bet · GO01FiU20 · 2001-05-31 00:00:00 — Å ena sidan kanskearbetsmarknaden och lönebildningen iekonomin fungerar bättre än vadregeringen antagit i sin huvudprognos. Omså är fallet skulle sysselsättningenkunna öka snabbare än förväntat. Å andrasidan kan lönerna framöver stiga mer änförväntat, vilket skulle betyda en lägretillväxt i sysselsättningen. Enligtregeringen är det också svårt attöverblicka konsekvenserna av den senastetidens nedgång i informations- ochkommunikationstekniksektorn. Denna sektorhar svarat för en ganska stor del avsysselsättningsökningen de senaste åren.Att döma av utvecklingen är dedirekta sysselsättningseffekterna avdämpningen i t.ex. teleproduktindustrinrelativt marginella. Däremot är deindirekta effekterna, i form av t.ex. enlägre inhemsk efterfrågan, svårare attfånga in och uppskatta.TABELL 6. NYCKELTAL FöR ARBETSMARKNADENÅrlig procentuell förändring1.2.6 Alternativa kalkyler förutvecklingen fram till 2004I vårpropositionen redovisar regeringentvå alternativa scenarier för denekonomiska utvecklingen perioden2001-2004 - det s.k.lågtillväxtalternativet och det s.k.högtillväxtalternativet. Ilågtillväxtalternativet antas attnedgången i konjunkturen under denärmaste två åren blir betydlig meromfattande än i huvudalternativet, bådeinternationellt och i . Ihögtillväxtalternativet antas att densvenska ekonomins kraftiga uppgång underde fortsätter och att BNPunder hela perioden stiger snabbare än ihuvudalternativet. De olika alternativenseffekter på den svenska ekonominredovisas nedan.LågtillväxtalternativetI DETTA ALTERNATIV ANTAS ATT AVMATTNINGENI FöRENTA STATERNA BLIR DJUPARE OCHBREDARE äN VAD SOM FöRUTSES IHUVUDALTERNATIVET. TILLVäXTTAKTENSJUNKER TILL I åR OCH DRYGT 1 %NäSTA åR. NEDGåNGEN I DE S.K.INFORMATIONS- OCHKOMMUNIKATIONSTEKNIKSEKTORERNA (IKT-SEKTORERNA) ANTAS BLI OMFATTANDE.DE SENASTE åRENS HöGAPRODUKTIVITETSTILLVäXT I FöRENTASTATERNAS EKONOMI BEDöMS VARA AVöVERGåENDE KARAKTäR, VILKETTILLSAMMANS MED EN KRAFTIGFöRSVAGNING AV IKT-SEKTORERNA GERFORTSATT FALLANDE KURSER PåAKTIEBöRSERNA. DET LEDER I SIN TURBL.A. TILL ATT HUSHåLLEN BLIR MERPESSIMISTISKA OM FRAMTIDEN OCH ATTKONSUMTIONEN DäMPAS YTTERLIGARE.FöRSVAGNINGEN MOTVERKAS TILL VISSDEL AV ATT ANTASSäNKA STYRRäNTAN RELATIVT KRAFTIGT,OCH DEN EKONOMISKA AKTIVITETENBöRJAR På NYTT STIGA UNDER 2003 OCH2004. NEDGåNGEN I FöRENTA STATERNAFöRVäNTAS I BETYDLIGT HöGREOMFATTNING äN I HUVUDALTERNATIVETSPRIDA SIG TILL öVRIGA DELAR AVVäRLDEN.TABELL 7. NYCKELTAL FöR DET S.K.LåGTILLVäXTALTERNATIVETSom framgår av tabell 8 blir effekternapå den svenska ekonomin omfattande. Densvenska industrin drabbas hårt av densvagare internationella efterfrågan.Världsmarknadstillväxten för svenskexport begränsas till drygt 4 %respektive 2001 och 2002. Desenaste årens kraftigasysselsättningsuppgång i den svenskaekonomin bryts. Arbetslösheten börjarstiga och det s.k. BNP-gapetökar, dvs. resursutnyttjandet minskar.BNP stiger och med endast0,2002. När aktiviteten i ekonomintar fart 2003 och 2004 stiger BNPsnabbare än i huvudalternativet, menåterhämtningen efter nedgången ochunder 2002 är inte avslutad utanväntas pågå även , dvs.2005 och framåt. Sammantaget innebärlågtillväxtalternativet att BNP år 2004är lägre än ihuvudalternativet och attsysselsättningsgraden uppgår till76,i stället för som ihuvudalternativet.Den lägre tillväxten gör att deoffentliga finanserna försämras relativtkraftigt jämfört med huvudalternativet.De offentliga finanserna väntas ändå visaöverskott på av BNP. Denkommunala ekonomin försvagas och denkommunala konsumtionen dämpas.HögtillväxtalternativetDetta alternativ utgår ifrån attsysselsättningsmålet nås, dvs. attsysselsättningsgraden för personer iåldern uppgår till år 2004.Jämfört med huvudalternativet innebär detatt sysselsättningen behöver öka medytterligare omkring 80 000 personer.För att det skall förverkligasförutsätts att BNP stiger mer än ihuvudalternativet. förutsättsatt utbudet av arbetskraft blir betydligtstörre än i huvudalternativet samt attsysselsättningen kan stiga utan attinflations- och lönetrycket ökar. Antaletdeltagare i och i dearbetsmarknadspolitiska programmen antasvara betydligt färre än ihuvudalternativet som personerutanför arbetskraften i störreutsträckning stimulerats till att sökaarbete.Den öppna arbetslösheten sjunker ihögtillväxtalternativet till nästaår och ligger kvar på den nivån periodenut. Den högre efterfrågan i ekonomin ochden högre inkomstnivån gör att deoffentliga finanserna stärks. Jämfört medhuvudalternativet ökar överskottet i deoffentliga finanserna med i genomsnittdrygt under perioden2001-2004.TABELL 8. NYCKELTAL FöR DET S.K.HöGTILLVäXTALTERNATIVET1.2.7 Ny information efter det attregeringens prognos färdigställtsSedan regeringen avslutade sittbudgetarbete har ny informationpresenterats om både den internationellaoch den svenska konjunkturutvecklingen.En del av den senaste tidensstatistikflöde från Förenta staternabekräftar bilden av att utvecklingenstabiliserats en del under förstakvartalet efter den kraftigaavmattningen i slutet av förra året.Enligt preliminära uppgifter från Förentastaternas handelsdepartement steg BNPunder iårstakt jämfört med sista kvartalet . Det kan jämföras med en uppgångunder på iårstakt. Hushållens konsumtion steg med3,i årstakt, jämfört underdet fjärde kvartalet. Investeringarna inäringslivet ökade under första kvartaletmed i årstakt, bl.a. till följd aven relativt stark uppgång ibostadsinvesteringarna. Under fjärdekvartalet 2000 sjönk investeringarna inäringslivet i årstakt.Preliminär statistik visar dock attproduktiviteten i näringslivet, som variten av motorerna bakom den ekonomiskaexpansionen , sjönkmed jämförtmed kvartalet innan. Det är första gångenpå som produktiviteten sjunkerunder ett enskilt kvartal. Under 2000steg produktiviteten med i genomsnitt 3,per kvartal.Inköpschefernas index, det s.k. NAPM,vilket är ett konjunkturindex förindustrisektorn, tyder även på attnedgången i industrikonjunkturen bromsatsupp något . Nivån påindex steg under både ,till ett värde på 43,2.Fortfarande ligger emellertid index under50-strecket, vilket tyder på attproduktionen fortsätter att sjunka. NAPM-index har legat under 50 sedan augusti2000.Ökningen av sysselsättningen i Förentastaterna har dämpats märkbart under detsenaste året. Under mars och aprilminskade t.o.m. sysselsättningen, enligtuppgifter frånArbetsmarknadsdepartementet. sysselsättningen med 223 000personer, vilket är den kraftigastenedgången under en enskild månad sedanapril 1991. En stor del av nedgångförklaras av att antalet anställda inomindustrin och i de s.k.bemanningsföretagen minskat snabbt.Samtidigt har arbetslösheten fortsatt attstiga till en nivå på 4,5 %.Nya uppgifter visar också atthushållens förtroende för det nuvarandeoch framtida ekonomiska läget minskaderelativt kraftigt , från ettindexvärde på 116,9 till 109,2 iapril. Det kan vara indikation på ensvagare konsumtion framöver, men nystatistik visar att konsumtionen ökadeoväntat starkt jämfört med mars.I mars gick inflationstakten, förförsta gången , under 3-procentsnivån. Nedgången förklarasframför allt av sjunkande energi- ocholjepriser.Sedan regeringen färdigställde sinprognos har Förenta staternascentralbank, Federal Reserve, sänktstyrräntan . Den förstasänkningen på gjordesi mitten av april och den andra, även denpå , gjordes i mittenav maj. Sänkningen varcentralbankens fjärde räntesänkning sedanperioden med räntesänkningar startade ibörjan av januari , och styrräntanlåg på , den lägstanivån . Federal Reservessänkningar har följts av den europeiskacentralbanken, ECB, som i början av majsänkte sin styrränta för euroområdet med0,till . Även Bankof sänkte sinstyrränta till5,25 %.Den senaste statistiken från EU ocheuroområdet är blandad. EG-kommissionensbarometer för april visar attindustrikonjunkturen i både EU ocheuroområdet försvagats ytterligare underden . Enligt företagen harorderingången försämrats somförväntningarna om den framtidaproduktionen skruvats ned. Till skillnadfrån tidigare visar aprilbarometern på enbred nedgång i den meningen att så gottsom samtliga länder visar på en svagareutveckling. Detta bekräftas också avutfallet i inköpschefsindex förapril, det s.k. Reuters PMI, i vilketindexsiffran föll under 50. Det indikeraren recession i den europeiska industrin.I aprilsiffran gick också alla de storaeuroländerna under 50-nivån, dvs. ävenFrankrike där dämpningen iindustrikonjunkturen varitrelativt svag.De senaste uppgifterna från Tysklandtyder på en mycket svag tyskindustrikonjunktur. Såväl produktion somorderingång sjönk kraftigt , ochbåde inköpschefsindex och det s.k. IFO-index, vilket är en barometer för dentyska industrins förväntningar, indikeraren fortsatt konjunkturförsvagning. Ibörjan av maj reviderade den tyskaregeringen ned sina tillväxtprognoser för2001 och 2002. Regeringen räknar nu medatt BNP stiger och2,, vilket är 0,75procentenheter lägre än i regeringensförra prognos.EG-kommissionens barometrar visar dockatt de europeiska hushållens förtroendeför den ekonomiska utvecklingenfortfarande är högt. En förklaring tilldetta kan vara den sjunkandearbetslösheten. Enligt sjönkarbetslösheten i EU till ,efter att ha legat på sedan ioktober i fjol.Nedgången i den japanska ekonominfortsätter. De japanska företagensframtidstro minskade kraftigt ,enligt den japanska centralbankenssenaste rapport, den s.k. Tankan. Enförklaring till företagens ökadepessimism är de senaste månadernas svagajapanska export.En internationell ljuspunkt är attaktiekurserna på de flesta störrebörserna stigit en del sedan bottennivåni . har deinternationella obligationsräntornastigit något , vilketkan tyda på stigande förväntningar om enåterhämtning i världskonjunkturen.Även den svenska industrikonjunkturenfortsätter att försämras, visar t.ex.konjunkturinstitutets barometer förförsta kvartalet som publicerades islutet av . Enligt barometernsjönk tillverkningsindustrins orderingångfrån framför allt utlandsmarknadernamycket påtagligt under årets första tremånader. Ordertillströmningen försämradesi så gott som alla delbranscher, menkraftigast var nedgången inom teleprodukt-och motorfordonsindustrin. Produktionenstagnerade och kapacitetsutnyttjandetsjönk. Även på detta område svararteleprodukt- och motorfordonsindustrinför de svagaste siffrorna. Den ökning avsysselsättningen som noterades underförra året har stannat av, och andelenföretag som anger brist på arbetskraftsom största hindret för ökad produktionhar minskat. Missnöjet med orderstockenär omfattande som företagen ärpessimistiska om utvecklingen . KI:s s.k.konfidensindikator, som speglarföretagens konjunkturförväntningar, sjönkytterligare och ligger nu påsamma nivå som /99, dåbl.a. kriserna i och Rysslandkraftigt drog ned den internationellaindustrikonjunkturen. Byggföretagen redovisar engod tillväxt som de förväntarsig fortsatt stark utveckling underresten av året.I tjänstesektorn är konjunkturbildenlite mer splittrad. De branscher somligger nära industrin, som t.ex. handelnmed motorfordon och åkerier, redovisar ensvagare efterfrågan under förstakvartalet, medan branscher somdagligvaruhandeln, datakonsulter ochuppdragsverksamhet anger fortsatttillväxt.En positiv indikator, som kan varaett tidigt tecken på en återhämtning inomindustrin, är att inköpschefsindex förSverige steg , till en nivå över50. Uppgången är dock relativt blygsam,och fler mätningar behövs för att enuppgång skall kunna fastställas. Framförallt var det en ökad orderingång somförbättrade index i april.De senaste uppgifterna från SCB visaratt den svenska inflationstakten stegkraftigt . konsumentpriserna jämförtmed mars, vilket gav en inflationstaktunder på 2,8 %.Det är första gången som densvenska inflationstakten mätt enligtkonsumentprisindex (KPI) ligger över 2 %för en enskild månad. Höjda bensinpriser,dyrare kläder och skor samt el ochhyreshöjningar stod för större delen avuppgången . Inflationstaktenmätt enligt det underliggandeinflationsmåttet, UND1X, detinflationsmått som förnärvarande använder vid utformningen avpenningpolitiken, uppgick till2,9 %.Sysselsättningen fortsatte att ökaunder , enligt SCB:sarbetskraftsundersökning . sysselsättningen med 115 000personer eller jämfört med april2000. Den öppna arbetslösheten sjönk till3,av arbetskraften. Det är 40 000färre arbetslösa jämfört med april i fjoldå andelen öppet arbetslösa uppgick till4,7 %.De svenska hushållens förväntningar påden svenska ekonomins och arbetslöshetensutveckling föll relativt kraftigt , enligt SCB:s undersökning avhushållens inköpsplaner, den s.k. Hippen.När det gäller synen på arbetslöshetensjönk det s.k. nettotalet, dvs. andelenpositiva minus andelen negativa, till -27. var nettotalet -4.Förväntningarna om den svenska ekonominsutveckling föll från ett nettotal i marspå -10 till ett nettotal på -20.Hushållens förväntningar på den egnaekonomins utveckling låg dock i aprilkvar på ungefär samma nivå som i mars.Förväntningarna påden egna ekonomin harsjunkit , menhistoriskt sett är de svenska hushållenfortfarande optimistiska om hur den egnaekonomin utvecklas det kommande året.Kronans värde enligt TCW-index låg vidhandelns slut på 135,09.I sin nya arbetsmarknadsprognos, sompresenterades , räknar AMSmed att sysselsättningen fortsätter attöka kraftigt. Antalet sysselsatta bedömsi år stiga med 94 000 personer. Det är enkraftigare uppgång än och denhögsta ökningen i sysselsättningen på 26år. Den öppna arbetslösheten sjunker tilli genomsnitt 2001. förväntarsig AMS att sysselsättningen ökar med 37000 personer och att den öppnaarbetslösheten går ned ytterligare, tilli genomsnitt 3,9 %.1.2.8 syn påvårpropositionens och partimotionernaskonjunkturbedömningarUtskottet delar regeringens bedömningatt de senaste årens mycket högatillväxttakt i den svenska ekonominsjunker under de kommande åren.Industrikonjunkturen försvagas, ochexporten av varor och tjänster dämpastill följd av avmattningen i deninternationella konjunkturen.. Även desenaste årens kraftiga tillväxt ihushållens konsumtion dämpas något, tillföljd av bl.a. den svagare konjunkturen,en lägre tillväxt i sysselsättningen ochen minskad optimism i hushållssektorn omden ekonomiska framtiden. En mycket starkökning av inkomsterna och ettförhållandevis högt företroende blandhushållen om den egna ekonomiskautvecklingen gör att tillväxttakten ihushållskonsumtionen ändå blir hög sett iett längre historiskt perspektiv.Den internationella konjunkturnedgångensedan slutet av leder till ensvagare efterfrågan av svenskaexportprodukter. Den ekonomiskaaktiviteten i hardämpats påtagligt, även om en vissstabilisering skett under de senastemånaderna. Försvagningen har i sin turspridit sig till andra stora och viktigamarknader för den svenska exporten -, övriga och de stora ländernai EU, framför allt . Utvecklingende visar också attefterfrågan t.ex. inom informations- ochkommunikationsteknikområdena avtagitbetydligt. Det är områden som svarat fören stor del av exportframgångarunder . Sammantaget talardetta för en svagare export framöverjämfört med den mycket kraftiga uppgångeni fjol. KI:s senaste konjunkturbarometrarvisar också på en mycket tydligförsvagning av den svenskaindustrikonjunkturen och då främst i deexportinriktade delarna av industrin.Orderingången dämpas påtagligt ochtillväxten i produktionen ochsysselsättningen går ned.Den senaste tidens omfattanderäntesänkningar i framför allt Förentastaterna kan bidra till att det sker enviss återhämtning i den internationellaefterfrågan mot slutet av och undernästa år. Avmattningen i världsekonominskulle därmed inte bli lika djup som denblev i samband med bl.a. Asienkrisen1998/99.Trots den svagare konjunkturen harsysselsättningen i den svenska ekonominfortsatt att stiga under de senastemånaderna som arbetslöshetengått ned. I takt med att den svagarekonjunkturen får genomslag i olika delarav ekonomin kommer sannolikt den kraftigauppgången i sysselsättningen att avta.Regeringens bedömning tyder dock på attden öppna arbetslösheten ligger kvar pånivån strax under 4 %.Samtidigt kan utskottet konstatera attförutsättningar för en fortsatt låginflation i den svenska ekonomin ärgynnsamma. En svagare tillväxt jämförtmed de senaste årens kraftiga BNP-uppgånginnebär minskat pristryck och minskadrisk för överhettning i olika delar avekonomin. Dessutom tyder resultaten frånavtalsrörelsen på att de löneavtal somslutits ligger på en måttlig nivå. Ettoroande tecken är emellertid de senastemånadernas kraftigt stigandeinflationstakt. En del av uppgångenförefaller dock vara av tillfälligkaraktär.I partimotionerna görs inga allvarligainvändningar mot den konjunkturprognosför 2001 och 2002 som presenteras ivårpropositionen. Samtliga partier pekaremellertid på den stora osäkerheten i deninternationella utvecklingen och riskernaför att nedgången blir betydligtkraftigare och att tillväxten i t.ex.Förenta staterna och EU blir lägre änväntat. I motion Fi17 (m) anförmotionärerna att flertalet av deprognoser som gjorts tagit fasta påmöjligheterna i stället för riskerna iden internationella utvecklingen. Trotsavmattningen är de flesta prognoserrelativt optimistiska. De risker somfinns gör dock att risken för bakslagmåste betraktas som stor, enligtmotionärerna. "Till detta kommer att det för Sverigefinns särskilda skäl att ta ekonominsvarningssignaler på allvar.Erfarenheterna säger oss att oftadrabbas extra hårt vid globalakonjunkturavmattningar", skrivermotionärerna.I motion Fi18 (kd) skriver motionärernaatt det just nu finns en mycket storosäkerhet om huruvida nedgången i densvenska industrikonjunkturen är en v-formad svacka eller om det är en djuparetillbakagång som blir mer varaktig ochpåfrestande. Om konjunkturen vändersnabbt i och de svenskaexportföretagens orderstockar fylls påkan nuvarande tillbakagång bli myckettillfällig. "Om däremot de svenska exportföretagentvingas friställa mer personal kommersamhällets kostnader snabbt att öka. "menar i motion Fi20 att denekonomiska politiken bör inriktas på attkonjunkturnedgången blir mer utdragen.Centerpartiet anser att det motbakgrund av osäkerheten om deninternationella utvecklingen äranmärkningsvärt att regeringen ivårpropositionen har skrivit upp sinaprognoser av tillväxten för 2002 och 2003jämfört med de bedömningar som gjordes ibudgetpropositionen. "Alla konjunkturbedömare har undermotsvarande tidsperiod skrivit ner sinatillväxtförväntningar för de närmasteåren", skriver motionärerna.Utskottet vill erinra om attupprevidering av tillväxten ochi viss mån hänger samman med attregeringen i sin grundprognos räknar meden viss återhämtning i deninternationella efterfrågan i takt medatt lager avvecklas under första halvåreti år och att vårens räntesänkningarbörjar få effekt på den ekonomiskaaktiviteten. Att aktiviteten i densvenska ekonomin blir något svagareän vad som antogs i budgetpropositioneninnebär dessutom att risken föröverhettning och resursbrist i ekonomin iår och har begränsats,vilket ökar möjligheterna till en högretillväxttakt 2002 utan att inflationentar fart. I budgetpropositionen bedömderegeringen att BNP 2002 skulle stiga med2,. Övriga svenska prognosmakareräknade medatt BNP i genomsnitt skullestiga , dvs. en drygprocentenhet mer än vad regeringenförväntade sig. I vårpropositionen räknarregeringen med en uppgång 2002 på 2,6 %.Övriga prognosmakare förväntar sig nu enBNP-ökning på i genomsnitt 2002.Avståndet mellan regeringen och övrigaprognosmakare har krympt något under detsenaste halvåret, men regeringen räknarfortfarande med att BNP-tillväxten nästaår blir lägre än vad andra prognosmakarei genomsnitt förutser.Under förutsättning att avmattningen iFörenta staterna, EU och den övrigainternationella ekonomin inte fördjupasunder våren och sommaren stiger SverigesBNP med mellan 2 %och . Det är lägre äntillväxttakten under de senaste tre årenpå i genomsnitt , men högre än vadsvensk ekonomi vuxit i genomsnitt i ettlite längre historiskt perspektiv. Trotsden lägre tillväxten kommer de offentligafinanserna att visa stora överskott.Utskottet kan dock, i likhet medregeringen i vårpropositionen, konstateraatt osäkerheten om den internationellautvecklingen är stor. Till exempel kanarbetslösheten i stigamer än förväntat och kurserna påaktiebörserna sjunka ytterligare. Ensådan utveckling skulle sannolikt ledatill en betydligt lägre tillväxt iFörenta staterna och större negativaspridningseffekter till övriga delar avvärldsekonomin.1.3 Inriktningen av den allmännaekonomiska politikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen godkänner det förslag tillallmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som regeringen redovisar ivårpropositionen. Förslaget bygger påen överenskommelse mellanSocialdemokraterna, ochMiljöpartiet de gröna. avslårmotsvarande förslag i motionerna.Jämför reservation 1 (m, kd, c, fp).1.3.1 förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiskapolitikenSverige står starkt inför eninternationell avmattning. Denmakroekonomiska grunden är stabil. Deoffentliga finanserna visar överskott,den offentliga bruttoskulden sjunker ochden offentliga nettoskulden är borta,inflationen är låg, och de svenskaräntorna ligger på ungefär samma nivå somi . Dessutom är överskottet i desamlade affärerna med utlandet högt.Förutsatt att nedgången i deninternationella konjunkturen intekraftigt fördjupas kommer den svenskaekonomin att växa med mellan och 3 %under de närmaste åren. Det ärvisserligen en lägre tillväxttakt iförhållande till de senaste årenskraftiga uppgång men ändå en hög nivåjämfört med ekonomins genomsnittligatillväxt under de senaste decennierna.Sysselsättningen i den svenska ekonominökade med i genomsnitt91 000 personer - den största uppgångensedan mitten av . Under förraåret uppfylldes målet om en halvering avden öppna arbetslösheten till . Trotsden internationellakonjunkturförsvagningen och nedgången iden svenska tillväxttakten mot slutet avförra året har sysselsättningen fortsattatt stiga kraftigt ochvåren.Den stora utmaningen är att pånytt skall närma sig en situation medfull sysselsättning. Alla människorsvilja till arbete skall tas till vara.Kraften riktas nu mot attsysselsättningsmålet skall nås, dvs. att80 % av den vuxna befolkningen skall varareguljärt sysselsatt 2004. Uppgiften ärdärför att understödja och förlänga desenaste årens mycket goda utveckling. Denekonomiska politiken inriktas på fortsattstarka offentliga finanser och låginflation för att även skallklara de långsiktiga utmaningarna somställs till följd av den demografiskautvecklingen. Den svenska ekonominslångsiktiga produktionsförmåga skallhöjas genom att ledigaarbetskraftsresurser mobiliseras,konkurrensen befrämjas och betydandesatsningar görs i utbildning ochkompetensutveckling. Näringsklimatetskall vara gott med gynnsammaförutsättningar för nya företag attetableras och befintliga företag att växaoch expandera.För att tillväxten skall blilångsiktigt hållbar måste den också kommaalla till del. Det innebär att rättvisanskall stärkas genom en aktivfördelningspolitik och genom åtgärder somförbättrar utvecklingsmöjligheterna föralla medborgare oavsett kön, etnisk ellerkulturell tillhörighet eller var i landetman bor. Tillväxt och rättvisa går enligtutskottets mening hand i hand. I dagensvärld med snabba förändringar behövstrygga och rättvist behandlade människorsom vågar utbilda sig och som vågar antanya utmaningar.Situationen mednedskärningar och skattehöjningar för atthäva den ekonomiska krisen är förbi. Desenaste årens höga tillväxt har skapatutrymme för ett antal rättvisereformer.Men fortfarande finns stora fördelnings-och regionalpolitiska utmaningar kvar.Levnadsvillkoren skall fortsätta attförbättras, och som en följd av dettaskall antalet socialbidragsberoendehalveras . Dereformer som tidigare presenterats skallförverkligas.Barnen och ungdomarna står i centrumför politiken. En mycket stor satsninggörs på skolan och studiebidragetförstärks. En bred familjepolitisk reformgenomförs stegvis bl.a. i syfte att ökarättvisan, arbetskraftsutbudet ochsysselsättningen.