bet · GP01TU2 · 2001-11-27 00:00:00 — Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:T201yrkande 10, 2000/01:T211 yrkande 25,2000/01:T212 yrkandena 1-3, 2000/01:T231 yrkande 3, 2000/01:T347 yrkande3, 2001/02:T15 yrkande 25, 2001/02:T17yrkande 1, 2001/02:T41 yrkande 18,2001/02:T46 yrkandena 2 och 3,2001/02:T355 yrkandena 3 och 4,2001/02:T356, 2001/02: T450 yrkandena9 och 10 samt 2001/02:T463 yrkande 20.StällningstagandeFlera utredningar, däriblandNäringsdepartementets egen, har efter ennoggrann genomgång och analys av public-private partnership (PPP) kommit framtill att denna form av lånefinansiering,i samverkan mellan staten ochnäringslivet, innebär stora fördelarjämfört med traditionellanslagsfinansiering. Dessa fördelar kankort sammanfattas enligt följande:· Ökad effektivitet och därmedsamhällsekonomiska vinster.·· En mer rättvis fördelning avkostnaderna under anläggningensutnyttjandetid.·· Ökade möjligheter att igångsättaprojekt utan att statsbudgeten belastas.·· Jämnare utbyggnadstakt och lägrekostnader för byggnation och underhåll.·Regeringen har så sent som hösten 1999uttryckt stark tilltro till PPP somfinansieringsmetod och sagt sig varaangelägen om att metodens fördelar tastill vara även i . Mot denbakgrunden finner vi det märkligt attregeringen i sin starkt försenadeinfrastrukturproposition inte ens berörämnet, än mindre lägger fram någrakonkreta förslag om PPP-finansiering.I våra motioner (m, kd, c, fp) pekar vipå ett antal angelägnainfrastrukturprojekt som med fördelskulle kunna PPP-finansieras och därmedkomma till utförande långt innanerforderligt finansieringsutrymme blivittillgängligt på statsbudgeten.Med hänvisning till det anfördaföreslår vi att begär attregeringen återkommer medkonkreta förslag om hur PPP-finansieringskall utnyttjas även i Sverige.7.Omvandling av energiskatt tillväghållningsavgift (punkt 4)av (), () och Skånberg (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 7. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:T450 yrkande2.StällningstagandeVi kristdemokrater skulle se storafördelar med ett system där användningenav vägnätet kopplades till resurserna förunderhållet. borde införas ettsystem enligt vilket underhålletbekostades med väghållningsavgifter. Enökad trafik med åtföljande ökning avunderhållsbehovet skulle då automatisktgenerera större underhållsresurser.Förslagsvis kunde i detta syfte delar avnuvarande bränsleskatt omvandlas tillväghållningsavgifter.8.Miljöstyrande avgifter (punkt 5)av (), (),(), (), (), IngerSegelström (s), () ochSture ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 5 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår motionerna1999/2000:T210 yrkande 18,2000/01:T212 yrkande 20, 2000/01:T837,2000/01:MJ711 yrkande 29, 2001/02:T15yrkande 13, 2001/02:T16 yrkande 1,2001/02:T355 yrkande 7, 2001/02: T450yrkande 22 och 2001/02:So501 yrkande14.StällningstagandeVi ser positivt på att regeringen avseratt ge Stockholmsberedningen i uppdragatt utreda frågan om trängselavgifter. Iflera motioner framhålls att det måstevara kommunerna eller regionerna somskall besluta om att införa sådanaavgifter. Som framgår ovan är detta ocksåregeringens uppfattning.Vi anser, i likhet med regeringen,att om kommuner eller regioner efterbeslut av en betydande majoritet görframställan om att införaträngselavgifter som ett led i en bredarestrategi för att komma till rätta medtrafikens trängsel- och miljöproblemskall regeringen bereda frågan.9.Väg- och järnvägsinsatser åren2002-2004 (punkt 6)av (), JohnnyGylling (kd), Tom (), LarsBjörkman (m), Skånberg (kd),() och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 6 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 9. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:T450 yrkande1 och avslår regeringens förslag iproposition 2001/02:1 i dessa delaroch motionerna 2001/02:T15 yrkandena 1och 3 samt 2001/02:T30 yrkande 5-7.StällningstagandeAv lagen (1996:1059) om statsbudgetenföljer att statens investeringar börfinansieras med anslag.De förslag till medelsanvisningar tillinfrastrukturen som finns ibudgetpropositionen är otillräckliga. Föratt i någon mån kompensera de alltför småanslagen föreslår regeringen attinfrastrukturen delvis skall finansierasmed lån och genom att vissa amorteringarsenareläggs. Eftersom vi anser attinfrastrukturen skall finansieras medanslag under utgiftstaket bör riksdagenavslå regeringens förslag. Regeringen böri stället återkomma till medförslag till sedvanliganslagsfinansiering.10. Väg- och järnvägsinsatseråren 2002-2004 (punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 6 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 10. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:T15 yrkandena1 och 3, regeringens förslag iproposition 2001/02:1 i dessa delarsamt avslår motionerna 2001/02:T30yrkandena 5-7 och 2001/02:T450 yrkande1.StällningstagandeJag vill betona att eftersläpningarna idriften och underhållet av det statligavägnätet enligt uppgår till13,. Trots dettaföreslår regeringen inte någon nämnvärdökning av anslaget till drift ochunderhåll . För år2002 innebär regeringens förslag t.o.m.en sänkning av ambitionsnivån.Eftersläpningarna i underhållet kommerenligt min uppfattning inte att kunna tasigen utan riskerar att växa ytterligare.Jag anser också att fördelningen mellanlån och anslag är otillfredsställande.Under de kommande tre åren börytterligare totalt 6,4 miljarder kronoravsättas till utgiftsområde 22Kommunikationer. Anslagen till vägar blirdå högre eftersom omfördelningar frånadministration till drift och underhållinom utgiftsområdet genomförs.Slutligen vill jag också framhålla attjag anser att målet om att genomförandetav länsplanerna skall ha kommit likalångt, bör ses exklusive satsningarna påbärighet, tjälsäkring och rekonstruktion.Regeringen bör därför snaraståterkomma till med förslag tillfinansiering av infrastruktursatsningarunder i enlighet medvad jag här anför. I avvaktan härpå börriksdagen godkänna regeringens förslagtill lånefinansiering och uppskjutning avvissa amorteringar.11. Väg- och järnvägsinsatseråren 2002-2004 (punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 6 borde ha följande lydelse:Riksdagena) godkänner att regeringen år 2002får besluta om en låneram iRiksgäldskontoret om högst för genomförande avprioriterade väg- och järnvägsprojektmed start ,b) bemyndigar regeringen att låtaVägverket betala de återståendeamorteringarna avseende delånefinansierade vägprojekten väg E18/20 delen , väg E 4delen , väg E 22delen Söderåkra-Hossmo samt väg E 4trafikplats åren 2004 och2005,c) tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation11.Därmed bifaller motion2001/02:T30 yrkandena 5-7, bifallerdelvis regeringens förslag iproposition 2001/02:1 i dessa delarsamt avslår motionerna 2001/02:T15yrkandena 1 och 3 samt 2001/02:T450yrkande 1.StällningstagandeJag anser att det behövs ytterligare för investeringar ijärnvägar och 4 320 miljoner kronormindre för investeringar i vägar.När det gäller underhållet av vägarfinns stora behov, och jag anserdärför att den anslagsposten behöver ökamed ytterligare 2 100 miljoner kronorunder . De ökade resursernaför underhåll bör främst användas förbärighet, tjälsäkring och rekonstruktionav vägar. Följande fem områden bör varautgångspunkter för användningen av deytterligare resurserna för underhållet avvåra vägar:· framkomlighet bör finnas åretrunt på alla vägar för lätt trafik, dvs.fordon upp till ,·· full bärighet bör finnas åretrunt på viktiga näringslivsvägar,·· begränsning av tjälrestriktionertill maximalt på övriga vägar,·· beläggning av prioriteradegrusvägar,·· anpassning av äldre huvudvägartill dagens trafiklaster.·Jag har dock inget att erinra motregeringens förslag tilllånefinansiering och till att vissaamorteringar skjuts upp.12. Planeringsramar för perioden2004-2015 (punkt 7)av (), Tom (), () och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagena) beslutar att den ekonomiskaplaneringsramen för perioden 2002-2013skall uppgå till 105 miljarder kronorför väginvesteringar, till 120miljarder kronor för drift, underhåll,tjälsäkringsåtgärder samtsektorsuppgifter avseende vägar, till62 miljarder kronor förjärnvägsinvesteringar och till 38miljarder kronor för drift, underhålloch sektorsuppgifter avseendejärnvägar,b) tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation12.Därmed bifaller motionerna1999/2000:T213 yrkandena 1 och 3-7,2000/01:T201 yrkandena 2-5, 7, 9 och11-12, 2000/01:T344 yrkandena 1-3 och5, 2001/02:T12, 2001/02:T18 yrkandena1-4, 2001/02: T419 yrkande 5,2001/02:N224 yrkande 6, bifallerdelvis proposition 2001/02:20punkterna 4 och 8, motionerna1999/2000:T320 yrkande 1, 2000/01:T337yrkande 1, 2000/01:T340 och avslårdels regeringens förslag iproposition 2001/02:20 punkt 2, delsmotionerna 1999/2000:T205 yrkande 5,1999/2000:T236, 1999/2000:T243yrkandena 4-8, 1999/2000: T325 yrkande1, 1999/2000:T354, 1999/2000:T357,1999/2000:T534, 1999/2000:N214yrkande 24, 1999/2000:Sk637 yrkande 2,2000/01:T211 yrkande 20, 2000/01:T231yrkandena 4-5, 2000/01:T232 yrkandena4-8, 2000/01:T347 yrkandena 1-2,2000/01:T372 yrkande 1, 2000/01: MJ840yrkande 2, 2000/01:N225 yrkande 3,2000/01:N268 yrkandena 4-5,2000/01:N319 yrkande 3, 2000/01:N325yrkandena 4-6, 2001/02:T15 yrkandena4, 6, 9, 15-16, 18-19 och 21,2001/02:T30 yrkandena 4, 8 och 9,2001/02:T41 yrkandena 1, 4, 8 och12-16, 2001/02:T46 yrkandena 1, 7 och10, 2001/02:T447 yrkande 1,2001/02:T450 yrkandena 4, 13 och 20,2001/02:T463 yrkande 18, 2001/02:MJ338yrkande 13, 2001/02: N262 yrkandena5-6 samt 2001/02:N267 yrkande 28.StällningstagandeEn väl utbyggd och fungerandeinfrastruktur är en förutsättning för attvardagsliv och arbetsliv skall fungera,för att företag skall kunna växa och föratt en god utveckling av vårt land ochdess invånares välfärd skall kunnatryggas.Regeringen har dröjt alltför länge medatt presentera sininfrastrukturproposition. Med det nulagda förslaget, som omfattar åren2004-2015, skjuts dessutom många avproblemen inom infrastrukturenytterligare på framtiden.De svenska vägarna är i mycket dåligtskick på grund av nedskuret och uteblivetunderhåll . Det är enligtvår mening angeläget att så fort sommöjligt få i gång de nödvändigainvesteringarna. Moderata samlingspartietanser därför att den tolvårigainfrastrukturplanen skall gälla för åren2002-2013.Alla prognoser, även regeringens egna,tyder på att trafiken på våra vägarkommer att fortsätta att öka kraftigt.Regeringen väljer dock att i samarbetetmed sina tillväxtfientliga stödpartierblunda för de konsekvenser som den ökadetrafiken kommer att få genom ökadbelastning, hårdare slitage och sämretrafiksäkerhet.Behovet av kraftfulla investeringar iinfrastrukturen är nu stort och akut.Eftersatt underhåll måste åtgärdas, ochinte minst i storstadsområdena måste denödvändiga satsningarna för att lösatrafikproblemen påbörjas omgående.Det moderata förslaget innebär enkraftig satsning på vägnätet. Vi föreslåratt planeringsramen för tolvårsperioden2002-2013 omfattar ,varav avsersatsningar på vägnätet.Slitna, dåliga och smala vägar med tättrafik är orsaken till många olyckor itrafiken. Vägstandarden spelar stor rollför trafiksäkerheten. Vägar som utrustatsmed mittbarriärer och rensade vägrenarminskar antalet olyckor. Ofta handlar detom så enkla åtgärder som att skyltabättre, förändra doseringen av kurvor,bygga säkrare avfarter och/eller nyacykel- och gångvägar.En fortsatt utbyggnad av landetsmotorvägar, inriktad på en komplettmotorvägstriangel mellan de tre störstastäderna, är nödvändig med hänsyn tillsäkerheten, miljön och vägarnas betydelseför näringsliv, sysselsättning, turismoch det rörliga friluftslivet.I huvudstadsregionen har statsmaktenunder en lång följd av år underlåtit attbygga ut och anpassa vägnätet till denväxande befolkningen. Staten måste nuaktivt ta ansvar för att lösa upp denohållbara trafiksituationen i Stockholm.Ett grundläggande trafikföringsproblemär bristande spår- och vägkapacitet överSaltsjö-Mälar-snittet i centralaStockholm. Staden måste fullföljabyggandet av Ringen och få en fulltutbyggd ringled och dessutom bygga enförbifart för E 4 väster om bör ta finansieringsansvaret förfärdigställandet av Södertörnsleden ochNorrortsleden, företrädesvis i form av enalternativ finansiering genom partnerskap(PPP). Förbifartens övriga delar är mestresurskrävande och innehåller bl.a.längre tunnelavsnitt. Den totalakostnaden för dessa avsnitt kanuppskattas till . Föratt även dessa skall kunna möjliggörasbör det öppnas för en statlig PPP-lösning. För flera av de aktuellaprojekten tillkommer utöver detta enomfattande lokal och regionaldelfinansiering. Essingeleden i sin turkan inte avgiftsbeläggas. Leden är redanbetald. Den nya förbifartens högreframkomlighet kommer, trotsbrukaravgifter, att vara argument nog förtillräckligt många trafikanter attanvända detta alternativ. Ettfärdigställande av Ringen runt Stockholmförutsätter en statlig finansiering avNorra länken. I förlängningen måsteockså, utanför planperioden, en östligförbifart byggas för att fullbordaRingen.Det hävdas ibland att utvecklingen inomIT och telekommunikationer skulle minskabehovet av resande och transporter.Förbättrade möjligheter att arbetahemifrån tas som intäkt för att resandeti samhället kommer att minska och därmedockså behovet av transportinfrastruktur.Mycket talar för - och detta styrks i enfransk undersökning - att utvecklingen påIT-området ökar snarare än minskarbehovet av transporter.Mot bakgrund inte minst av vadregeringen själv anger om vikten avframkomliga vägar på landsbygden, finnervi det synnerligen anmärkningsvärt attregeringen valt att utelämna de enskildavägarna i propositionen. På landsbygdenbörjar och slutar oftast en resa på enenskild väg. De allra flesta enskildavägarna, oftast s.k. skogsbilvägar, fåringet statsbidrag. En icke oansenlig delav de enskilda vägarna anses dock ha såstor allmän betydelse att de ärstatsbidragsberättigade. Dessa vägar haroftast stor betydelse förlokalbefolkning, turism och näringsliv.Inte minst skogsindustrin är beroende avdessa vägar. De delar dock nyttjandet medbofasta familjer och näringsidkare.Vad regeringen i propositionen anför omvikten av att bevara och säkerställabefintliga vägar måste enligt vår meningomfatta även det enskilda vägnätet. Iannat fall kan inte målen som regeringensatt upp nås. Förutom att de årligabidragen till enskilda vägar måste höjastill en nivå som säkerställer en godväghållning, måste särskilda medelavsättas till bärighet ochrekonstruktion. Utan sådana åtgärderkommer effekterna av liknande satsningarpå det allmänna vägnätet att få sämreeffekt.Vi föreslår därför att den årliga ramenför bidrag till enskilda vägar höjs med74 och att ettsärskilt anslag på 100 miljoner kronorper år för förbättrad bärighet inrättas.Det bör vidare utredas om inte ettsärskilt statsbidrag bör kunna utgå tillkulturmiljöåtgärder på enskilda vägar.När regeringen väljer att inte ta medenskilda vägar i den långsiktigaplaneringsprocessen, innebär det etthinder för att uppnå uppsatta mål. Dessamål uttrycks både i den aktuellainfrastrukturpropositionen och i dennyligen avlämnade regionalpolitiskapropositionen. Enskilda vägar är enförutsättning för regional utveckling ochlivskraft. Mot denna bakgrund börriksdagen uppdra till regeringen attinlemma även enskilda vägar iplaneringsprocessen.Med det anförda tillgodoses m-motionersom väckts under tre riksmöten i avvaktanpå infrastrukturpropositionen.13. Planeringsramar för perioden2004-2015 (punkt 7)av () och TuveSkånberg (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagena) godkänner att den ekonomiskaplaneringsramen förtransportinfrastruktur för perioden2004-2015 skall uppgå till 375miljarder kronor och skall användasenligt följande:- för drift ochunderhåll samt andra riktade åtgärderför att återställa väg- ochjärnvägsstandarden,- förinvesteringar i järnvägar,- förinvesteringar i vägar, varav 47miljarder kronorför nationella väginvesteringaroch förregionalainvesteringar,- förSjöfartsverkets investeringar ifarleder samt- förkapitalkostnader i form av räntor,amorteringaroch avgifter för investeringar medalternativ finansiering.b) tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation13.Därmed bifaller motionerna2001/02:T41 yrkandena 1, 4, 8, och12-16 och 2001/02:T450 yrkandena 4, 13och 20, bifaller delvis proposition2001/02:20 punkterna 4 och 8 samtavslår dels regeringens förslag iproposition 2001/02:20 punkt 2, delsmotionerna 1999/2000:T205 yrkande 5,1999/2000:T213 yrkandena 1 och 3-7,1999/2000:T236, 1999/2000:T243yrkandena 4-8, 1999/2000:T320 yrkande1, 1999/2000: T325 yrkande 1,1999/2000:T354, 1999/2000:T357,1999/2000:T534, 1999/2000:N214 yrkande24, 1999/2000:Sk637 yrkande 2,2000/01: T201 yrkandena 2-5, 7, 9 och11-12, 2000/01:T211 yrkande 20,2000/01:T231 yrkandena 4 och 5,2000/01:T232 yrkandena 4-8,2000/01:T337 yrkande 1, 2000/01:T340,2000/01:T344 yrkandena 1-3 och 5,2000/01:T347 yrkandena 1-2,2000/01:T372 yrkande 1, 2000/01: MJ840yrkande 2, 2000/01:N225 yrkande 3,2000/01:N268 yrkandena 4-5,2000/01:N319 yrkande 3, 2000/01:N325yrkandena 4-6, 2001/02:T12,2001/02:T15 yrkandena 4, 6, 9, 15-16,18-19 och 21, 2001/02:T18 yrkandena1-4, 2001/02:T30 yrkandena 4, 8 och 9,2001/02:T46 yrkandena 1, 7 och 10,2001/02:T419 yrkande 5, 2001/02:T447yrkande 1, 2001/02:T463 yrkande 18,2001/02:MJ338 yrkande 13,2001/02:N224 yrkande 6, 2001/02:N262yrkandena 5--6 och 2001/02:N267yrkande 28.StällningstagandeGenomförandet av nu gällande plan, somavser , kännetecknas aven betydande eftersläpning.Utgångspunkten måste vara att de projektsom är fastlagda i plan skall genomföras,men regeringen är mycket oklar på dennapunkt. I de planer som gäller finnsväg- och järnvägsprojekt som för attgenomföras kräver sammanlagt ca 40miljarder kronor efter 2004. Samtidigtgör regeringen bedömningen att objekt förendast i gällandeplaner är så långt komna i den fysiskaplaneringsprocessen att de börgenomföras, varav ca 10 miljarder kronori den nationella väghållningsplanen, ca 6miljarder kronor i stomnätsplanen och ca1 miljard kronor i länsplanen förregional transportinfrastruktur.Kristdemokraterna ser det som mycketangeläget att också de övriga projekt somplaneras, men som inte är lika långtkomna, genomförs i planerad takt.I gällande plan är det bara tre av detrafikfarligaste vägsträckorna som skallbyggas ut till fyra körfält. Inte pånågon av sträckorna har arbetet ännusatts i gång. Minskade investeringar fåråterverkningar på trafiksäkerheten. Numåste fokus vridas tillbaka tillreducerandet av antalet döda och skadadei trafiken. Särskilt olycksdrabbadevägavsnitt måste prioriteras i dennationella planen. villatt nollvisionen återupprättas genom ettprogram för utbyggnad av särskiltolycksdrabbade vägavsnitt.Järnvägens samordning medvägtransporter, men framför allt medsjöfart och flyg, förutsätterinvesteringar. Listan påtransportknutpunkter med otillräckligkapacitet kan göras lång. En rad storaflygplatser saknar dejärnvägsförbindelser som krävs för attförbättra samordningen med flygfrakten. Iarbetet med de nationella planerna förväg- och järnvägsnäten anserKristdemokraterna att särskild vikt skallläggas vid intermodalatransportknutpunkter.Den svenska triangeln innebär motorvägs-och snabbtågsstandard på sträckanStockholm-Göteborg-Malmö-Stockholm.Byggandet av dessa stråk var en av defrämsta prioriteringarna i den borgerligaregeringens transportpolitik, men harännu inte realiserats. Med hänsyn tillsåväl samhällsekonomi som miljö ochtrafiksäkerhet är det av mycket stor viktatt slutförandet av den svenska triangelnges hög prioritet och placeras tidigtunder den kommande perioden.För att vi i skall kunna varakonkurrenskraftiga i förhållande tillländer på den europeiska kontinentenmåste också ett internationelltperspektiv läggas påinfrastrukturbyggandet. Det är ettgemensamt nordiskt intresse att förbättravägarna och järnvägarna mellan denordiska länderna och kontinenten. Dennordiska triangeln, som lanserades av denborgerliga regeringen på sensommaren1994, är ett mycket angeläget projektvars slutförande måste planeras in tidigtunder den kommande planperioden.Kristdemokraterna anser attstorstädernas trafikproblem bör åtgärdasinom den ekonomiska planeringsramen förtransportinfrastruktur för perioden2004-2015. Det innebär för delatt fyra större projekt förs in i denationella planerna. Dessa är:· E 4 Förbifart medsträckning över mellan Kungenskurva och Häggvik.·· Norrortsleden mellan E 4 och E18.·· enligtarbetsplanens alternativ Bellevue.·· Pendeltågstunnel mellan och , med nya stationervid Centralen och Odenplan.·I finns stora problem med"flaskhalsar" av samma typ som iStockholm. Detta gäller för såväl väg somjärnväg och sjöfart. Kristdemokraternaanser att trafiksituationen iGöteborgsregionen bör ges enuppmärksamhet som motsvarar den iStockholm, för vilken den parlamentariskaStockholmsberedningen tillsatts.Regeringen bör därför tillsätta enutredning med uppdrag att lämna förslagpå åtgärder som förbättrartransportsystemet i Göteborgsregionen.Investeringar i farleder äravgiftsfinansierade och hamnar därförutanför regeringens planeringsram.Kristdemokraterna anser dock att statligamedel långsiktigt bör avsättas också föratt täcka en del av kostnaderna försjöfartens infrastruktur. Det avSjöfartsverket administreradefarledssystemet kan inte fullt utfinansieras med avgifter. Staten har ettansvar att stödja regionala satsningaroch tillse att de stora godsstråken, somutgör möjliga alternativ tillvägtrafiken, också blir kommersielltgångbara alternativ. Den svenskakustsjöfarten samt Väner- ochMälarsjöfarten behöver ges bättrevillkor. Av riksintresse är ocksåinvesteringar i farleder till Göteborgshamn i syfte att öka säkerheten ochhamnens tillgänglighet. Den frågan,liksom frågor om förbättradtillgänglighet till hamnområdet viajärnvägen och en järnvägsförbindelseförbi , bör behandlas av denutredning som vi föreslår skall få iuppdrag att föreslå åtgärder somförbättrar transportsystemet iGöteborgsregionen. För att utvecklasjöfarten genom en förbättradinfrastruktur anser attSjöfartsverkets planering bör utgå frånatt anslagsmedel om 3 miljarder kronoravsätts för investeringar i farleder.Parallellt med att behoven av nyinfrastruktur ökar blir det alltangelägnare att utveckla system som göratt tillgänglig infrastruktur används såeffektivt som möjligt. står heltnya möjligheter till buds för eneffektivare användning av befintliginfrastruktur, nämligeninformationstekniken - IT.Kristdemokraterna föreslår att regeringentar initiativ till en nationell strategiför utnyttjandet av transportinformatik idet svenska transportsystemet.Med det anförda tillgodoses kd-motionersom väckts under tre riksmöten i avvaktanpå infrastrukturpropositionen.14.