna förCyperns olika delar ägt rum på FN:sgeneralsekreterares initiativ. Enligt FN:sresolutioner skall en lösning av det delade Cypernbygga på en federal, demilitariserad stat med ettmedborgarskap, en suveränitet och en internationellrepresentation. Grundläggande friheter och mänskligarättigheter skall respekteras.Amnesty rapporterar om polismisshandel och attorganisationen uppmanade myndigheternaatt garantera asylsökande tillgång till grundlig ochtillfredsställande behandling av sina ansökningarsamt att de inte skulle återsändas till länder därde riskerade att utsättas för brott mot de mänskligarättigheterna.MotionenVänsterpartiet framhåller i motion 2000/01:U405 (v)att det cypriotiska folket utsatts för storaumbäranden, våld och övergrepp. harkontakterna mellan de två samhällena i ökat.Möten mellan politiska partier,kvinnoorganisationer, fackföreningar, yrkesgrupper,ungdomar och andra cypriotiska medborgare från bådasidor främjar en fredlig lösning och innebär att denfolkliga opinionen för meningsfulla förhandlingarökar. Motionärerna menar, i yrkande 1, att iinternationella forum skall stödja en lösning sombygger på att är en stat, med ettmedborgarskap och en internationell röst och somskall bestå av två politiskt jämlika samhällen i enfederation. Vidare krävs, i yrkande 2, att Sverigeinternationellt skall verka för gradvis nedrustningav den militära närvaron i i syfte attåstadkomma en demilitarisering av ön.Utskottets övervägandenI motion 2000/01:U405 (v) yrkande 1 krävs attSverige i internationella forum aktivt skall stödjaen lösning av Cypernfrågan och (yrkande 2) verka fören avveckling av den militära närvaron i Cypern.Utskottet konstaterar att sedan 1960-taletvarit djupt engagerat i Cypernfrågan och i FN:sansträngningar att försöka finna en lösning.1964-93 medverkade i UNFICYP (FN:sfredsbevarande styrka). Sammanlagt deltog omkring 28000 svenskar under i dennafredsbevarande insats. På av ytafinns turkisk militär utplacerad. Turkcyprioternaproklamerade 1974 en egen stat som enbart erkänns avTurkiet.Utskottet har inhämtat att inleddess.k. proximity talks, indirekta samtal, i FN:s regimellan de cypriotiska ledarna, och dencypriotiske presidenten , i syfte att läggagrunden för meningsfulla överläggningar som syftartill att leda till ett övergripande avtal om Cypernsställning och framtid.Samtalen bygger på följande överenskomna principer(FN-res.1250 (1999)):i) förhandlingar utan några villkor,ii) alla frågor på förhandlingsbordet,iii) medverka "in good faith" tills enförhandlingslösning uppnås,iv) beakta relevanta FN-resolutioner och avtal.Ytterligare fyra omgångar av indirekta samtal mellande cypriotiska ledarna har ägt rum i och NewYork och generalsekreteraren har meddelatatt han kommer att inbjuda till nya samtal i börjanav 2001. har ända varitengagerat i Cypernfrågan.