bet · GP01UBU1 · 2001-11-22 00:00:00 — 22).För att skolan skall kunna ge ungdomar enheltäckande undervisning inom området SANT(sniffning, alkohol, narkotika och tobak) är detenligt motion 2001/02:Ub477 (c, fp) av största viktatt lärarutbildningen innehåller bred kunskap inomområdet.Lärarutbildningen för skolan och förskolan börenligt motion 2001/02:Ub551 (v) kompletteras medkurser i bibliotekskunskap.Kristdemokraterna anser enligt motion2001/02:Kr429 att skolan har ett ansvar att föra inmediekultur i undervisningen, stärka barnens förmågaatt skilja fiktion och verklighet och därigenomminska risken för negativ påverkan. Det är därför avstor betydelse att lärare får fortbildning i film-och mediepedagogiskt arbete (yrk. 1).För att nyexaminerade lärare på ett bra sätt skallfå med rörelse i hela sin undervisning, och för attskolan skall kunna arbeta målinriktat utan timplan,krävs det enligt motion 2001/02:Ub312 (m) att delärarstuderande får utbildning i idrott och hälsa.Lärarutbildningen har enligt motion 2001/02:Ub298(fp) inte gett tillräcklig utbildning ikonfliktlösning. Motionären pekar påkonfliktlösningsmodeller både från och frånUSA, som skulle kunna utnyttjas i lärarutbildningen.I motion 2001/02:Ub530 (s) pläderar motionärernaför införandet av ett obligatoriskt mångfaldsinslagi lärarutbildningen. Kunskap om andra kulturer ochlivsstilar är en del i läraruppdraget, och allabehöriga lärare skall i sin utbildning ha fåttsådana kunskaper, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Under rubriken och värden nämns iLäroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo94) att skolan skall sträva efter att varje elevrespekterar andra människors egenvärde, tar avståndfrån att människor utsätts för förtryck ochkränkande behandling och kan leva sig in i ochförstå andra människors situation. Det är enligtutskottets uppfattning mycket viktigt att elevernaunder sin skoltid får en undervisning om sex ochsamlevnad som bidrar till att de kan förstå ochrespektera både sig själva och andra. Då måste de fåen sex- och samlevnadsundervisning som ger demkunskaper om såväl hetero- som homo- ochbisexualitet.Det närmare innehållet i lärarutbildningen är det,som sagts, respektive lärosäte som bestämmermot bakgrund av det som sägs i den av regeringenutfärdade examensordningen.4 Vissa centrala myndigheter m.m.InledningI detta avsnitt behandlar utskottet anslagen25:77-25:82 som avser myndigheterna ,Verket för högskoleservice, , förstudiestöd, Internationella programkontoret förutbildningsområdet respektive Myndigheten förSveriges nätuniversitet. Dessutom behandlas häranslagen 25:83 Kostnader för medlemskap iUnesco m.m. och 25:84 Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m.ResultatI budgetpropositionen lämnar regeringen bl.a.följande uppgifter om verksamheten vidHögskoleverket. lade verket ned stortarbete på att planera inför den satsning påkvalitetsgranskning av all högre utbildning,inklusive forskarutbildningen, som riksdagenbeslutat om med anledning av propositionenStudentinflytande och kvalitetsutveckling ihögskolan (prop. 1999/2000:28, bet. UbU12, rskr.180). Utvärderingarna för kunde därmedpåbörjas i enlighet med den sexårsplan som verketutarbetat. En annan viktig uppgift förHögskoleverket är tillsynsverksamheten, där verketunder året har lagt tyngdpunkten på att granska ochstärka rättssäkerheten för studenterna. Regeringensbedömning är att resultatinformationen iHögskoleverkets årsredovisning ger en god bild avutvecklingen inom de områden som verket har ansvarför. Enligt regeringens mening har de mål somställts upp för verksamheten uppnåtts.Regeringen meddelar i fråga om Verket förhögskoleservice, VHS, att dess verksamhet harutvecklats positivt. har VHS genomförtupphandlingar motsvarande ,vilket är en ökning med från1999. Ökningen av upphandlingsomsättningen är bl.a.en följd av att VHS har lyckats bredda kundbasentill nya kunder utanför den traditionella marknaden.Det ekonomiska målet för upphandlingsverksamheten,att intäkterna skall täcka av kostnaderna, haruppnåtts . Likaså har det ekonomiskamålet för antagningsverksamheten uppnåtts, nämligenatt intäkterna skall täcka av kostnaderna.Enligt regeringen framgår det av årsredovisning för attCSN har lyckats uppnå de för myndigheten fastställdamålen bättre än . Det gäller t.ex. IT-tillgängligheten. Dock kvarstår en delproblemområden. Ett sådant område är utvecklingennär det gäller ärenden om beviljande av studiestöd.Den genomsnittliga handläggningstiden har sedan år1999 försämrats något för samtliga ärendegrupper.Kundernas behov av att komma i kontakt med CSN ökarfrån år . Tillgängligheten via telefon harvarit ett stort och ökande problem under de senasteåren. Antalet inkommande samtal har inte reduceratsunder trots satsningar på övrigainformationskanaler såsom hemsidan på Internet,webbsvar och datasvar. Regeringen påpekar attinförandet av det nya studie-stödssystemet harinneburit genomgripande förändringar avarbetssituationen vid CSN. Exempelvis har ett heltnytt datasystem införts. Myndigheten har klaratdessa stora omställningar i enlighet med regeringensförväntningar. Myndigheten har också vidtagit fleraåtgärder för att komma till rätta med de svårighetersom alltjämt finns när det gäller t.ex.handläggningstiderna och tillgängligheten. Enligtregeringens bedömning bör CSN därför ha möjlighetatt nå en bättre måluppfyllelse.Regeringen bedömer att verksamheten inomInternationella programkontoret förutbildningsområdet, vad gäller hanteringen avprogrammen, i huvudsak har fungerat väl under år2000. Regeringen anser dock att ytterligareansträngningar bör göras för att tillvarataavnämarnas erfarenheter. Det är enligt regeringensmening även angeläget att programkontoret inlederett närmare samarbete med andra myndigheter inomutbildningsområdet för att stärkainternationaliseringen inom har inrättatsunder och Myndigheten för Sverigesnätuniversitet kommer att inrättas fr.o.m. år 2002.U t s k o t t e t har inget att invända motregeringens redovisning och bedömning av resultaten.Anslag m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar deav regeringen begärda anslagsbeloppen under anslagen 25:77Högskoleverket, 25:78 Verket förhögskoleservice, 25:79 m.m., , 25:81Internationella programkontoret förutbildningsområdet, 25:82 Myndigheten förSveriges nätuniversitet, 25:83 Kostnader förSveriges medlemskap i m.m. och 25:84Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m.Motionsyrkanden med förslag om andraanslagsbelopp och anslagsvillkor bör därmedavslås.Jämför särskilda yttranden 1 (m), 2 (kd) och4 (fp).Riksdagen bör även avslå motionsyrkanden somrör omprövning av () roll, granskning avCSN, CSN:s påminnelseavgifter och införandeav straffavgift för CSN.Jämför reservationerna 5 (m, fp) och 3 (fp).25:77 uppgift är att genom uppföljning ochutvärdering bidra till att förbättra och förnya denhögre utbildningen och forskningen vid universitetoch högskolor. svarar för tillsynenöver högskolans verksamhet i syfte att ökarättssäkerheten i högskolan. Verket har också somuppgift att på uppdrag av regeringen genomförautredningar och utvärderingar som grund förregeringens ställningstagande i olika frågor. Verkethar dessutom ansvar för statistik om verksamhetenvid universitet och högskolor. harrätt att ta ut avgift för att tillhandahållahögskoleprovet. Avgiftens storlek regleras ihögskoleförordningen (1993:100).För föreslår regeringen att tillHögskoleverket anvisas , varav26 skall disponeras av Rådet förhögskoleutbildning.Kristdemokraterna minskar i sitt budgetalternativanslaget till med 10 miljoner kronorsom ett led i besparingar på myndigheter (motion2001/02:Ub450).U t s k o t t e t ställer sig bakom regeringensförslag till medelsberäkning under anslaget ochföreslår att - med avslag på motionen iberörd del - anvisar av regeringen begärtanslagsbelopp.25:78 Verket för högskoleserviceVerket för högskoleservice (VHS) ansvarar för densamordnade antagningen till grundläggandehögskoleutbildning. Utöver detta biträder VHSuniversitet, högskolor och andra myndigheter vidupphandling.VHS beräknas erhålla iavgiftsintäkter , vilket inte tillfullo balanserar kostnaderna. För budgetåret 2002begär regeringen ett anslag till VHS på 13 257 000kr. Från anslaget bestrids bl.a. kostnader förunderhåll och utveckling av datorbaserade system förantagningsprocessen.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslagtill medel under anslaget.25:79 m.m.Anslaget finansierar utgifter för tilldelning och återbetalningav studiestöd samt tilldelning och återbetalning avlån för hemutrustning för flyktingar. Anslagetfinansierar också delvis () stu-diesociala insatser. Från anslaget utgår vidaresedan den 1 juli 2001 medel för administration avbidrag vid korttidsstudier till dels utbildningsstöd (Sisus), delsLandsorganisationen i (LO) ochTjänstemännens ().Regeringen föreslår att till m.m. för anvisas374 112 000 kr.I anslaget finns engångsvis föratt finansiera inrättandet av ett servicecenter förstudiestöd i . Engångsanvisningen finansierasgenom en omfördelning inom utgiftsområde 16, däranslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitetoch högskolor m.m. minskas i motsvarande grad.Vidare har vid medelsberäkningen anslaget till CSNengångsvis ökats med för att gemyndigheten förutsättningar att förbereda ettuppföljningssystem för de särskilda studiemedel förvuxenstuderande som kommer att införas fr.o.m. den 1januari 2003. Anslaget har dragits ned med 5miljoner kronor med hänsyn till minskad hantering avöverklagandeärenden efter det inrättats.I budgetpropositionen redovisas en prognos förinbetalda avgifter till CSN om 277 000 000kr. Avgifterna får i sin helhet disponeras avmyndigheten och skall bidra till att finansieraverksamheten hos CSN.Moderata samlingspartiet anser att det är fel attCSN direkt får disponera avgiftsintäkter på det sättsom regeringen medger. Tekniken innebär att mankringgår budgetramen. I motion 2001/02:Ub541 yrkande18 tillför anslaget till CSN 50 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit. Sammantagetger deras förslag i praktiken en lägre driftram förmyndigheten som de dessutom vill konkurrensutsätta.U t s k o t t e t erinrar om att såsent som godkände att intäkter frånavgifter för uppläggning av lån vid CSN fårdisponeras av myndigheten (prop. 1999/2000:100,yttr. UbU7y, bet. FiU27, rskr. 262).Återbetalningsverksamheten har sedan längefinansierats med avgifter som myndigheten fårdisponera (prop. 1988/89:100 bil. 10, SfU15, rskr.173). Som redovisas i budgetpropositionen var CSN:sverksamhet t.o.m. indelad i treresultatområden, varav återbetalning av studielånvar ett. På grund av att denna indelning medfördeproblem för den ekonomiska styrningen avverksamheten slogs resultatområdena samman till ettenda sådant område. Samtliga avgifter redovisasdärför mot anslaget.Utskottet som inte har något att invända motregeringens medelsberäkning under anslaget anser attriksdagen med avslag på motionsyrkandet bör anvisadet av regeringen begärda anslagsbeloppet, , för budgetåret 2002.I flera motioner framförs stark kritik mot CSN förbl.a. långa handläggningstider och dålig service.En omprövning av Centrala rollbegärs av i motionerna 2001/02:Ub260yrkande 1 och 2001/02:So637 yrkande 12. Motionärernaser det som angeläget att bryta CSN:s de facto-monopol på att erbjuda studielån.Studielånsmarknaden måste öppnas för verkligkonkurrens genom att man släpper in banker och andrafinansiella institut på denna marknad. På så sättkan enligt motionärerna effektiviteten iadministrationen av studielånen främjas, liksomgraden av service mot studenterna. I ett system meden friare studielånsmarknad kommer det dockfortfarande att finnas behov av en statlig myndighetsom fattar beslut om vilka personer som har rätt attomfattas av den offentliga studiefinansieringeneller, i praktiken, det statliga borgensåtagandet,påpekar motionärerna.Liknande synpunkter om vikten av en förändring avCSN förs fram i motion 2001/02:Ub311 (m).Motionärerna anser att studielånsmarknaden böröppnas för andra, konkurrerande alternativ till CSN.De efterfrågar en studie-stödshantering som ärmindre byråkratisk och där kommunikationen medstudenterna fungerar bra.I motionerna 2001/02:Ub383 (m) yrkande 2,2001/02:Ub309 (m) yrkandena 1 och 2 och2001/02:Ub434 (m) yrkande 1 föreslås att myndighetenCSN skall läggas ned. Enligt motionärerna är detuppenbart att CSN inte klarar av uppgiften attadministrera studiestödet. Andra alternativ börprövas, såsom att banker och andra finansiellaföretag får sköta utbetalningar ochlåneadministrering. Statens roll bör begränsas tillatt bevilja lånen och garantera återbetalningen.Också i motion 2001/02:Ub210 (kd) förordas ennedläggning av CSN. Studenter som söker studiemedelborde i stället kunna vända sig till en bank somgodkänner studiestöd i enlighet med de normer somstaten beslutat om, menar motionärerna.Enligt motion 2001/02:Ub260 yrkande 3 frånFolkpartiet behövs en fortsatt granskning avCentrala . Motionärerna hänvisartill att revisorer granskat CSN ochdärvid kritiserat myndigheten för bristandeeffektivitet och service. De menar att revisorernabör fortsätta att följa effektivitetsutvecklingeninom CSN.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.Motionsyrkanden motsvarande de här aktuella om attstudielånsmarknaden skall öppnas för konkurrens frånbanker m.fl. har på utskottets förslag avslagits avriksdagen, senast vid föregående (bet.2000/01:UbU2). Utskottet vidhåller sin uppfattningatt ordningen att CSN sköter både utbetalning ochåterbetalning har stora fördelar både för staten ochstudenterna.Regeringen har i regleringsbrevet för budgetåret2001 bl.a. satt som mål för CSN att myndighetensservice till allmänheten skall förbättras genom ökadtillgänglighet och att handläggningstiderna skallkortas.Utbildningsministern har i ett interpellationssvarden om CSN bl.a. hänvisat till attmyndigheten tillfördes 100 miljoner kronor.För görs dessutom ensatsning om på ett särskiltkundcenter i . Myndigheten har genom dessabetydande förstärkningar fått resurser för att mötade krav på förändring av verksamheten som ställs,bl.a. anpassningen till ett nytt studiestödssystem.Utbildningsministern avser att mycket noga följautvecklingen av CSN:s service till de studerandeframöver.Riksdagens revisorers granskning har resulterat ien skrivelse till regeringen (dnr1999:103-32) om CSN:s handläggning av studiemedel.Revisorerna ansåg att de långa handläggningstidernaför återkravsärenden och den bristfälligakommunikationen med låntagare i dessa ärenden intehade varit förenliga med de mål som satts upp förCSN:s verksamhet. De ville med skrivelsen fästaregeringens uppmärksamhet på de påtalade bristerna.I fråga om förslaget att revisorerna skall följa uppsin tidigare granskning erinrar utskottet om att detankommer på revisorerna själva att besluta vilkafrågor som de skall granska.I motion 2001/02:Ub377 (-) påpekas i fråga omCentrala påminnelseavgifter attdessa är högre än vad som normalt förekommer vidkrav på betalning, t.ex. i inkassoärenden.Motionären anser att det saknas godtagbar motiveringför att så skall vara fallet. Påminnelseavgiften börvara lika för alla betalningsskyldiga.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.Enligt bemyndigande i 6 kap. 4 § studiestödslagen(1999:1395) har regeringen i 6 kap.studiestödsförordningen (2000:655) fastställtstorleken på de avgifter för administrativakostnader m.m. som CSN får ta ut i samband med attstudielån beviljas, vid återbetalning av studielånoch i samband med återkrav av studiestöd. Iförordningen anges att avgiften vid påminnelse omförfallna årsbelopp är för varje påminnelse(6 kap. 5 §). Samma belopp, , har gällt sedanden (prop. 1990/91:100 bil. I nämnda proposition anförde statsrådet atthan fann det angeläget att principen om attåterbetalningsverksamheten skall bära sina egnakostnader upprätthålls.Ett förslag om införande av en s.k. omvändstraffavgift för läggsfram i motion 2001/02:Ub260 yrkande 2 isyfte att skärpa effektiviteten i administrationenav studielånen. Motionärerna vill att myndighetenskall bli skyldig att betala straffavgift tillstudenter som inte får sina studiemedel , t.ex.på grund av långa handläggningstider. Straffavgiftskall enligt förslaget också utbetalas om studenteninte får information eller svar på ansökan inom enviss tid.U t s k o t t e t har behandlat och avstyrktmotsvarande motionsyrkande (bet.2000/01:UbU18). Utskottet anförde att det ärangeläget att CSN handlägger studiestödsärendenkorrekt och effektivt för samtliga studerande. Enytterligare minskning av CSN:s resurser torde dockknappast främja vare sig servicegraden ellereffektiviteten. Medsamma motivering avstyrks även det nu föreliggandemotionsyrkandet.25:80 för studiestöd inrättades (förordning 2001:79). Verksamheten vid nämnden ochdess kansli har gradvis byggts upp . Nästabudgetår blir myndighetens första år i fullverksamhet. Regeringen föreslår att anslaget tillnämnden för ökas med drygt 2,5 miljonerkronor till 10 090 000 kr.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslagtill anslag.25:81 Internationella programkontoret förutbildningsområdetInternationella programkontoret för utbildningsområdet ansvararför:· , EU:s program för utbildning,·· , EU:s program föryrkesutbildning,·· Tempus, EU:s program för samarbete med Central-och inom högre utbildning,·· , utbytesprogram för samarbetemellan utvecklingsländer och svenska universitetoch högskolor,·· Interpraktik, stipendier för praktik i utlandetför arbetslösa ungdomar,·· IAESTE, internationell praktikplatsförmedling förblivande civilingenjörer och naturvetare,·· EU:s utbytesprogram inom högre utbildning medLatinamerika (Alfa) och (Med-Campus) samt med , EG/ochEG/,·· i //,utbytesprogram för gymnasiestuderande,·· Resurscentrum för vägledning,·· Cedefop, studiebesök och dokumentation inomyrkesutbildning i EU,·· Nordplus-Junior, Nordiska ministerrådetsutbytesprogram på gymnasienivå, samt·· internationella stipendier och bidrag förinternationalisering av den svenska skolan.·Regeringen föreslår att anvisas tillprogramkontoret för budgetåret 2002.U t s k o t t e t anser att bör anvisadet begärda anslagsbeloppet.25:82 Myndigheten för nätuniversitetRegeringen redovisar i propositionen Den öppna högskolan (prop.2001/02:15) sin bedömning att universitetens ochhögskolornas IT-stödda distansutbildning börsamordnas i ett svenskt nätuniversitet med startunder . En ny myndighet, Myndigheten förSveriges nätuniversitet, bör svara för de behov somuppstår i fråga om service till samt administrationoch viss samordning av nätuniversitetet och dessverksamhet. Enligt vad som planeras kommermyndigheten att inrättas . Fr.o.m.detta datum föreslås i den nämnda propositionen attDistansutbildningsmyndigheten (Distum) avvecklas.Distums uppgifter rörande folkbildning förs sammanmed Statens skolor för vuxna till ett nationelltcentrum för distansutbildning och flexibelt lärandeden 1 januari 2002.Myndigheten för bör enligtregeringen främja nätuniversitetets utveckling ochstimulera kursutveckling inom områden som saknardistanskurser och där behov av sådana föreligger.Myndigheten bör vidare utveckla en nätbureninformationscentral för nätuniversitetet därmyndigheten registrerar de IT-stöddadistansutbildningar som högskolorna anordnar och somde anmäler till myndigheten.För skall anslaget till den nyamyndigheten enligt regeringens förslag uppgå till29 . Högst av anslaget får användasför att finansiera myndighetensförvaltningsuppgifter.Kristdemokraterna slopar i sitt budgetalternativ(motion 2001/02:Ub450) hela anslaget för den nyaMyndigheten för . De anseratt lärosätena själva bör administrera satsningen pådistansutbildningar och att bör ståför tillsynen av verksamheten.I motion 2001/02:Ub540 yrkande 2 minskarFolkpartiet det av regeringen föreslagnaanslagsbeloppet med . Motionärernahänvisar till att de vill göra besparingar när detgäller det nätuniversitet som skall inrättas. Med enmindre omfattning av nätuniversitetets verksamhetbehöver den nya myndigheten mindre resurser tilladministration.U t s k o t t e t har tillstyrktregeringens förslag i propositionen Den öppnahögskolan om avveckling avDistansutbildningsmyndigheten (bet. 2001/02:UbU4).Utskottet har därvid inte haft något att erinra motvad regeringen anfört om inrättande av en nymyndighet för administration, samordning ochutveckling av ett svenskt nätuniversitet.Utskottet föreslår att med avslag påmotionsyrkandena anvisar de medel om 29 356 000 krsom regeringen beräknat för den nya myndigheten.25:83 Kostnader för medlemskap iUnesco m.m.Medlen under anslaget är till största delen avseddaatt finansiera medlemsavgift till ,vilken utbetalas i euro och i US-dollar. Anslagettäcker även kostnader för Svenska unescorådet samtmedlemsavgifter till fonden för konventionen omvärldens natur- och kulturarv respektiveInternationella centret för bevarande ochrestaurering av kulturföremål i (ICCROM).Regeringen föreslår att anslaget för ökasmed till medhänsyn till valutaförändringar.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslagtill anslagsbelopp.25:84 Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m.De utgifter som belastar ifrågavarande anslag avserutvecklingen av system som skall leda tilleffektivisering och kostnadsminskning imyndigheternas verksamhet eller av system som gerökad tillgång till information nationellt ochinternationellt. Vidare finansierar anslaget vissövergripande statistik inom utbildningsområdet.Anslaget kan även tas i anspråk för vissa andramyndighetsövergripande verksamheter av tillfälligart och där behoven uppstår löpande under året.Enligt regeringens förslag skall tillUtvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementetsområde m.m. anvisas för budgetåret2002. I anslagsbeloppet ingår ökade medel till SCBför utveckling av bl.a. statistiken överutbildningskostnader ochvuxenutbildningsstatistiken. Vidare kommer medel attavsättas för fortsatt utveckling avantagningssystemet vid Verket för högskoleservice.Moderata samlingspartiet föreslår i sinbudgetmotion 2001/02:Ub541 yrkande 19 attanslagsbeloppet skall reduceras till 10 414 000 kr.U t s k o t t e t, som inte har något att invändamot regeringens medelsberäkning, anser att riksdagenbör avslå motionsyrkandet och i enlighet medregeringens förslag anvisa underanslaget.F o r s k n i n g s p o l i t i k5 Nationella och internationellaforskningsresurser m.m.InledningPolitikområdet Forskningspolitik omfattar anslagtill nationell och internationell forskning, tillnationella forskningsbibliotek och arkiv samt tillnationell kontaktverksamhet i anslutning till EU:sforskningssamarbete.Inom utgiftsområde 16 hänförs till politikområdetForskningspolitik anslagen 26:1-26:9 som avserVetenskapsrådet, Rymdforskning, Institutet förrymdfysik, Kungl. ,, Rådet för forsknings-och utvecklingssamarbete inom EU, Sunet samtSärskilda utgifter för forskningsändamål.ResultatDen trädde en ny organisation förforskningsfinansiering i kraft. Det innebar bl.a.att en ny myndighet, , ersatteForskningsrådsnämnden, , , Naturvetenskapliga forskningsrådetoch . Regeringensresultatbedömning i budgetpropositionen gällerhuvudsakligen de forskningsfinansierande myndighetersom var verksamma fram t.o.m. den 31 december 2000.Resultatbedömning avseende de nyaforskningsfinansierande myndigheterna kan redovisasförst i budgetpropositionen för 2003.När det gäller vetenskaplig kvalitet redovisarregeringen att de utvärderingar som genomförtsgenerellt sett har innehållit positiva omdömen.Förnyelse av forskningen har prioriterats avmyndigheterna. Därigenom har andelen yngre forskareökat liksom stödet till nya forskningsprojekt.Myndigheterna har på olika sätt anpassat sinaberedningsorganisationer för att kunna stödjatvärvetenskaplig forskning. forskningsområdensom förutsätter medverkan från flera vetenskapligadiscipliner, t.ex. bioteknik, socialmedicin,språkteknologi och medicinsk teknologi, har fåttbetydande stöd.Alla forskningsråden har uppmärksammat behovet avgenusforskning.