bet · GP01KRU6 · 2001-11-20 00:00:00 — den som innehar den plats där lotteriettillhandahålls,3. den som bedriver näringsverksamhet där, eller4. ombud för sådana personer som avses i 13.Denna lag träder i kraft den 1 februari 2002.Bilaga 3Utdrag ur prop. 1996/97:7---6 AutomatspelsbegreppetRegeringens förslag: Begreppet automatspeländras så att det får beteckna spel påmekaniska eller elektroniska automateroavsett deras beskaffenhet i övrigt.Därutöver införs ett förbud mot att tillståndges till andra automatspel än de som räknasupp i 6 § lotterilagen. Det nuvarande kravetpå att tillstånd till spel på värdeautomatendast får ges under förutsättning att speletbedrivs till förmån för ideell föreningslopas. En förutsättning för att tillståndtill spel på värdeautomat skall ges, är atthögst av vinsten får växlas in motkontanter.Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak medregeringens förslag. Utredaren har dessutomföreslagit att definitionerna på varuspelsautomat,penningautomat, värdeautomat och skicklighetsautomatändras i utvidgande riktning.Remissinstanserna: Merparten av remissinstansernasom har yttrat sig över förslaget är positiva.Göteborgs kommun avstyrker förslaget till nydefinition av automatspel eftersom ifrågavarandeLyckohjul faller under automatspelslagen.Konkurrensverket anser att lotterier skalldefinieras efter funktion och inte teknik.Lotteriinspektionen och AB Tipstjänst anser att detinte finns skäl till att införa en begränsning motinväxling av värdebevis mot kontanter.Sveriges Hotell- och restaurangföretagare ()instämmer i vad Tipstjänst anfört. SHR understrykervikten av att regelsystemet blir klart och entydigt.Skälen för regeringens förslag: Spel på mekaniskaspelautomater har förekommit . Undersenare år har de mekaniska spelautomaterna kommitatt kompletteras med och delvis ersättas av elektroniska spelautomater.Bakgrunden till de frågor som har uppkommit medanledning av det s.k. Lyckohjulet är lotterilagenslotteri- och automatspelsbegrepp. I samband medbingospel bedrivs på många ställen i landet spel påLyckohjul, som tillståndsfria sidolotterier.Lyckohjulet är en spelautomat som till stor delpåminner om en s.k. enarmad bandit. Den drivselektroniskt men utan arm. Vinsten genereras av trehjul försedda med ett antal symboler. De olikakombinationerna av symboler ger vinst i enlighet meden vinstplan som sitter på automatens utsida.Vinsterna kan genom en knapptryckning användas föråterspel. Önskar man utbetalning av vinsten, kan entillkallad funktionär betala ut den vinstsumma somvisas i en ruta på automaten. Enligt uppgift frånSveriges bingoarrangörers centralorganisation(Svebico) ligger vinstnivån på drygt 80 procent.Insatserna kan varieras mellan en krona och femkronor. Vinsten uppgår på de automater som harplacerats ut till högst 100 gånger insatsen. Det somskiljer Lyckohjulet från de spelautomater somdefinieras i 6 § lotterilagen är att denna automatinte betalar ut vinster automatiskt genom automatenutan kontant av personal i spellokalen.Utseendemässigt finns ingen avgörande skillnadmellan ett Lyckohjul och t.ex. en värdeautomat, utompå just den punkten.Länsrätten i har, som redovisatsi avsnitt 4, i en dom upphävtLotteriinspektionens förbud mot spelen i vissabingohallar och slagit fast att spel på Lyckohjulinte kan anses utgöra ett sådant automatspel somanges i 6 § lotterilagen. För Lyckohjuletsanvändning som sidolotteri till bingospel krävsdärför inget tillstånd.Innebörden av den definition som begreppetautomatspel har fått synes vara att spel på enautomat som inte svarar mot de kriterier som angesför varuspelsautomat, penningautomat, värdeautomateller skicklighetsautomat inte är att anse somautomatspel i lagens mening.Frågan är om spel på en apparat av annat slagöverhuvudtaget kan anses som lotteri. För att dettaskall vara fallet måste spelet kunna hänföras tillnågon av de lotterikategorier som räknas upp vidsidan om automatspel i 3 § första stycket 1-3lotterilagen. Det är tveksamt om ett automatspel avsådant slag faller in under punkt 1, dvs. kan sessom lottning, gissning, vadhållning eller liknandeförfaranden. Detsamma gäller i fråga om marknads-och tivolinöjen enligt punkt 2, åtminstone omapparaten inte kan förknippas speciellt medverksamhet på marknader och tivolin. I lagensförarbeten nämns ringkastningsanordningar,bollkastning, pilkastning och skjutbanor som exempelpå marknads- och tiviolinöjen (prop. 1993/94:182 s.53).Det är uppenbart att spel på denna typ av automatligger utanför bingobegreppet. Utredaren ger uttryckför uppfattningen att automaten inte heller passarin på någon av de övriga lotterikategorier som angesi 3 § första stycket 3 lotterilagen. Regeringendelar inte utredarens bedömning. 3 § första stycket3 lotterilagen måste läsas så att frasen ochliknande spel som avslutar meningen är hänförligtill samtliga kategorier som räknas upp i punkten,alltså även till automatspel.Mot denna bakgrund och för att förhindra att lagenges den innebörden, bör begreppet automatspel ändrasså att det, liksom års lotterilag, fårbeteckna spel på mekaniska eller elektroniskaautomater, oavsett deras beskaffenhet i övrigt. Detbetyder att en sådan företeelse som spel påLyckohjulet kommer att höra till automatspel ilotterilagens mening. Automatspel bör såsomlagstiftarens mening har varit tillåtas bara iform av spel på varuspelsautomater,penningautomater, värde-automater ochskicklighetsautomater. Dessutom bör ett uttryckligtförbud mot andra automatspel än de som anges i 6 §lotterilagen införas.Eftersom regeringen avser att företa en merövergripande översyn av lotterilagen kan eventuellaändringar avseende definitionerna på de olikaautomatspelen samt övriga frågor kring automatspelavvakta.Frågor om tillstånd för anordnande av spel påvärdeautomatBeträffande tillstånd till spel på värdeautomatframgår av 27 § första stycket 1 lotterilagen atttillstånd till sådant spel får ges underförutsättning att spelet anordnas till förmån förideell förening. har beslutatom att ett nytt vinstdelningssystem skall införas(prop.1995/96:169, bet. 1995/96:FiU14, rskr.1995/96:248). I huvudsak innebär det nya systemetatt vinster i det statsägda företaget, efter avdragför ett grundbelopp som tillfaller staten, delasmellan staten och föreningslivet. Systemet ersättertidigare gällande öronmärkning av överskottet fråndet värdeautomatspel som AB Tipstjänst i juni 1995fick regeringens tillstånd att bedriva.Kulturutskottet har i sitt yttrande överpropositionen (1995/96:KrU8y s. 4) anfört att detföreslagna vinstdelningssystemet står i mindre godöverensstämmelse med 27 § första stycket 1lotterilagen. Regeringen, som delar utskottetsbedömning, föreslår därför att bestämmelsen i 27 §första stycket 1 lotterilagen tas bort.När förslaget till ny lotterilag behandlades iriksdagen , fanns det även ett förslag omatt det dittills statsägda AB Tipstjänst framgentskulle ägas av folkrörelser men att det skullefinnas ett statligt inflytande över bolaget (prop.1993/94:243). uttalade i sittbetänkande om lotterilagen (bet. 1993/94:KrU32 s.15) att AB Tipstjänst med den i propositionenföreslagna konstruktionen skulle uppfylla de kravsom enligt huvudregeln borde gälla för att ettspelföretag skulle kunna få tillstånd att anordnaspel på värdeautomater. Några förändringar i ägandethar emellertid inte gjorts. Reglerna om vem som kanges tillstånd bör därför ändras så att de bättrestår i överensstämmelse med hur aktuella spelföretagägs.Inväxling av värdebevis från värdeautomat motkontanterDet har ansetts oklart om lotterilagen medger attvärdebevis växlas in mot kontanter. Av 27 § förstastycket 6 framgår att tillstånd till spel påvärdeautomat får ges om inga vinster betalas ut ipengar. Redan av definitionen av värdeautomat i 6 §framgår att det inte är fråga om att automaten skallbetala ut pengar, utan att automaten betalar utvinst i form av värdebevis, spelpolletter ellerliknande. Det ligger därför nära till hands att antaatt regleringen i 27 § var avsedd att gällainväxling av värdebevis. En sådan tolkning stämmerockså överens med vissa uttalanden i förarbetenatill lotterilagen. 1993/94:182 sägs sålunda(s. 30) att med värdebevis förstås en handling somhar ett ekonomiskt värde men som inte kan lösas in ipengar, t.ex. presentkort, samt vidare (s. 72) attkontantutbetalning inte får förekomma när vinstenhar registrerats på debiteringskort, s.k. smartcards.Det kan konstateras att lagen inte ger klartbesked vad som gäller om möjligheten till inväxlingav värdebevis och liknande mot kontanter. Ettklargörande bör därför göras i lagen.Vid värdeautomatspel skall vinsten utgöras av ettvärdebevis eller liknande. En värdeautomat därvärdebeviset kan växlas in mot kontanter,kanske t.o.m. i en automat som är integrerad medvärde-automaten, är till sin karaktär mycket snarliken penningautomat och kan uppfattas som en sådan avspelaren. Det finns därför anledning att begränsamöjligheterna till inväxling mot kontanter.Utgångspunkten bör fortsättningsvis vara attvärdebevis inte kan växlas in mot kontanta medel.Det finns dock anledning att tillåta att mindrebelopp betalas ut i kontanter, bl.a. för att den somanordnar spelet skall kunna lämna tillbaka växel närden vara som inhandlas för värdebeviset inte heltmotsvarar bevisets värde. Ett fullständigt förbudmot att lämna kontanter kunde också, med tanke påatt automaterna skall vara placerade irestaurangmiljö, i stället leda till ökadalkoholkonsumtion.Med hänvisning till det som anförts nu föreslåsatt lotterilagen ändras så att belopp upp till högst100 kr får växlas in mot kontanter.7 Underårigas spelRegeringens förslag: Förbudet för den som ärunder att delta i vissa lotterierriktas mot anordnaren och dennes ombud.Förbudet utvidgas till att omfattavadhållning på hästtävlingar.Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak medregeringens förslag. En skillnad är att utredarenföreslagit att förbudet skall rikta sig även mot densom förmedlar en lotteritjänst från den som anordnarlotteriet. Vidare har utredaren föreslagit attförbudet skall omfatta all slags vadhållning ochbingospel samt att förbudet skallstraffsanktioneras.Remissinstanserna: Merparten av remissinstansernaär positiva och tillstyrker förslaget. AktiebolagetTrav och Galopp har inga principiella invändningarmot lagstiftning om åldersgräns. Riksåklagarenavstyrker föreslagen utvidgning av det straffbaraområdet och anser att inga bärande skäl förförslaget har anförts i promemorian.Rikspolisstyrelsen anser att ett avgiftssystem börövervägas. AB Tipstjänst anser inte att de statligaspelbolagen skall åläggas lagstadgade åldersgränserför sina spel utan att det i stället bör varabolagen som skall verka för att minderårigas spelförhindras.Skälen för regeringens förslag: I 35 §lotterilagen finns en bestämmelse om underårigasspel. Där föreskrivs att den som är intefår delta i automatspel, roulettspel, tärningsspeleller kortspel. Förbudet för underåriga att spela påvissa lotterier är inte sanktionerat, dvs. om någonhandlar i strid med det kan personen i fråga intestraffas. Det finns skäl att här uppmärksammabestämmelsens innehåll i två avseenden. Det enagäller vem ett förbud bör rikta sig till skall detvara till den underårige eller skall det vara tillden som anordnar ett lotteri? Den andra frågangäller vilka lotterier som förbudet skall avse. Detfinns skäl att överväga en utvidgning avförbudskretsen.Det kan antas att 35 § lotterilagen med nuvarandeutformning har en viss pedagogisk betydelse. Den somanordnar ett lotteri kan ha lättare att avvisaspelintresserad ungdom om han kan hänvisa tillbestämmelsen. Enligt regeringens mening kan detemellertid vara än mer ändamålsenligt och effektivtom förbudsregeln riktas mot den som anordnarlotteriet.I stor utsträckning företräds anordnare avlotterier av personer som har i uppdrag att påanordnarens vägnar sälja lotter och ta emotbetalning. Detta gäller särskilt i fråga omrikstäckande lotterier. När ett lotteri som omfattasav förbudet i 35 § lotterilagen tillhandahållsallmänheten genom ett ombud bör det ankomma på denneatt ansvara för att underåriga inte deltar ilotteriet. Förbudsregeln bör därför avse ocksåombud. Att låta förbudet även omfatta förmedlare avlotteritjänst leder enligt regeringens mening förlångt.I 52 § lotterilagen föreskrivs att entillsynsmyndighet får meddela de förelägganden ochförbud som behövs för att lagen och de föreskrifteroch villkor som meddelats med stöd av lagen skallföljas. Föreläggandet och förbudet får förenas medvite. Detta innebär att tillsynsmyndigheten kanförelägga bl.a. en anordnare av lotteri som brytermot förbudet i 35 § lotterilagen att upphöra meddetta. Detta torde enligt regeringens mening vara entillräckligt verkningsfull sanktion för att uppnåönskat resultat. Någon straffsanktion behövs därförinte enligt vår mening.Hösten 1995 genomförde Lotteriinspektionen ettseminarium som behandlade underårigas spel. Flera avdeltagarna i seminariet pekade på ökade problem medsådant spel. har urAllmänna arvsfonden fått medel för ettinformationsprojekt till ungdomar om riskerna medspel.Flera av spelmarknadens aktörer har självauppmärksammat frågan och även vidtagit åtgärder föratt begränsa möjligheterna för underåriga att deltai spel. AB Tipstjänst uppgav vid seminariet att manhar beslutat att en 18-årsgräns skall gälla fördeltagande i vissa av bolagets spel. I regeringenstillstånd till Aktiebolaget och Galoppföreskrivs att personer inte skallerbjudas att ingå vad. Svenska Penning-lotteriet ABhar tidigare framhållit att man inte anser spel frånunderårigas sida på bolagets produkter vara någotproblem. Bingohallarnas branschorganisation rekommenderat sina medlemsföretag att iaktta en18-årsgräns för deltagande i bingo.Mycket tyder emellertid på att bolagen, trots sinagoda avsikter, inte helt har lyckats undanhållaunderåriga från spel. Frågan om underårigas spel ärallvarlig eftersom särskilt vissa spel kan leda tillett vanemässigt spelande. En tidig speldebut kanleda till att problemen blir svårare att komma tillrätta med.Ett totalförbud skulle med stor sannolikhet ledatill att illegalt spel uppstår. Spelmarknaden måstei olika avseenden och också här finnabalanspunkten där risken för missbruk och skada ärså låg som möjligt som spelen ärtillräckligt attraktiva för att inte ett illegaltspel skall etableras.Det är emellertid angeläget att unga människorförhindras att delta i sådant spel som lätt kan ledatill ett vanemässigt beteende. Enligt de ännu ganskabegränsade forskningsuppgifter som finns är spelenssnabbhet och spänningsgrad av stor betydelse här.Snabba spel innebär att det är en kort tidsrymdmellan det ögonblick då insatsen görs och det då envinst kan betalas ut. De spel som särskilt harnämnts i detta sammanhang är vadhållning och bingo.Rikstäckande vadhållning i samband med hästtävlingarbedrivs av Aktiebolaget och Galopp ochrikstäckande vadhållning i samband medidrottstävlingar av AB Tipstjänst.För att förhindra att spel får fäste bland yngrebör förbudet för deltagande i vissa lotterierutvidgas. Den förbudsregel som gäller avserlotterier av fyra slag, nämligen automatspel,roulettspel, tärningspel och kortspel. Enändamålsenlig avgränsning synes vara att förbudet ifortsättningen även omfattar vadhållning i sambandmed hästtävling. Att låta förbudet omfatta all slagsvadhållning och bingospel leder enligt regeringensmening för långt. Det skulle bl.a. få till följd attenkla spel som t.ex. stryktips inte skulle varatillåtet för underåriga. Regeringen överväger istället att i samband med behandling av koncessionenför det statliga spelbolaget som villkor för vissaspel ange att de inte får förmedlas till ungdomarunder . Vi föreslår alltså att förbudetutvidgas till att omfatta även vadhållning i sambandmed hästtävling.---8.2 Konkurrensen på spelmarknadenRegeringens förslag: Vinstandelstaket föregentligt lotteri sänks till 50 procent.Utredarens förslag: Överensstämmer med regeringensförslag.Remissinstanserna: Merparten av de remissinstansersom yttrat sig över förslaget är positiva.Skälen för regeringens förslag: Den svenskaspelmarknaden är utsatt för hård konkurrens.Marknadsaktörerna kan, mycket grovt, indelas i tvågrupper: de statligt ägda eller kontrolleradespelbolagen och folkrörelserna. Lotterilagen gerfolkrörelserna goda möjligheter till intäkter frånlotterier och spel. har situationen påspelmarknaden försämrats. Konkurrensen har hårdnatoch flera folkrörelselotterier har haft problem attuppnå förväntat resultat. Regeringen har i olikasammanhang uttalat avsikten att vidta åtgärder föratt dämpa konkurrensen på spel- ochlotterimarknaden.Som ett led i arbetet att minska konkurrenstryckethar beslutat att de statsägda bolagenSvenska och AB Tipstjänst slåssamman (prop. 1995/96:169 , bet. 1995/96:FiU14,rskr. 1995/96:248). I den promemoria som utrbetadesinom , Destatligt styrda spelbolagens koncessioner ochorganisation m.m. (Ds 1995:61), och som låg tillgrund för ovannämnda proposition lämnades vidarevissa förslag om ändringar i de statliga bolagenskoncessioner som syftar till att minskakonkurrenstrycket. Dessa förslag bereds inomFianansdepartementet.För att motverka att höjda vinstandelar användssom ett konkurrensmedel bör vinstandelstaket föregentligt lotteri sänkas från nuvarande 55 procenttill .---11 Författningskommentar11.1 Förslag till lag om ändring i lotterilagen(1994:1000)---6 §Enligt den nuvarande utformningen av 6 § avses medautomatspel spel på sådana mekaniska ellerelektroniska spelautomater som kan hänföras till denämnda fyra kategorierna av automater. Som utvecklasi den allmänna motiveringen är detta en avgränsningav begreppet automatspel som, i kombination meddefinitionen på lotteri och definitionerna på defyra olika kategorierna av automater, har skapatproblem vid tillämpningen av lotterilagen (seavsnitt 6). Den nya definitionen på automatspelinnefattar ingen koppling till spel på bara envaruspelsautomat, en penningautomat, en värdeautomateller en skicklighetsautomat. Den innebär att varjespel på en mekanisk eller elektronisk spelautomatskall anses som automatspel. En annan sak är atttillstånd till automatspel bara får lämnas i frågaom varuspelsautomater, penningautomater,värdeautomater och skicklighetsautomater. Dettaframgår av 24 a §.Automatspel kan också förekomma med stöd av lagen(1982:636) om anordnande av visst automatspel. Detär då fråga om spel på mekaniska eller elektroniskaspelautomater som anordnas för allmänheten eller somi annat fall anordnas i förvärvssyfte och som integer vinst eller bara ger vinst i form av frispel påautomaten. Av 2 § lotterilagen framgår att sådantautomatspel inte omfattas av lotterilagen.16 , 17, 19 och 20 §§Den ändring som har gjorts i 16 § är att det nu iförsta stycket 3 sägs att vinstandelen i ettegentligt lotteri inte får uppgå till mer än 50procent av insatsernas värde. kan motsvarandeandel vara . Skälet till ändringen harutvecklats i avsnitt 8.2. Motsvarande ändring hargjorts i 17 och 19 §§ första stycket 5 och i 20 §första stycket 7.24 §I 6 § lotterilagen definieras begreppetautomatspel som spel på följande mekaniska ellerelektroniska spelautomater, nämligenvaruspelsautomat, penningautomat, värdeautomat ochskicklighetsautomat. Syftet med definitionen harbl.a. varit att förbjuda spel på spelautomater avannat slag. Som har anförts tidigare (avsnitt 6) ärdet tveksamt, om syftet verkligen har uppnåtts medden valda lagstiftningstekniken.I 6 § första stycket har föreslagits en vidaredefinition på automatspel, där någon koppling intelängre görs till de nämnda fyra slagen avspelautomater. Syftet med den nya 24 a § är att fåtill stånd ett generellt förbud mot automatspel påandra automater än varuspelsautomater,penningautomater, värdeautomater ochskicklighetsautomater. Vad som kännetecknar deangivna automaterna framgår av 6 § andra stycket.Vad gäller automatspel som inte omfattas avlotterilagen, se kommentaren till 6 §. Denföreslagna 24 a § gäller inte sådant automatspel.---27 §Första stycket 1 har upphävts (se avsnitt 6).Det har inte varit lagstiftarens mening attvärdeautomater skall användas på ett sådant sätt attdessa och penningautomater kan uppfattas somlikvärdiga. Möjligheten att genast växla in ettvärdebevis mot kontanter gör att gränsdragningenmellan penningautomat och värdeautomat i praktikenblir hårfin. I syfte att underlättarestaurangpersonalens hantering av vinster, har enmöjlighet att växla in ett värde motsvarande högst100 kr i kontanter införts.Ändringarna i andra stycket utgör en anpassningtill hur spelföretagen ägs .---35 §Under rubriken att delta i vissa lotterierupptar lotterilagen två paragrafer. I 35 § reglerasrätten för den som är att delta i olikalotterier. I 36 § behandlas rätten för anställda ochfunktionärer hos den som anordnar vissa slagslotterier att delta i lotteriet.Den ändring som föreslås i 35 § innebär att denbestämmelse om förbud att delta i vissa lotteriersom riktar sig till personer tas bort. Istället införs en bestämmelse om förbud för den somanordnar vissa lotterier, som närmare anges i 35 §,att låta någon som är delta i lotteriet.Förbudet i paragrafen riktar sig till den somanordnar ett lotteri, vilket är den som har fåtttillstånd till lotteriet. Förbudet riktar sig ocksåtill den som företräder den som anordnar lotterier iegenskap av ombud. Här avses med ombud en person somhar rätt (fullmakt, behörighet) att ingå avtal m.m.för den som anordnar lotteriet med bindande verkanför denne.---Bilaga 4Utdrag ur prop. 1998/99:80---7.2 Behovet av ändringar i lotterilagenRegeringens förslag: Nya bestämmelser om automatspelinförs i lotterilagen (1994:1000).Utredningens förslag: Överensstämmer medregeringens förslag.Remissinstanserna: Flera remissinstanser framförkritiska synpunkter mot ett förslag attbestämmelserna om automatspel ändras , motbakgrund av att förväntaslämna sitt slutbetänkande i mars i år.Rikspolisstyrelsen och Statskontoret anser att detsaknas nödvändiga konsekvensutredningar avförslaget.Skälen för regeringens förslag: Förhållandeviskort tid efter att nu gällande lotterilag trätt ikraft blev lagen föremål för kritik. I en skrivelsetill dåvarande i september 1995framförde Lotteriinspektionen synpunkter på vilkaförändringar i lotterilagen man ansåg bordeövervägas. Inspektionen pekade bl.a. på problem medolagliga automater och förordade införandet av ettkrav på att alla spel skulle vara godkända avinspektionen. Vidare anfördes att det bordeövervägas om inte mindre vinster på värdeautomaterkunde få betalas ut i kontanter.Mot bakgrund av bl.a. den kritik somLotteriinspektionen framfört, genomfördes enutredning som låg till grund för att lotterilagensautomatspelsbegrepp ändrades så att ett generelltförbud infördes mot annat automatspel än de i lagensärskilt angivna automatspelen. Syftet var bl.a. attdet klart skulle framgå att de s.k. Lyckohjulen, därvinsten inte betalades ut av automaten utan av enperson, inte var tillåtna (prop. 1996/97:7, bet.1996/97:KrU2, rskr. 1996/97:41).Efter den lagändringen har nya problem uppståttbeträffande automatspel. De varor som erhålls vidvinst på varuspelsautomater har efter hand ändratkaraktär. utgjordes vinsterna av t.ex.teddybjörnar, klockor och choklad. utgörsvinsterna vid spel på varuspelsautomaterhuvudsakligen av mindre smycken, plaketter ellerdylikt som ofta växlas in mot kontanter. Vinsternahar utvecklats från att ha varit riktiga varor tillatt utgöra föremål som är avsedda att lösas in motkontanter. Dessa föremål är små och platta menutformade så att de torde vara att beteckna somvaror även om de inte är avsedda att behållas avspelaren. I praktiken har automaterna såledesfungerat som värdeautomater. De automater somanvänds kan till utseendet likna värdeautomatereftersom ett värdebevis och en platt inplastadamulett behöver ungefär lika stort utrymme för attkomma ut ur automaten.Varuspelsautomater får finnas på fler ställen änvärdeautomaterna.