bet · GO01JuU19 · 2001-04-05 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01JuU19Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta ärende behandlar utskottet regeringensskrivelse Brott kan förebyggas! Utvecklingen av detbrottsförebyggande arbetet (skr. 2000/01:62).Utskottet behandlar också fyra motioner som väcktsmed anledning av skrivelsen samt tre motioner frånden allmänna motionstiden . Vissa av demotionsyrkanden som väckts med anledning avskrivelsen har utskottet i stället tagit upp i andraärenden. Så behandlade utskottet ett yrkande imotion Ju4 (kd) om drogtest från barn ibetänkandet Unga lagöverträdare (bet.2000/01:JuU13). I det ärendet behandlade utskottetvidare ett yrkande i motion Ju6 (c) om medling förunga lagöverträdare.BakgrundÅr 1996 presenterade regeringen det nationellabrottsförebyggande programmet Allas vårt ansvar (Ds1996:59). Programmet skall enligt regeringen ses sombörjan till ett brett upplagt arbete för att skapaförutsättningar för ett långsiktigt och uthålligtbrottsförebyggande arbete inom allasamhällssektorer.En utgångspunkt för regeringens arbete med attförebygga brott är att det samhällsproblem sombrottsligheten utgör måste angripas med en bredkriminalpolitisk ansats. En andra utgångspunkt äratt brottslighetens orsaker måste angripas lokalt,där problemen finns. En tredje utgångspunkt är attdet krävs medborgerliga initiativ och ett brettengagemang från allmänhetens sida för att detbrottsförebyggande arbetet skall ge resultat.En kommitté fick i uppdrag att verka förgenomförandet av intentionerna i det nationellabrottsförebyggande programmet. Huvuduppgifternabestod i att inspirera, stödja och följa detbrottsförebyggande arbetet, främst på lokal nivå.Kommittén, som antog namnet Kommittén förbrottsförebyggande arbete (KBA), har redogjort försitt arbete i betänkandet Brottsförebyggande arbetei landets kommuner (SOU 1999:61). Den 1 januari 1999tog () över dearbetsuppgifter som KBA tidigare hade.Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen beskriver regeringen hur detbrottsförebyggande arbetet utvecklats inom olikaområden sedan det nationella brottsförebyggandeprogrammet beslutades . Många kommuner har inrättat lokala brottsförebyggande råd ellerliknande organisationer. Över hela landet genomförsen rad lokala brottsförebyggande insatser. Dettaarbete befinner sig nu i ett intensivtuppbyggnadsskede. Brottsförebyggande insatser inomrättsväsendet får också allt större genomslag. Inomandra samhällsområden behöver det brottsförebyggandearbetet vidareutvecklas.Regeringen avser att fullfölja intentionerna i detnationella programmet för att förebygga brott. I detta ärende behandlar utskottet en skrivelse(skr. 2000/01:62) från regeringen som innehåller enredovisning av det brottsförebyggande arbetet.Skrivelsen tar bl.a. upp det arbete som bedrivs avde lokala brottsförebyggande råden samtsocialtjänstens, polisens och kriminalvårdensinsatser.Utskottet behandlar också ett antal motioner somväckts med anledning av skrivelsen och någramotioner som väckts under den allmänna motionstidenår 2000.Utskottet föreslår att avslår samtligamotioner och lägger skrivelsen till handlingarna.I ärendet finns tio reservationer och tvåsärskilda yttranden. 2000/01:Ju4 av m.fl. (kd) variyrkas:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att se överfördelningen av resurser för att möjliggöra enkvalitetshöjning på de brottsförebyggande råden.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om det långsiktigaarbetet för att synliggöra familjens roll sombrottsförebyggande resurs.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av platserför ungdomar som dömts till LVU och LSU.5. begär att regeringen lägger framförslag till lag om att övervakningskameror itaxibilar kan införas.2000/01:Ju5 av de () variyrkas:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om polisensbetydelsefulla roll i det lokala brottsförebyggandearbetet.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enkraftig satsning på personalförstärkning inom polis-verksamheten.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enmålmedveten inriktning på att öka den polisiäravardagsnärvaron lokalt i samhällena.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att avvisaeventuella förelägganden för kommunerna att utarbetabrottsförebyggande program och trygghetsplaner.2000/01:Ju6 av m.fl. (c) vari yrkas:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om nödvändigheten avatt polisen och kriminalvården ges utökade resurser.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av enfungerande normbildning.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om förebyggandeåtgärder mot narkotikaproblem.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om insatser för attmotverka segregationen.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om målsättningen mednärpolisens verksamhet.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kriminalvårdens rolli det brottsförebyggande arbetet.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ökade insatser förbrottsoffer och vittnen.2000/01:Ju7 av m.fl. (m) vari yrkas:Riksdagen begär att regeringen förstärkeroch konkretiserar beskrivningen av hur detbrottsförebyggande arbetet skall utvecklas.Motioner från allmänna motionstiden2000/01:Ju802 av () vari yrkas:Riksdagen begär att regeringen lägger fram förslagtill ändring av lagen om övervakningskameror så attkamera i taxi kan användas av starktbrottsförebyggande skäl.2000/01:Ju803 av och (m) vari yrkas:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tillstånd förvideoövervakning i taxibilar.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om särskildabestämmelser för taxibilar som ingår ibeställningscentral.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en försöksperiod.2000/01:Ju808 av och () vari yrkas:1. begär att regeringen lägger framförslag till ändring i lagen för att ge möjlighettill kameraövervakning i taxibilar.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ansökningenförenklas så att kostnaden kan sänkas för ansökningav tillstånd för kameraövervakning i taxibilar. AllmäntUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår ettmotionsyrkande om en mer konkret redovisningav det framtida brottsförebyggande arbetet.Utskottet påpekar att tanken med skrivelsenär att redovisa vad som skett på områdetsedan det nationella brottsförebyggandeprogrammet beslutades . Utskottet görvidare bedömningen att det knappast ärmöjligt att i detalj beskriva vad som kommeratt ske lokalt på olika områden. Jämförreservation 1 (m).Regeringens skrivelse innehåller en omfattanderedovisning av det brottsförebyggande arbetet.Såvitt gäller åtgärderna på området inlederregeringen med en beskrivning av det lokala arbetet.Vidare innehåller skrivelsen en redogörelse för detarbete som bedrivs inom och skolanför att minska nyrekryteringen till kriminellalivsstilar. Också polisens och kriminalvårdensarbete på området redovisas. Regeringen tar vidareupp insatserna inom storstadspolitiken och arbetesom tar sikte på boendemiljön. I sistnämndahänseende nämns bl.a. regeringens numera beslutadeuppdrag till BRÅ att, i samverkan med ochRikspolisstyrelsen, på olika sätt verka för att debrottsförebyggande aspekterna skall få genomslag isamhällsplaneringen och i förvaltningen av denbyggda miljön. Det är, anför regeringen, viktigt attuppdragstagarna även involverar i arbetet. Av skrivelsen framgårockså att regeringen avser att se över reglerna omdels allmän kameraövervakning, dels användningen avordningsvakter och väktare samt derasarbetsuppgifter och befogenheter.Utskottet vill inledningsvis understryka vikten avatt det brottsförebyggande arbetet bygger på en bredkriminalpolitisk ansats. Detta synsätt präglar ocksåregeringens arbete i frågan. Av skrivelsen framgåratt det brottsförebyggande arbetet är brett upplagtoch involverar flera samhällssektorer, inte bararättsväsendet. Mot bakgrund av den mångfald avåtgärder som vidtas på olika områden och denspridning de har finns det ett särskilt värde i densamlade redovisning som regeringens skrivelseinnehåller. Utskottet välkomnar skrivelsen.I motion Ju7 (m) begärs att regeringenkonkretiserar hur det brottsförebyggande arbetetskall utvecklas.Utskottet vill påpeka att tanken med skrivelsen äratt redovisa det arbete som skett sedan detnationella brottsförebyggande programmet beslutades.Mot den bakgrunden är det naturligt att skrivelsentill övervägande delen innehåller en beskrivning avvad som har hänt och att tyngdpunkten inte ligger påkommande förslag. Härtill kommer att en stor del avdet lokala arbetet med att förebygga brott sker isådana former att det inte kräver ellerregeringens medverkan. I stället handlar de centralastatsmakternas uppgifter på detta område i högutsträckning om att uppmuntra lokala aktörer. I detsammanhanget spelar det stöd - såväl ekonomiskt somkunskapsmässigt - som BRÅ kan ge en central roll.Härav följer att det knappast är möjligt att idetalj beskriva vad som kommer att ske lokalt påolika områden.Utskottet ser ingen anledning att kritiseraregeringen för hur det brottsförebyggande arbetetlagts upp. bör avslå motion Ju7.Lokalt brottsförebyggande arbeteUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden som går ut på attnärpolisreformen måste säkerställas medpersonalförstärkningar. Utskottet hänvisartill tidigare gjorda prioriteringar, bl.a.att verksamheten inom polisen tydligare skallpräglas av ett långsiktigt problemorienteratarbetssätt med ett brottsförebyggande syfteoch att antalet poliser skall öka. Jämförreservation 2 (m, kd, c, fp). Vidare föreslåsatt avslår ett motionsyrkande därdet begärs att skall uttala sig förett ökat ekonomiskt stöd till lokalabrottsförebyggande råd. Jämför reservation 3(kd). Utskottet föreslår slutligen attriksdagen avslår ett motionsyrkande om attkommunerna bör få bestämma inriktningen pådet lokala brottsförebyggande arbetet. Någotsådant uttalande behövs inte enligtutskottets mening. Jämför reservation 4 (c).Motionerna Ju5 (m) och Ju6 (c) tar upp närpolisensroll i det brottsförebyggande arbetet. Motionärernaefterlyser satsningar för att säkerställanärpolisreformen, i huvudsak genompersonalförstärkningar.I skrivelsen tar regeringen upp polisens roll idet brottsförebyggande arbetet. Regeringen noteraratt polisen är en av de tongivande aktörerna och attpolisen finns representerad i så gott som samtligalokala brottsförebyggande råd. Vidare anges att denlokala polisverksamheten i högre utsträckning skallkoncentreras till närpolisområdena och attverksamheten tydligare skall präglas av ettlångsiktigt problemorienterat arbetssätt med ettbrottsförebyggande syfte.I skrivelsen nämns också resursökningarna tillpolisen, satsningar som syftar till att bl.a. ökaantalet poliser och utveckla närpolisen och detproblemorienterade arbetssättet.I årets regleringsbrev, liksom var fallet för år2000, har polismyndigheterna ålagts att ta fram enbrottsförebyggande strategi.Av polisväsendets årsredovisning för år 2000framgår att det uppställda målet inte uppnåtts.Samtidigt konstateras att många polismyndighetergjort framsteg på området.I budgetärendet behandlade utskottet ettantal yrkanden rörande närpolisreformen (bet.2000/01:JuU1 s. 36 f). Utskottet hänvisade då bl.a.till att koncentrationen av polisverksamheten tillnärpolisområdena och ökningen av antalet poliser varprioriterade frågor och ansåg att det inte behövdesnågra uttalanden från för attnärpolisreformen skulle kunna fullföljas.Utskottet delar regeringens uppfattning attpolisen är en av de tongivande aktörerna i detlokala brottsförebyggande arbetet och omkoncentrationen av den lokala polisverksamheten tillnärpolisområdena. Detsamma gäller i fråga om attverksamheten tydligare skall präglas av ettlångsiktigt problemorienterat arbetssätt med ettbrottsförebyggande syfte. Utskottet anser vidare,också det i likhet med regeringen, att antaletpoliser bör öka. Detta innebär att utskottet hållerfast vid höstens ställningstagande till vad som börvara prioriterat inom polisen. I sammanhanget villutskottet erinra om att polisen ålagts att ta frambrottsförebyggande strategier, och utskottet utgårfrån att arbetet på polismyndigheterna kommer attintensifieras i detta avseende. Utskottet anser sigalltså kunna konstatera att det inte råder någrameningsskiljaktigheter i fråga om polisensbrottsförebyggande arbete. Något riksdagsuttalandebehövs alltså inte. Utskottet föreslår att riksdagenavslår motionerna Ju5 och Ju6 i här aktuella delar.I motion Ju4 (kd) efterfrågas en omprioritering ifråga om fördelningen av stödet till det lokalabrottsförebyggande arbetet så att kompetensen i delokala brottsförebyggande råden kan höjas.Riksdagen anslår pengar till detbrottsförebyggande arbetet. Medlen finns på anslaget4.15 Bidrag till brottsförebyggande arbete somdisponeras av BRÅ.I skrivelsen lämnas en redovisning av hur BRÅsedan den 1 december 1998 fördelat de 24 miljonerkronor som myndigheten förfogat över. Startbidraghar getts till 63 lokala brottsförebyggande råd somanvänt medlen till bl.a. grundläggande utbildning.Av skrivelsen framgår också att stöd till justuppbyggnad av kommunalt brottsförebyggande arbete ärden vanligaste formen av stöd.Regeringen anför vidare att behovet av kunskap ärfortsatt stort och i skrivelsen redovisas olikaåtgärder på området. KBA har finansierat lokalautbildningsinsatser bl.a. för att ge de lokalaaktörerna en gemensam kunskapsplattform.Kriminologiska institutionen vid Stockholmsuniversitet har i samarbete med BRÅ genomfört enpilotutbildning i lokalt brottsförebyggande arbetesom omfattade 20 akademiska poäng.I sammanhanget bör även nämnas att regeringen iskrivelsen understryker vikten av att lokala projektplaneras så att effekterna av verksamheten kanutvärderas. Forskningsanknytning är enligtregeringen nödvändig. BRÅ tar initiativ till,bedriver, finansierar och medverkar i flerasamarbeten mellan lokala råd och universitet ochhögskolor. Här handlar det bl.a. om att forskare vidsamhällsvetenskapliga institutionen vid Örebrouniversitet har genomfört undersökningar som användsi det lokala brottsförebyggande arbetet.Forskargruppen har också anlitats för att för BRÅ:sräkning utvärdera föräldrastöd sombrottsförebyggande metod. Vidare arbetar flerainstitutioner vid med attutveckla kunskap om utformningen av den fysiskamiljön och dess betydelse för brottsligheten och förtryggheten.Utskottet delar motionärernas uppfattning attkunskap är viktigt i fråga om det brottsförebyggandearbetet. Detta är också regeringens uppfattning. Somframgår ovan har just kunskapsbehovet och det därmedsammanhängande intresset av forskningsanknytninguppmärksammats.När det sedan gäller den särskilda frågan omfördelningen av det stöd som BRÅ disponerar ärutskottet inte berett att förorda att riksdagenskall uttala sig i detalj om användningen av deanslagna medlen. Detta bör vara en fråga för BRÅ,som har att väga det behov av kunskap som finns idet brottsförebyggande arbetet mot andra viktigaintressen. Med dessa ord föreslår utskottet attriksdagen avslår motion Ju4 i denna del.I motion Ju5 hävdas vidare att kommunerna bör fåbestämma inriktningen på det lokalabrottsförebyggande arbetet.Regeringen anför i skrivelsen attbrottsförebyggande program, ibland benämndatrygghetsplaner, i större utsträckning behöverutarbetas och konkretiseras. Bakgrunden är att detenligt regeringen finns tecken som tyder på attdessa handlingar ibland är så allmänt hållna att deinte kan fungera som konkreta styrdokument.Utskottet har tidigare gett uttryck för sammauppfattning som motionären i samband med attutskottet behandlat motionsyrkanden som gälltkommunala trygghetsplaner (se senast bet.2000/01:JuU1 s. 98 f). Utskottet anser alltjämt attdet i princip bör vara en fråga för de lokalaaktörerna att avgöra hur det brottsförebyggandearbetet bör läggas upp. Något särskiltriksdagsuttalande härom behövs alltså inte.Riksdagen bör avslå motion Ju5 i denna del.Allmän kameraövervakning i taxibilarUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår någramotionsyrkanden som rör möjligheterna att fåtillstånd till kameraövervakning i taxibilar.Utskottet hänvisar till en kommandeutvärdering av lagen om allmänkameraövervakning. Jämför reservation 5 (m,kd, c, fp).I motionerna Ju4 (kd), Ju802 (kd), Ju803 (m) ochJu808 (c) efterfrågas en lagreglering som innebärbättre möjligheter att få tillstånd att användaövervakningskameror i taxibilar. I de två sistnämndamotionerna tas även upp yrkanden som syftar till attsänka kostnaden för att ansöka om tillstånd tillsådan kameraövervakning. I motion Ju803 efterfrågasäven en försöksverksamhet.Lagen (1998:150) om allmän kameraövervakninginnehåller bestämmelser om användningen avövervakningsutrustning. Lagen skiljer mellan allmänkameraövervakning som kräver tillstånd och sådan sombara kräver anmälan. Sålunda är det enligt 11 §under vissa förutsättningar tillräckligt med anmälanvid allmän kameraövervakning i banklokal ellerpostkontor. Vidare får övervakningskamera på vissavillkor sättas upp i butikslokal, dock interestaurang eller annat näringsställe (12 §). I vissanärmare angivna fall krävs varken tillstånd elleranmälan (7-9 §§). Det gäller t.ex. övervakning sompolismyndighet bedriver i syfte att förebygga ellerförhindra brott. Tillstånd meddelas avlänsstyrelsen. Av 6 § framgår att tillstånd skallmeddelas om intresset av sådan övervakning vägertyngre än den enskildes intresse av att inte bliövervakad. Vid bedömningen av intresset av allmänkameraövervakning skall särskilt beaktas omövervakningen behövs för att förebygga brott. Vidbedömningen av den enskildes intresse av att intebli övervakad skall särskilt beaktas hurövervakningen skall utföras och vilket område somskall övervakas. Ett tillstånd till allmänkameraövervakning får helt eller delvis meddelas förbegränsad tid (19 §). beslut kanöverklagas hos allmän förvaltningsdomstol (29 §).Vad gäller frågan om avgifter för ansökningar omtillstånd följer av 30 § lagen om allmänkameraövervakning att regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer får ge länsstyrelserna rätt attta ut avgifter för en ansökan, anmälan ellertillsynsåtgärd. Av 3 § förordningen (1998:314) omallmän kameraövervakning framgår att avgift föransökan om tillstånd till sådan övervakning bestämsenligt avgiftsklass 5 i 10 § avgiftsförordningen(1992:191). Avgiften uppgår till . En avgift tas ut för varjeövervakningsområde, varmed förstås en lokal, enbyggnad, en fastighet eller något annat avgränsatområde.Frågan om tillstånd till kameraövervakning i taxihar varit föremål för rättslig prövning.Regeringsrätten har i en dom avslagit ettöverklagande som rörde ett beslut om att intebevilja sådant tillstånd. I målet var det fråga omtillstånd för en kameraövervakning som gick till såatt kameran - som var placerad på instrumentbrädan -började gå när dörrarna till bilen öppnades ochfortsatte att gå av efterdet att dörrarna stängts. Vidare kunde kameranstartas manuellt av chauffören.Regeringsrätten konstaterade i sin dominledningsvis att tillstånd krävs för att sätta uppövervakningsutrustning i en taxibil. EnligtRegeringsrätten talade vikten av att bekämpa brottför att kameraövervakning - efter individuelltillståndsprövning - bör få ske i taxibilar. Vid denintresseavvägning som skall göras enligt 6 § lagenom allmän kameraövervakning konstateradeRegeringsrätten emellertid att den aktuellaövervakningsutrustningen medgav en granskning somfrån integritetssynpunkt är känslig. Den tid dåkameran skall gå efter det att dörrarna stängts är,anförde Regeringsrätten, förhållandevis lång. Vidareantecknades att utrustningen när som helst kundeaktiveras manuellt. Enligt Regeringsrättens meningvägde i det fallet intresset av övervakningen inteöver det intrång i enskildas personliga integritetsom användningen av kamerautrustningen innebar(Regeringsrättens dom i mål nr6572-1998).Såväl trafikutskottet som justitieutskottet hartidigare behandlat motionsyrkanden liknande de nuifrågavarande. Utskotten har därvid gjortbedömningen att det är rimligt att taxiförare iprincip får använda ny teknik för att skydda sig motbrottsliga angrepp. Mot bakgrund av att frågan dåvar föremål för ovannämnda rättsliga prövningavstyrkte såväl trafikutskottet somjustitieutskottet de då framställda yrkandena (bet.1998/99:TU10 s. 11 f och 1999/2000:JuU4 s. 23 f).När justitieutskottet hade att ta ställning ifrågan hade den dåvarande justitieministern dessutomaviserat att regeringen kunde komma att se överfrågan sedan Regeringsrätten meddelat sittavgörande, något som utskottet även fäste avseendevid. Den nuvarande justitieministern har därefter, iett skriftligt frågesvar till den 25oktober 2000, förklarat att regeringen har föravsikt att /01 tillsätta ensärskild utredare som skall utvärdera lagen omallmän kameraövervakning utifrån ettbrottsförebyggande perspektiv. Utredaren bör då,enligt vad som anges i frågesvaret, lämpligen ocksåse över bl.a. frågan om möjlighet tillkameraövervakning i taxibilar.För närvarande bereds direktiv till den nyssnämnda utredningen.I förra årets ärende prövades också yrkanden omavgifterna för tillståndsansökningar. Utskottetkunde inte finna fog för att anse att avgiften förtillstånd till allmän kameraövervakning, som då vardensamma som , var för hög och avstyrkte motionen.Utskottet hade då inhämtat från iStockholms län att tillstånd till allmänkameraövervakning i flertalet fall meddelas tillsvidare; i vissa fall sker dock en tidsbegränsning,normalt till (bet. 1999/2000:JuU4 s. 24).Utskottet har alltjämt en positiv grundinställningtill att ny teknik används i det brottsförebyggandearbetet. Det finns - som utskottet anfört tidigare -skäl som talar för att kameraövervakning skall fåske i taxibilar. Men det finns också starkaintegritetsskäl som talar emot en sådan möjlighet.Regeringen har aviserat en utvärdering av lagen omallmän kameraövervakning utifrån ettbrottsförebyggande perspektiv. Utskottet utgår frånatt frågan om tillstånd till kameraövervakning itaxibilar, i enlighet med det ovan redovisadefrågesvaret, blir behandlad i det sammanhanget.Detsamma gäller andra hithörande frågor. Någotingripande från sida är alltså intepåkallat.Utskottet föreslår att avslår motionernaJu4 i aktuell del, Ju802, Ju803 och Ju808.Familjens och skolansbrottsförebyggande betydelseUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden som går ut på att familjenoch skolan har en stor brottsförebyggandebetydelse. Utskottet konstaterar att det igrunden råder enighet i denna fråga. Jämförreservation 6 (m, kd, c, fp).I motion Ju4 (kd) efterfrågas en kampanj omföräldrars betydelse som brottsförebyggande resurs.I motion Ju6 (c) understryks betydelsen av enfungerande normbildning inom familjen, skolan ochföreningslivet. I samma motion påpekas också attskolan har en viktig roll när det gäller attförebygga narkotikamissbruk.Utgångspunkten för det som kallas socialbrottsprevention är att människors benägenhet attbegå brott grundläggs tidigt i livet och att den ärett resultat av individuella egenskaper och gradenav social integration i samhället. Socialbrottsprevention avser åtgärder som ofta ärlångsiktiga och som syftar till att stärkasjälvkontrollen och de sociala banden tillsamhället. Åtgärder som syftar till att åstadkommastabila familjeförhållanden hör hit. Familjen är,anför regeringen, den viktigaste normbildaren ochdet starkaste sociala skyddsnätet.