bet · GO01SoU18 · 2001-05-15 00:00:00 — ersättningen avser.-----------------------------------------------------2.34 Förslag till lag om ändring i lagen(2000:625) om arbetsmarknadspolitiska programHärigenom föreskrivs att 4 § lagen (2000:625) omarbetsmarknadspolitiska program skall ha följandelydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse------------------------------------------------------4 §[36]------------------------------------------------------Den som är berättigad till ersättning enligt lagen(1997:238) om arbetslöshetsförsäkring har viddeltagande i verksamhet som anordnas av kommunenenligt 3 § rätt till aktivitetsstöd.-----------------------------------------------------Kommunen skall till den Kommunen skall till densom tar del av verksamhet som tar del av verksamhetenligt 3 § och som uppbär enligt 3 § och som uppbärförsörjningsstöd enligt 6 försörjningsstöd enligt 4och 6 b §§ kap. 1 och 2 §§socialtjänstlagen socialtjänstlagen(1980:620) när han eller (2001:000) när han ellerhon börjar delta i hon börjar delta iverksamheten utge er- verksamheten utge er-sättning med ett belopp sättning med ett beloppsom motsvarar som motsvararförsörjningsstödet. Det-samma skall gälla samma skall gällabeträffande den för beträffande den förvilken fattas beslut om vilken fattas beslut omsådant försörjningsstöd sådant försörjningsstödsom avses i första som avses i förstastycket under tid som han stycket under tid som haneller hon deltar i eller hon deltar iverksamheten. verksamheten.-----------------------------------------------------Kommunen skall till deltagare som inte erhållerersättning enligt första eller andra stycket betalaut ersättning med per månad.Ersättningen enligt andra och tredje stycket skallbenämnas utvecklingsersättning.Denna lag träder i kraft den 1januari 2002. **FOOTNOTES**[36]: Senaste lydelse 2000:1360.Konstitutionsutskottets yttrande2000/01:KU12yBehandling av personuppgifter inomsocialtjänstenTill socialutskottetSocialutskottet har beslutat attbereda tillfälle att avgeyttrande över proposition 2000/01:80 Nysocialtjänstlag m.m. i den del som berör frågor ombehandling av personuppgifter inom (avsnitt 13) jämte motioner i motsvarande del. Fyramotioner har avlämnats med anledning avpropositionen i denna del.Konstitutionsutskottet behandlar i sitt yttrandeframför allt frågor om författningsreglering,lagteknisk utformning och behandling av känsligaperson-uppgifter.UtskottetPropositionens huvudsakliga innehållI proposition 2000/01:80 föreslås en nysocialtjänstlag. I denna lag föreslås bl.a. vissabestämmelser om behandling av personuppgifter hossocialnämnd (12 kap.). Därutöver innehållerpropositionen bl.a. ett förslag om en ny lag ombehandling av personuppgifter inom socialtjänsten.Enligt propositionen är målsättningen för denna lagatt se till att har möjlighet attutnyttja modern informationsteknik för att höjaeffektiviteten och kvaliteten i arbetet. Lagen skallenligt förslaget gälla utöver personuppgiftslagen(1998:204) och innehålla de särbestämmelser som ärnödvändiga i verksamhet.Regeringen föreslår att lagen om behandling avpersonuppgifter inom skall träda ikraft . Den nya socialtjänstlagenföreslås träda i kraft den 1 januari 2002.Gällande förhållandenNuvarande regleringNågon lagstiftning som direkt avser behandling avpersonuppgifter som förekommer inom socialtjänstensområde finns i princip inte. I stället gäller degenerella reglerna i personuppgiftslagen (1998:204)och övergångsvis datalagen (1973:289).Inom såväl kommunernas som t.ex. Statensinstitutionsstyrelses verksamhet reglerasbehandlingen av personuppgifter i personregistergenom tillstånd av Datainspektionen enligt datalagen(jfr SOU 1999:109 s. 49-62). Det bör också finnasmånga register för vilka kommunerna endast harlicens. Såväl tillstånden från Datainspektionen somstöd för behandling i form av licens enligtdatalagen upphör att gälla i och med attgiltighetstiden för övergångsbestämmelserna tillpersonuppgiftslagen upphör den 30 september 2001.Dokumentationsskyldighet m.m. inom socialtjänstenI nuvarande 50-52 §§ socialtjänstlagen (1980:620)ges bestämmelser om dokumentation inomsocialtjänsten. Dessa bestämmelser infördes främst iförtydligande syfte och som ett komplement tillförvaltningslagens regler (prop. 1996/97:124 s. 149f.). Reglerna om dokumentation är dessutomgenerellt tillämpliga på sådan enskilt bedrivenverksamhet inom som står underlänsstyrelsens tillsyn. Ytterligare regler omdokumentation finns i socialtjänstförordningen(1981:750) och i förordningen (1998:641) omverkställighet av sluten ungdomsvård.I den nu aktuella propositionen framhållerregeringen att handläggning av ärenden som rörenskilda samt genomförande av beslut omstödinsatser, vård och behandling skall dokumenteras(s. 128). Regeringen hänvisar härvid tillförarbetena till dessa bestämmelser (prop.1996/97:124 s. 151 f. och s. 181), där det anförsatt med handläggning av ärenden avses alla åtgärderfrån det att ett ärende anhängiggörs - genom ansökaneller på något annat sätt, t.ex. initiativ avmyndigheten själv - till dess att det avslutas genombeslut. Vidare anför regeringen att dokumentationenskall utformas med respekt för den enskildesintegritet samt att den enskilde bör hållasunderrättad om de journalanteckningar och andraanteckningar som förs om honom. Vad som har kommitfram vid utredning som har betydelse för ett ärendesavgörande skall tillvaratas på ett betryggande sätt.Därutöver skall handlingar som rör enskildaspersonliga förhållanden förvaras så att den som ärobehörig inte får tillgång till dem.RegisterI propositionen anförs att det hos en socialnämndfinns personuppgifter om de enskilda klienterna inämndens protokoll och i bilagor till dessa, i olikasammanställningsregister som kan föras manuellteller med hjälp av ADB, och - framför allt - ipersonakterna (s. 128). Dessa personakter innehålleren mängd uppgifter om klienten och hans anhöriga.Enligt regeringen innehåller akten som regel löpandeanteckningar från samtal som förts med den enskildei samband med planerade eller genomförda insatser.Dessutom finns det handlingar av skiftande slag,t.ex. utredningar och kopior av beslut i tidigareärenden, kopior av yttranden till andra myndigheter,inkomna anmälningar, läkarintyg och skriftväxlingmed andra sociala myndigheter. Som sökregister tillpersonakterna finns ofta ett slag- eller sökregistersom är upplagt på namn eller personnummer. Ipropositionen anförs att ett sådant sökregister -som oftast torde föras med hjälp av ADB - meddärtill hörande personakter bildar ettpersonregister (prop. 1979/80:1 Del A s. 435). Detblir vidare enligt regeringen alltmer vanligt attäven personakterna förs med hjälp av ADB, s.k.elektroniska akter.I sådana personregister hos en socialnämnd somutgör sammanställningar av uppgifter får uppgifterom ömtåliga personliga förhållanden inte tas in(59 § socialtjänstlagen). Bestämmelsen gäller inteinnehållet i de personakter som ingår isocialnämndernas personregister utan endast sådanaregister i mer inskränkt bemärkelse som utgörsammanställningar av uppgifter, främst databaseradepersonregister men även alla former av manuellaregister (prop. 1979/80:1 Del A s. 568 f.). I den nuaktuella propositionen påpekas att i de register somavses i bestämmelsen får inte integritetskänsligauppgifter tas in rörande t.ex. sjukdom,arbetsförmåga, missbruk och kriminalitet (s. 128).Enligt propositionen får dock i personregister avangivet slag tas in uppgifter om åtgärder som harbeslutats inom och som innebärmyndighetsutövning samt den bestämmelse på vilkenett beslut om en sådan åtgärd grundas. Ett exempelpå detta är beslut om ärenden om bistånd enligtsocialtjänstlagen.Gallring samt uppgifts- och underrättelseskyldighetEnligt 60 § nuvarande socialtjänstlagen gäller somhuvudregel att anteckningar och andra uppgifter i enpersonakt som tillhör socialnämndens register skallgallras efter det att sista anteckningengjordes i akten. Från denna regel undantashandlingar i vissa ärenden, samt vissa handlingar avhänsyn till forskningens behov.I 63-66 §§ socialtjänstlagen finns vissabestämmelser om uppgifts- ochunderrättelseskyldighet för socialnämnderna. Blandannat skall en socialnämnd, enligt vad regeringennärmare föreskriver, ur personregister lämna utuppgifter till för angelägnastatistiska ändamål. Vidare skall en socialnämndlämna ut uppgifter ur personregister till statligamyndigheter, när detta begärs för forskningsändamåloch det kan ske utan risk för att den enskilde ellernågon honom närstående lider men.Regeringens förslagFörfattningsregleringRegeringen föreslår att behandlingen avpersonuppgifter inom socialtjänstenförfattningsregleras.I skälen för sitt förslag anför regeringen att detlänge har funnits ett krav på en reglering avbehandlingen av personuppgifter inom (prop. s. 131). För behandling av personuppgifter pådetta område gäller personuppgiftslagen(1998:20) och övergångsvis datalagen (1973:289).Enligt regeringen är det nödvändigt för verksamheteninom med en omfattande hantering avkänsliga personuppgifter.Vidare anför regeringen att på sammasätt som i övrigt inom offentlig och privatförvaltning bör ha möjlighet att utnyttja moderninformationsteknik för att höja effektiviteten ochkvaliteten i arbetet. Det gäller inte bara arbetet ienskilda ärenden utan även i hög grad möjlighetenatt uppfylla ökade krav i fråga om att följa,analysera och utveckla verksamheten, dvs.dokumentationen samt framställning av olikasammanställningar och statistik. En särskildförfattningsreglering av behandlingen avpersonuppgifter kan enligt regeringen ses som ettled i denna strävan.Mångfalden av uppgifter och det behov som finnsinom område av att hantera känsligauppgifter av detta slag medför enligt regeringensmening att det finns behov av en särskildförfattningsreglering. Eftersom en sådan behandlingbör få ske oavsett den enskildes inställning är detav vikt att författningen garanterar ett för dettaområde specialanpassat integritetsskydd för denenskilde.Lagteknisk utformningRegeringen föreslår att en ny lag om behandling avpersonuppgifter inom införs. Den nyalagen anpassas till bestämmelserna i person-uppgiftslagen. Förslagen innebär bl.a. att lagenutgår från personuppgiftslagens tillämpningsområde,begrepp och terminologi. Bestämmelserna i lagenanger de undantag och preciseringar i förhållandetill personuppgiftslagen som är motiverade.I skälen för sitt förslag framhåller regeringen attverksamheten inom innefattar enomfattande hantering av personuppgifter som ärkänsliga från integritetssynpunkt (prop. s. 132 f.).Därtill kommer att verksamheten berör ett mycketstort antal enskilda individer. Redan dettaförhållande talar enligt regeringen för attbehandlingen av personuppgifter inom socialtjänstenbör regleras i lag. Härvid hänvisar regeringen bl.a.till uttalande vidutskottsbehandlingen av förslaget tillpersonuppgiftslag om att det saknades anledning attavvika från den tidigare fastlagda målsättningen attmyndighetsregister med ett stort antal registreradepersoner och ett särskilt känsligt innehåll skallregleras särskilt i lag (bet. 1997/98:KU18 s. 43,rskr. 1997/98:180).Det finns enligt regeringen emellertid även andraskäl som talar för en särskild lagreglering, bl.a.rätten att behandla personuppgifter som är att ansesom känsliga i personuppgiftslagens mening. Ävenvissa andra undantag behöver göras frånpersonuppgiftslagens bestämmelser.Regeringen anför vidare att avsikten medlagstiftningen inte är att på något sätt utvidgasocialtjänstens nuvarande möjligheter att registrerauppgifter om medborgarna. Huruvida personuppgifter idet enskilda fallet skall samlas in eller lämnas utavgörs av annan lagstiftning. Vad som enligtregeringen däremot är viktigt att åstadkomma är attden lagstiftning som skall reglera under vilkaförutsättningar personuppgifter i övrigt fårbehandlas inom inte hindrar attpersonuppgifter får behandlas när så krävs för attsocialtjänsten skall kunna fullgöra sinaarbetsuppgifter.Därutöver påpekar regeringen att Lagrådet harifrågasatt om inte lagen har fått alltför mycketkaraktär av ramlag och om inte fler materiellabestämmelser bör införas på dettaintegritetskänsliga område samt påpekat att dettabör övervägas i det fortsatta lagstiftningsarbetet.Regeringen anför att ett alternativ som den harövervägt har varit att utforma lagen på ett sådantsätt att den blir "självbärande" i förhållande tillpersonuppgiftslagen. En fördel med en sådan lösningskulle vara att regelsystemet för dåskulle blir mer lättöverskådligt. Enligt regeringensmening råder det inte heller något tvivel om att detfrån integritetssynpunkt skulle vara en fördel omdet i lagtext på ett mer konkret sätt kunde angesfler materiella regler, t.ex. precisera för vilkaändamål personuppgifter får behandlas inomsocialtjänsten. Regeringen har emellertid bedömt detsom i praktiken omöjligt att göra så.Ett avgörande skäl för att hålla sig till en merallmän reglering är enligt regeringen attsocialtjänstens område är mångfasetterat och svårtatt detaljreglera. Graden av integritetskänslighetvarierar i stor utsträckning och inom socialtjänstenfinns behov av att behandla ett synnerligen stortantal personuppgifter. Regeringen framhåller attstora delar av den kommunala verksamheten, Statensinstitutionsstyrelses verksamhet och även olikatyper av enskild verksamhet kommer att omfattas avbestämmelserna (se vidare prop. avsnitt 13.3).Regeringen påpekar att det i lagen inte görs någonuppräkning av för vilka ändamål som behandling fårske. I stället anges att behandling avpersonuppgifter får ske endast om behandlingen ärnödvändig för att arbetsuppgifter inomsocialtjänsten skall kunna utföras. Regeringenerinrar om att den, såvitt gällerärendehandläggningen i en verksamhet somsocialtjänsten, i direktiven tillSocialdatautredningen har uttalat att regler sombegränsar vad som får registreras för att uppnå ettintegritetsskydd är det som mest försvårar ettrationellt utnyttjande av informationstekniken iverksamheten.Enligt regeringens mening kan det dock vara befogatatt ytterligare begränsa den tillåtna behandlingensamt direktåtkomst, sökbegrepp och samkörning inomsärskilda verksamhetsområden. För att skapa etteffektivt integritetsskydd som inte lägger hinder ivägen för en föränderlig verksamhet bör regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer gesrätt att meddela föreskrifter i detta avseende.Detsamma bör enligt regeringen gälla föreskrifter ompersonuppgiftsansvaret samt om i vilken utsträckningpersonuppgifter får föras över till tredje land (sevidare prop. avsnitten 13.5-13.10).Ändamålen med behandlingen av personuppgifterRegeringen föreslår att personuppgifter fårbehandlas bara om behandlingen är nödvändig för attarbetsuppgifter inom skall kunnautföras.Enskilda skall enligt förslaget inte ha rätt attmotsätta sig sådan behandling som är tillåten enligtlagen.Vidare föreslås att personuppgifter skall få lämnasut om det följer av lag eller förordning.Regeringen föreslår också att regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer skall få meddelaföreskrifter som begränsar den tillåtna behandlingenav personuppgifter.I skälen för sitt förslag erinrar regeringen om attdet enligt personuppgiftslagen gäller attpersonuppgifter får samlas in bara för särskilda,uttryckligt angivna och berättigade ändamål samt attuppgifterna senare inte får behandlas för någotändamål som är oförenligt med det för vilketuppgifterna samlades in (prop. s. 140). Tanken ärenligt regeringen att den personuppgiftsansvarigesjälv, redan när uppgifterna samlas in, skall angesärskilda ändamål för sin behandling avpersonuppgifterna. Dessa ändamål sätter sedangränser för hur uppgifterna får behandlas.Vidare påpekar regeringen att personuppgiftslagenockså innehåller en uppräkning av i vilka fallbehandling av personuppgifter är tillåten. Enförutsättning i samtliga fall är att behandlingen ärnödvändig för ändamålen.Regeringen framhåller att det finns ettallmänintresse att verksamhetbedrivs effektivt och säkert. Även med beaktande avden enskildes krav på integritet bör enligtregeringen personuppgifter få behandlas iverksamheten utan att den som uppgiften avser hargett sitt samtycke.Regeringen påpekar att flera remissinstanser ansettatt ändamålen för behandling av personuppgifter börpreciseras eller åtminstone exemplifieras för skall uppnå ett tillräckligt integritetsskyddför den enskilde. Efter att ha redovisatSocialdatautredningens modeller förändamålsbestämning anger regeringen som sin slutsatsföljande (prop. s. 142 f.). För att tillgodose denenskildes integritet bör enligt regeringen denenskilde ges en så klar uppfattning som möjligt om ivilka sammanhang insamlade personuppgifter rörandehonom eller henne kan användas. Regeringen anför attändamålen bör vara så preciserade att förhållandenautgör ett tillräckligt skydd för den personligaintegriteten som de inte utgör ett hindervid förändring av verksamheten.Lagrådet har uttryckt att lagen saknar enföreskrift om att ändamålet medpersonuppgiftsbehandlingen, vilket enligt Lagrådetfår anses som en brist. Enligt regeringens meningblir det emellertid ohanterligt att ange ändamålendirekt i lagen - på sätt som ocksåSocialdatautredningen har gett uttryck för.Regeringen anser att det är tillräckligt att detföreskrivs i lagen att personuppgifter får behandlasbara om behandling är nödvändig för attarbetsuppgifter inom skall kunnautföras. Därutöver bör regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer ges rätt attmeddela föreskrifter om de begränsningar som ärnödvändiga i detta hänseende. En sådan lösning ärenligt regeringen mer flexibel och ställer intehinder i vägen eller försvårar en förändradverksamhet.Känsliga personuppgifterRegeringen föreslår att en särskild bestämmelseinförs i lagen för att tillåta hanteringen av vissakänsliga personuppgifter m.m.I skälen för sitt förslag erinrar regeringen om attdet i 13 § personuppgiftslagen finns ettprincipiellt förbud mot att behandla personuppgiftersom avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiskaåsikter, religiös eller filosofisk övertygelse,medlemskap i fackförening, eller som rör hälsa ellersexualliv. Regeringen anför att det finns - för attsocialtjänsten skall kunna klara sina uppgifter -ett behov av att behandla även personuppgifter somär känsliga i personuppgiftslagens mening. Sådanauppgifter bör enligt regeringens mening fåbehandlas. Att skall kunna utförasina arbetsuppgifter på ett tillfredsställande sättär ett viktigt allmänt intresse.Regeringen påpekar att Lagrådet har anfört att detkan förekomma fall där behandling av personuppgiftersom avslöjar uppgifter av politisk natur framstårsom klart motiverat även inom . Somett exempel har Lagrådet framhållit ungdomar sombl.a. på grund av sina politiska åsikter ägnar sigåt kriminalitet eller annat beteende som föranlederatt socialnämnden skall ta sig an dem. Ett annatexempel är att det bland invandrare från ett landfinns grupper som är starkt politiskt fientliga motvarandra och där behöver veta vilkengrupp en viss individ tillhör för att undvika attpersonen placeras tillsammans med politiskamotståndare och riskerar att råka illa ut. Deexempel som Lagrådet har fört fram visar enligtregeringen att det kan finnas fog för att behandlaäven uppgifter av sådan karaktär. Regeringen anföratt detta naturligtvis inte bör skeslentrianmässigt. Sådana uppgifter bör behandlas iförsta hand om det har särskild betydelse för attgarantera framför allt ungdom en nödvändig vård-eller behandlingsinsats.Vissa frågor om behandling av personuppgifter somföreslås bli reglerade i den nya socialtjänstlagen(12 kap.)Bevarande och gallringRegeringen föreslår att bevarande och gallring skall ske medbeaktande av reglerna i personuppgiftslagen ochsocialtjänstlagen. Särskilda gallringsregler skallgälla i fråga om godkända avtal om vårdnad, boendeoch umgänge.I skälen för sitt förslag anför regeringen att detbeträffande vissa handlingar inom socialtjänstenfinns särskilda bestämmelser rörande gallring,närmare bestämt beträffande anteckningar och andrauppgifter i en personakt som tillhör socialnämndenspersonregister och personregister som avses inuvarande 59 § socialtjänstlagen (s. 155 f.). Sådanauppgifter skall enligt huvudregeln gallras fem årefter det att sista anteckningen gjordes i akten (60§ socialtjänstlagen). Undantag från gallring skalldock göras bl.a. med hänsyn till forskningens behovi ett representativt urval av kommuner och i övrigakommuner beträffande ett representativt urval avpersoner (62 §).Regeringen anför att den är medveten om att dennuvarande regleringen i socialtjänstlagen kaninnebära begränsningar beträffande forskningen iolika avseenden. Bestämmelserna om bevarande ochgallring utgör dock enligt regeringen resultatet avavvägningar mellan å ena sidanintegritetsskyddsintressen och å andra sidan insyns-och rättssäkerhetsaspekter, myndigheternasinformationsbehov samt forskningsintresset (se prop.1989/90:72 s. 51 f. och prop. 1997/98:108 s. 80).Regeringen är mot denna bakgrund inte beredd att inuläget föreslå någon ändring.Enligt regeringen bör i lagen om behandling avpersonuppgifter inom erinras om attgallring skall ske med beaktande av bestämmelser ipersonuppgiftslagen. Regeringen erinrar om att det i9 § personuppgiftslagen läggs fast vissagrundläggande krav på behandling av personuppgifter.Bland annat anges att personuppgifter inte skallbevaras än vad som är nödvändigtmed hänsyn till ändamålen med behandlingen.Personuppgifter får dock bevaras för historiska,statistiska eller vetenskapliga ändamål än vad som sagts. Enligt regeringenbör vidare, med hänsyn till den stora praktiskabetydelse som socialtjänstlagens regler om bevarandeoch gallring har, en hänvisning härtill göras ilagtexten.Förbud mot att i s.k. sammanställningsregisteranteckna uppgifter om ömtåliga personligaförhållandenRegeringen föreslår i fråga om förbudet mot att i s.k.sammanställningsregister anteckna uppgifter omömtåliga personliga förhållanden (59 § i dennuvarande socialtjänstlagen) att det inte skallhindra att personuppgifter behandlas , utvärdering,kvalitetssäkring, forskning och framställning avstatistik.I skälen för sitt förslag framhåller regeringen attenligt 59 § i den nuvarande socialtjänstlagen gälleratt uppgifter om ömtåliga personliga förhållandeninte får tas in i sådana personregister hossocialnämnden som utgör sammanställningar avuppgifter (prop. s. 160). Dock får det i sådanaregister tas in uppgifter om åtgärder som harbeslutats inom och som innebärmyndighetsutövning och den bestämmelse på vilken ettbeslut om en sådan åtgärd grundats. Bestämmelsen i59 § gäller inte innehållet i de personakter somingår i socialnämndernas personregister, utan endastsådana av socialnämnd förda register som utgörsammanställning av uppgifter om klienterna.Regeringen påpekar att till register av förevarandeslag räknas även alla former av register.Vidare erinrar regeringen om att Socialstyrelsenmed stöd av 50 § socialtjänstförordningen harmeddelat föreskrifter om personregister inomsocialtjänsten (SOSFS S 1981:26). får i s.k. sammanställningsregisterendast tas in uppgifter som i allmänhet framstår somneutrala, t.ex. namn, personnummer, adress,civilstånd och övriga familjeförhållanden, uppgiftom vårdnadshavare, förmyndare eller god man samtnära anhörig eller annan liknande uppgift, yrke,arbetsgivare, bostadsförhållanden samt inkomst- ochförmögenhetsförhållanden.Mot bakgrund av att bestämmelsen om förbud mot s.k.sammanställningsregister i socialtjänstlageninfördes finns det enligtregeringen skäl att fråga om inte bestämmelsen harspelat ut sin roll. Enligt regeringens mening finnsdet emellertid inte fog för att vare sig göra ettgenerellt undantag från eller ta bort förbudet (s.161).Regeringen påpekar att harföreslagit en viss utvidgning av undantaget frånförbudet i den nämnda bestämmelsen i de situationerdär personuppgifter behandlas hos socialnämnden föruppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring,forskning och framställning av statistik.