bet · GO01BoU9 · 2001-04-05 00:00:00 — Ettuttalat syfte med de regler som ställts upp förbyggandet är också att de skall medverka till attde byggnader som uppförs håller en i olikaavseenden hög kvalitet. Det kan naturligtvis fråntid till annan finnas anledning att se över dessaregler. är det också av vikt att denpraktiska tillämpningen av reglerna är sådan attkvalitetsmålen uppnås. Regeringen har mot dennabakgrund gett , , ,och iuppdrag att tillsammans ta initiativ till att ettbyggbranschens kvalitetsråd bildas medföreträdare för alla aktörer i byggandet ochförvaltningen av byggnadsverk inklusiveförsäkringsbolag och finansieringsinstitut.Huvudsyftet med kvalitetsrådet är attintensifiera och påskynda arbetet med att få tillstånd ett mera systematiskt kvalitetsarbete påbyggområdet och i förvaltningen av byggnadsverk.Verken skall vidare med tonvikt på utveckling avkompetensen hos statliga byggherrar, beställareoch förvaltare redovisa hur bättreförutsättningar skall skapas för att samhälletskrav på byggnadsverk enligt byggbestämmelserskall infrias och därmed minska kvalitetsfelenoch kostnaderna, få färre byggskador och uppnåbättre inomhusmiljö med beaktande av arbetsmiljö-och utomhusmiljöaspekter. En slutlig redovisningav uppdraget skall ske senast den 1 juni 2001.Redan senast den 1 juni 2000 skall verkenredovisa arbetsläget på vissa områden.Mot bakgrund av det arbete som inletts saknas detenligt bostadsutskottets mening tillräckliga skälatt nu ta ytterligare initiativ av det slag sommotionärerna förespråkar.Enligt vad utskottet har erfarit fortsätter arbetetmed byggbranschens kvalitetsråd i enlighet med vadsom redovisades . Vidare noterar utskottetatt i anslutning till detta har erhållittvå uppdrag i det senaste regleringsbrevet. Boverketskall sålunda inhämta uppgifter från länsstyrelsernaöver deras tillsynsverksamhet inom byggandet ochventilationsområdet i kommunerna samt, senast den 31augusti 2001, kommentera och rapportera tillMiljödepartementet hur den statliga tillsynenfungerar. Dessutom skall verket i samverkan medSvenska undersöka vilka resurserkommunerna har för bygglov respektive tillsyn ochkontroll inom byggandet. Syftet med den sistnämndaundersökningen är att klarlägga resurserna per årinom bygglovsverksamhet respektive tillsyn ochkontroll. Undersökningen skall avse förhållandenaden . Verket skallkommentera och redovisa resultatet av undersökningentill senast den 31 augusti 2001.Bostadsutskottet finner mot denna bakgrund att detfortfarande inte föreligger tillräckliga skäl föratt göra ett tillkännagivande i dessa frågor.Utskottet förutsätter dock att regeringenkontinuerligt följer utvecklingen på området och tarde ytterligare initiativ som kan komma att vissa sigvara nödvändiga. Utskottet avstyrker motionerna2000/01:Bo513 (v) yrkandena 3, 6 och 9,2000/01:Bo233 (kd) yrkande 21 och 2000/01:Bo539 (mp)yrkande 3.Bygganmälan och slutanmälanI motion 2000/01:Bo513 (v) yrkandena 4 och 7 ställskrav på tidig bygganmälan för större byggprojektrespektive på slutanmälan innan byggnad tas i bruk.Dessutom föreslås att det skall vara obligatorisktmed minst två byggsamrådsmöten om det är fråga omstörre eller medelstora objekt.Förslag motsvarande dessa avstyrktes av utskottetvåren (bet. 1999/2000:BoU7). Utskottethänvisade härvid bl.a. till de regler som redan nugäller beträffande bygganmälan och byggsamråd. Ikorthet innebär dessa regler följande.Byggherren skall, enligt 9 kap. 2 § första stycketPBL, minst arbetena påbörjas göraen anmälan till (bygganmälan).Bygganmälan är inte nödvändig om bygglov har söktsoch bygglovsansökan innehåller uppgift om planeradbyggstart. Det finns även vissa andra undantag frånkravet på bygganmälan.Formerna för byggsamråd har inte detaljreglerats,men avsikten är att det skall göras så enkelt sommöjligt. måste dock få en så passomfattande redovisning av projektet att den kan taställning till aktuella bestyrkandefrågor. Mångagånger kräver detta att byggherren ger in handlingari god tid före samrådsmötet eller att detta delasupp i etapper. Om byggherren inte uppfyller sinaåtaganden enligt kontrollplanen har byggnadsnämndenytterst möjlighet att med stöd av 9 kap. 10 § hållainne slutbeviset, att förbjuda fortsattbyggnadsarbete enligt 10 kap. 3 § första stycket ochatt förbjuda användning av byggnaden enligt 9 kap.10 § andra stycket. Enligt 10 kap. 6 § PBL skallunder vissa förutsättningar en särskild avgift omminst 200 och högst tas ut om arbete utförsutan att det finns någon kvalitetsansvarig, någonunderlåter att göra bygganmälan ellerrivningsanmälan när sådan anmälan skall göras ellerarbete utförs i strid med något beslut sombyggnadsnämnden har meddelat enligt PBL.Utskottet finner inte tillräckliga skäl för attändra den nuvarande ordningen och avstyrker motion2000/01:Bo513 (v) yrkandena 4 och 7.Rivningsanmälan m.m.I motion 2000/01:Bo516 (m) yrkande 1 föreslås enutvärdering av reglerna om rivningsanmälan ochämnesinventering i PBL. Motionärerna anser att det ien utvärdering bör analyseras dels om det finns skälatt höja den högsta avgiften som kan tas ut enligt10 kap. 6 § PBL, dels om det finns skäl att ta bortundantaget i 9 kap. 3 § första stycket 4 PBL. Iyrkande 2 föreslår motionärerna ett register elleren databas för ämnen i byggnader. Tanken är attuppgifter skall registreras i samband med att enbyggnad uppförs.Motsvarande förslag avstyrktes (bet.1999/2000:BoU7). Utskottet fann inte tillräckligaskäl för att begära det efterlysta förslaget om ettregister samt anförde i övrigt följande.Den av motionärerna åberopade bestämmelsen i 9kap. Underlåtenhet att görarivningsanmälan kan leda till uttag av särskildavgift på minst 200 och högst . Inomdetaljplanelagt område krävs dock, om inte annathar bestämts i planen eller om uppförandet avbyggnaden eller den aktuella delen inte ärbygglovspliktigt, rivningslov för att rivabyggnader eller delar av byggnader (8 kap. 8 §PBL). Utför någon utan lov åtgärd som kräverrivningslov så skall byggnadsavgift tas ut (denmotsvarar fyra gånger avgiften för beviljat lov).Härutöver kan tilläggsavgift tas ut (10 kap. 4 §och 7 § första stycket 4). Den avgiften uppgårojämkad till per kvadratmeter bruttoarea.Vid beräkningen skall frånräknas.Enligt utskottets mening saknas mot dennabakgrund tillräckliga skäl för att nu höja denavgift som kan tas ut vid bl.a. underlåtenhet attgöra rivningsanmälan.Utskottet gör samma bedömning och avstyrkermotion 2000/01:Bo516 (m).Kommunalt ansvar vid beviljande av bygglovI motion 2000/01:Bo518 (m) yrkandena 1 och 2föreslås en översyn av PBL vad gäller det kommunalaansvaret för bygglov på olämplig plats och enprecisering av det kommunala ansvaret vid beviljandeav bygglov. Motionen har sin utgångspunkt i de storaöversvämningar som inträffade under år 2000.Enligt skadeståndslagen är kommunen skyldig attersätta bl.a. sakskada som vållats genom fel ochförsummelse vid myndighetsutövning i verksamhet förvars fullgörande kommunen svarar. Enligt utskottetsmening har det inte framkommit något som geranledning att ifrågasätta lämpligheten i dennuvarande regleringen. Det förtjänar dock attuppmärksammas att, såsom närmare redovisas ibostadsutskottets betänkande 2000/01:BoU6, den somdrabbats av skador i samband med de aktuellaöversvämningarna även har andra möjligheter tillersättning för skada.Utskottet avstyrker med hänvisning till detanförda motion 2000/01:Bo518 (m).Automatiskt bygglovI motion 2000/01:Bo504 (m) kräver motionären att detinförs en generell regel som innebär att den somsökt bygglov automatiskt skall erhålla det söktalovet efter ansökans inlämnande ombyggandet är i enlighet med kommunens detaljplan ochgällande lagstiftning.De kriterier som motionären sätter upp för detautomatiska bygglovet (i enlighet med detaljplan ochlagstiftning) motsvarar i princip vad kommunenprövar vid en ansökan om bygglov. Förslaget tordeförutsätta att en prövning av om kriterierna äruppfyllda görs och synes därför ipraktiken innebära att kommunerna skulle tvingas attgenerellt ha handläggningstider på högst tvåmånader.Enligt utskottets mening saknas tillräckliga skälför den av motionären förespråkade ordningen varförmotion 2000/01:Bo504 (m) avstyrks.Bygglovsplikt för komplementbyggnaderI motion 2000/01:Bo535 (s) föreslåsbygglovsbefrielse för byggnad upp till 15kvadratmeter.Enligt utskottets mening är den gällande maximalastorleken () för bygglovsbefriadekomplementbyggnader väl anpassad. Utskottet villsamtidigt erinra om möjligheterna att i detaljplaneller områdesbestämmelser undanta även störrekomplementbyggnader från kravet på bygglov.Utskottet avstyrker motion 2000/01:Bo535 (s).Bygglovsplikt för ekonomibyggnaderMotion 2000/01:Bo538 (s) innehåller förslag omöversyn av reglerna om bygglovsplikt för vissaekonomibyggnader. Motionären nämner som en möjlighetatt införa bygglovsplikt för byggande avekonomibyggnader avsedda för djurhållning.Beträffande ekonomibyggnader för jordbruk,skogsbruk eller därmed jämförlig näring krävs inomdetaljplanelagt område bygglov för uppförande,tillbyggnad och andra ändringar. Utanför sådantområde krävs lov endast för väsentligt ändratanvändningssätt (8 kap. 1 § tredje stycket PBL).Kommuner har dock möjlighet att med stöd av 8 kap.6 § tredje stycket 1 PBL besluta om en mervidsträckt bygglovsplikt om det föreligger särskildaskäl. Ett särskilt skäl har ansetts vara att vissaslag av ekonomibyggnader i nära anslutning tillbostadsområden kan behöva prövas med hänsyn tillrisken för immissioner (prop. 1985/86:1). Detmotionären efterlyser synes således redan varauppfyllt.Utskottet avstyrker motion 2000/01:Bo538 (s).Prövning av tillgänglighetMotion 2000/01:So540 (kd) yrkande10 innehållerförslag om att det skall ställas krav påtillgänglighet i samband med bygglov.Utskottet delar uppfattningen att tillgängligheteni den bebyggda miljön skall garanteras alla. Fråganär dock hur detta skall åstadkommas. Genom delagändringar som trädde i kraft under år 1995inskränktes sålunda den tidigare bygglovsprövningentill att avse endast en prövning av lokaliseringensamt den närmare placeringen och utformningen avbyggnaden m.m. infördes ett särskiltsystem i 9 kap. PBL för kontrollen av de tekniskaegenskapskraven. Ett mycket väsentligt sådant kravär kravet på tillgänglighet.Utskottet finner inte bärande skäl för att ställasig bakom ett förslag som innebär en förändring avdenna ordning och avstyrker därför motion2000/01:So540 (kd) yrkande 10.Differentierade bygglovsavgifterMotion Bo513 (v) yrkande 5 innehåller krav påmöjligheter till differentierade bygglovsavgifter.Bostadsutskottet som behandlade samma förslagvåren 2000 (bet. 1999/2000:BoU7) fann intetillräckliga skäl att gå motionärerna till mötes.Som skäl för sitt ställningstagande anfördeutskottet bl.a. följande.Kommuner har enligt 11 kap. 5 § PBL rätt att taut avgifter i ärenden angående bl.a. lov medhögst det belopp som motsvarar kommunensgenomsnittliga kostnad för åtgärderna. Kommunenhar alltså inte rätt att debitera den irespektive ärende faktiska kostnaden. Grundernaför beräkning av avgifterna skall anges i en taxasom beslutas av kommunfullmäktige.Kostnadsuttaget skall grundas påsjälvkostnadsprincipen. Det innebär att avgifterför verksamheten inte får tas ut med högre beloppän som svarar mot kommunens självkostnad.Även detta förslag fördes fram av i dentidigare nämnda utvärderingen. Förslaget harsålunda redan tidigare varit föremål föröverväganden och därvid avvisats.Utskottet gör samma bedömning nu och avstyrkermotion Bo513 (v) yrkande 5.Vissa särskilda frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- kulturhistoriskt värdefull bebyggelse,jämför reservationerna 27 (v, kd, fp) och 28(c),- gröna områden och strandnära mark, jämförreservationerna 29 (c) och 30 (mp),- byggande i vissa miljöer med lokalsärprägel, jämför reservation 31 (m),- samrådsplikt inför markarbeten, jämförreservation 32 (m, kd, c, fp),- boendeplikt,- husbåtsboende, jämför reservation 33 (m),- ledningsrätt,- tomts skick.Kulturhistoriskt värdefull bebyggelseMotion 2000/01:Bo513 (v) yrkande 8 innehållerförslag om bygglovsprövning av inre förändringar ikulturhistoriskt värdefull bebyggelse.Även motion 2000/01:Bo230 (c) yrkande 16 tar uppfrågor om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse.Motionärerna framhåller betydelsen av att ge ökadvikt åt bevarandefrågorna i planeringen. Deförespråkar bl.a. att det görs en inventering avefterkrigstidens bebyggelse för att få en översiktöver dessa årtiondens värdefullaste bebyggelse.Båda förslagen motsvarar yrkanden som avstyrktesav utskottet (bet. 1999/2000:BoU7).Utskottet anförde bl.a. följande.Inredande av ytterligare bostad eller lokal ärbygglovspliktigt enligt 8 kap. 1 § medan inreförändringar i övrigt i princip inte är det.Regleringen i 8 kap. 6 § första stycket 3 PBL gerdock kommunen - såvitt gäller byggnader som ärsärskilt värdefulla från historisk,kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärligsynpunkt eller som ingår i ett bebyggelseområdeav denna karaktär - möjlighet att införaprövningsplikt och härigenom bevaka att olikadetaljer på och även inne i dessa byggnaderbevaras. Det kan gälla t.ex. gipsfigurer,ornament, stuckaturer, dörrar, fönster,verandasnickerier, kakelugnar och takmålningar.Kommunen har även möjlighet att genomskyddsbestämmelser tillgodose bevarandeintressen.Planlösning, intressanta konstruktioner,installationer och fast inredning av olika slagavsågs kunna omfattas av denna möjlighet (prop.1985/86:1).Som framgår av den kortfattade redogörelsen ovaninnebär nu gällande reglering att det finns ettväl tilltaget utrymme för att genom kommunalabeslut införa prövningsplikt för inre åtgärder.- - -Som utskottet anförde i betänkande 1998/99:BoU4kan det hävdas att PBL i sin nuvarande utformning(efter 1995) erbjuder större möjligheter attskydda kulturbyggnader och kulturmiljöer äntidigare. Här kan nämnas möjligheten att idetaljplan eller områdesbestämmelser preciseravarsamhetskravet i 3 kap. 10 § PBL (5 kap. 7 §första stycket 4 och 16 § 4 PBL).- - -Som utskottet anförde är det[] viktigt att framhålla det ansvar somkommunerna har på området. Det är således ettkommunalt ansvar att med stöd av PBL utfärdaerforderliga skyddsbestämmelser m.m. Motsvarandesynpunkter gör sig gällande beträffande denefterlysta inventeringen.Utskottet står fast vid dessa bedömningar ochavstyrker motionerna 2000/01:Bo513 (v) yrkande 8 och2000/01:Bo230 (c) yrkande 16.Gröna områden och strandnära markI motion 2000/01:Bo223 (c) yrkande 7 ställs krav påsamlade regler för användandet av strandnära mark itätorter och tätortsnära områden.Enligt motion 2000/01:Bo230 (c) yrkande 10 bör detfinnas möjlighet att ställa krav påkompensationsmark vid ianspråktagande av parkmark. Isamma motions yrkande 15 ställs dessutom krav påytterligare instrument för skydd av mindregrönområden i stadsmiljö.Bostadsutskottet har tidigare avstyrkt liknandemotionsförslag (se bl.a. betänkande 1999/2000:BoU7).Utskottet har bl.a. pekat på att de förändringar avPBL som trädde i kraft i mitten av 1990-taletinnebar krav på att bebyggelsemiljön inom områdenmed sammanhållen bebyggelse skall utformas medhänsyn till behovet av parker och andra grönområden.Utskottet har även framhållit att lagändringarnadessutom innebär att skyddsbestämmelser kan tas in idetaljplan eller områdesbestämmelser för tomter ochallmänna platser som är särskilt värdefulla frånbl.a. miljömässig synpunkt (2 kap. 4 §, 5 kap. 7 och16 §§ PBL). Utskottet har också hänvisat till denbestämmelse som återfinns i 3 kap. 6 § MBförsta stycket vari anges att behovet av grön-områden i tätorter och i närheten av tätorter skallbeaktas särskilt.Enligt utskottets mening är regelverket i alltväsentligt utformat på ett sätt som gör det möjligtför kommunerna att åstadkomma det som motionärernaeftersträvar. Utskottet finner inte tillräckligaskäl för att gå motionärerna till mötes. Motionerna2000/01:Bo223 (c) yrkande 7 samt 2000/01:Bo230 (c)yrkandena 10 och 15 avstyrks.Byggande i vissa miljöer med lokal särprägelI motion 2000/01:Bo514 (m) yrkande 11 uppmärksammasde byar som har en särprägel som innebär attnäringsverksamhet, ofta jordbruk och annansmåföretagsamhet, blandas med bostäder. Motioneninnehåller förslag om en utredning för att klargöraom det behövs ett klargörande av nuvarandelagstiftning så att fortsatt diversifieradverksamhet med såväl näringsverksamhet som boendekan fortgå i dessa miljöer.Vid behandlingen av motsvarande yrkande ibetänkande 1999/2000:BoU7 anförde utskottet bl.a.följande.De frågor som aktualiseras av motionären utgörexempel på avvägningar mellan olika intressen somdet ankommer på kommuner att göra t.ex. viddetaljplaneläggning. Liknande avvägningar kan bliaktuella vid bygglovsprövning. Enligt utskottetsmening framstår det som mindre lämpligt att lösade av motionären nu aktualiserade frågorna genomytterligare preciseringar i lagstiftningen.Utskottet har samma uppfattning ochavstyrker motion 2000/01: Bo514 (m) yrkande 11.Samrådsplikt inför markarbetenMotionerna 2000/01:Bo514 (m) yrkande 10 och2000/01:N323 (fp) yrkande 12 innehåller krav påskyldighet för kommuner och andra utförare att isamband med bl.a. gatuarbeten informera och samrådamed näringsidkare och andra som berörs av ingreppen.Motsvarande förslag har tidigare avstyrkts avutskottet (se bl.a. betänkande 1999/2000:BoU7) medhänvisning till följande.Arbeten som innebär att gator, torg och andrasådana platser grävs upp gäller i storutsträckning reparationer av olika ledningsnät,utbyte eller omläggningar av ledningar ochdylikt. I sådana fall föreligger normalt ingakrav enligt lag på att information skall halämnats till eller att samråd skall ha skett mednyttjanderättshavarna på de fastigheter sompåverkas av arbetena, t.ex. näringsidkare. Dennatyp av arbeten utförs inte bara av kommunen utanockså av ledningsägande bolag, och de närmareförutsättningarna för när och hur arbetena skallutföras kan vara reglerade i avtal mellankommunen och bolaget. Utskottet anser att ettinformations- och samrådsförfarande regelmässigtframstår som eftersträvansvärt, bl.a. med desyften som motionärerna anför. Särskilt gällerdetta om arbetena beräknas dra ut ellerpå annat sätt är mer omfattande. Ett sådantförfarande har fördelar för samtliga inblandadevilket bör utgöra skäl nog för kommunerna till nuaktuella åtgärder. Det torde också i praktikenvara det vanliga att kommunerna informerar ochbereder möjligheter till samråd. Trots de värdensom ligger i att så sker anser utskottet att detskulle föra för långt att införa ett generelltkrav på kommunerna i dessa avseenden. Utskottetanser således att den i motionerna väckta fråganinte bör få sin lösning genom lagstiftning.Utskottet gör samma bedömning och avstyrkermotionerna 2000/01: Bo514 (m) yrkande 10 och2000/01:N323 (fp) yrkande 12.BoendepliktMotion 2000/01:Bo404 (kd) innehåller en begäran omförslag på åtgärder för att förbättraförutsättningarna för åretruntboende i skärgården.Motionärerna pekar på möjligheten att införaboendeplikt i förvärvslagstiftning och ser som ettalternativ att ge kommunerna möjlighet att i sinrevidering av befintliga planer och vid nydetaljplanering avgränsa områden för åretruntboendeoch där införa boendeplikt.Bostadsutskottet avstyrkte förslag om boendeplikti betänkande 1999/2000:BoU6.Fram /2000 gällde lagen(1992:1368) om tillstånd till vissa förvärv av fastegendom. Den innebar vissa restriktioner när detgällde förvärv av fritidsfastigheter.Tillståndsplikten omfattade som huvudregelförvärvare som var bosatta utomlands och utländskajuridiska personer. I samband med Sverigesförhandlingar om medlemskap i bedömdes lagen intestå i överensstämmelse med EG-rättens regler om frirörlighet för kapital. Lagen upphävdes med anledningav att enligt anslutningsfördraget endastfick ha kvar sina restriktioner i fråga omfritidsfastigheter av , dvs. tillutgången av 1999.Regeringens överväganden i proposition 1998/99:126om upphävandet av lag omfattade bl.a.frågan om planinstrumenten kan användas för attreglera fritidsboendet. Regeringen sade sig då intevara beredd att föreslå regler av detta slag (prop.126). Bl.a. redogjordes därvid för tidigareöverväganden vid vilka konstaterats att en ordningav detta slag skulle vara en omständlig och kostsamprocess (Ds 1988:73 och 1989:78).Mot den angivna bakgrunden föreligger det enligtutskottets mening inte bärande skäl för att gåmotionärerna till mötes. Motion 2000/01:Bo404 (kd)avstyrks.HusbåtsboendeMotion 2000/01:Bo533 (m) innehåller förslag om enöversyn av lagstiftningen för att underlätta boendei husbåt. Motionärerna tar bl.a. upp frågor omupprättande av detaljplan, avstånd mellan båtar,anslutning av el, vatten och avlopp samt brandskydd.Enligt bostadsutskottets mening är det viktigt attta till vara alla möjligheter för att skapa bostäderoch stimulera nya lösningar på den bostadsbrist sområder i delar av landet. Det har emellertid intevisats föreligga något konkret problem som skullemotivera den förespråkade översynen, varförutskottet inte är berett att ställasig bakom förslaget. Utskottet förutsätter dock attregeringen bevakar denna fråga och om behov skulleuppstå tar initiativ för att underlätta utvecklingenav denna boendeform.Utskottet avstyrker motion 2000/01:Bo533 (m).LedningsrättI motion 2000/01:Bo413 (s) tar motionären upp fråganom behovet av att tydliggöra ansvaret för kablarunder jord. Motionären syftar på bl.a. teleledningaroch anför att det ofta är oklart vem som har rättatt gräva ned kablarna i marken och osäkert vem somansvarar för underhåll o.d.Rätten att dra fram och begagna ledningar kanuppkomma främst genom förrättningsbeslut avlantmäterimyndighet eller genom avtal medfastighetsägaren. Ledningsrätt som uppkommit genombeslut av lantmäterimyndigheten registreras ifastighetsregistret. Avtal om motsvarandenyttjanderätt kan inskrivas och registreras då ocksåi registret. Avtal som inte är inskrivna återfinnsinte i registret. Vidare framgår det inte avregistret vem som är innehavare av rättigheten,såvida det inte är fråga om en ledningsrätt som ärknuten till en fastighet. Den lagfarne ägaren avdenna fastighet är då även innehavare avledningsrätten.Tillgång till fastighetsregistret kan erhållas viabl.a. lokala lantmäterimyndigheter, banker och vissakommunala förvaltningar.Av den akt som hör till ledningsrättsbeslutetframgår vem som är sökande. Den uppgiften kanlantmäterimyndigheten ta fram manuellt. Rätten kandock ha överlåtits och överlåtelsen i sigregistreras inte. För att med säkerhet kunna vetavem som innehar rätten krävs därför i princip attkontakt tas med den som enligt akten har fåttledningsrätt och i förekommande fall den som rättendärefter har överlåtits till. Det kan dessutom varafråga om överlåtelser i flera led.I de fall då det inte har registrerats att detfinns en rättighet men det konstateras att det finnsen ledning är det närmast fastighetsägaren (ellerdennes företrädare) som kan lämna upplysningar omtill vem som rättigheten har upplåtits.Frågan om registrering av vem som inneharledningsrätten eller nyttjanderätten haruppmärksammats av bl.a. i remissvaröver departementspromemorian Överföring avfastighetstillbehör (Ds 2000:10) och i Ledningsrätti IT-tider, Observatorierapport 30/2001 från det IT-rättsliga observatoriet. harföreslagit att ledningsrättslagen kompletteras medregler om obligatorisk registrering av aktuellinnehavare av ledningsrätten.Frågeställningen har inte färdigbehandlats inomRegeringskansliet.Utskottet finner inte tillräckliga skäl för attföregripa kommande överväganden inomRegeringskansliet i frågan och avstyrker motion2000/01:Bo413 (s).Tomts skickMotion 2000/01:Bo537 (m) innehåller förslag om attkravet i 3 kap. 17 § PBL att tomt skall hållas ivårdat skick bör klargöras. Motionären hänvisar tillatt problem uppstått när kommuner och länsrätterhaft olika uppfattningar.Det torde rent generellt inte vara ovanligt attkommuner och domstolar i olika frågor gör olikabedömningar. Att detta skulle vara ett specielltproblem beträffande den aktuella frågeställningenger motionen inte belägg för.