bet · GP01SKU12 · 2001-11-27 00:00:00 — Avsikten är attde utvidgade särskilda avdragen skall varamaximerade på samma sätt som de särskilda avdragen.Det utvidgade särskilda avdraget vid beräkning avarbets-givaravgifter är därför maximerat till 7 100kr och det utvidgade särskilda avdragetvid beräkning av egenavgifter till per år.Särskilda regler gäller när avdrag görs från bådearbetsgivaravgifter och egenavgifter i enverksamhet.Regeringen anför att en lättnad i fråga omsocialavgifter bör återinföras för företag istödområde A och utformas på ett sådant sätt att denryms inom ramen för s.k. försumbart stöd. Regeringengör bedömningen att den lämpligaste lösningen för enregional avgiftslättnad är att införa utvidgadesärskilda avdrag vid beräkningen av socialavgifternaför arbete inom stödområde A. Avgiftslättnadensyftar till att stimulera småföretagandet och bidratill en god service i de delar av landet som har destörsta geografiska lägesnackdelarna med bl.a. långaavstånd, liten hemmamarknad, sämre tillgång tillservice, låg befolkningstäthet och ogynnsammaklimatförhållanden.I propositionen anförs vidare att flernäringsgrenar än tidigare kommer att beröras av deutvidgade avdragen. Företag inom sektorerna kol ochstål, jordbruk, vattenbruk och fiske samt transportär emellertid uteslutna på grund av EG:sstatsstödsregler. Regeringen bedömer att ca 21 000företag kommer att omfattas av nedsättningen, ochden kan beräknas beröra 1-4 anställda i dessaföretag. Stödformen är enligt vad som anförsfördelaktig för företagen av flera skäl. Stödetsgenerella utformning innebär att företagen kanförutse och kalkylera med avdragen. Denadministrativa hanteringen av stödet avses blirelativt snabb och enkel. Stödformen är därutöverinte direkt styrande över företagens beteende, t.ex.i den meningen att den påverkar företagensinvesteringar i en viss riktning.Regeringen anför slutligen att de utvidgadeavdragen vid beräkningen av socialavgifter utgör ettstöd på statsbudgetens inkomstsida som inte ärföremål för någon återkommande prövning inom ramenför den årliga budget-processen. Det finns därförenligt vad regeringen anför anledning att utvärderaeffekterna av denna skatteavvikelse.MotionerI motion Sk17 av m.fl. (m) ställersig motionärerna positiva till förslaget och anföratt denna typ av nedsättning är att föredra framfördirekta stöd. När det gäller undantaget för företagi branscher som jordbruk, fiske och transportsektornanför motionärerna att det inte är sannolikt att skulle ha någon synpunkt om även dessabranscher togs med eftersom man från EU:s sidanormalt inte protesterar mot stöd som ligger undergränsen för försumbart stöd. Det är enligtmotionärerna också mer rättvist om denna typ avundantag kan undvikas. Motionärerna anför att de isitt budgetalternativ har avsatt medel som täcker enutvidgning till dessa branscher och begär etttillkännagivande om att regeringen först bör aviseraEU om att man tänker föreslå en nedsättning somomfattar områden som jordbruk, fiske och transporteroch därefter återkomma med ett förslag tillriksdagen av denna innebörd.Också i motion Sk16 av ()anförs att det inte är sannolikt att kommissionenskulle ha synpunkter på att branscher som jordbrukoch transporter får del av sänkningen så längestödet ligger inom ramen för ett försumbart stöd ochatt en stor del av småföretagarna i iVärmland nu missgynnas genom regeringens undantag.Motionären yrkar att antar förslaget medden ändringen att även jord- och skogbruk samttransporter medges utvidgade avdrag frånsocialavgifterna.I motion Sk21 yrkande 3 av m.fl. (kd)tillstyrker motionärerna regeringens förslag menkonstaterar att ytterligare sänkningar avarbetsgivaravgifterna bör genomföras. De föreslåratt nu fattar beslut om att sänkaarbetsgivaravgifterna i helalandet på lönesummor fr.o.m. år2003.Också i motion Sk22 yrkande 4 av . (c) ser motionärerna positivt på regeringensförslag. Motionärerna anser emellertid att åtgärdenär otillräcklig när det gäller att stimulerasmåföretagen i hela landet och de föreslår attriksdagen nu fattar beslut om en höjning av dengenerella nedsättningen från till fr.o.m.år 2002 och om att underlagsgränsen för dengenerella nedsättningen skall höjasfrån till förarbetsgivare och från till föregenföretagare.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning att en lättnadi fråga om socialavgifter bör återinföras istödområde A i syfte att stimulera småföretagandetoch bidra till en god service i de delar av landetsom har de största geografiska lägesnackdelarna.När det gäller den närmare utformningen av stödetåterspeglar regeringens förslag den begränsning somföljer av att de utvidgade särskilda avdragen skallrymmas inom ramen för ett försumbart stöd enligt riktlinjer för statsstöd. Sådant stödfår inte ges till vissa branscher som omfattas avandra stödregler inom EU, och i regeringens förslagundantas därför företag inom sektorerna kol ochstål, jordbruk, vattenbruk och fiske samt transport.Den som uteslutande bedriver verksamhet av detslaget kan alltså inte få del av de utvidgadesärskilda avdragen. Däremot kan det bli aktuellt medett sådant avdrag om den avgiftsskyldige ocksåbedriver annat slag av verksamhet vid ett fastdriftställe i stödområdet.Enligt utskottets mening är det viktigt att stödetges en utformning som är förenligt med de regler somgäller inom EU för statsstöd, och utskottet hardärför inte någon invändning mot regeringens förslagi denna del. Utskottet är således inte berett atttillstyrka motionsförslagen om att reglerna skallutfor-mas på ett sätt som står i direkt strid medEU:s regler eller om att skall geregeringen till känna att ett förslag med en sådanutformning bör an-mälas till kommissionen.Finansutskottet har vid sin behandling avbudgetpropositionen och regeringens förslag tillberäkning av statsinkomsterna haft anledning attbeakta även det nu aktuella förslaget. Härvidanförde finansutskottet bl.a. följande (2001/02:FiU1s. 204).Enligt utskottets mening är det värdefullt att ävenstärka den ideella verksamheten genom att avdragetäven omfattar de ideella föreningarna ochstiftelserna i stödområde A. Inkomstbortfallet tillföljd av en sådan utvidgning torde uppgå till mindreän och ligger inomosäkerhetsmarginalen för beräkningarna avarbetsgivaravgifterna. Någon justering av beloppet iinkomstberäkningen är därför enligt utskottet intemotiverad. Det får ankomma på skatteutskottet attvid beredningen av ärendet utforma lagtexten.Finansutskottet godtog med detta tillägg regeringensinkomstberäkning såvitt avser en regional stimulansav småföretagandet i stödområde A. har den21 beslutat i enlighet med vadfinansutskottet förordat.Utskottet delar finansutskottets bedömning att deutvidgade särskilda avdragen även bör omfattaverksamhet som bedrivs av ideella föreningar ochstiftelser i stödområde A och föreslår som en följdhärav de ändringar i förslaget till lag omutvidgning av de särskilda avdragen enligtsocialavgifts-lagen (2000:980) som framgår av bilaga3. Vid utformningen av lagtexten har utskottetbeaktat de synpunkter som Lagrådet lämnat i sittyttrande i ärendet, bilaga 4.När det gäller anknytningen till stödområde A avden verksamhet som en ideell förening eller enstiftelse bedriver är avsikten att bestämmelserna omfast driftställe i näringsverksamhet så långtmöjligt skall få en motsvarande tillämpning i dessafall.Med det anförda tillstyrker utskottet attregeringens förslag bifalls med det avfinansutskottet förordade tillägget. Utskottetavstyrker motionsyrkandena.Förmånsbeskattning av miljöanpassadebilarUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag omen ytterligare nedsättning av förmånsvärdetför vissa miljöanpassade förmånsbilar ochavstyrker motionsyrkandena om en översyn avreglerna på området och om att ett nyttteknikneutralt förslag skall läggas fram avregeringen.Jämför reservation 10 (m, kd).Gällande regler m.m.De nuvarande reglerna om justering av värdet avbilförmån för s.k. miljöbilar tillämpades förstagången vid taxering. Reglerna innebär attförmånsvärdet för en bil som är utrustad med teknikför drift med elektricitet eller med mermiljöanpassade drivmedel än bensin eller dieseloljaoch som därför har ett nybilspris som är högre ännybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådanteknik, skall justeras ned till en nivå sommotsvarar förmåns-värdet för den jämförbara bilen.Reglerna infördes bl.a. för att underlättaintroduktionen av miljöbilar på bilmarknaden och påså sätt skapa bättre förutsättningar för attmiljöprestandan hos beståndet av förmånsbilar skulleöka (prop. 1999/2000:6, bet. 1999/2000:SkU7, rskr.1999/2000:66).PropositionenI propositionen föreslår regeringen att det skallöppnas en möjlighet till ytterligare nedsättning avförmånsvärdet för vissa typer av miljöanpassadeförmånsbilar. För en elbil eller elhybridbil skalljustering göras till av förmånsvärdet förnärmast jämförbara bil utan sådan miljöanpassadteknik. Nedsättningen föreslås gälla och fårinte överstiga . För bilar som drivsmed alkohol eller med annan gas än gasol skalljustering göras till av förmånsvärdet för denjämförbara bilen. Nedsättningen föreslås gälla under4 år och får inte överstiga . De nyareglerna skall börja tillämpas den 1 januari 2002.Regeringen anför att det är angeläget attintroduktionen av miljöbilar underlättas ytterligareså att beståndet av miljöanpassade bilar kan öka påsikt. Detta är viktigt om regeringens klimatmål omminskade utsläpp av växthusgaser skall kunna nås.Utsläppen av sådana gaser ökar mest påtransportområdet.Marknaden för förmånsbilar är enligt vad somanförs strategisk för introduktionen av miljöbilareftersom en betydande del av nybilsförsäljningenavser förmånsbilar. kommer ett genombrott pådenna marknad också att slå igenom påandrahandsmarknaden för privatkunder. I dagförsvåras introduktionen av miljöbilar av attbiltillverkare, bränsledistributörer och utvecklareav alternativa bränslen uppträder avvaktande iväntan på att det skall uppstå en tillräckligt stormängd av miljöfordon, distributionskanaler ochbränslen så att marknaden blir kommersielltintressant. En förändring av förmånsreglerna kanenligt vad som anförs användas som ett medel för atttämligen snabbt nå upp till en sådan tillräckligmängd miljöbilar.Eftersom de föreslagna reglerna medför storaförändringar för beskattningen av miljöbilarna ärdet enligt vad regeringen anför lämpligt att låtareglerna gälla och viktigtatt tillämpningen av reglerna och resultaten följsnoggrant. En utvärdering av regelförändringen skallgenomföras och vara klar före respektivetillämpningsperiods utgång.MotionerI motion Sk19 av m.fl. (m) yrkarmotionärerna att förslaget avslås. Motionärernaanför att förslaget är missriktat eftersomstimulansen ges oavsett om bilarna används på ettsådant sätt att skadliga utsläpp minskar eller inte(yrkande 1). Motionärerna anför vidare att en totalöversyn bör genomföras av hela systemet med skatter,miljöklasser och övriga regler som skall styrautveckling och användande av miljövänlig teknik inomvägtrafiken (yrkande 2).I motion Sk21 yrkande 4 av m.fl. (kd)anförs att det är olyckligt att regeringen låser elhybridtekniken, och motionärerna föreslår attriksdagen beslutar att låta regeringen återkomma medett förslag som är teknikneutralt (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning att det ärangeläget att introduktionen av miljöbilarunderlättas ytterligare så att beståndet avmiljöanpassade bilar kan öka och attmarknaden för förmånsbilar härvid är strategisk förintroduktionen av miljöbilar eftersom en betydandedel av nybilsförsäljningen avser förmånsbilar.Som regeringen anför har elbilarna en påtagligtbättre miljöprestanda än andra fordonstyper somtillverkas . Även elhybridbilarna, dvs. sådanabilar som har dubbla drivsystem genom en kombinationav elmotor och bensinmotor, kostar betydligt mer iinköp än konventionella bilar men bidrar till enoftast rejäl sänkning av energiåtgången jämfört medmotsvarande bensindrivna bilar. Regeringens förslagför el- och elhybridbilar innebär därför enjustering nedåt till av förmånsvärdet förnärmast jämförbara bil utan sådan miljövänligdriftteknik.När det gäller de bilar som drivs av alkohol ellerannan gas än gasol varierar prisskillnaden gentemotkonventionella bilar. Vissa bilar, exempelvis de nyaetanoldrivna personbilarna, kostar obetydligt mer änmotsvarande bensindrivna modell. För andra, såsomnaturgasbilarna, kan prisskillnaden däremot röra sigom . Dessa fordon kan också köraspå två olika drivmedel - bensin och det mermiljöanpassade drivmedlet. Föraren kan dessutom ipraktiken välja att enbart köra på bensin även ompraktiska begränsningar finns t.ex. i form av mindrebensintankar på gasbilarna. För denna grupp avmiljöbilar föreslås en justering ned till avförmånsvärdet för den jämförbara bilen.De föreslagna stimulanserna innebär enförhållandevis kraftig förändring avförmånsbeskattningen av de aktuella bilarna. De nyareglerna har därför tidsbegränsats, och regeringenhar för avsikt att noggrant följa tillämpningen avreglerna och det resultat som de ger. En utvärderingav regelförändringen skall också genomföras och varaklar före respektive tillämpningsperiods utgång.Enligt utskottets mening framstår de stimulansersom regeringen föreslår som välavvägda, ochutskottet kan för sin del ställa sig bakomförslaget.När det gäller önskemålen om en översyn av bl.a.skattereglerna för vägtrafiken vill utskottetframhålla att regeringen tillsattUtredningen om översyn av vägtrafikbeskattningen (Fi2001:08) som har i uppdrag att genomföra en bredöversyn av trafikbeskattningen.Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen i denna del och avstyrkermotionsyrkandena.Beslut vid förenkladskattedeklarationUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag.PropositionenI propositionen föreslås en ändring iskattebetalningslagen som förenklar förfarandet närflera olika skattedeklarationer lämnas för en ochsamma redovisningsperiod och en av deklarationernalämnas . För att undvika att ettomprövningsbeslut måste fattas i dessa situationerändras reglerna så att skatten även i detta fallskall anses bestämd enligt deklarationen. Dettaskall dock inte gälla om ett omprövningsbeslutmeddelats för redovisningsperioden.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte funnit någon anledning tillerinran mot förslaget och tillstyrker propositioneni denna del.LagförslagenFörslaget till lag om utvidgning av desärskilda avdragen enligt socialavgiftslagen(2000:980)Utskottet har i det föregående föreslagit attregeringens förslag om utvidgade särskilda avdragfrån socialavgifterna i stödområde A också skallgälla för verksamhet som bedrivs av ideellaföreningar eller stiftelser i området. Utskottetföreslår med anledning härav de ändringar iregeringens förslag till lag om utvidgning av desärskilda avdragen enligt socialavgiftslagen(2000:980) som framgår av bilaga 3. Ändringarna harutformats med beaktande av de synpunkter somLagrådet lämnat i sitt yttrande, bilaga 4.Förslaget till lag om ändring i lagen(2001:000) om självdeklarationer ochkontrolluppgifterRegeringens förslag om ändrad förmånsbeskattning förmiljövänliga bilar föranleder bl.a. en följdändringi den nya lagen om självdeklarationer och kontroll-uppgifter. Av samordningsskäl har det lagtekniskagenomförandet av denna ändring överflyttats tillutskottets betänkande 2001/02:SkU10, där förslagetom införande av den nya lagen behandlas.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Mervärdesskatt på böcker och tidskrifter(punkt 1) - kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs och godtar regeringensförslag i denna del. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:45 i denna del, bifaller delvismotion 2001/02:Sk21 yrkande 1 och avslår motionerna2001/02:Sk22 yrkandena 1 och 2 och 2001/02:Sk23yrkandena 1 och 2.StällningstagandeKristdemokraterna har länge krävt en sänkt moms påbarnböcker. har vi även krävt en sänktbokmoms generellt. välkomnardärför regeringens förslag om en sänkt moms påböcker, notblad och kartor. Däremot anser vi atttidskrifterna inte borde ha omfattats av denna moms-sänkning.Skattesänkningar bör i första hand syfta till attförbättra den svenska ekonomins funktionssätt. Ensänkt moms på böcker främjar kunskap och utbildningoch stimulerar tillväxten. En motsvarande sänkningav momsen på tidskrifter får inte samma effekt.Dessutom är det oklart vad som innefattas ibegreppet tidskrifter. Flera tidskrifter säljs t.ex.med videokassetter, cd-skivor m.m. Ett företag somegentligen vill sälja cd-skivor skulle kunna säljadessa tillsammans med en tidskrift och därigenom fålägre moms.Kristdemokraterna har av dessa skäl prioriteratandra skattesänkningar före en sänkning av momsen påtidskrifter. De som sänkningenkostar har i vårt budgetalternativ använtstill skattesänkningar som vi anser vara mer ange-lägna.Vi anser att regeringens förslag om sänkt moms förtidskrifter bör avslås. Med hänsyn till attberäkningen av statsbudgetens inkomster numera godkänts av riksdagenbegränsar vi vårt yrkande till ett tillkännagivandeom att förslaget hade bort avslås eftersom det finnsmer angelägna skattesänkningar än en sänkning avmervärdesskatten på tidskrifter och dåskattesänkningen kommer att skapagränsdragningsproblem.2. Mervärdesskatt på böcker och tidskrifter(punkt 1) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs och godtar regeringensförslag om sänkt mervärdesskatt på böcker ochtidskrifter. Därmed bifaller proposition2001/02:45 i denna del, bifaller delvis motion2001/02:Sk22 yrkandena 1 och 2 och avslår motionerna2001/02:Sk21 yrkande 1 och 2001/02:Sk23 yrkandena 1och 2.StällningstagandeFrågan om lägre moms på böcker har tagits upp ochdebatterats med jämna mellanrum. Argumenten förlägre moms på böcker är bl.a. att främja kultur- ochkunskapsförmedling, stimulera läsintresset ochkunskapsinhämtandet och att stärka det svenskaspråket. Mot bakgrund av att det finns oroandetecken på att läsandet minskar i vissaåldersgrupper, särskilt bland yngre, finns detenligt min mening anledning att stimulera läsandetgenom en sänkning av momsen på böcker. En sänktbokmoms är också viktig med tanke på den snabbtökande direktimporten av såväl svensk som utländsklitteratur via Internet, vilket inneburit enogynnsam konkurrenssituation för den svenskabokhandeln. Jag välkomnar därför regeringens förslagatt sänka bokmomsen från dagens till 6 %.Inom kulturområdet tas ut såväl , 12 %som mervärdesskatt och gränsdragningen mellande olika skattesatserna framstår sommotsägelsefull och krånglig. Gränsdragningsproblemengäller t.ex. olika former av dans, upplåtelse ochöverlåtelse av litterära verk, utställning avtavlor, m.m. All form av kulturverksamhet bör enligtmin mening värderas lika av staten. Det är mot dennabakgrund angeläget att momsen inom hela kultur-området blir föremål för en översyn.Jag anser att mervärdesskatten på tidskrifter börhållas oförändrad i avvaktan på att en översyn avmervärdesbeskattningen inom hela kultur-områdetkommer till stånd. Mot bakgrund av den konkurrensveckopressen får från bilagor i dagspress är dethärvid också angeläget att skyndsamt se överkonkurrensvillkoren för svensk vecko- och dagspress.Med hänsyn till att beräkningen av statsbudgetensinkomster för numera godkänts avriksdagen begränsar jag mitt yrkande till etttillkännagivande om att en översyn avmervärdesbeskattningen på kultur-området bortavvaktas innan sänkningen av momsen på tidskriftergenomförs och om behovet av en översyn avkonkurrensvillkoren för svensk vecko- och dagspress.3. Mervärdesskatt på böcker och tidskrifter(punkt 1) - fpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs och godtar regeringensförslag om sänkt mervärdesskatt på böcker ochtidskrifter. Därmed bifaller proposition2001/02:45 i denna del och motion 2001/02:Sk23yrkandena 1 och 2 och avslår motionerna 2001/02:Sk21yrkande 1 och 2001/02:Sk22 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeJag anser att förslaget om sänkt mervärdesskatt påböcker och tidskrifter utgör ett stöd för ettkvalificerat utbud av böcker och tidskrifter ochställer mig positiv till förslaget. kankonstateras att de avgränsningsproblem som uppkommerinte är enkla och att det alltid kommer att kunnariktas invändningar mot allt slags särbehandling avvissa varor och tjänster.Det är ofrånkomligt att regeringens förslag gerupphov till avgränsningsproblem. Tidningar ochtidskrifter som levereras i brevlådan eller köps ikiosken kommer att ha den lägre momsen, . Om mandäremot t.ex. prenumererar på en tidning ellertidskrift som levereras över nätet gäller den högremomsen, . Då räknas den som en tjänst och intesom en vara. Regeringen bör därför hålla noggrannuppsikt över denna typ av avgränsnings- ochkonkurrensproblem. Mot bakgrund av den generellthöga skattenivå som råder i är det vidareviktigt att regeringen inom EU bevakar den översynav reglerna om reducerade skattesatser som kommeratt ske med särskild hänsyn till virtuellaprodukter.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.4. Skattereduktion för förvärvsinkomster(punkt 3) - kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs och godtar regeringensförslag om en utvidgning av den särskildaskattereduktionen till pensionsinkomster. Därmedbifaller proposition 2001/02:45 i dennadel, bifaller delvis motion 2001/02:Sk21 yrkande 2och avslår motionerna 2001/02:Sk23 yrkande 3 och2001/02:Sk22 yrkande 3.StällningstagandeKristdemokraterna har i en särskild motion ominkomstskatter med anledning av regeringensbudgetproposition föreslagit en generellinkomstskattesänkning i fyra steg. För det förstaföreslås ett höjt grundavdrag vid beräkningen av denkommunala inkomstskatten till fr.o.m.2002. För det andra föreslås ett generellt statligtförvärvsavdrag beräknat mot kommunalskatten påinkomster av anställning eller näringsverksamhetmotsvarande av denna inkomst . Från ochmed 2003 föreslås för det tredje att värnskattenavskaffas. För det fjärde föreslår vi enskattereduktion för låg- och medelinkomsttagare på380 kr för pensionsgrundande inkomster upptill . Skattereduktionen trappassedan av för att helt upphöra vid en årsinkomst på360 000 kr.Kristdemokraterna har vidare i sittbudgetalternativ föreslagit en höjning avpensionstillskottet med 2002.Det gynnar främst de pensionärer som har låg elleringen ATP. träder det nya pensionssystemet ikraft med den nya garantipensionen, som är högre ändagens folkpension och pensionstillskott. Samtligapensionärer kommer då att betala skatt i det vanligaskattesystemet. kommer därför detkraftigt höjda grundavdrag som Kristdemokraternaföreslår att omfatta hela pensionärskollektivet.Eftersom i sitt budgetalternativhar föreslagit en mer omfattande inkomstskatte-sänkning än regeringens särskilda skattereduktionsamt ett ökat pensionstillskott för anser viatt bör avslå regeringens förslag om ettutökat underlag för regeringens särskilda skatte-reduktion. Med hänsyn till att beräkningen avstatsbudgetens inkomster för numeragodkänts av begränsar vi emellertid vårtyrkande till ett tillkännagivande om attKristdemokraternas budgetalternativ innebär en meromfattande skattesänkning för pensionärerna änenligt regeringens förslag och dessutom ett ökatpensionstillskott.5.