bet · GO01MJU10 · 2001-01-16 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut I betänkandet behandlas regeringens skrivelse2000/01:38 Hållbara -uppföljning av åtgärderför en ekologiskt hållbar utveckling jämte 37 mo-tionsyrkanden. Samtliga motionsyrkanden avstyrks,bl.a. med hänvisning till vad som redovisas iskrivelsen, tidigare uttalanden ifrågorna samt pågående arbete på området.I betänkandet finns 19 reservationer och 5särskilda yttranden. Redovisningen av arbetet medekologiskt hållbar utvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (m) omatt kommande skrivelser om hållbara Sverigepå ett tydligare sätt bör inriktas motutvärdering och analys av den fördamiljöpolitiken. Utskottet hänvisar bl.a. tillMiljömålskommitténs förslag om ett nyttuppföljningssystem och om återkommandefördjupad utvärdering som för närvarandebereds inom Regeringskansliet.SkrivelsenRegeringens utgångspunkt för arbetet med att ställaom till ekologisk hållbarhet har varit detåtgärdsprogram som 1997 redovisades i skrivelsenEkologisk hållbarhet (skr. 1997/98:13). Dettaprogram innehöll 93 åtgärdspunkter fördelade på dedåvarande tretton departementen inomRegeringskansliet. skrivelse HållbaraSverige - uppföljning och fortsatta åtgärder för enekologiskt hållbar utveckling (skr. 1998/99:5) gavsen första redovisning av hur långt arbetet harkommit inom de viktigaste politikområdena och vilkanya politikområden eller förslag som tillkommit.Skrivelsen byggde i stora delar på Hållbara Sverige- Lägerapport som Delegationen för enekologiskt hållbar utveckling redovisade i augusti1998. Regeringen har 1999 återigen redovisatutvecklingen i rapporten -uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbarutveckling (skr. 1999/2000:13). Årets skrivelseföljer i stort tidigare upplägg. Regeringen väljerdock att , med tanke på det annalkande svenskaordförandeskapet i Europeiska unionen, lyfta framarbetet inom EU och det internationellamiljöarbetet.MotionenEnligt motion MJ1 (m) är skrivelsen om HållbaraSverige i allt väsentligt en beskrivning avverkligheten så som regeringen uppfattar den snarareän en uppföljning i meningen analys och utvärderingav politikens resultat. Därmed skiljer sigredovisningen inte nämnvärt från regeringens årligaredogörelse av miljöarbetet i budgetpropositionen.Det förefaller som ett slöseri med resurser att geut en särskild skrivelse som inte tillför någotnytt. Skrivelsen skulle kunna ha ett berättigande omden var analytisk och utvärderande till sinkaraktär. Kommande skrivelser om hållbara Sverigebör ha som syfte att utvärdera och analysera denförda miljöpolitiken (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer till stora delar i de synpunktersom anförs i motion MJ1 (m) när det gäller behovetav fortlöpande uppföljning och utvärdering av denförda miljöpolitiken. Genom att regeringen årligenför redovisar hur arbetet med att nå enekologiskt hållbar utveckling fortskrider fårriksdagen kontinuerlig information om vad som harhänt inom de olika departementens verksamhetsområde.Redovisningen, som görs i anslutning tillbudgetpropositionen, innehåller en sammanställningav vad vidtagna åtgärder har haft för effekter påomställningsarbetet. Redovisningen innehåller ocksånya åtgärder som vidtagits eller isamband med andra beslut. Enligt utskottets meningkan skrivelsen därmed ses som ett exempel påuppföljning av den förda miljöpolitiken. Vidareerinrar utskottet om att påförslag av regeringen godkände en ny struktur iarbetet med miljömål (prop. 1997/98:145, bet.1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Förslaget var envidareutveckling och precisering av det inleddaarbetet för en ekologiskt hållbar utveckling. I dennya strukturen för s.k. miljökvalitetsmål ligger attde skall vara enkla att tillämpa och följa upp.Miljömålskommittén har i sitt betänkande Framtidensmiljö - allas vårt ansvar (SOU 2000:52) föreslagitatt ett nationellt och ett regionaltuppföljningssystem baserat på indikatorer knyts tillmiljökvalitetsmålen. skall regeringenrapportera till hur arbetet med att nåmiljökvalitetsmålen fortskrider. Vidare föreslås attregeringen en gång per mandatperiod skall presenteraen fördjupad utvärdering för att skallkunna ta ställning till om korrigerande åtgärderbehöver vidtas. Kommitténs förslag bereds förnärvarande inom . Med det anfördaföreslår utskottet att motion MJ1 (m) yrkande 1 nulämnas utan vidare åtgärd.En hållbar utveckling m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (c)om att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till en strategi förökat funktionstänkande respektive omdecentraliserat miljöarbete. När det gällerförslaget om ökat funktionstänkande hänvisarutskottet bl.a. till att förslaget innebär engenomgripande förändring av det synsätt sompräglat arbetet med mål och medel imiljöpolitiken samt att det krävs ganskaingående överväganden och preciseringar innanriksdagen kan göra något uttalande om denkonkreta innebörden av ett s.k.funktionstänkande. Vidare avstyrks ettförslag (kd) beträffande förfarandet vidanmälan om nyttjande av annans mark medhänvisning till utskottets tidigareställningstagande. Med samma motiveringavstyrks även två motionsyrkanden (fp) om denbiologiska mångfalden i skogsbruket. Vidareavstyrks ett yrkande (kd) om formerna försanering av förorenad mark m.m.SkrivelsenMålet om en hållbar samhällsutveckling omfattarekologiska, sociala och ekonomiska aspekter. Dessaär beroende av varandra och måste vägas samman påett balanserat sätt för att målet om en hållbarutveckling skall uppnås. I begreppet ekologiskhållbarhet betonas särskilt den ekologiskadimensionen av hållbar utveckling. Ytterst handlardet om att tillförsäkra nuvarande och kommandegenerationer goda framtidsutsikter och en godlivskvalitet. I första paragraf slåsfast att naturen har ett skyddsvärde och attmänniskans rätt att förändra och bruka naturen ärförenad med ett ansvar att förvalta naturen väl. Enförutsättning för att detta arbete skall bliframgångsrikt är ett brett deltagande frånsamhällets alla aktörer. Kunskap om de ekologiskavillkoren för samhällets utveckling blir därmed avstor betydelse. Centrala aspekter för medborgarnasdeltagande är möjligheter till insyn, dialog ochpåverkan.Miljöhänsyn och resurshushållning måste integrerasi beslutsfattandet inom alla verksamheter ochsektorer i samhället. måstesektorstänkandet begränsas till förmån för enhelhetssyn på samhällets utveckling. Detta kräverett vidgat perspektiv där såväl ekologiska somekonomiska och sociala aspekter integreras ibeslutsprocesser inom myndigheter, företag ochorganisationer.Miljöteknikdelegationen, som inrättades iseptember 1996, har till uppgift att stimulerautvecklingen och marknadsintroduktion avmiljöanpassade produkter, processer och teknik somsyftar till en ekologiskt hållbar utveckling.Miljöteknikdelegationen fokuserar påefterfrågesidan. En stor del av arbetet ägnas åt atttillsammans med användare av olika produkter ochtekniker formulera funktionskrav för miljöanpassadeprodukter för att på så sätt underlätta attinnovationer och forskningsresultat omsätts tillkommersiella produkter som motsvarar reella behov påmarknaden.Omfattande statliga insatser har gjorts för attgarantera särskilt värdefulla mark- ochvattenområden ett varaktigt skydd. Regeringen harunder året också föreslagit ytterligare områden attingå i det europeiskt sammanhängande nätverket avområden med höga naturvärden, Natura 2000. I flerasammanhang har betonats betydelsen av en ökadsamverkan mellan naturvården och kulturmiljösektorn.Artdatabanken är en särskild enhet vid Sverigeslantbruksuniversitet, SLU. Dess viktigaste uppgifterär att samla in, lagra, utvärdera och tillhandahållainformation om hotade och sällsynta växter och djur.Artdatabanken utarbetar utifrån denna informationnationella rödlistor som beskriver arternas status.När det gäller förorenade områden görs frånstatens sida stora ekonomiska satsningar.Naturvårdsverket har haft regeringens uppdrag attutreda och lämna förslag om hur denefterbehandlingsverksamhet som sker med statligfinansiering skall organiseras. Förslaget harremissbehandlats och bereds iRegeringskansliet.MotionerEnligt motion MJ2 (kd) yrkande 3 bör förfarandet vidanmälan om nyttjande av annans mark förändras. Ökadturism kan ge slitage och skador på naturen.Allemansrätten kan missbrukas bl.a. genomkommersiell verksamhet utan markägarens samtycke.Enligt motionärerna bör kommersiell verksamhet påannans mark inte få bedrivas utan markägarenssamtycke. Regeringen kan med stöd av 12 kap. 6 §miljöbalken meddela föreskrifter om anmälningspliktför vissa verksamheter. Av dessa föreskrifter börframgå att markägaren skall underrättas vid sådananmälan, att samtycke skall inhämtas, och attskriftligt avtal skall upprättas. I motionen(yrkande 4) uppmärksammas vidare formerna försanering av förorenad mark. Enligt motionärernamåste den pågående beredningen av Naturvårdsverketsförslag skyndas på. De flesta kommuner har ingenerfarenhet hur man praktiskt genomför en sanering.Kunskap saknas om vart man vänder sig, vilka kravsom skall ställas, och vem som kan utförasaneringen. Sanering av förorenade områden börordnas på samma sätt som radonsanering, därspeciella, för ändamålet certifierade, personeranvisas av ansvarig myndighet. Enligt motion MJ3 (c)bör regeringen återkomma till med förslagpå en strategi för ökat funktionstänkande. För attfå en helhetssyn på miljöpolitiken är det enligtmotionärerna nödvändigt att tänka nytt ochannorlunda. Funktionstänkandet är ett sätt attverkligen ta ett helhetsgrepp på miljöpolitiken. Detär inte produkten i sig som skall efterfrågas utandet är funktionen som produkten tillhandahåller somskall efterfrågas. Som kund efterfrågar man intekylskåpet utan funktionen kylda livsmedel.Funktionstänkandet gör att nya och vad som sessom okonventionella lösningar kommer att utvecklas.Livsstilsfrågor och funktionstänkande hör i allrahögsta grad ihop (yrkande 1). Vidare framhålls imotionen att regeringen inte har lyckats tasteget fullt ut att tilltro människor möjlighetentill delaktighet. Regeringens uppifrånperspektivfinns tydligt kvar i skrivelsen. Det är absolutnödvändigt att alla delar av samhället engageras iarbetet med att uppnå en hållbar utveckling. Detkräver en decentraliserad politik där människorsvilja att leva miljövänligt tas till vara. I ställetför alltmer tvingande åtgärder krävs att människorges möjlighet att ta ansvar och leva miljövänligt.Detta kan handla om alltifrån ekonomiskaförutsättningar till information. Miljöpolitikenmåste i verkligheten, och inte bara i retoriken,vara decentraliserad (yrkande 2).Enligt motion MJ4 (fp) är den biologiskamångfalden en förutsättning för människansöverlevnad, men också en ständig källa tillinspiration och rekreation. Skyddet av denbiologiska mångfalden står också högt upp påFolkpartiets politiska miljödagordning. Ett sätt attskydda naturskog och därmed den biologiskamångfalden är att undanta viss skogsmark frånskogsbruket. För att en del av sistanaturskog skall kunna bevaras för kommandegenerationer måste mer skog skyddas i reservat. Attbevara orörd natur, ostörda rekreationsområden ochbiologisk mångfald är därför viktiga mål för liberalmiljö- och naturresurspolitik (yrkande 5).Motsvarande synpunkter förs fram även i motion MJ841( fp) yrkande 6.Utskottets ställningstagandeCenterpartiet efterlyser i motion MJ3 yrkande 1 ettökat inslag av s.k. funktionstänkande imiljöpolitiken. Utskottet gör inledningsvis denbedömningen att motionen syftar till engenomgripande förändring av det synsätt som hittillspräglat arbetet med mål och medel i miljöpolitikenoch kontrollen av verksamheter och produkter sompåverkar människors hälsa och miljön. Motivtexten imotionen är dock ganska allmänt hållen och ger ingetunderlag för mer slutgiltiga ställningstaganden.Utskottet vill tills vidare uppfatta motionen somett initiativ till fortsatta diskussioner i ämnet.En öppen och förutsättningslös debatt angåendemiljöpolitikens utformning är givetvis positiv frånmånga synpunkter. Som framgår av det följande krävsdet emellertid ganska ingående överväganden ochpreciseringar innan kan göra någotuttalande om den konkreta innebörden av ett s.k.funktionstänkande.Det kan nämnas att utskottet , tillsammansmed , anordnade ett seminariumangående livsstil och miljö; frågor som har ettvisst samband med de ämnen som berörs i motionen.Det föreligger allmän enighet om att miljöproblemenunder senare tid i viss mån ändrat karaktär och attdet krävs ökad uppmärksamhet kring enskildasbeteenden och samhällets funktioner vad gäller t.ex.produktions-, distributions- ochkonsumtionsprocesser. Dessa frågor har utskottetnyligen behandlat i anslutning till regeringensskrivelse /2000:114 (bet. 2000/01:MJU3). Sålångt kan utskottet ansluta sig till de synpunktersom framförs i motionen.Det bör också nämnas att allmännahänsynsregler i viss mån redan nu ger uttryck förett funktionstänkande med syftning på både enskildaindivider och företag. Det gäller t.ex. principen ombästa möjliga teknik vid yrkesmässig verksamhet ochden s.k. produktvalsprincipen. Enligt förarbetenatill produktvalsprincipen (2 kap. 6 §) kanparagrafen innebära inte bara att den minstmiljöfarliga produkten skall användas för en vissverksamhet utan också att verksamheten skall ske meden metod som inte innefattar någon användning avkemiska produkter m.m. över huvud taget. Som exempelnämns i detta sammanhang att rengöring med hjälp avkemiska produkter i vissa fall skall kunna ersättasmed mekanisk rengöring eller slipning. Ett annatexempel kan vara att ogräsbekämpning i jordbruketskall utföras med andra metoder än med användande avkemiska bekämpningsmedel. Vidare innebärhänsynsregeln i 2 kap. 3 § att vid yrkesmässigverksamhet skall användas bästa möjliga teknik, isyfte att begränsa hälso- och miljöpåverkan avverksamheten. bör uppmärksammas att kravenpå hänsyn gäller i den utsträckning det inte kananses orimligt att uppfylla dem.En mer allmän övergång till en funktionsstyrdmiljöpolitik riskerar enligt utskottets mening attkomma i konflikt med vissa grundläggande principer iett demokratiskt samhälle; i synnerhet omfunktionstänkandet skulle tillämpas i enskildatillståndsärenden eller t.o.m. tillåtas styraenskildas val av åtgärder i den dagligaverksamheten. Med utgångspunkt i det praktiskaexempel som anförs i motionen skullefunktionsprincipen kunna innebära att samhälletgenom någon myndighet inskränker möjligheten atttillverka eller saluföra en viss produkt (i dettafall kylskåp) med hänvisning till attkylskåpsfunktionen i stället skall fullgöras i formav försäljning eller leverans av kylda livsmedel;dvs. en helt annan näringsgren än den som är aktuellför den berörda företagaren. Funktionstänkandetskulle med andra ord kunna innebära att samhälletutövar någon form av centralstyrning av produktionenav varor och tjänster. När det gäller kriterier förden åsyftade prövningen utgår utskottet från attmotionen syftar till en bedömning av de alternativametodernas lämplighet utifrån ett övergripandemiljö- och resurshushållningsperspektiv. Även meddenna precisering kan det enligt utskottets meningbli mycket svårt att fastställa objektiva,förutsebara och allmänt vedertagna kriterier förbedömningen i det enskilda fallet. Utskottet ansermot angivna bakgrund inte att det finns tillräckligtunderlag för att föreslå någon åtgärd eller någotuttalande från sida med anledning avmotion MJ3 (c) yrkande 1.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna i motion MJ3 (c) om att det är absolutnödvändigt att alla delar av samhället engageras iarbetet med att uppnå en hållbar utveckling och attpolitiken måste utformas på ett sådant sätt attmänniskors vilja att leva miljövänligt tas tillvara. Det krävs att människor ges möjlighet att taansvar och leva miljövänligt. Det kan avse bl.a. deekonomiska förutsättningarna och tillgången tillinformation. Även regeringen synes dela dennauppfattning. I skrivelsen anförs bl. a. att ettsamhälle där alla medborgare känner delaktighet ochhar viljan och förmågan att ta ansvar för sitthandlande utgör grunden för arbetet med hållbarutveckling. Viktiga förutsättningar härför ärutbildning och kunskap, både om specifika sakfrågoroch om medborgarens möjligheter att delta imiljöarbetet. Vidare måste alla medborgare hamöjlighet att kunna ta del av den information somfinns om den ekologiska omställningen i . Iskrivelsen uppmärksammas även behovet av utbildningoch arbetet med nationella styrdokument såsomskollag, läroplaner, programmål och kursplaner.Dessa ställer tydliga krav på och erbjuder samtidigtstöd för undervisning om hållbar utveckling i skolanoch i högskolan. Vidare framhålls behovet avkompetensutveckling hos lärarna när det gällerområdena miljö och naturvetenskap. Utskottet vill idetta sammanhang påminna om att regeringen i sambandmed ekonomiska vårproposition (prop.1999/2000:100) aviserade det s.k. grönakunskapslyftet tillsammans med folkrörelserna.Syftet med det gröna är att ökakunskaperna och insikterna hos allmänheten ombehovet att ställa om samhället i hållbar riktningsamt visa hur den enskilde i vardagen kan bidra iden processen. I skrivelsen framhålls vidare atttillgången till information påverkar möjligheternaatt skapa ett hållbart samhälle. Ett av deviktigaste medlen för att förmedla information tillkonsumenterna om olika produkters miljöegenskaper ärmiljömärkningen. Vidare bör framhållas attNaturvårdsverket, på regeringens uppdrag, i december1999 redovisade en nationell kommunikationsstrategiför och hållbar utveckling. Strateginsyftar till att stödja såväl statliga myndighetersom kommuner och andra lokala aktörer iinformations- och folkbildningsarbetet. I dettasammanhang bör även de s.k. gröna nyckeltalenuppmärksammas. Dessa kan användas som vägledning förpolitiska beslut men även utgöra underlag församhällsdebatt på samma sätt som de ekonomiskanyckeltalen.På lokal nivå finns goda förutsättningar attutveckla formerna för dialog, samråd och brettengagemang i arbetet för en hållbar utveckling. Inteminst gäller det arbetet med lokala . Införuppföljningen av konferensen i år2002 (+10) är det nu viktigt att bygga vidare påden grund som lagts. En nationalkommitté hartillkallats med uppgift att ytterligare förankra,samordna och utveckla arbetet med åtagandeninom bl.a. Som ett led i detta uppdragförs en aktiv dialog med olika instanser som påolika sätt är engagerade i arbetet med Agenda 21.Ett antal konferenser har arrangerats i olika delarav landet tillsammans med lokala, regionala ochandra samarbetspartner. Syftet med dessa konferenserhar varit att skapa tillfällen för information ochdialog. Med det anförda föreslår utskottet attmotion MJ3 (c) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd.Frågan om allemansrätten och dess omfattning harnyligen behandlats av utskottet i betänkande2000/01:MJU3. Utskottet vidhåller sitt tidigareställningstagande och avstyrker motion MJ2 (kd)yrkande 3.Även frågor med anknytning till värnandet av denbiologiska mångfalden i skogsbruket har behandlatsutförligt av utskottet i nämnda betänkande. Medhänsyn härtill föreslår utskottet att motionerna MJ4(fp) yrkande 5 och MJ841 (fp) yrkande 6 lämnas utanvidare åtgärd.I budgetpropositionen för angav regeringensom målsättning att de förorenade områdena skallvara åtgärdade . Utskottet instämde idetta ställningstagande (bet. 1999/2000:MJU1). Denstatliga verksamheten, som samordnas avNaturvårdsverket, har inriktats på att klarläggaomfattning och konsekvenser av föroreningarna samtatt ta fram metoder för undersökningar ochefterbehandlingsåtgärder. En översiktligkartläggning av landets saneringsbehov av förorenadeområden har gjorts i samarbete med länsstyrelserna.Enligt bedömning är det totalaantalet förorenade områden ca 22 000. Hälften avdessa har identifierats och resten har uppskattats.Under år 1999 har fördelat knappt40 i bidrag till inventeringar avhela län, till undersökningar samt åtgärder isamband med enskilda objekt. När det gäller denfortsatta beredningen av förslagom efterbehandlingsverksamheten utgår utskottetgivetvis från att förslag beredsutan onödigt dröjsmål. Med det anförda föreslårutskottet att motion MJ2 (kd) yrkande 4 lämnas utanvidare åtgärd.NäringslivUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (kd)om gröna nyckeltal för de små företagensmiljöarbete med hänvisning till regeringensansvar för det fortsatta arbetet med attvidareutveckla nyckeltalen. Vidare avstyrksett förslag (c) om en samlad strategi förmiljöexport i den mån det inte kan ansestillgodosett.SkrivelsenRegeringen avser också att fortsätta den dialog mednäringslivet och övriga aktörer som påbörjats föratt det breda ansvarstagande som behövs skall kommatill stånd. Ett exempel på kontakter mellannäringslivet och regeringen ärMiljövårdsberedningens uppdrag att förbereda ochinleda en dialog med delar av näringslivet om dessarbete med en hållbar utveckling. Syftet meddialogen är att driva på arbetet för en hållbarutveckling i vissa valda sektorer samt att ta framunderlag för politiska beslut och riktlinjer imiljöpolitiken. En annan viktig insats är Närings-och teknikutvecklingsverkets, , arbete för attfrämja näringslivets eget miljöarbete, exempelvisgenom införande av miljöledningssystem.Miljöexport är ett exempel på hur exportframgångarkan vinnas på affärsmässiga grunder sommiljöförbättringar erhålls. Regeringen beslutadedärför att anvisa 12 miljonerkronor till exportråd för att genomföra etttreårigt program med syfte att främja export avmiljöteknikrelaterade varor och tjänster iregionalpolitiskt prioriterade regioner i landet.Programmet är fokuserat på teknik och tjänster förrening av luft och vatten samt på avlopp ochavfallshantering. Inom dessa branscher är många småoch medelstora företag verksamma. Under år 2000anvisade regeringen ytterligare 9 miljoner kronortill programmet. Genom nämnda program skapas bättreförutsättningar för samverkan mellan exempelvistekniska konsulter och tillverkningsföretag. Vidarestärks möjligheten att skapa internationellaallianser inom detta område. Dessa insatser kommeratt fortsätta. Miljöteknikdelegationens uppdrag harför utökats till att omfatta insatser somfrämjar ökad export av miljöanpassade varor ochtjänster. Eftersom verksamhetsområdet är nytt fördelegationen och endast skall pågå harinsatserna inriktats mot att pröva olika metoder somkan underlätta små och medelstora företagsinternationalisering.MotionerEnligt motion MJ2 (kd) bör de gröna nyckeltalenomfatta också företag som inte är ISO- eller EMAS-registrerade. Enligt motionärerna är det angelägetatt små och medelstora företag arbetar medmiljöledningssystem, och att företag kan göra detfrivilligt utan certifiering. bör uppmanaregeringen att verka för att mindre företag medmiljöarbete kommer med i nyckeltalen (yrkande 1). Imotion MJ3 (c) yrkas att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag om en samlad strategi förmiljöexport i linje med vad som tidigarepresenterats av (yrkande 9).Utskottets ställningstagandeGröna nyckeltal är ett instrument för att följa detövergripande målet för det miljöpolitiska arbetetatt till nästa generation kunna lämna över ettsamhälle där de stora miljöproblemen i ärlösta. Nyckeltal är endast ett grovtuppföljningssystem och skall därför ses som enförenkling av det indikatorsystem som föreslagits avNaturvårdsverket för att följa de av regeringenföreslagna miljökvalitetsmålen (deFacto; 98 -Uppföljning av föreslagna nationellamiljökvalitetsmål). Utvecklingen av nyckeltal är enprocess där nyckeltalen måste anpassas efter de målde avser att följa, relevanta miljöproblem ochsamhällsutvecklingen i övrigt. skall belysa i vilkenutsträckning näringslivet arbetar med miljöfrågor isin verksamhet. Nyckeltalet anger antalet företagsom är certifierade enligt ISO 14001 eller EMAS.Antalet miljöcertifierade företag ökar men hittillshar endast en liten andel av det totala antaletföretag infört miljöledningssystem. Dessutom vidtarmånga företag som inte är miljöcertifieradefrivilligt åtgärder i sin verksamhet för att skyddamiljön.