bet · GO01FiU21 · 2001-03-20 00:00:00 — Kreditupplysningslagen och dataskyddsdirektivet(prop. 2000/01:50) Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01FiU21Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI proposition 2000/01:50 Kreditupplysningslagen ochdataskyddsdirektivet föreslår regeringen attriksdagen antar det förslag till ändringar ikreditupplysningslagen (1973:1173) som lagts fram ipropositionen. Regeringens förslag återges i bilaga1 och lagförslaget i bilaga 2.Med anledning av propositionen har fyra motionerväckts. I detta sammanhang behandlar utskottet ävenfem motioner som väckts . Förslagen i motionerna återgesi bilaga 1.Finansutskottet har berett konstitutionsutskottettillfälle att avge yttrande över de förslag ipropositionen jämte motioner som rör dessberedningsområde. har avgettyttrande, 2000/01:KU10y, som återfinns i bilaga 3till betänkandet.Utskottet anordnade enoffentlig utfrågning om problem ikreditupplysningsverksamheten med företrädare förJustitiedepartementet, Datainspektionen,, , . Protokoll frånutfrågningen finns i bilaga 4.Under beredningen av propositionen har utskottet mottagitskrivelser från bl.a. , ,och , iStockholm samt . I betänkandet behandlar utskottet regeringensförslag i proposition 2000/01:50 till ändringar ikreditupplysningslagen (1973:1173).Förslagen i propositionen syftar i första handtill att anpassa kreditupplysningslagen till EG:sdataskyddsdirektiv och personuppgiftslagen(1998:204). Lagändringarna ger förstärkningar i denenskildes integritetsskydd. De innebär bl.a. att ikreditupplysningsverksamhet får uppgifter om fysiskapersoner samlas in endast förkreditupplysningsändamål, att personuppgiftslagensgrundläggande krav på behandling av personuppgifterskall gälla också i kreditupplysningsverksamhet samtatt bestämmelserna om begränsningar för behandlingav känsliga uppgifter anpassas till direktivet ochpersonuppgiftslagen.I propositionen gör regeringen vidare bedömningenatt uppgifter också i fortsättningen bör fåbehandlas utan att den enskilde har gett sittsamtycke till behandlingen, och det föreslås enuttrycklig bestämmelse om detta. Regeringen tar ävenupp frågan om användning av s.k. flödesinformation ikreditupplysningar avseende näringsidkare.Regeringen gör bedömningen attkreditupplysningslagen inte bör ändras för attmöjliggöra en ökad användning av sådana uppgifter.I betänkandet behandlar utskottet också fyramotioner som väckts med anledning av propositionenoch fem motioner som väckts år 2000.Propositionens förslag till lagändringar varavsedda att träda i kraft den 1 april 2001.Utskottet tillstyrker regeringens förslag med denändringen att tidpunkten för ikraftträdandet bestämstill . Utskottet förordar attriksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad utskottet anfört om att regeringen inom EU börta initiativ att ändra dataskyddsdirektivet. Meddelvis bifall till fem motionsyrkanden förordarutskottet vidare att tillkännager förregeringen som sin mening vad utskottet anförtbeträffande kreditupplysningar om mindre belopp.Övriga motionsyrkanden avstyrks.I betänkandet finns åtta reservationer och tvåsärskilda yttranden. I proposition 2000/01:50 föreslås att riksdagenantar regeringens förslag till lag om ändring ikreditupplysningslagen (1973:1173). I betänkandet behandlar utskottet nedan uppräknademotionsyrkanden i vilka föreslås att riksdagenfattar följande beslut.2000/01:Fi11 av Per m.fl. (kd)begär att regeringen lägger fram förslag till ändringi kreditupplysningslagstiftningen för fysiska ochjuridiska personer i enlighet med vad som anförs imotionen.2000/01:Fi12 av m.fl. (fp)1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om attregeringen noggrant följer vad som blir följdernafrån integritetssynpunkt av att förbud motbehandling av uppgifter om att någon varitföremål för åtgärder enligt socialtjänstlagenm.m. inte längre kommer att råda.2.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att uppgiftom att ansökan om betalningsföreläggande lämnatsin skall kompletteras med uppgift om svarandensinställning.4.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att det ävenför juridisk person bör anges varifrån uppgiftsom används vid kreditupplysning hämtats.6.2000/01:Fi13 av m.fl. (c)beslutar att avslå förslaget om att upphävakreditupplysningslagens allmänna förbud motbehandling av uppgifter om att någon har varitföremål för åtgärder enligt socialtjänstlagen ellerlagen om stöd och service till funktionshindrade.2000/01:Fi14 av m.fl. (m)· tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att samtligafelaktiga uppgifter som tagits in i enkreditupplysning skall rättas eller kompletteras.·· tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att alla somfinns i KFM:s register skall få en underrättelseom detta.·· tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inte behövakvarstå i KFM:s register långt efter det att enskuld är slutbetald.·· tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om närbetalningsföreläggande mellan näringsidkare skalllämnas till UC.·· tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att den somlämnar en kreditupplysning innehållande uppgiftom att mål om betalningsföreläggande har inlettsskall ange om svaranden har bestritt ansökan.·Motioner från allmänna motionstiden2000/01:Fi701 av ()tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om betalningsanmärkningar ochkreditupplysningar.2000/01:Fi702 av Per m.fl. (v)1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om beloppsgräns förregistrering i upplysningsregister.2.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tidsgräns förutlämnande av uppgifter gällande mindrebetalningsanmärkningar.4.2000/01:Fi703 av m.fl. (v)begär att regeringen lägger fram förslagtill ändring av kreditupplysningslagen så att denbättre stämmer överens med skuldsaneringslagensintentioner enligt vad i motionen anförs.2000/01:Fi704 av m.fl. (v)begär att regeringen ger i uppdragatt utfärda närmare föreskrifter för kreditgivningså att kreditvärdiga konsumenter inte drabbas avkreditinstitutens godtycke.2000/01:Fi705 av () tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att alla somfinns i KFM:s register skall få en underrättelseom detta. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att intebehöva kvarstå i KFM:s register långt efter detatt en skuld är slutbetald.Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om närbetalningsföreläggande mellan näringsidkare skalllämnas till UC. BakgrundKreditupplysningslagen (1973:1173) innehåller reglerför den yrkesmässigt bedrivnakreditupplysningsverksamheten. Lagen syftar i förstahand till att undanröja riskerna för attkreditupplysningar medför otillbörligt intrång i deomfrågades personliga integritet eller leder tillskada genom oriktiga eller missvisande uppgifter.Samtidigt är lagen avsedd att bidra till eneffektivt fungerande kreditupplysningsverksamhet.Med kreditupplysningar avses uppgifter, omdömeneller råd som lämnas till ledning för bedömning avnågons kreditvärdighet eller vederhäftighet i övrigti ekonomiskt hänseende. Kreditupplysningslagengäller för kreditupplysningar avseende såväl fysiskasom juridiska personer. Sådankreditupplysningsverksamhet som omfattas av lagenfår, med vissa undantag, bedrivas endast eftertillstånd av Datainspektionen. Lagen ställer uppvissa grundläggande krav på hur verksamheten skallbedrivas.Kreditupplysningar avseende fysiska personer utgörsom regel person- uppgifter. För behandling avpersonuppgifter finns en generell reglering idataskyddsdirektivet, vilket har genomförts i svenskrätt i personuppgiftslagen (1998:204). Förkreditupplysningsverksamhet gäller alltså bådekreditupplysningslagen och personuppgiftslagen.Grundläggande krav m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attinte ändra bestämmelserna i 5 §kreditupplysningslagen med allmänna krav påkreditupplysningsverksamhet. Utskottettillstyrker också förslaget om att förbehandling av personuppgifter som omfattas avpersonuppgiftslagen skall de grundläggandekraven på behandling i den lagen gälla.Vidare tillstyrks förslaget att ikreditupplysningsverksamhet skall uppgifteräven i fortsättningen få behandlas utansamtycke av den registrerade.PropositionenRegeringen anser att kreditupplysningslagen inte börinnehålla en heltäckande reglering, utan ävenpersonuppgiftslagen bör vara tillämplig ikreditupplysningsverksamhet. Regeringen görbedömningen att när kreditupplysningslagen anpassastill personuppgiftslagen och dataskyddsdirektivetbör utgångspunkten vara att lagen skall innehålla debestämmelser om behandling av personuppgifter somavviker från personuppgiftslagen. Även omkreditupplysningslagen alltså inte skall innehållaen fullständig reglering bör ändå eftersträvas attlagen reglerar de frågor som är av särskildbetydelse för kreditupplysningsverksamhet.De allmänna kraven för hurkreditupplysningsverksamhet skall bedrivas finns i 5§ kreditupplysningslagen. I paragrafen föreskrivsatt verksamheten skall bedrivas så att den inteleder till otillbörligt intrång i personligintegritet genom innehållet i de uppgifter somförmedlas eller på annat sätt eller till attoriktiga eller missvisande uppgifter lagras ellerlämnas ut. Till aktsamhetskraven i 5 § knyts enskadeståndssanktion i 21 §.I 9 § personuppgiftslagen anges en radgrundläggande krav på hur personuppgifter skallbehandlas. Uppgifterna måste t.ex. vara adekvata ochrelevanta i förhållande till ändamålet medbehandlingen och fler uppgifter får inte behandlasän som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet medbehandlingen.Regeringen föreslår att bestämmelserna i 5 §kreditupplysningslagen med allmänna krav påkreditupplysningsverksamhet inte ändras. Kraven i 9§ personuppgiftslagen bör gälla för sådan behandlingav personuppgifter i kreditupplysningsverksamhet somomfattas av personuppgiftslagen, dvs. automatiseradbehandling och viss strukturerad behandling.Vidare föreslår regeringen att det i 5 §kreditupplysningslagen skall föreskrivas attuppgifter om fysiska personer får samlas in endastför kreditupplysningsändamål. Bestämmelser omdatasäkerhet för uppgifter om juridiska personerförs in i 5 §.Enligt personuppgiftslagen får personuppgifternormalt behandlas bara om den registrerade harlämnat sitt samtycke till behandlingen (10 §). Ilagen anges emellertid vissa situationer dåbehandling får ske utan samtycke. Det gäller ombehandlingen är nödvändig bl.a. för att enarbetsuppgift av allmänt intresse skall kunnautföras (10 § d) eller för att ett ändamål som rörett berättigat intresse hos denpersonuppgiftsansvarige eller hos tredje man skallkunna tillgodoses (10 § f). I det sistnämnda falletkrävs dessutom att intresset väger tyngre än denregistrerades intresse av skydd mot kränkning av denpersonliga integriteten. Bestämmelserna motsvararartikel 7 i direktivet.Kreditupplysningslagen innehåller inte något kravpå samtycke för att personuppgifter skall fåbehandlas i kreditupplysningsverksamhet. Lagen gerinte heller den enskilde möjlighet att motsätta sigviss behandling eller utlämnande av vissa uppgifter.Regeringen anser att det finns ett allmänt intresseatt kreditupplysningsverksamhet kan bedrivaseffektivt. Om möjligheten att behandla uppgifter ivarje enskilt fall var beroende av att ett samtyckehade lämnats, skulle effektiviteten allvarligthämmas och fördyringar uppkomma. Som regel kan detförutsättas att en person som t.ex. söker krediteller förutser behovet av en kredit går med på attuppgifter om honom eller henne behandlas.Ett krav på samtycke för att uppgifter om fysiskapersoner skall få behandlas ikreditupplysningsverksamhet skulle alltså medföraproblem, inte bara för kreditupplysningsföretagenutan också för andra näringsidkare och för enskilda.Mot detta måste ställas den enskildes intresse avintegritetsskydd. Därvid skall dock beaktas att deuppgifter som behandlas ikreditupplysningsverksamhet som regel kommer frånoffentliga register och att utlämnandet avuppgifterna till tredje man är reglerat ikreditupplysningslagen.Regeringen anser att den ordning som gäller ,dvs. att personuppgifter bör få behandlas ikreditupplysningsverksamhet utan att den somuppgiften avser har lämnat sitt samtycke tillbehandlingen, är ändamålsenlig. Regeringen görbedömningen att direktivet medger att den gällanderegleringen behålls.Regeringen föreslår alltså att ikreditupplysningsverksamhet skall uppgifter även ifortsättningen få behandlas utan samtycke av denregistrerade. Den registrerade kan inte hellermotsätta sig viss behandling av uppgifter ellerutlämnande av vissa uppgifter.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag.Känsliga uppgifter m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attuppgifter om hälsa och medlemskap ifackförening inte får behandlas ikreditupplysningsverksamhet. Utskottettillstyrker också regeringens förslag att detnuvarande förbudet i kreditupplysningslagenmot behandling av uppgifter om åtgärderenligt främst det socialrättsligaregelsystemet tas bort. Utskottet förutsätterdock att regeringen kommer att följautvecklingen av den sistnämnda ändringenmycket noggrant och föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sin meningvad utskottet anfört om att regeringen inomEU bör ta initiativ att ändradataskyddsdirektivet. Motionerna avstyrks.Jämför reservation 1 (m, fp) och 2 (c).PropositionenI 6 § kreditupplysningslagen finns bestämmelser omkänsliga uppgifter. Enligt bestämmelserna fåruppgifter om en persons ras, etniska ursprung,politiska uppfattning, religiösa eller filosofiskaövertygelse eller sexualliv inte samlas in, lagraseller lämnas ut i kreditupplysningsverksamhet.Uppgifter om sjukdom, hälsotillstånd eller liknandefår samlas in, lagras eller lämnas ut endast medDatainspektionens medgivande. Detsamma gälleruppgifter om att någon misstänks eller har dömts förbrott eller har avtjänat straff eller undergåttnågon påföljd för brott eller har varit föremål förnågon åtgärd med stöd av socialtjänstlagen(1980:620), lagen (1990:52) med särskildabestämmelser om vård av unga, lagen (1988:870) omvård av missbrukare i vissa fall, lagen (1991:1128)om psykiatrisk tvångsvård, lagen (1991:1129) omrättspsykiatrisk vård, lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade, 11-14 §§polislagen (1983:387), lagen (1976:511) omomhändertagande av berusade personer m.m. ellerutlänningslagen (1989:529). Datainspektionen fårlämna medgivande endast om det finns synnerligaskäl.Regeringen anser att begränsningar förbehandlingen av känsliga uppgifter utgörbestämmelser av sådan vikt förkreditupplysningsverksamhet att de även ifortsättningen bör finnas i kreditupplysningslagen.Det gäller även uppgifter om brottmålsdomar m.m.Bestämmelserna i 6 § kreditupplysnings- lagen omkänsliga uppgifter överensstämmer dock inte helt meddirektivets krav. Till skillnad från direktivetfinns inte något allmänt förbud mot behandling avuppgifter om hälsa. I stället gäller att sådanauppgifter får behandlas om Datainspektionen harlämnat sitt medgivande. Inte heller innehåller 6 §någon begränsning för uppgifter om medlemskap ifackförening. I direktivet finns inte något förbudför behandling av uppgifter om sociala och liknandeåtgärder. Bestämmelsen om brottmålsdomar m.m. i 6 §kreditupplysningslagen skiljer sig också frånmotsvarande reglering i personuppgiftslagen ochdirektivet.Regeringen föreslår att 6 § kreditupplysningslagenändras så att uppgifter om hälsa och om medlemskap ifackförening inte i något fall skall få behandlas ikreditupplysningsverksamhet. Vidare föreslås attbestämmelsen i 6 § om brottmålsdomar m.m. böranpassas till personuppgiftslagen och direktivet. Ipropositionen redovisas att regeringen i annatsammanhang kommer att återkomma tillBulvanutredningens förslag om möjligheter att ikreditupplysningssammanhang meddela uppgifter omdomar eller godkända strafförelägganden avseendeekonomisk brottslighet.Regeringen övergår härefter till att behandlafrågan om behandling av uppgifter om att någon varitföremål för åtgärder enligt socialtjänstlagen ochvissa andra lagar. Enligt 6 § kreditupplysningslagenfår uppgifter om att någon varit föremål föråtgärder enligt socialtjänstlagen och vissa andralagar samlas in, lagras eller lämnas ut endast medDatainspektionens medgivande. Direktivet innehållerbestämmelser om förbud mot behandling när det gällervissa särskilda kategorier av uppgifter. Direktivetinnehåller dock inte något förbud mot att behandlauppgifter om sociala och liknande åtgärder. Eftersomdirektivet är ett harmoniseringsdirektiv medger detinte att medlemsstaterna föreskriver förbud motbehandling av andra kategorier av uppgifter än desom räknas upp i direktivet. Enligt regeringen ärdet alltså inte möjligt att införa ett absolutförbud mot behandling av uppgifter om att någon harvarit föremål för en åtgärd med stöd avsocialtjänstlagen, lagen med särskilda bestämmelserom vård av unga m.fl. lagar. Det går inte heller attha kvar det allmänna förbudet i 6 §kreditupplysningslagen vad gäller sådana uppgifter.Regeringen föreslår därför att förbudet upphävs.I propositionen redovisas att Lagrådet harframhållit att ett upphävande av förbudet innebär enförsvagning av den enskildes integritetsskydd.Lagrådet har uttalat att beslut enligtsocialtjänstlagen och lagen om stöd och service tillvissa funktionshindrade kan komma att innehållaviktig information från kreditvärderingssynpunkt ochatt det inte kommer att finnas någon direkttillbakahållande faktor i hanteringen av uppgifternaom behandlingen släpps fri.Regeringen anför i propositionen att de aktuellauppgifterna i stor utsträckning är sekretessbelagdahos socialnämnderna. lämnar normaltinte ut uppgifter om t.ex. socialbidrag. (Enligt 7kap. 4 § sekretesslagen gäller inom socialtjänstensekretess för uppgift om enskilds personligaförhållanden, om det inte står klart att uppgiftenkan röjas utan att den enskilde eller någon honomnärstående lider men. Sekretess för personuppgifteri personregister regleras i 7 kap. 16 §sekretesslagen.) Det torde dock i allmänhet intemöta något hinder för ett kreditupplysningsföretagatt få tillgång till förvaltningsdomstolarnasavgöranden i de fall socialnämndens beslutöverklagas. Enligt regeringens bedömning lär deaktuella uppgifterna emellertid sällan ha någonsjälvständig betydelse ikreditupplysningssammanhang. En kreditgivare kan somregel få tillräckliga uppgifter om den omfrågadeskreditvärdighet utan att uppgifter om åtgärderenligt t.ex. socialtjänstlagen behöver anges.Regeringen anser att det mot den bakgrunden kanifrågasättas om kraven på t.ex. nödvändighet,adekvans och relevans alls är uppfyllda. Är dessagrundläggande krav inte uppfyllda får uppgifternainte behandlas. I vissa fall kan dessutom andrabestämmelser göra att en sådan uppgift inte fårbehandlas eller att den får behandlas först eftermedgivande. Att någon har varit föremål för enåtgärd enligt de angivna lagarna kan ibland utgöraen uppgift om administrativt frihetsberövande, t.ex.en uppgift om omhändertagande enligt lagen medsärskilda bestämmelser om vård av unga eller enuppgift om förvar enligt utlänningslagen. I så fallfår uppgiften inte behandlas utan Datainspektionensmedgivande. En åtgärd enligt den socialalagstiftningen kan ibland anses utgöra en uppgift omhälsa, t.ex. om insatser enligt lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade eller ommissbruksvård enligt socialtjänstlagen. En sådanuppgift får över huvud taget inte behandlas. Ipropositionen anges att regeringen kommer att pålämpligt sätt följa utvecklingen.MotionernaI motion Fi12 av m.fl. (fp) yrkande 1accepterar motionärerna regeringens förslag attuppgifter om hälsa och medlemskap i fackföreninginte skall få behandlas. Vad beträffar det nugällande förbudet mot behandling av uppgifter om attnågon varit föremål för åtgärder enligtsocialtjänstlagen och vissa andra lagar föreslårregeringen att förbudet upphävs. Motionärerna anserdet mycket angeläget att integritetsaspekternabevakas och de vill därför ytterligare poängteravikten av att regeringen mycket noga följerutvecklingen i dessa avseenden.I motion Fi13 av m.fl. (c) motsättersig motionärerna regeringens förslag att förbudetmot att samla in, lagra eller lämna ut uppgifter omatt någon varit föremål för åtgärder enligtsocialtjänstlagen eller lagen om stöd och servicetill vissa funktionshindrade skall upphävas.Motionärerna anser att denna försvagning av enskildamänniskors integritetsskydd är felaktig ur ettmänskligt perspektiv och dessutom omotiverad medhänsyn till dataskyddsdirektivet. Enligtmotionärerna strider regeringens förslag mot depunkter som medlemsstaterna skall beakta vidinförandet av dataskyddsdirektivet. Motionärernaanser att bör besluta om att uppgifter omatt någon varit föremål för åtgärder enligtsocialtjänstlagen eller lagen om stöd och servicetill funktionshindrade endast skall få behandlasefter Datainspektionens medgivande.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet tillstyrker regeringensförslag och avstyrker motionerna.Finansutskottets ställningstagandeEnligt gällande regler i 6 § kreditupplysningslagenfår uppgifter om att någon varit föremål föråtgärder enligt socialtjänstlagen och vissa andralagar samlas in, lagras eller lämnas ut endast medDatainspektionens medgivande. Dataskyddsdirektivetinnehåller bestämmelser om förbud mot behandling närdet gäller vissa särskilda kategorier av uppgifter.Som redovisats ovan innehåller direktivet inte någotförbud mot att behandla uppgifter om sociala ochliknande åtgärder.I dataskyddsdirektivet finns ingen regel om attdirektivet utgör ett s.k. minimidirektiv, dvs. ettdirektiv som syftar till att harmoniseringen avmedlemsstaternas lagstiftning endast skall uppnå enviss miniminivå. Med hänsyn till hurdataskyddsdirektivets bestämmelser är formuleradeanser utskottet att det framgår att direktivet istället utgör ett s.k. harmoniseringsdirektiv, dvs.ett direktiv som syftar till att harmoniseringen avmedlemsstaternas lagstiftning skall avse direktivetsbestämmelser i dess helhet. Eftersom direktivet ärett harmoniseringsdirektiv medger det inte attmedlemsstaterna föreskriver förbud mot behandling avandra kategorier av uppgifter än de som räknas upp idirektivet. Det är alltså inte möjligt att införaett absolut förbud mot behandling av uppgifter omatt någon har varit föremål för en åtgärd med stödav socialtjänstlagen, lagen med särskildabestämmelser om vård av unga m.fl. lagar. Det gårinte heller att ha kvar det allmänna förbudet i 6 §kreditupplysningslagen vad gäller sådana uppgifter.Mot denna bakgrund tillstyrker finansutskottet,liksom , regeringens förslagatt förbudet upphävs. Motion Fi13 (c) avstyrks.Utskottet anser i likhet med Lagrådet att ettupphävande av förbudet mot behandling av uppgifterom att någon varit föremål för en åtgärd med stöd avsocialtjänstlagen och vissa andra lagar innebär enförsvagning av den enskildes integritetsskydd.Lagrådet har uttalat att beslut enligtsocialtjänstlagen och lagen om stöd och service tillvissa funktionshindrade kan komma att innehållaviktig information från kreditvärderingssynpunkt ochatt det inte kommer att finnas någon direkttillbakahållande faktor i hanteringen av uppgifternaom behandlingen släpps fri.I propositionen anför regeringen att de aktuellauppgifterna i stor utsträckning är sekretessbelagdahos socialnämnderna. Regeringen gör bedömningen attde aktuella uppgifterna sällan lär ha någonsjälvständig betydelse i kreditupplysningssammanhangoch att det därför kan ifrågasättas om kraven påt.ex. nödvändighet, adekvans och relevans över huvudtaget är uppfyllda. Är dessa grundläggande krav inteuppfyllda får uppgifterna inte behandlas.