bet · GO01SfU9 · 2001-04-19 00:00:00 — Systemet innebäratt statliga tjänstemän stationeras vid ambassaderoch konsulat för att hjälpa flygbolagens personalmed äkthetskontroller av resehandlingar. Av dehandböcker som dessa tjänstemän använder, liksom avregistreringsrapporter om deras aktiviteter, framgåratt det i dessa inte finns några resonemang om skyddför flyktingar eller mänskliga rättigheter överhuvud taget (yrkande 3).Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf605yrkande 3 ett tillkännagivande om ett svensktinitiativ till att målet för tullarbetet ochgränskontrollen i EU förskjuts mot säkerhet förmänniskor för att undvika tragedier där människor ivärsta fall omkommer instängda i lufttätacontainrar.I motion Sf645 yrkande 2 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om att de villkor somgäller för inresa till länder inom Schengenområdetinte får utnyttjas till att stänga asylsökande ute.Enligt motionärerna innebär samarbetet att det blirnödvändigt att stärka gränskontrollen i förhållandetill medborgare från tredje land.Yvonne Ruwaida m.fl. (mp) anför i motion U511 attSchengensamarbetet innebär att den fria rörlighetenbegränsas. Genom att införa strängaviseringsbestämmelser minskas antalet flyktingar somens kommer fram till ett medlemsland. I yrkande 7begärs ett tillkännagivande om det anförda.Utskottets ställningstagandeAvsikten med är att påsikt kan bli ett område utan inre gränser. Ennaturlig del av en sådan utveckling är att den yttregränskontrollen stärks som motvikt till avskaffandetav den inre gränskontrollen och för att motverka enökad brottslighet.Vid godkännande av anslutningtill hänvisade utskottet (yttr.1997/98:SfU3y) bl.a. till att såväl nuvarande somtidigare regeringar lagt stor vikt vid detinternationella samarbetet i syfte att verka för ensolidarisk ansvarsfördelning och för att stärkaflyktingars rättsliga skydd. Utskottet erinradeockså om att EU:s framtida flyktingpolitik byggerbl.a. på att alla medlemsstater har slutit upp kringEuropakonventionen och FN:s flyktingkonvention.Utskottet vidhåller denna uppfattning och anser attmotionerna Sf645 yrkande 2 och U511 yrkande 7 därmedär tillgodosedda.I samband med det operativa inträdet i Schengenhar nu ifrågasatts om de svenska reglerna omtransportörsansvar stämmer överens medbestämmelserna i när det gällermöjligheten att ålägga en transportör ekonomiskasanktioner. Regeringen har därför givitAnhörigkommittén i tilläggsdirektiv (dir. 2000:81)att göra en översyn av utlänningslagens bestämmelserom transportörsansvar. Vid utredningsarbetet skallkommittén beakta de internationella åtaganden somSverige har gjort på området, särskilt artikel 26.2i , samt det övrigainternationella arbete som pågår. Utredningen börpresentera förslag till den författningsregleringsom behövs för att uppfylla internationellaåtaganden. Det understryks att eventuella förslagsjälvfallet måste vara förenliga medGenèvekonventionen. Uppdraget skall redovisas senastden 31 juli 2001.Här bör också nämnas att har presenteratett direktivförslag som gäller transportörsansvaroch som diskuteras i rådet. Den svenskaståndpunkten, som den angavs i en rådspromemoriafrån inför ministerrådsmöte förrättsliga och inrikes frågor - den 1december 2000, är att sanktioner aldrig får riktasmot asylsökande samt att transportörer måsteundantas från ansvar om de personer som befordrasaccepteras som asylsökande.Utskottet kan konstatera att frågan om hur etttransportörsansvar bör utformas äraktuell såväl i med anledning avSchengensamarbetet som i ministerrådet, något somkan komplicera beredningsarbetet. Utskottet anserdock inte att nu bör göra något uttalandei frågan, varför motionerna Sf615 yrkandena 2 och 3samt Sf605 yrkande 3 avstyrks.Massflykt och tidsbegränsadeuppehållstillståndUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om massflyktoch tidsbegränsade uppehållstillstånd.Gällande ordningI en massflyktssituation får tidsbegränsadeuppehållstillstånd ges under högst två år.Regeringen har i 2 kap. 4 a § utlänningslagenbemyndigats att i en förordning meddela när sådanatillstånd skall ges. Föreskrifterna skall anmälastill . Om ettåtervändandeprogram har inletts, kan tiden förlängasmed högst . Vid massflykt förutsätts ocksåkonsultationer med andra länder och internationellaorganisationer om fördelning av ansvar för att ge dedrabbade stöd och skydd.Bestämmelserna har tillämpats för denmassflyktssituation som krisen i Kosovo föranledde.Enligt förordningen (1999:209) om tidsbegränsadeuppehållstillstånd i vissa utlänningsärenden skullemedborgare i , som komfrån provinsen och som inte kunde återvändadit på grund av förhållandena där, anses ha behov avtillfälligt skydd. Under förutsättning attpersonerna hade behov av skydd i fick debeviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Denförsta tillståndsperioden skulle vara ,senare dock begränsat till längst ,då förordningen också skulle upphöra att gälla.MotionerBo Könberg och () begär i motion Sf7yrkande 2 ett tillkännagivande om att det nu börläggas fram ett nationellt massflyktsförslag somvärnar den individuella asylrätten. Motionärernamenar att den i stället för attnu agera inväntar resultatet av ett EU-förslag ommassflykt som enligt motionärerna brister i respektför den individuella asylrätten. Ett sådant yrkandeförs också fram av m.fl. (fp) imotion Sf605 yrkande 21. De senare anför också attdet inte är möjligt att i förväg fastställa vad somkan anses utgöra en massflyktssituation. Enbedömning bör i stället ske från fall till fall isamråd med UNHCR (yrkande 19). Motionärernamotsätter sig också tillfälliga uppehållstillståndsom ett regelmässigt inslag i svensk flyktingpolitik(yrkande 20).Utskottets ställningstagandeSom en följd av kriget i och denmassflyktssituation ställdes införpresenterade Europeiska kommissionen två förslag,1997 och 1998, om tillfälligt skydd, som dock inteledde till beslut. Efter Amsterdamfördragetsikraftträdande har kommissionen lagtett nytt förslag. Förslaget gäller direktiv omminiminormer för att ge tillfälligt skydd vid massivtillströmning av fördrivna personer och om åtgärderför att främja en balans mellan medlemsstaternasinsatser för att ta emot dessa personer och bäraföljderna av detta.Frågan är en prioritet för det svenskaordförandeskapet och förhandlingar pågår förnärvarande i rådsarbetsgruppen för asyl. Bedömningenär att en politisk överenskommelse skall kunnaträffas på rådsmötet . Utestående frågor ärartikel 4, giltighetstiden, artiklarna 5-6,beslutandeförfarande, artikel 16, tillgång tillasylförfarandet samt artikel 25, solidaritet.Såväl som bedömer att dekommer att ansluta sig till direktivet.Eftersom ett rådsbeslut ser ut att kunna förväntasrelativt snart bör detta avvaktas innan regeringenlägger fram förslag om svensk lagstiftning i frågan.Utskottet avstyrker därför motionerna Sf7 yrkande 2och Sf605 yrkandena 19 och 21. Utskottet instämmerdäremot i att tillfälliga uppehållstillstånd inteskall vara något regelmässigt inslag i svenskflyktingpolitik. Motion Sf605 yrkande 20 är därmedtillgodosett.FamiljeåterföreningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden omfamiljeåterförening.Jämför reservationerna 20 (m), 21 (kd) och 22(c, fp)Gällande ordningI 2 kap. 4 § utlänningslagen regleras i vilka falluppehållstillstånd får ges till andra personer änskyddsbehövande. Genom ändringarna i utlänningslagenfr.o.m. 1997 preciserades familje- ochanhörigbegreppen i lagen. Enligt nu gällandebestämmelser får uppehållstillstånd beviljas make,maka eller sambo och ogifta barn tillnågon som är bosatt i eller fåttuppehållstillstånd för bosättning här. Vidare fåruppehållstillstånd ges till andra nära anhöriga somingått i samma hushåll som en sådan person.Homosexuella förhållanden likställs medheterosexuella. Det finns också en möjlighet attbevilja uppehållstillstånd till en utlänning somannars har särskild anknytning till . Det kani sådana fall exempelvis röra sig om en person sominte tidigare är gift eller sambo med någon här ilandet och som skall komma hit för att ingåäktenskap eller inleda ett samboförhållande och somenligt den praxis som rådde före den 1 januari 1997beviljades uppehållstillstånd. Det kan också rörasig om en nära anhörig till en som fåttuppehållstillstånd som skyddsbehövande.Uppehållstillstånd kan också beviljas en utlänningsom av humanitära skäl bör få bosätta sig i Sverigeeller en utlänning som har fått arbetstillståndeller som har sin försörjning ordnad på annat sätt.Vid prövning av en ansökan om uppehållstillståndenligt förevarande bestämmelser skall beaktas omutlänningen kan förväntas föra en hederlig vandel.Uppehållstillstånd i anknytningsfall skallutverkas före inresan till , och en ansökanom uppehållstillstånd får som huvudprincip intebifallas efter inresan. Undantag skall dock kunnagöras om utlänningen har stark anknytning till en iSverige bosatt person och det skäligen inte kankrävas att utlänningen återvänder till ett annatland för att ge in ansökan där.MotionerMargit m.fl. (m) begär i motion Sf5 yrkande8 ett beslut om att försörjningsansvar vidfamiljeåterförening utreds. Om ettförsörjningsansvar införs kan enligt motionärernareglerna för anhöriginvandring göras mer generösa.Kommittén för översyn av utlänningslagensbestämmelser om anhöriginvandring bör därför fåtilläggsdirektiv i detta avseende.I motion Sf605 av m.fl. (fp)anförs att utredningen om anhöriginvandringenomedelbart måste påbörja sitt arbete (yrkande 15).På EU-nivå är det enligt motionärerna synnerligenviktigt att det kommer till stånd gemensammaminimiregler för rätt till familjeåterförening. Detär inte hållbart att det finns en stort antal olikadefinitioner av vem som är att anse som anhörig(yrkande 16).Magda m.fl. (kd) begär i motion Sf645yrkande 6 ett beslut om att återinföra den s.k.sista länken-bestämmelsen. Enligt motionärerna ärdet inte nödvändigt att i detta avseende inväntaresultatet av arbete.Motionärerna anser också att utredningen bör fåtilläggsdirektiv att ta fram tydliga och klararegler för när anhöriginvandring kan komma i fråga(yrkande 7).Utskottets ställningstagandeI ett tillkännagivande till regeringen (bet.1998/99:SfU5, rskr. 1998/99:162) begärde riksdagenatt de bestämmelser i utlänningslagen som regleraranhörigas invandring utanför kärnfamiljen och somträdde i kraft borde utvärderas.I utvärderingen borde uppmärksammas speciellt uddaoch ömmande fall liksom även sista länken-fall ochandra speciella anknytningar.I en av regeringen tillsatt parlamentariskkommitté skall utlänningslagens bestämmelser omanhöriginvandring till utredas. I direktiventill utredningen (dir. 2000:36) anges bl.a. attkommittén skall utvärdera effekterna av de ändringarav utlänningslagens bestämmelser omanhöriginvandring som trädde i kraft den 1 januari1997. Speciellt udda och ömmande fall skalluppmärksammas liksom s.k. sista länk-fall och andraspeciella anknytningar där humanitära skäl kan talaför att medge invandring. Möjligheten för äldreanhöriga att hålla kontakt med anhöriga i Sverigegenom att få visering och uppehållstillstånd förbesök skall också beaktas. Mot bakgrund härav ochmed beaktande av utvecklingen inom överväga om utlänningslagensbestämmelser behöver ändras, särskilt med hänsyntill personer med samtliga nära släktingar här("sista länk"-fall).Beträffande utvecklingen i EU anges att kommitténsärskilt skall beakta det förslag till direktiv omrätt till familjeåterförening som lades fram underbörjan av (KOM (1999) 638), där kommissionenföreslår bl.a. att den i EU bosatte skall anses somsökande och inte den person som befinner sig iutlandet, även unionsmedborgare som inte utövat sinrätt till fri rörlighet skall omfattas av de mergenerösa reglerna för familjåterförening i rådetsförordning (EG) nr 1612/68 och anhöriga i raktuppstigande led skall ges möjlighet att återförenas,om ett beroendeförhållande till den i EU bosatteföreligger och ett familjemässigt stöd iursprungslandet saknas. Kommissionen föreslår ocksåatt det skall finnas möjlighet att tillämpa enordning med försörjningskrav, inkluderandesjukvårdsförsäkring, dock inte för flyktingar ochandra skyddsbehövande. Vidare föreslås attdirektivet skall omfatta endast "anknytningar" avvaraktig karaktär medan övriga fall överlämnas förreglering i nationell lagstiftning. Kommittén skallslutredovisa sitt uppdrag senast den 1 juni 2001.I sammanhanget vill utskottet påpeka attkommissionen lagt fram ett ändratförslag till direktiv om familjeåterförening (KOM(2000) 624). Behandlingen av detta förslagprioriteras under det svenska ordförandeskapet ochenligt uppgift fortskrider beredningsarbetet iifrågavarande arbetsgrupp bra. Utskottet anser attdet anförda tillgodoser syftet med motion Sf605yrkande 16.I övrigt anser utskottet att resultatet avkommitténs arbete bör avvaktas och avstyrker med detanförda motionerna Sf5 yrkande 8 samt Sf645yrkandena 6 och 7. Motion Sf605 yrkande 15 ärtillgodosedd med det arbete som inletts iAnhörigkommittén.Uppehållstillstånd på grund avanknytningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om- uppehållstillstånd på grund av anknytning-- arrangerade äktenskap.-Jämför reservation 23 (v, fp, mp)Gällande ordningDen har genom ändringar iutlänningslagen skyddet för kvinnor ianknytningsärenden förstärkts (prop. 1999/2000:43,bet. 1999/2000:SfU9, rskr. 1999/2000:159). När detgäller s.k. snabba anknytningar, dvs. en anknytningsom inte bestått , skall ettuppehållstillstånd vid första beslutstillfällettidsbegränsas, s.k. uppskjuten invandringsprövning.Ett nytt tidsbegränsat uppehållstillstånd eller ettpermanent uppehållstillstånd får ges om förhållandetbestår. Uppskjuten invandringsprövning tillämpasnormalt innan permanentuppehållstillstånd beviljas.Fortsatt uppehållstillstånd kan beviljas även omförhållandet upphört inom tvåårstiden för denuppskjutna invandringsprövningen, om sökanden ellersökandens barn utsatts för våld eller för handlingarsom innefattar allvarlig kränkning av sökandenseller barnets frihet eller frid.Ett uppehållstillstånd kan också nekas en sökandeinnan bosättning sker här i landet även omförhållandet framstår som seriöst, om det finns enpåtaglig risk för att sökanden kommer att utsättasför våld eller annan allvarlig kränkning iförhållandet.MotionerI motion A812 av m.fl. (fp) anförsatt gifter sig utländska kvinnor medsvenska män och flyttar till . De flestakvinnor får en bra tillvaro. De kvinnor som blirutsatta för misshandel har en svår situationeftersom de om de lämnar mannen riskerar att bliutvisade om de har vistats än iSverige. En prövning om att få uppehållstillståndbör för dessa kvinnor göras utan dröjsmål, och om deså önskar bör de få ett uppehållstillstånd förutsattatt det inte rör sig om ren skeninvandring. Iyrkande 24 begärs ett tillkännagivande om detanförda.Carina () anför i motion Sf623 att detförekommer att unga kvinnor kontaktarMigrationsverket och uppger att de inte kan godtaett arrangerat äktenskap. Det svenska samhälletmåste enligt motionären vara tydligt och garanterakvinnors och unga flickors rättigheter. De skallinte behöva riskera sin frihet och rätten till egnalivsval när de lever i . En utredning om hurtvångsäktenskap hanteras bör företas. Motionärenbegär ett tillkännagivande om det anförda.I motion Sf620 yrkande 1 av ()begärs ett tillkännagivande om förbättrademöjligheter att ansöka om uppehållstillstånd iSverige utan att den sökande behöver lämna landet.Som exempel på en sådan situation nämns att mångaasylsökande ingår äktenskap under handläggningstidenoch sedan söker uppehållstillstånd på grund avanknytning.Utskottets ställningstagandeSom framgått har regelverket avseendeuppehållstillstånd på grund av anknytning nyligenändrats. De företagna förändringarna innebär ettförstärkt skydd för de kvinnor som haruppehållstillstånd med s.k. uppskjuteninvandringsprövning. I de fall det görs sannoliktatt sökanden eller dennes barn utsatts för övergreppav allvarlig art under sammanboendet ochförhållandet upphört främst på grund av detta skalluppehållstillstånd i regel beviljas. Enligtuttalanden i förarbetena till den ovan nämndalagändringen förutsätter detta dels attsammanboendet inte varit helt kortvarigt, dels attdet från början varit fråga om ett seriöstförhållande. Att en prövning om uppehållstillstånd ide fall där förhållandet upphört inom tvåårsperiodengörs med minsta möjliga tidsutdräkt är enligtutskottets mening givet. har dockuppgivit att antalet anknytningsärenden ökat någotoch att varje ärende nu tar att utredaeftersom båda parter hörs muntligen. Utskottetförutsätter att effekterna av de nya bestämmelsernafortlöpande följs. Mot bakgrund av det anfördaavstyrker utskottet motionerna Sf620 yrkande 1 ochA812 yrkande 24.I det nämnda betänkandet 1999/2000:SfU9 anfördeutskottet med anledning av motioner om arrangeradeäktenskap bl.a. följande. Utskottet delar dockregeringens uppfattning att när det är fråga omförhållanden som kan konstateras ha sin bakgrund iett traditionellt kulturmönster böruppehållstillstånd kunna beviljas trots att parternaträffats i begränsad omfattning och kanske saknarnärmare kunskap om varandra. Utskottet villframhålla att uppehållstillstånd inte skall beviljasvid tvångsäktenskap. Därvidlag blir, såsom ocksåframhålls i propositionen, den muntliga utredningenav mycket stor betydelse och måste omgärdas medolika åtgärder för att säkerställa att det verkligenär parternas fria vilja som kommer till uttryck vidarrangerade äktenskap.I uppdrag ingår också attöverväga om den s.k. seriositetsprövningen vidarrangerade äktenskap kan förbättras. I direktivenanges bl.a. att tidigare utredningar konstaterat attdet finns framför allt kvinnor som far illa iarrangerade äktenskap.I avvaktan på resultatet av utredningens arbetebör inte göra något ytterligare uttalande.Utskottet avstyrker motion Sf623.ViseringUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om- viseringspliktiga länder-- visum för släktbesök-- besöksutbyte med Ryssland.-Jämför reservationerna 24 (v, kd, fp) och 25(v, kd, c, fp, mp)Gällande ordningEn utlänning som reser in i eller vistas i Sverigeskall ha visering om inte utlänningen haruppehållstillstånd eller är medborgare i annatnordiskt land. Regeringen får föreskriva andraundantag från kravet på visering. Visering innebärtillstånd att resa in i och vistas i underviss och ges för högst tre månadersvistelse om inte annat följer avföreskrifter som regeringen meddelar. Visering fårbegränsas även i övrigt och får förenas med devillkor som kan behövas.Regeringens föreskrifter om undantag frånviseringsplikt m.m. finns i 2 kap.utlänningsförordningen. Enligt 6 § får visering gesför än , dock högst , omdet föreligger särskilda skäl för det.Förordning EG 539/2001 gäller fastställande av enförteckning över tredje länder vars medborgare ärskyldiga att inneha visering när de passerar EU:syttre gränser och en förteckning över de länder varsmedborgare är undantagna från detta krav.MotionerI ett antal motioner tas upp frågor som rör denförteckning över tredje länder vars medborgare ärskyldiga att inneha visering när de passerar EU:syttre gränser och de svårigheter den får till följdför människor som vill söka en i något avmedlemsländerna.I motionerna Sf7 yrkande 5 av och (), Sf605 yrkandena 4 och 5 samt K398yrkande 16 av m.fl. (fp), Sf645yrkande 8 av m.fl. (kd) och Sf615yrkande 1 av m.fl. (v) begärstillkännagivanden om att listan överviseringspliktiga länder bör göras kortare och attEU:s viseringspolitik inte bör användas för atthindra skyddsbehövande från att söka skydd i ett EU-land. Den nuvarande politiken får också till följdatt människosmugglingen kan öka.I motion Sf605 yrkande 18 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om att den svenskaviseringspolitiken vad gäller släktbesök måste görasmer generös. Det är oacceptabelt att människor sominte begått brott inte kan få besök av sina anhörigai sitt nya hemland. I många fall avslårMigrationsverket slentrianmässigt ansökningar barapå den grunden att det inte kan uteslutas att enbesökande kan komma att ansöka om uppehållstillståndunder vistelsen i Sverige.Även m.fl. (kd) begär i motion Sf645yrkande 9 en mer generös viseringspolitik försläktbesök. Det kan enligt motionärerna intetolereras att anhöriga och närstående förvägrasbesöka sina släktingar. Motionärerna anför vidareatt de olika rutiner ambassaderna har måste utredasoch att samma krav måste ställas på den sökandeoavsett vilket land man söker från (yrkande 10). Denreferensblankett som den sökandes anförvant iSverige skall fylla i är både omfattande ochsvårförståelig. Det är viktigt att i detta avseendetänka på att många referenspersoner har svenska somsitt andra språk och därför kan behöva hjälp medifyllandet. Referensblankettens utformning och språkbör enligt motionärerna ses över så att blankettenblir lättare att fylla i (yrkande 11).I motion Sf642 av och (s) begärs ett tillkännagivande om attregeringen tillsammans med övriga nordiska länderoch EU verkar för att bestämmelserna för resor tilloch från förenklas. Motionärerna framhålleratt har goda kontakter med . Motivenför kontakterna är ekonomiska och kulturella och börstimulera till ett samarbete som syftar till attskapa en fredlig framtid. Från och med hösten 1999har nya besvärliga och för resenärernakostnadskrävande bestämmelser införts för den somvill besöka . Svårigheterna rör i förstahand visumhandlingar, inbjudningar ochviseringsavgifter. Om inte det förhållandet ändraskommer att förlora viktiga kontakter medRyssland.Utskottets ställningstagandeAv det av godkända betänkandet Svenskmigrationspolitik i globalt perspektiv (bet.1996/97:SfU5, rskr. 1996/97:80) framgår att detövergripande målet för den svenskaviseringspolitiken är att skapa så stor frihet sommöjligt för personer att röra sig över gränserna.Det är av största vikt att kontakter mellanmänniskor i olika länder underlättas, såväl i frågaom släktkontakter som kommersiella och kulturellaförbindelser på olika plan. Önskemålet om frirörlighet måste dock ställas mot nödvändigheten avatt upprätthålla den reglerade invandringen.Utskottet framhöll i betänkandet attviseringspolitiken i särskilt hög grad är en del avvår invandringspolitik, där det är nödvändigt attpolitiken inte skiljer sig alltför mycket från våragrannländers. En svensk viseringsfrihet iförhållande till länder vars medborgare ärviseringspliktiga i de flesta andra länder skullekunna leda till ett mycket stort invandringstryck,menade utskottet. I propositionen (1996/97:25)redovisades också de åtaganden rörande visering somSveriges medlemskap i respektive anslutning tillSchengensamarbetet medför. Beträffande förhållandetmellan viseringspolitik och möjligheten att sökaasyl anförde regeringen att viseringskrav endast imycket liten utsträckning torde hindra människorfrån att söka skydd, men att det däremot kan varaett hinder för dem att söka asyl just i Sverige.Regeringen framhöll emellertid att det inte finnsnågon rätt för asylsökande att själv välja asylland.Om andra länder får ta emot oproportionellt mångaskyddsbehövande får detta lösas genominternationellt samarbete. När det gäller besök avsläktingar och besök av kommersiella och kulturellaskäl underströk regeringen vikten av attviseringskrav inte i onödan försvårar detta. Vidareerinrades om att det ankommer på Migrationsverketsstyrelse att besluta bl.a. om riktlinjer för verketsbeslut i ärenden om visering och om attrepresentanter för fem av riksdagspartierna ingår istyrelsen.Utskottet vidhåller denna uppfattning omviseringspolitiken. Utskottet vill också nämna attministerrådet antagit förordning EG 539/2001om vilka länders medborgare som behöver viseringrespektive vilka som är undantagna frånviseringskravet. Genom denna förordning harmoniserasviseringspolitiken fullt ut vad avserlandförteckningarna, vilket i sin tur innebär attdet inte längre finns några tredje länder för vilkamedlemsstaterna ensidigt får bestämma om medborgarnai dessa länder skall omfattas av viseringskrav ellerinte.