bet · GP01FÖU1 · 2001-11-20 00:00:00 — Regeringenanser att detta arbete bör inriktas mot ett systemför tillsyn baserad på riskanalys.Miljöräddningstjänsten till sjöss syftar tillatt kunna vidta åtgärder för att bekämpa utsläppså tidigt som möjligt. Förutom att de miljömässigakonse-kvenserna minimeras är det merkostnadseffektivt att bekämpa utsläpp till sjössän att sanera föroreningar på land. Kortainsatstider kräver en hög beredskap. Dennaberedskap används även vid sjöräddningsinsatser.Regeringen bedömer att målsättningarna haruppfyllts.Regeringen anser att verksamhetavseende tullkontroll bidrar till attmålsättningen för politikområdet Skatt, tull ochexekution uppfylls. Målet för politikområdet bördärmed även gälla verksamhet idenna del.Kustbevakningens verksamhet avseendemiljöövervakning bidrar till att målsättningen förpolitikområdet Miljöpolitik uppfylls. Målet förpolitikområdet bör därmed även gällaKustbevakningens verksamhet i denna del.Regeringen anser vidare att Kustbevakningenskall upprätthålla en hög kontrollnivå till sjössavseende brott mot tullbestämmelser och in- ochutförselrestriktioner. Insatser mot narkotika,illegal införsel av alkohol och tobak skallprioriteras.Regeringen har i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier föreslagitinriktning och åtgärder för att uppnåmiljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kustoch skärgård (prop. 2000/01:130).Regeringen föreslår (förslag nr 27) att tillanslaget 7:1 anvisas 507 271 000kr för år 2002.Regeringen har beräknat förräntor och amorteringar . Ipropositionen Åtgärder mot föroreningar frånfartyg föreslås att skall få vissautökade befogenheter, bl.a. att inledaförundersökning i syfte att effektiviseralagföringen av illegala oljeutsläpp (prop.2000/01:139). Tillkommande kostnader för personaloch utbildning beräknas till 2 miljoner kronorårligen samt engångsvis för2002. Regeringen har vid beräkning av anslagettagit hänsyn till detta. Regeringen har vidare ipropositionen Svenska miljömål delmål ochåtgärdsstrategier föreslagit att Kustbevakningenskall tillföras ytterligare ca 50 miljoner kronorper år för att skärpa övervakningentill havs och öka satellitspaningen (prop.2000/01:130). Regeringen har vid beräkningen avanslaget tagit hänsyn till att en minskning avanslag under utgiftsområdet 22 anslaget 36:13Rikstrafiken: Trafikupphandling har skett medmotsvarande belopp.Under anslaget 7:3 Ersättning för verksamhet vidräddningstjänst har regeringen beräknat 1,5miljoner kronor för utgifter förbekämpning av oljeutsläpp och utsläpp av andraskadliga ämnen till sjöss.Regeringen föreslår (förslag nr 24 ) attriksdagen godkänner förslaget tillinvesteringsplan för för perioden20022004.MotionernaModerata samlingspartiet redovisar i partimotionFi291 förslag (yrkande 4) till utgiftsram förutgiftsområde 6 Totalförsvar. I motionen redovisasett anslagsbelopp för 7:1 som ärca lägre än regeringensförslag. Motionen bereds inte avförsvarsutskottet.Vänsterpartiet framhåller i kommittémotion Fö228,yrkandena 68, att de uppgifter somKustbevakningen genomför har mycket stor betydelseför säkerhet även i ett bredareperspektiv. Genom skarp verksamhet ochgenom regelbundna kontakter med internationellamyndigheter har man byggt upp ett nätverk somsmidigt ger information och underlag för arbetet.Det är bra att regeringen föreslår ökaderesurser för arbetet med illegala oljeutsläppfr.o.m. , likaså att från2004 tillförs för skärptövervakning till sjöss och ökad satellit-övervakning. Men för att skall fåmöjlighet att utföra dessa uppdrag och leva upptill det ansvar som läggs på myndigheten fordrasenligt också andra resurstillskott.Kustbevakningen har ansvar och befogenheter atti enlighet medSchengenavtalet utföra personkontroll till sjöss.Kustbevakningen har också fått uppgiftenatt samordna de civila behoven av sjöövervakningoch sjöinformation till berörda myndigheter. Dessabåda uppdrag kräver personalförstärkningar. Föratt kunna utveckla sitt arbete på ett rationelltsätt behöver också nya fartyg välanpassade till verksamhetens behov. Dessutomerfordras en modifiering av ett stort antalfartyg, särskilt miljöskyddsflottan, samt etttredje flygplan utöver de två som kan finansierasur de som aviseras till 2004.Motionärerna föreslår därför att Kustbevakningenförstärks med ytterligare år2002 (yrkande 6 i denna del) och att dettafinansieras genom att anslaget 6:2 Materiel,anläggningar samt forskning och teknikutvecklingminskas med motsvarande summa (yrkande 7 i dennadel). Vidare bör ge regeringen i uppdragatt utarbeta en plan för hur Kustbevakningensbehovsresurser kan tillfredsställas under entreårsperiod samt finansieringen för detta(yrkande 8).Kristdemokraterna anför i kommittémotion Fö257 idenna del att har en mängduppgifter inom olika lagområden. Myndighetenskontrollverksamhet och övervakning har enförebyggande effekt mot brottslighet av olikaslag. Nya uppgifter har ständigt tillkommit ochflera står för dörren. För att långsiktigt mötafastställda uppgifter och utökade krav påinternationell verksamhet, gränskontroll ochmiljöräddning till sjöss bör Kustbevakningensresurser förstärkas. föreslårdärför att anslaget 7:1 ökas med20 utöver regeringens förslag.Utskottets ställningstagandeKustbevakningens uppgifter styrs till stor del avolika internationella åtaganden. Förutom de kravEU-medlemskapet och Schengenanslutningen ställerär behovet av sjötrafikövervakning,sjösäkerhetstillsyn samt miljöskydd till sjössstort. Utskottet anser i likhet med regeringen attdet är angeläget att upprätthålla en högkontrollnivå till sjöss avseende brott mottullbestämmelser och in- ochutförselrestriktioner. Insatser mot narkotika,illegal införsel av alkohol och tobak skallprioriteras.Mot bakgrund av ökade uppgifteranser utskottet i motsats till vad som redovisasi motion Fi219 (m) yrkande 4 att är detmotiverat med en förstärkning av Kustbevakningensresurser. Utskottet är emellertid inte berett attförorda en förstärkning av resurserna av denomfattning som föreslås i motionerna Fö228 (v) ochFö257 (kd). Regeringen har i budgetpropositionenaviserat ytterligare budgetförstärkningar åren2003 och 2004. Behovet av ytterligare resurserkommer således att övervägas i kommandebudgetarbeten. Utskottet tillstyrker sålundaregeringens förslag. Motionerna Fö228 (v)yrkandena 6 och 7, båda i denna del, och 8 samtFö257 (kd) i denna del avstyrks av utskottet.Förebyggande åtgärder mot jordskred och andranaturolyckorUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker vad regeringenföreslår om anslag och bemyndiganden tillramanslaget Förebyggande åtgärder motjordskred och andra naturolyckor (punkterna25 samt 27 i denna del).PropositionenFrån anslaget som disponeras av utbetalas ersättning till kommunerför åtgärder som vidtas för att förebyggajordskred och andra naturolyckor.Kommunerna kan ansöka om statsbidrag föråtgärder som de har utfört eller avser att utföra.Ansökan ställs till tillsammansmed erforderligt tekniskt underlag. Grundprincipenär att utbetalningen sker när åtgärderna, förvilka bidrag beviljats, är genomförda ochslutbesiktigade. För att stimulera kommunerna attutföra förebyggande åtgärder kan av bidragetför planerade men ännu inte utförda åtgärderbetalas ut efter att slutligt beslut har fattats.Resterande del utbetalas när åtgärderna utförtsoch är slutbesiktigade. Efter det att kommunensprojekt godkänts har kommunen på sig attgenomföra åtgärderna. Det slutliga bidragetbetalas inte ut förrän projektet ärslutbesiktigat, vilket medför ständigaförskjutningar i utbetalningarna och ettanslagssparande har därför uppkommit under senareår. Kommunen kan få ersättning för avkostnaderna och i enskilda fall . Föratt ersättning skall kunna lämnas måste enriskvärdering ha genomförts i kommunen (prop.1985/86:150, bet. 1985/86:FöU11, rskr.1985/86:345, bet. 1985/86:FiU29, rskr.1985/86:346).Regeringen finner ordningen för utbetalningarnaoklar varför regeringen avser att låta genomföraen översyn av systemet.I budgetpropositionen föreslår regeringen attriksdagen för anvisar ett ramanslag på till anslaget 7:2 Förebyggande åtgärdermot jordskred och andra naturolyckor. Regeringenföreslår också att bemyndigar regeringenatt , i fråga om ramanslaget 7:2Förebyggande åtgärder mot jordskred och andranaturolyckor, besluta om bidrag så att behovet avanslagsmedel exklusive tidigareåtaganden innebär utgifter om högst 28 miljonerkronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker vad regeringen föreslår omanslag och bemyndiganden till ramanslaget 7:2Förebyggande åtgärder mot jordskred och andranatur-olyckor.Ersättning för verksamhet vid räddningstjänstm.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker vad regeringenföreslår om anslag till ramanslagetErsättning för verksamhet vidräddningstjänst m.m. (punkt 27 i denna del).PropositionenUnder anslaget, som disponeras av , utbetalas i enlighet medräddningstjänstlagen (1986:1102) vissaersättningar till följd av uppkomna kostnader vidgenomförda räddningsinsatser, insatser för attbekämpa olja m.m. till sjöss samt för utredning avvissa allvarliga olyckor.Under 2000 har staten betalat ut sammanlagt 9miljoner kronor till fem kommuner förskogsbränder, översvämningar samt en farligtgodsolycka. Av dessa avser tre kompletterandeutbetalningar till följd av domar i länsrätt,kammarrätt eller i Regeringsrätten.Flera av besluten om ersättning har resulterat iöverklaganden, och i vissa fall har kompletterandeutbetalningar beviljats. Dessa ärenden haraktualiserat frågan om vad som skall betecknas somräddningstjänst och därmed varaersättningsberättigat.Regeringen anser att det är viktigt attförutsättningarna och reglerna för dessaersättningar klarläggs av Utredningen om översynav räddningstjänstlagen (dir. 1999:94).Regeringen har på tilläggsbudget tillstatsbudgeten i föreliggande propositionföreslagit att anslaget 7:3 Statens räddningsverk:Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m.skall ökas med 14 miljoner kronor.I budgetpropositionen föreslår regeringen attriksdagen för anvisar ett ramanslag på till anslaget 7:3 Ersättning förverksamhet vid räddningstjänst m.m.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker vad regeringen föreslår omanslag till ramanslaget 7:3 Ersättning förverksamhet vid räddningstjänst m.m.Samhällets skydd mot olyckorUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker vad regeringenföreslår om anslag och investeringsplan förStatens räddningstjänst, såvitt avser skyddmot olyckor (punkterna 26 samt 27 i dennadel).PropositionenAnslaget, som disponeras av ,finansierar verksamhet inom räddningstjänstområdetinklusive olycks- och skadeförebyggande åtgärdersamt beredskap för och indirekta kostnader isamband med internationella insatser. Beredskapenför internationella insatser omfattar ävenminröjning och kemikalieinsatsstyrka.Anslaget finansierar också ersättning tilllänsstyrelserna för tillkommande uppgifter medanledning av lagen (1999:381) om åtgärder för attförebygga och begränsa följderna av allvarligakemikalieolyckor.Från och med den 1 oktober 2001 överförsSprängämnesinspektionens verksamhet tillRäddningsverket. De utgifter som t.o.m. 2001beräknats under anslagen 7:4 : Samhällets skydd mot olyckor och7:5 Brandfarliga och explosiva varor beräknasdärför under ett anslag.Regeringen har beräknat merunder anslaget jämfört med vad avserkärnenergiberedskapen. harRäddningsverket erhållit förkärnenergiberedskapen från . beräknasdetta belopp i stället under föreliggande anslag.Vidare har ytterligare beräknatsför att delvis finansiera nya RDS-mottagare förinomhusvarning.I budgetpropositionen föreslår regeringen attriksdagen för anvisar ett ramanslag på till anslaget 7:4 Samhällets skydd motolyckor. Regeringen föreslår också att riksdagengodkänner förslaget till investeringsplan förStatens räddningsverk, såvitt avser Samhälletsskydd mot olyckor, för perioden 20022004.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker vad regeringen föreslår omanslag och investeringsplan för , såvitt avser Samhällets skydd motolyckor.Anslag inom utgiftsområde 6 Totalförsvarför år 2002I detta avsnitt behandlar utskottet regeringensförslag (förslag 27) avseende anslag underutgiftsområde 6 Totalförsvar samt motionerna Fö228(v) yrkandena 68 och Fö257 (kd) i denna del.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att bifallerregeringens förslag 27 i denna del ochanvisar anslag under utgiftsområde 6Totalförsvar enligt sammanställningen ibilaga 2 till detta betänkande.Härav följer att motionerna Fö228 (v)yrkandena 6 och 7, båda i denna del, ochFö257 (kd) i denna del bör avslås avriksdagen.PropositionenRegeringen har i budgetpropositionen för volym 5 lämnat förslag till fördelning av anslaginom utgiftsområde 6 Totalförsvar (förslag 27).MotionernaSom framgått under avsnittet om Kustbevakningenhar i kommittémotion Fö228framhållit att de uppgifter som Kustbevakningengenomför har mycket stor betydelse. Myndighetenbehöver såväl personalförstärkningar som nyafartyg för att den skall utföra sina uppdrag ochleva upp till det ansvar som myndigheten fått.Motionärerna föreslår därför att anslaget tillKustbevakningen förstärks med ytterligare 25miljoner kronor (yrkande 6 i denna del)och att detta finansieras genom att anslaget 6:2Materiel, anläggningar samt forskning ochteknikutveckling reduceras med motsvarande belopp(yrkande 7 i denna del).Som framgått under avsnitten Militärt försvar Budgetförslag respektive föreslårKristdemokraterna i kommittémotion Fö257 i dennadel· att anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskapoch fredsfrämjande truppinsatser förstärks med500 ,·· att anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samtforskning och teknikutveckling reduceras med1 och·· att anslaget förstärks med 20miljoner kronor.·Utskottets ställningstagandeUtskottets överväganden och ställningstagandentill motionerna framgår i de avsnitt i betänkandetdär anslagsförslagen närmare behandlas.Under förutsättning av att bifallerfinansutskottets betänkande 2001/02:FiU1Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna,m.m. såvitt avser utgiftsområde 6 Totalförsvar föreslår försvarsutskottet att anvisaranslag inom utgiftsområde 6 Totalförsvar ienlighet med bilaga 2 till detta betänkande.Härav följer att utskottet föreslår attriksdagen avslår motionerna Fö228 (v) yrkandena 6och 7, båda i denna del, och Fö257 (kd).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentesvilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som reservationen avser.1 Utgifterna m.m. inom totalförsvaretför (punkt 1) (m)2av , , RolfGunnarsson och AnnaLilliehöök (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1borde ha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Fö274yrkandena 4 och 5 och 2001/02:Fö3 yrkande 2,bifaller delvis proposition 2001/02:1 (utg.omr. 6)punkt 27 och avslår motionerna 2001/02:Fö257,2001/02:Fö202, 2001/02:Fö205, 2001/02:Fö228yrkandena 68, 2001/02:Fö244, 2001/02: Fö255yrkande 16, 2001/02:Fö274 yrkandena 3, 6 och 7 och2001/02:Fö17 yrkande 4.Punkterna bn = utskottet.StällningstagandeModerata samlingspartiet har i kommittémotionerna Fö274 ochFö3 förordat annorlunda anslagsbeteckningar ochinnehåll för det militära försvaret liksom enförändring i beslutsprocessen.Trots stora begränsningar av verksamheten kommerförbandsverksamheten att kosta upp till 500miljoner kronor mer än som disponeras under 2001.Diskrepansen mellan planerad verksamhet ochverklig kostnad är tydlig.Vi föreslår därför att den årliga driften av denbefintliga organisationen i all planering,budgetering och uppföljning skall särskiljas frånden framtida utvecklingen.Vi föreslår också att det av oss föreslagnaanslaget Fredsfrämjande truppinsatser skallutformas som ett beredskapsanslag. Det skallomfatta alla kostnader som uppstår av denverksamhet som påbörjas när den av regeringenbeslutade insatsen påbörjas. Anslaget skall inteomfatta kostnader för förbanden vid organisering,utbildning och beredskap i . Anslaget förstill utgiftsområde 7 Fredsfrämjande verksamhet.Anslaget skall stå till regeringens dispositionoch således först utnyttjas i samband med attinsatsen påbörjas.Vårt förslag syftar till att tydliggöraansvarsförhållanden och de beräkningar som liggerbakom de förslag som har att taställning till. Förslagen syftar också till atttydliggöra skillnaden mellan beslut omden långsiktiga inriktningen och den årligabudgeteringen.Förslagen leder till en naturlig uppdelning avriksdagens beslut i två delar. Det tydliggör ocksåriksdagens ansvar för de långsiktiga besluten omförsvarets uppgifter och förmågor samtanskaffning, uppsättning och avveckling avmateriel och militära förband.Mot bakgrund av det anförda föreslår vi attriksdagen bifaller kommittémotion Fö274 (m)yrkandena 4 och 5 och kommittémotion Fö3 (m)yrkande 2, bifaller delvis propositionen punkt 27och avslår samtliga andra berörda motionsyrkanden.3 Utgifterna m.m. inom totalförsvaretför (punkt 1) (kd)4av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 aborde ha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Fö257, bifallerdelvis proposition 2001/02:1 (utg.omr. 6) punkt 27och avslår motionerna 2001/02:Fö202,2001/02:Fö205, 2001/02:Fö228 yrkandena 68,2001/02:Fö244, 2001/02:Fö255 yrkande 16,2001/02:Fö274 yrkandena 37, 2001/02:Fö3 yrkande 2och 2001/02:Fö17 yrkande 4.Punkterna bn = utskottet.StällningstagandePolitikområdet FörsvarspolitikEn av de viktigaste försvarspolitiska frågornaframöver är hur vi skapar balans mellan uppgifteroch resurser så att ett svenskt folkförankratförsvar kan utgöra ett effektivt och flexibeltsäkerhetspolitiskt instrument. måste ha enfortsatt betryggande försvarsförmåga för att kunnamöta både närtida hot mot vårt land och framtidahot vid omvärldsförändringar.Det vidgade säkerhetsbegreppet ger nyaförutsättningar för svensk försvars- ochsäkerhetspolitik. Vårt moderna men sårbarasamhälles motståndskraft mot nya typer av hotkräver god krishanteringsförmåga utmed hela skalanfredkriskrig. De nya säkerhetspolitiska hotenmåste tas på allvar, vilket terrordåden i visat.Genom ett fördjupat PFF-samarbete och vårtbidrag till EU:s gemensamma krishanteringsstyrkaökar de svenska förbandens internationellasamarbets- och samverkansförmåga. börsådan samverkansförmåga nås att alla operativainsatsförband kan ingå i Natoleddakrishanteringsinsatser.Förbandsverksamheten har varitbegränsad i Försvars-makten och har avbesparingsskäl reducerats kraftigt . Detta ärinte acceptabelt och leder till att dengrundläggande försvarsförmåga som skall motverkaett invasionshot urholkasalltmer.Ominriktningen från ett invasionsförsvar till eninsatsorganisation med hög kompetens, kvalitet ochflexibilitet kräver därför en förstärkning avutbildnings- och övningsverksamheten.Försvarsmaktens anpassningsförmåga ligger bl.a. iövningsverksamheten som är helt nödvändig för attbehålla och inspirera kvalificerad personal. Enväl utvecklad förbandsverksamhet ger den kompetenssom krävs för att förbanden skall kunna nå högoperativ förmåga i framtida insatsmiljöer och föratt vi skall kunna vidta rimligaanpassningsåtgärder.Vi vill därför satsa sammanlagt 560 miljonerkronor utöver regeringens förslag påutgiftsområdet under den kommande treårsperioden.Genom en omdisponering från anslaget 6:2 Materiel,anläggningar samt forskning och teknikutvecklingavsätter vi till anslaget 6:1Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjandetruppinsatser m.m. . Från anslaget6:2 Materiel dras somåterläggs år 2003.Förslaget innebär att anslaget 6:1Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjandetruppinsatser m.m. utökas med 500 miljoner kronortill 20 för . Av tabellenframgår vårt förslag i förhållande tillregeringens.--------------------------------------------------------------Anslagsförändring 2002 2003 2004(tusental kr)--------------------------------------------------------------6:1 Förbandsverksamhet +500 000 0 0m.m.--------------------------------------------------------------6:2 Materiel, 1 000 000 0anläggningar m.m.--------------------------------------------------------------7:1 +20 000 +20 000 +20 000--------------------------------------------------------------Politikområdet Skydd mot olyckorKustbevakningenSverige har en lång kust i förhållande till landets yta.Förutom att är en av unionens längsta med tvåyttre gränser, en runt kusten och en runt , är dendessutom en av de mest svårövervakade genom vidsträcktaskärgårdsområden och glesbygd.Kustbevakningen har en mängd uppgifter inom olikalagområden, och myndighetens kontrollverksamhet ochövervakning genom hög närvaro till sjöss har en förebyggandeeffekt mot brottslighet av olika slag. Det operativaSchengensamarbetet ställer krav på utökad patrullering medfartyg som har lång uthållighet och som kan operera såvälinomskärs som inom territorialvattnet och svensk ekonomiskzon. Sjölägesinformationen är exempel på en viktig uppgiftsom tillkommit. Behovet av nyrekrytering och utbildningföreligger i närtid liksom behovet av att omsätta en stordel av fartygen och flygplanen.Även om regeringen i budgetpropositionen aviseratbudgetförstärkningar till för skärptövervakning till sjöss behövs utökaderesurser . För att långsiktigt kunna fullgörafastställda uppgifter och möta utökade krav påinternationell verksamhet, gränskontroll genom den operativaSchengenanslutningen och miljöräddningstjänst till sjössanser vi att resurser bör förstärkas redanår 2002.Som framgår av den redovisade tabellen vill vi därförför politikområdet Skydd mot olyckor avsätta 20 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslår under anslag7:1 Kustbevakningen.5 Utgifterna m.m. inom totalförsvaret (punkt 1) (v)6av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 a borde haföljande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sin mening vadsom framförs i reservation 3. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Fö228 yrkandena 68, bifaller delvisproposition 2001/02:1 (utg.omr. 6) punkt 27 och avslårmotionerna 2001/02:Fö202, 2001/02:Fö205, 2001/02:Fö244,2001/02:Fö255 yrkande 16, 2001/02:Fö257, 2001/02:Fö274yrkandena 37, 2001/02:Fö3 yrkande 2 och 2001/02:Fö17yrkande 4.Punkterna bn = utskottet.StällningstagandeDe uppgifter som genomför har mycket storbetydelse för säkerhet även i ett bredareperspektiv. Genom skarp verksamhet och genomregelbundna kontakter med internationella myndigheter, harman byggt upp ett nätverk som smidigt ger information ochunderlag för arbetet.Det är bra att regeringen föreslår ökade resurser förarbetet med illegala oljeutsläpp , likaså attKustbevakningen tillförs förskärpt övervakning till sjöss och ökad satellit-övervakning.Men för att skall få möjlighet att utföradessa uppdrag och leva upp till det ansvar som läggs påmyndigheten fordras enligt vår mening också andraresurstillskott.Kustbevakningen har ansvar och befogenheter att i enlighetmedSchengenavtalet utföra personkontroll till sjöss.Kustbevakningen har också fått uppgiften attsamordna de civila behoven av sjöövervakning ochsjöinformation till berörda myndigheter. Dessa båda uppdragkräver personalförstärkningar. För att kunna utveckla sittarbete på ett rationellt sätt behöver ocksånya fartyg väl anpassade till verksamhetens behov. Dessutomerfordras en modifiering av ett stort antal fartyg, särskiltmiljöskyddsflottan, samt ett tredje flygplan utöver de tvåsom kan finansieras ur de som aviserastill 2004.Vi anser därför att bör förstärkas medytterligare och att dettafinansieras genom att anslaget 6:2 Materiel, anläggningarsamt forskning och teknikutveckling minskas med motsvarandesumma (förslagspunkt 1 a).