bet · GP01UBU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Svensk forskning håller högkvalitet och är världsledande inom flera viktigaområden.U t s k o t t e t har inget att invända motregeringens redovisning och bedömning av resultaten.U t b i l d n i n g s p o l i t i k2 Barnomsorg och skolaInledningI detta avsnitt behandlas förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg, barn- och ungdomsutbildning samtvuxenutbildning. Här behandlas också ett anslagsom tillhör politikområde 11 Storstadspolitik,nämligen 11:1 Förstärkning av utbildning istorstadsområdena.ResultatFörskoleverksamhet och skolbarnsomsorgDet totala antalet inskrivna barn iförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg minskadeunder 2000, framför allt inom familjedaghemmen.Andelen inskrivna barn av totalt antal barnfortsätter dock att öka. var avalla barn i åldern inskrivna i förskola ellerfamiljedaghem. gick ca 315 000 barn iförskolan och knappt 62 000 barn i åldern ifamiljedaghemmen. Den totala kostnaden för förskolanberäknas preliminärt till för2000. Genomsnittskostnaden per inskrivet barnberäknas till , en ökning från förra åretmed . Den totala kostnaden för familjedaghemmenberäknas preliminärt till för2000, en minskning från knappt 4,7 miljarderföregående år. Kostnaden per inskrivet barn beräknastill i genomsnitt , vilket ärjämförbart med föregående år. Antalet inskrivna barni skolbarnsomsorgen uppgick till knappt 34 500.Andelen inskrivna barn i åldern uppgick 2000till . Den stora ökningen av antalet barn harmattats av något, men andelen inskrivna barn ökarfortfarande.Den totala kostnaden för fritidshemmen uppgick2000 preliminärt till 9,1 miljarder kronor.Kostnaden per inskrivet barn beräknas till igenomsnitt , vilket är en ökning med 1,1 %jämfört med 1999.Antalet barn per årsarbetare har ökat kraftigt iförskolan och familjedaghemmen . Ökningen har dock avstannat det senaste året.Hösten 2000 uppgick antalet barn per årsarbetaretill 5,4 i förskolan, vilket är i nivå med åretinnan. gick det 17,5 inskrivna barn perårsarbetare på fritidshemmen vilket är en litenminskning jämfört med året innan. Andelenårsarbetare i förskolan med pedagogiskhögskoleutbildning uppgick , vilket ärdetsamma som föregående år. Andelen av personalen ifritidshemmen som har pedagogisk högskoleutbildninghar minskat från till 62 %.I en studie gjord av framgår att endast13 % i har tillgång tillnågon form av skolbarnsomsorg trots att det storaflertalet har förvärvsarbetande föräldrar. Överhälften av dessa barn får klara sig själva efterskolan trots att föräldrarna uppger att de inte ärnöjda med den lösningen. studie visaräven att kommunerna inte arbetar särskilt aktivt medatt lösa frågorna kring behovet av barnomsorg förbarn i åldern 10-12 år.Barn- och ungdomsutbildningNedan redovisas resultatet för verksamheternaförskoleklass, den obligatoriska skolan ochgymnasieskolan. Vidare redovisas orsaker bakom attelever slutar skolan utan fullständiga betyg samtelevers, föräldrars, lärares och allmänhetensattityder till /01 gick drygt 107 500 barn iförskoleklass. Andelen av årskullen sexåringar somvar inskrivna var , vilket var oförändrat frånföregående år. Av dem som inte gick i förskoleklassgick de flesta i årskurs 1. av alla elever i förskoleklass gick påen fristående skola. Enligt preliminära bedömningaruppgår de totala kostnaderna för förskoleklass medkommunal huvudman till medankostnaden per elev uppgår till . Jämförtmed föregående år har kostnaden per elev ökat med5,. Förklaringen till detta är enligt regeringenframför allt att antalet inskrivna barn har sjunkitutan motsvarande minskning av /01 gick drygt 1 051 900 elever igrundskolan, vilket innebär en ökning med ca 1,5 %jämfört med föregående år. I fristående grundskolorhar antalet elever ökat med jämfört medföregående läsår. Andelen grundskoleelever som gicki fristående skolor var . Dentotala kostnaden för den kommunala grundskolanuppgick preliminärt till för2000. Kostnaden per elev beräknas uppgå till ca56 , vilket är en ökning med jämförtmed 1999. Kostnaderna för undervisning ökar relativtsett mest.Nästan 90 % av de elever som gick ut årskurs 9 igrundskolan var behöriga att tas in påett nationellt program i gymnasieskolan, vilket varen minskning med ca en procentenhet jämfört med1999. av de elever som inte var behöriga vidvårterminens slut återfanns ändå på ett nationelltprogram vid höstterminens start då de efterundervisning hade godkänts genomprövning. Enligt preliminära uppgifter var andelenelever i årskurs 9 som saknadebehörighet till ett nationellt eller specialutformatprogram i gymnasieskolan i stortsett oförändrad jämfört med . Av det totalaantalet saknade behörighet 2001, medanmotsvarande uppgift var föregående /01 gick knappt 13 500 elever i denobligatoriska särskolan, varav 9 400 gick igrundsärskolan och knappt 4 100 i träningsskolan.Antalet elever i den obligatoriska särskolan harökat sedan föregående läsår. Kommunenskostnader för den obligatoriska särskolan uppgickpreliminärt till för 2000.Kostnaderna per elev uppskattas till 212 250 krvilket är en liten minskning jämfört med /01 gick det drygt 650 elever i denstatliga specialskolan för döva och hörselskadade,en i stort sett oförändrad nivå sedan föregående år.Dessutom fick drygt 150 elever enligtövergångsbestämmelser utbildning i specialskola vidstatliga resurscenter. Den totala kostnaden förspecialskolan var 2000. Mångaelever i specialskolan har svårigheter att nå målenför /01 gick det 186 elever i sameskolan.Dessutom deltog 168 elever, samma antal somföregående år, i den integrerade samiskaundervisning som bedrivs i regi. Sameskolanuppvisar god måluppfyllelse. De totala kostnadernaför sameskolan och den integrerade undervisningenuppgick till 2000.Hösten 2000 gick 305 301 elever i gymnasieskolan(inkl. kompletterande utbildning med statsbidrag).93 % av eleverna gick i de kommunala skolorna och4,eller 14 251 elever, gick på friståendegymnasieskolor. Övriga gick på gymnasieskolor inomlandstingen eller på internationella skolor. Dentotala kostnaden för gymnasieskolan var ca 22miljarder kronor 1999, varav drygt 20 miljarder förde kommunala gymnasieskolorna. Kostnaden per elevvar i genomsnitt ca i de kommunalagymnasieskolorna och i de friståendegymnasieskolorna. Enligt preliminära uppgifter för2000 var de totala kostnaderna för gymnasieskolanmed huvudman , enökning med drygt en procent jämfört med föregåendeår. Kostnaden per elev ökade likaså med en procenttill . Kostnaderna mellan programmenvarierar kraftigt, liksom kostnaderna för sammaprogram i olika kommuner.Fördelningen mellan könen när det gällerförstahandssökande till olika program överensstämmermed . Nästan enbart pojkar söker tillbygg-, el-, energi-, fordons- ochindustriprogrammen. Flickor utgör däremotmajoriteten av de sökande till hantverks-,omvårdnads- samt barn och fritidsprogrammen.Enligt en prognos presenterad av våren2001 kan bristen på behöriga ämneslärare igymnasieskolan och komvux komma att fördubblas framtill , om examinationen av lärare ligger kvarpå nuvarande nivå. Orsaken är dels ökat elevantal,dels stora pensionsavgångar.Av dem som började gymnasieskolan för fyra årsedan var det av eleverna som fick slutbetygsenast . Motsvarande andel var 1999och 1998. Av eleverna som fick slutbetyg våren2000 hade grundläggande behörighet tilluniversitet och högskola.Andelen elever som gått över till högskolan direktefter gymnasieskolan har ökat från (avslutadgymnasieutbildning /98) till (avslutadgymnasieutbildning /99). Andelen elever medutländsk bakgrund som gick över var 20,6 /01 gick drygt 5 100 elever igymnasiesärskolan. Av dessa gick nästan 2 000 pånationella program, knappt 1 000 på specialutformadeprogram och drygt 2 100 på individuella program.Antalet elever i gymnasiesärskolan har ökat medknappt sedan föregående läsår. Preliminärauppgifter visar att kostnaderna för den kommunalagymnasiesärskolan har ökat med från 1999till ca 2000. Kostnaden per elev(exkl. skolskjutsar och lokaler) var , enminskning med ca 2 %.Enligt en rapport från är bilden avorsakerna bakom att många elever slutar skolan utanfullständiga betyg komplex. Av betydelse förförhållandena i är bl.a. skolansförhållningssätt och attityder till elever ochföräldrar, personliga relationer mellan eleven ochvissa lärare samt att skolan i många fall har väntatför länge innan stödåtgärder satts in. Vad gällergymnasieskolan kan den ha svårt att upprätthållastudiemotivationen. Många elever har redan tidigareproblem, med studieavbrott eller studier påindividuellt program som följd. Antalet elever påett individuellt program har ökat från 15 000 elever1995 till drygt 17 000 elever 1999. Det individuellaprogrammet finns på ca 390 av landets drygt 600gymnasieskolor. /01 var det 34 kommunersom hade en gymnasieskola med enbart detindividuella programmet. av de elever sombörjade på ett individuellt program 1996 och 1997gick över till ett nationellt program. Skolverketmenar att det individuella programmet fungerardåligt som inkörsport till de nationella programmen.Senare undersökningar visar att i genomsnitt sökte64 % av eleverna med utländsk bakgrund som studeradepå ett individuellt program och av dem somstuderade på programinriktat individuellt programvidare till ett nationellt program.Enligt en studie som bygger på ett tjugotalkommuner saknar var femte elev med utländsk bakgrundsom lämnar behörighet till studier påett nationellt program, vilket skall jämföras medatt var tionde elev gör det totalt. Åtta av tioelever lämnar gymnasieskolan med slutbetyg medanendast sju av tio elever som har utländsk bakgrundgör det. Det finns också ett antal elever medutländsk bakgrund, främst flickor, som har mycketgoda betyg. Av eleverna i gymnasieskolan i destuderade kommunerna deltar imodersmålsundervisning, medan gör det igrundskolan. Studiehandledning på modersmåletförekommer mycket sparsamt i och bara ienstaka fall i gymnasieskolan. Behoven är mycketstörre än omfattningen visar. Viktiga förklaringartill att elever med utländsk bakgrund lämnargrundskolan och gymnasieskolan utan fullständigabetyg anges vara bl.a. brist på ekonomiska resurseri kommunerna och i vissa fall lärarkompetens.Grund- och gymnasieskolor kräver ofta diagnos föratt elever med funktionshinder skall erhållastödinsatser trots att rätten till stöd inte äravhängig diagnos. framhåller vikten avförtroendefulla relationer mellan skolans personal,elever och föräldrar samt betonar betydelsen avtidig upptäckt av behoven, tidiga stödåtgärder samtupprättande av åtgärdsprogram, för att elevernaskall uppnå målen.I rapporten till skolan 2000(197) redovisar sintredje undersökning av elevers, föräldrars, läraresoch allmänhetens attityder till grund- ochgymnasieskolan. Ungefär hälften av lärarna tyckeratt skolan lyckas bra med att förmedla grundläggandevärden och traditioner. Många lärare och elevertycker att skolan lyckats bra med att utvecklaelevernas förmåga att ta ställning i etiska ochmoraliska frågor. Enligt allmänheten, föräldrar ochlärare lyckas skolan i stor utsträckning verka förjämställdhet.Majoriteten av föräldrarna är positivt inställdatill barnens lärare, undervisningens innehåll ocharbetssättet i skolan. Högutbildade föräldrar ochföräldrar med svensk bakgrund vill ha störreinflytande i skolan. Eleverna anser att de fått ettökat inflytande när det gäller hur de skall arbetaoch över läxor och prov. ökar andelenlärare som tycker att eleverna inte klarar att tadet ansvar som krävs för ett ökat inflytande. Flerflickor än pojkar uppger att de vill vara med ochbestämma och flickorna tycker också att de kan varamed och bestämma i högre grad än vad pojkarna anseratt de kan.Den sociala miljön i framstår som merproblematisk än den i gymnasieskolan. En störreandel än tidigare tycker att mobbning är ettallvarligt problem i skolan, framför allt 7-9.Många elever uppger att de känner sig mobbade avsina lärare. Stressen har ökat i både grundskolanoch gymnasieskolan sedan den tidigare undersökningen1997. Framför allt flickorna på destudieförberedande programmen uppger att de kännersig stressade.VuxenutbildningRiksdagen anvisade medel motsvarandeminst 97 700 heltidsplatser på gymnasienivå, somfördelades mellan kommunerna av . Tilldetta kommer den kommunalt finansieradebasorganisationen som beräknas omfatta 37 000platser. Statens skolor för vuxna i ochNorrköping tilldelades statsbidrag motsvarande 265heltidsplatser. genomfördes utbildning pågymnasial nivå motsvarande 133 080 platser, vilketinnebär att den genomförda volymen understeg antalettilldelade platser med . Den genomfördaverksamheten innehöll betydligt större andelutbildning av mer kostnadskrävande karaktär, främstyrkeskurser, än vad som förutsattes vid planeringen.Av de studerande utgjorde männen32 % och andelen födda utomlands . Kursdeltagareöver uppgick hösten och andelenmed högst tvåårig gymnasieutbildning till 67 %.Under 2000 utgjordes av utbildningsvolymen avkärnämneskurser och av karaktärsämneskurser.Andelen lokala kurser fortsatte att öka och utgjorde14 % av den totala utbildningsverksamheten, enfördubbling . Ett av målen förKunskapslyftet har varit att få en jämn fördelningav kurser över året. studerade100 000 kursdeltagare . Från mitten avaugusti steg antalet till 700 000 kursdeltagare pervecka. av utbildningen upphandlas hos andraanordnare än kommunerna.Av samtliga studerande vid kommunalvuxenutbildning var aktuella vidarbetsförmedlingen i anslutning till kursstart. Ettår efter avslutade studier uppgick andelenstuderande som återfanns i Arbetsmarknadsstyrelsenshändelseregister till , återfannsi högskoleregistret och hadesysselsättning enligt Statistiska centralbyrånssysselsättningsregister. av kommunernabedriver någon form av uppsökande ochmotivationsskapande verksamhet. I hälften avkommunerna sker samverkan med en eller fleraorganisationer som får särskilda medel från statenför att bedriva uppsökande verksamhet. Samtligaorganisationer som erhållit bidraget har redovisaten utvecklingsplan för verksamheten 2000 och lämnatrapporter över genomförd verksamhet under året.Sedan läsåret 1992/93 har antalet studerande isärvux ökat och uppgick /2000till 4 335. Denna ökning kan enligt regeringentroligen förklaras med att särvux övergått tillkommunalt huvudmannaskap och därigenom på många hållintegrerats i den kommunala vuxenutbildningen.Samtidigt infördes möjlighet för särvux att anordnayrkesutbildning. Kostnaden för särvux uppgick 1999per genomsnittsstuderande till . Den totalakostnaden var , en ökning . Andelen lärare med pedagogiskutbildning uppgår till ca 90 %.Kvalificerad yrkesutbildning omfattar 12 000årsstudieplatser och 2001. De 245utbildningarna fördelar sig inom 12 olikabranschområden, varvid IT inklusive multimedier ochgrafisk industri utgör det största området.I fråga om utbildningsbakgrund hade av destuderande en yrkesförberedandegymnasieutbildning. Motsvarande andel för 1996-1998var . På motsvarande sätt har andelen med annanän fullständig gymnasieutbildning förändrats från (1996-1998) till (1996-1999). I denna gruppåterfinns enligt sannolikt många som skaffat siggymnasial utbildning i komvux. Andelen med tre- tillfyraårig studieförberedande utbildning har gått nedfrån till 38 %.Av de studerande som avslutade en utbildning under2000 hade fullföljt utbildningen med godkäntresultat och visste att de skulle påbörja enanställning efter utbildningensslut. planerade att studera vidare ochav dessa påbörjade studier inom högskolan.Under 2000 gjorde 90 tillsynsbesök vid enskildautbildningar. Vid tillsynen görs skriftligastuderandeenkäter. De 1 249 studerande som besvaradeenkäten gav utbildningen ett medelbetyg på 3,21 påen skala från 1-5 där 1 är det lägsta omdömet.Under /2000 deltog 34 115 studerande isvenskundervisning för invandrare, sfi. /95till /2000 har deltagarantalet minskatmed . Andelen kvinnor /2000 var . Av de deltagare som påbörjade sina /98 hade uppnått sfi-nivån. 45 %avbröt studierna och fortsatte att /2000 hade av lärarna i sfipedagogisk utbildning. En stor andel lärare saknardock utbildning i svenska som andraspråk. Under 1999uppgick kommunernas totala kostnader för sfi till604 miljoner kronor.Kostnaderna för verksamheterna vid Statens skolorför vuxna, SSV, uppgick till ca 93 miljoner kronor2000, varav ca gick tillutvecklingsarbete. Antalet kursdeltagare vid de bådaskolorna var ca 28 000, vilket är ca2 000 färre än 1999. Nedgången förklaras av enförbättrad arbetsmarknadssituation.År 2000 deltog drygt 1 900 elever i kompletterandeutbildningar som erhöll statsbidrag förverksamheten. Cirka 160 elever erhöll studiehjälp,ca 3 500 elever erhöll studiemedel och ca 200 erhöllvuxenstudiestöd. Drygt 80 utbildningar vid 37 skolorerhåller statsbidrag och flertalet av dem berättigardärutöver till studiestöd. Cirka 90 utbildningar vid24 skolor berättigar enbart till studiestöd.Därutöver står 144 utbildningar under statligtillsyn. Totalt omfattar utbildningarna drygt 10 000deltagare.Studieförbunden redovisade enstudiecirkelverksamhet som räknat istudietimmar ökat med jämfört med . Underåret samlade studiecirklarna drygt 2,8 miljonerdeltagare, varav var kvinnor. Det totalaantalet deltagare i folkhögskolan har ökat någotjämfört med föregående år. Folkhögskolorna samladedrygt 114 000 deltagare och 123 000deltagare . av deltagarna varkvinnor. Inom ramen för det särskilda statsbidragettill utbildningsplatser inom deltogca 9 800 personer och ca 10 300 personerhösten 2000. Andelen kvinnor utgjorde ochandelen invandrare var . avdeltagarna hade högst grundskoleutbildning innan debörjade folkhögskolekursen.Ett antal folkhögskolor har inriktning motteckenspråk och teckenspråks-tolkning. För 2000utgick särskilda medel, , för stödtill tolkutbildning och teckenspråkslärarutbildningsamt kontakttolkutbildning. Tio folkhögskolor bedrevsådan utbildning och det totala antalet deltagareökade 2000 jämfört med . slutförde 38dövblindtolkar och teckenspråkstolkar sinutbildning. Den tvååriga teckenspråksutbildningensom förbereder till tolkutbildning slutfördes av 74deltagare. Kontakttolkutbildningen har under 2000anordnats av 9 folkhögskolor och 12studieförbundsavdelningar med 92 respektive 82kurser. Utbildningarna har samlat 2 687deltagare, varav 1 777 på folkhögskolor.U t s k o t t e t har inget att erinra motregeringens redovisning och bedömning av resultaten.Övergripande frågorNationell skolpengUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena om nationell skolpeng.Jämför reservation 1 (m).MotionerModeraterna anser att en nationell skolpeng börinföras (mot. 2001/02:Ub233 yrk. 11, 2001/02:Ub541yrk. 20 och 2001/02:Sk433 yrk. Moderaternaförordar att staten tar över ansvaret förgrundskolans finansiering från kommunerna från ochmed 2003 och avsätter därmed 60,7 miljarder kronorfrån 2003. Eftersom staten sätter upp målen förgrundskolans verksamhet bör det också vara statensom skall svara för att utbildningssystemetgaranteras de resurser som är nödvändiga. Införandetav en nationell skolpeng säkrar resurser tillgrundskolan och utgör en viktig faktor för godundervisningskvalitet. Skolor som uppfyllernationella kvalitetskrav på undervisningen skall gesresurser direkt från staten i förhållande till hurmånga elever skolan förmår attrahera. Särskildatillskott ges till bl.a. handikappade elever.Skolpengen ger enligt skolorna möjlighetatt lägga skolans pengar där de gör störst nytta. Imotion 2001/02:Ub326 (m) yrkas att det i samband medskolpengens införande också skall införas ett extraanslag där framgångsrika skolor kan premieras (yrk.3) och att det skall finnas möjlighet att anslåextra pengar till skolor som inte uppfyller denationella kraven för att underlätta de ytterligarekvalitetsinsatser som krävs på dessa skolor (yrk.4).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår motionerna.Utskottet har tidigare vid ett flertal tillfällenbehandlat och avstyrkt motionsyrkanden frånModeraterna om införande av en nationell skolpeng(jfr bet. 1999/2000:UbU1 och 2000/01:UbU1).Riksdagen har varje gång avslagit yrkandena.Utskottet har ingen annan uppfattning . Enschablonberäknad nationell skolpeng ger enligtutskottets uppfattning inte de grundläggandeförutsättningarna för att kraven på en likvärdigskola av hög kvalitet för alla elever skall kunnauppfyllas. Resurser till skolans verksamhet skallenligt utskottets uppfattning fördelas medutgångspunkt i behov som enskilda elever, olikagrupper av elever och skolor faktiskt har. Det ärdärför inte rimligt att införa en centralresursfördelning. Utskottet vill, liksom vidtidigare behandling av frågan, betona att skolansverksamhet måste vara utformad så att den genom stödoch stimulans ger varje elev möjlighet att nå målenoch i övrigt utvecklas efter sina förutsättningar.Inrättande av kvalitetsinstitut inom skolanm.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena om inrättande särskilda yttranden 1 (m) och 3 (c)och reservationerna 1 (m), 2 (c) och 3 (fp).MotionerI flera motioner föreslås inrättandet av . menar attett fristående nationellt kvalitetsinstitut skallkomplettera den uppföljning och utvärdering sommåste bedrivas vid varje skola, lokalt av berördahuvudmän och även i någon mån av (mot.2001/02:Ub316 och 2001/02:Ub233 yrk. Skolverketskall fortsättningsvis ta ansvar för insamling avjämförbar statistik medan det nationellakvalitetsinstitutets uppgift blir att svara för merkvalificerad kvalitetsbedömning. Varje skola måstegranskas med jämna mellanrum vad gällerundervisningskvalitet och resultat. Alla rapporterskall vara offentliga och institutet bör aktivtinformera om analyser och slutsatser. Moderaternamenar i motion 2001/02:Ub541 att en nödvändig åtgärdför att lyfta kvaliteten i skolan är att uppföljningoch utvärdering förbättras och blir mer tillgängligför elever, föräldrar och personal. Av denanledningen bör ett fristående nationelltkvalitetsinstitut inrättas. Under ett nytt anslagföreslås för detnationella kvalitetsinstitutet (mot. 2001/02:Ub541yrk. I motion 2001/02:Ub326 (m) yrkas att dådet nationella kvalitetsinstitutet inrättas skallberörda delar av avvecklas (yrk. Imotionen (yrk. 5) föreslås också att såvälSkolverket som det nationella institutet förkvalitetsgranskning löpande bör publicera namnen påde skolor som inte uppfyller de mål och krav somfinns för skolan.Centerpartiet anser också att ett nationelltkvalitetsinstitut skall inrättas. Institutet bör hatill uppgift att utveckla och förfina metoder förutvärdering och stödja kommunerna i deras arbetebland annat genom att erbjuda expertis inom området.Centerpartiet menar vidare att ett institut bör hatill uppgift att såväl sammanställa uppgifter förnationella jämförelser som utveckla metoder för attförbättra utvärderingen och stödja kommunernaskvalitetsarbete. Ett kvalitetsinstitut bör varafristående och inte ha myndighetsuppgifter (mot.2001/02:Ub524 och 2001/02:Ub240 yrk. Under ettnytt anslag föreslås för 2002för det nationella kvalitetsinstitutet (mot.2001/02:Ub524).Folkpartiet yrkar i två motioner (mot.2001/02:Ub221 yrk. 24 och 2001/02:Ub222 yrk. 19) atten nationell skolinspektion skall inrättas. Ennationell skolinspektion behövs eftersomkommunaliseringen av skolan har misslyckatspå grund av att staten inte varit tydlig i sina måloch då utvärderingsinstrumenten är otillräckliga.Skolverket skall behålla sin stödjande ochrådgivande roll samt utvecklingsuppgifter, medan dennationella skolinspektionen bl.a. skall granskakvaliteten i skolorna, säkerställa likvärdighet ibedömningen av nationella prov och tillämpning avdet nationella betygssystemet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår motionerna.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatoch avstyrkt motionsyrkanden om inrättande av ettnationellt kvalitetsinstitut och en nationellskolinspektion (jfr bet. 1999/2000:UbU1 och 2000/01:UbU1). har varje gångavslagit yrkandena. Utskottet har ingen annanuppfattning . Utskottet anser att denkvalitetsgranskningsnämnd som är knuten till denansvariga sektorsmyndigheten, , är attföredra framför ett fristående kvalitetsinstituteftersom nämnden fungerar som ett komplement tillmyndigheten.