bet · GO01UbU15 · 2001-05-08 00:00:00 — Vissaav de saker som där tas upp behandlas längre fram idetta betänkande.Kristdemokraternas yrkande i motion1999/2000:Ub805 väcktes , långt innanpropositionen lades fram. Motionärernas uppfattningligger mycket nära den som regeringen ger uttryck åti propositionen (s. 25), där det sägs att samhälletsinsatser för att främja lärande inom den vuxnabefolkningen även fortsättningsvis i första hand börriktas mot dem som har störst behov, dvs. vuxna somsaknar kunskaper motsvarande treåriggymnasieutbildning.Anordnare av vuxenutbildningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår ettmotionsyrkande om skyldighet för kommunernaatt upphandla vuxenutbildning och yrkanden omett system med fristående skolor förvuxenutbildning. Vidare tillstyrker utskottetatt statens skolor för vuxna skall få iuppgift att stödja kommunernas användning avdistansmetoder och att anordna utbildning iform av distansundervisning.Jämför reservationerna 1 (m) och 3 (kd, fp).Gällande bestämmelserEnligt 11 kap. 6 § skollagen (1985:1100) fårkommuner och landsting uppdra åt andra att anordnakomvux. Ett sådant uppdrag - entreprenad - haransetts innefatta även läraruppgiften att sättabetyg. Däremot framgår det av förordningen omkommunal vuxenutbildning (1992:403) att uppgiftersom ankommer på rektor, som t.ex. att utfärdaslutbetyg eller samlat betygsdokument, skall utförasav den rektor inom det offentliga skolväsendet somär ansvarig för ledningen av utbildningen. som är ansvarig för kommunensvuxenutbildning har ansvaret även beträffande komvuxsom lagts ut på entreprenad.PropositionenEnligt regeringens bedömning är det angeläget attutvecklingsarbete bedrivs i kommunerna med enmångfald av anordnare. Under harmånga kommuner förlagt viss utbildning till externaanordnare, när möjligheterna har varit större att nåkvalitetsmålen på det sättet än med verksamhet iegen regi. En differentiering av utbildningsutbudetmed flera anordnare kan öka möjligheterna för denenskilde att välja med utgångspunkt i sitt egetbehov av lärande, heter det i propositionen (s. 51).Regeringen pekar också på möjligheterna för kommuneratt samverka med varandra t.ex. inom regioner, elleratt samverka med anordnare som erbjuderdistanslösningar.Statens skolor för vuxna skall enligt regeringensförslag stödja kommunernas användning avdistansmetoder i vuxenutbildningen och kompletteraden kommunala vuxenutbildningen genom att erbjudautbildning av i huvudsak samma slag i form avdistansundervisning. Regeringen föreslår en ändringav lagen (1991:1108) av denna innebörd. Ändringenskall träda i kraft den 1 juli 2001.MotionerModerata samlingspartiet föreslår i motion2000/01:Ub36 att kommunerna skall vara skyldiga attpå ett opartiskt sätt upphandla vuxenutbildning ochatt, i de fall där det är pedagogiskt lämpligt,studiecirkelformen skall anges som villkor föranbudsgivning (yrk. 2).Kristdemokraterna vill enligt motion 2000/01:Ub28se fristående skolor även för vuxenutbildning (yrk.4). Det är orimligt, menar motionärerna, attfristående anordnare av komvux på entreprenad intefår sätta betyg. Detta problem löses med ettfriskolesystem liknande det som finns förungdomsskolan. Samma tanke framförs i motion2000/01:Ub26 (m).Även förordar ett system medfristående skolor på villkor som motsvarar reglernaför de fristående grund- och gymnasieskolorna (mot.2000/01:Ub236 yrk. 23 och 2000/01:Ub25 yrk. 3).Först då får den enskilde möjlighet att väljaanordnare av sin utbildning, heter det i densistnämnda motionen.Utskottets ställningstagandeU t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena om anordnare av vuxenutbildning.Parallellen som motionärerna drar till reglerna omfristående skolor på grundskole- och gymnasienivå ärinte relevant. Kommunerna har skyldighet att se tillatt alla barn bereds plats i och attalla ungdomar erbjuds gymnasieutbildning. Enligtskollagen har fristående skolor som är godkända avSkolverket rätt till kommunala bidrag. När detgäller vuxenutbildningen finns varken någonmotsvarighet till skolplikten eller någon skyldighetför kommunerna att erbjuda alla medborgareutbildning av visst slag eller på viss nivå (utöverskyldigheten när det gäller grundläggandevuxenutbildning).Det mönster som har utvecklats under den periodsom har pågått är enligt utskottetsmening värt att behålla och utveckla vidare.Kommunerna har ansvaret; de skall i sin planeringutgå från individernas behov och önskemål ochanordna utbildning i egen regi eller anlita andraanordnare, alltefter vad som bäst tjänar deutbildningssökande personerna. Kommunerna skallsvara för att det finns en infrastruktur som främjarvuxnas lärande. Många personer behöverprofessionellt stöd för att kunna göra välunderbyggda val, sätta upp mål för sina studier ochgöra upp en individuell studieplan. Den enskildemöter insatser av vägledningskaraktär hosolika aktörer i samhället, t.ex. arbetsförmedlingen,socialförvaltningen eller samt ianslutning till komvux. Regeringen avser attåterkomma till frågor om vägledning efter det attden nu pågående utredningen om vägledning harredovisat sitt uppdrag. Validering är ett annatinslag i en infrastruktur för vuxnas lärande. Ävennär det gäller validering pågår utredning, ochregeringen avser att därefter återkomma i frågan.Det är angeläget att ytterligare förstärkasamverkan mellan kommunerna inbördes och mellankommuner, andra utbildningsanordnare och andraintressenter i vuxenutbildningen, som t.ex.arbetsmarknadens parter och olika myndigheter.Infrastrukturen behöver inte uteslutande bestå avkommunala aktiviteter, utan det handlar snarare omatt bygga nätverk, skapa former och kanaler församarbete och samverkan mellan kommunalaförvaltningar, statliga myndigheter ochinstitutioner, folkbildningen, utbildnings- ochkonsultföretag, parterna på arbetsmarknaden,handikapporganisationer och andra berörda aktörer.U t s k o t t e t föreslår vidare att riksdagenantar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1991:1108) om statens skolor för vuxna.Svenskundervisning för invandrareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag omändring i skollagen, så att målgruppen försfi inte begränsas till nyanlända och så attutbildningen anordnas som kurser, inte barasom en kurs. Med hänvisning till vadregeringen skriver i propositionen börriksdagen avslå förslaget från Riksdagensrevisorer om en utredning för att förbättrasfi samt ett antal motionsyrkanden. Yrkandenom att sfi obligatoriskt skallkonkurrensutsättas bör också avslås.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (kd) och 4(fp).PropositionenRegeringen föreslår ändringar i skollagen(1985:1100) så att det i 13 kap. 1 § föreskrivs attsvenskundervisningen för invandrare (sfi) syftartill att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaperi svenska språket och om det svenska samhället. Dennuvarande avgränsningen till nyanlända tas bort.Vidare föreslås att sfi skall anordnas som kurser, istället för som som en kurs.Enligt regeringen är situationen inom sfibekymmersam. Bara var tredje deltagare når målen försfi inom fem terminer. Studieavbrott och avhopp ärvanliga. Den nuvarande kursplanens mål för sfi-studierna är utformat med tanke på att sfi skalllägga grunden för fortsatta studier i svenska. Mångadeltagare har dock andra syften med studierna, t.ex.att övergå till yrkesutbildning eller direkt gå utpå arbetsmarknaden. Därför bör man enligt regeringenskapa formella förutsättningar att differentierautbildningen och utbildningsmålen så attverksamheten bättre kan anpassas till den enskildadeltagarens förutsättningar och behov. Kursplanenför sfi bör ges ett så öppet och flexibelt innehållatt utbildningen kan ge enskilda deltagare enadekvat grund t.ex. för yrkesutbildning på olikanivåer eller för direkt övergång tillarbetsmarknaden, medan andra deltagare använder sfisom grund för vidare studier i svenska somandraspråk. avses få i uppdrag attutarbeta förslag till ny kursplan för sfi.Mycket talar enligt regeringen för en ordning därhögutbildade invandrare får genomgå sfi-utbildningenvid universitet och högskolor, såsom Utredningen omsocial och etnisk mångfald i högskolan har förordat.Regeringen avser att uppdra åt atttillsammans med och undersöka de praktiska möjligheternaatt förverkliga ett sådant förslag.Regeringen anser att sfi skall förbli en egenskolform inom det offentliga skolväsendet för vuxna.Riksdagens revisorers förslagI en rapport som fastställdes av Riksdagensrevisorer redovisas statistik somvisar att en stor del av dem som påbörjat sfi-studier aldrig fullföljer dessa. Enligt rapportenpåverkas möjligheterna att klara sfi av flerafaktorer, såsom deltagarnas utbildningsbakgrund,ålder, motivation, psykiska hälsa och socialaförhållanden.I förslag 2000/01:RR12, som grundar sig pårapporten, föreslår revisorerna att en utredningskall tillsättas för att närmare klarlägga vilkaförändringar som är nödvändiga för attsvenskundervisningen för invandrare bättre skalltillgodose elevernas behov (punkt 1). De övrigaförslagen från revisorerna har, som redovisats i detföregående, överlämnats till arbetsmarknadsutskottet(punkterna 2 och 3) respektive socialutskottet(punkt 4).MotionerModerata samlingspartiet anser enligt motion2000/01:Ub32 att den i propositionen föreslagnaändringen av 13 kap. 1 § skollagen är väl motiverad(yrk. I motion 2000/01:Ub40 tillstyrkerModeraterna förslaget från revisorer(yrk. 1) och föreslår en ändrad finansiering av sfi(yrk. Sfi skall enligt motionärerna upphandlasgenom ett anbudsförfarande, och anslaget per elevskall följa den enskildes val. Konkurrensutsättningav sfi föreslås också i motionerna 2000/01:Ub27yrkande 2 och 2000/01:Ub37, båda av samma motionär(m). I motion 2000/01:A216 (m) begärs omedelbaraåtgärder för att förändra och förbättrasvenskundervisningen för invandrare (yrk. 2).Motionen, som väcktes under allmänna motionstidenoch således innan propositionen om vuxnas lärandelagts fram, hänvisar till de brister som påtalatssenast av revisorer.Kristdemokraterna föreslår i motion 2000/01:Ub39tillkännagivanden om att sfi-undervisning börförekomma på flera nivåer (yrk. 1), att det skallvara möjligt att läsa sfi på högskolenivå (yrk. 2)och att bedömningskriterierna inom sfi skall utredas(yrk. Motionärerna frågar om kraven i dagstämmer överens med vad som är rimligt att kräva förinträde på den svenska arbetsmarknaden.Centerpartiet föreslår i motionerna1999/2000:Sf637 och 2000/01:Sf611 förbättring avkvalitet, pedagogik och metodik i sfi-undervisningenoch en anpassning till elevernas olika behov ochförkunskaper (yrk. 21 respektive 15). Bådamotionerna väcktes innan propositionen om vuxnaslärande lades fram.Folkpartiet vill enligt motion 2000/01:Ub38 ha endecentralisering av sfi och ett större utbud avkurser organiserade av olika anordnare (yrk. 1).Dessutom vill partiet att det skall föras enskapande dialog mellan invandrarnas egnaorganisationer och ansvariga politiker ochtjänstemän som planerar olika integrationsprogram(yrk. 2) och att individerna själva skall väljaskola och studietakt och tilldelas en studiecheckför sfi (yrk. Samma förslag framförs i motion2000/01:Ub31 (fp). I motion 1999/2000:A230 skriverFolkpartiet att deltidsstudier kombinerade medarbete eller praktik skall vara möjliga och attutbildningen skall ha en tydlig inriktning påarbetslivet och på de olika yrkenas specialiseradespråkbruk (yrk. 2).Ytterligare fyra motioner från allmännamotionstiden och 2000 tar upp frågor om sfi-undervisningen. Enligt motion 1999/2000:Sf640 (mp)skall även de människor som inte är flyktingar,t.ex. arbetsinvandrare, men också alla människor idet svenska samhället som inte behärskar en fullgodsvenska, erbjudas undervisning i svenska (yrk. 16).Motionären anser det naivt att tro att alla äldreinvandrare kommer att kunna svenska, och hon villatt regeringen skall återkomma med förslag tillåtgärder för att möta dessa människors behov (yrk.17). Vidare vill motionären att regeringen skall seöver kursplanen för sfi så att undervisningen kananpassas bättre till varje individs förutsättningaroch behov (yrk. I motion 2000/01:Ub272 (s)påtalas behovet av en översyn av sfi. Det är enligtmotionärerna viktigt att sfi ger godaspråkkunskaper, men också att utbildningen äranpassad efter arbetslivet och ger möjligheter tillett vidgat kontaktnät. Sfi måste kunna erbjudautbildning också åt den som har erfarenhet från detsvenska arbetslivet men fortfarande harotillräckliga kunskaper i svenska. En närmarekoppling av sfi till arbetslivet föreslås också imotionerna 2000/01:Ub814 (s) och 2000/01:Ub815 (s).Utskottets ställningstagandeU t s k o t t e t föreslår att antarregeringens förslag till lag om ändring i skollagen,såvitt avser 13 kap. 1 §. bör avslåRiksdagens revisorers förslag och samtliga härredovisade motionsyrkanden.Det uppdrag som regeringen avser att ge tillSkolverket när det gäller kursplanen för sfitillgodoser i huvudsak syftena med Riksdagensrevisorers förslag och flertalet motionsyrkanden.Utskottet delar inte uppfattningen att sfiobligatoriskt skall konkurrensutsättas genomupphandling. De gällande bestämmelserna medger attkommunen uppdrar åt andra att anordna sfi. Utskottetkan inte heller ställa sig bakom förslaget om enstudiecheck för sfi.Regeringens förslag till lagändring tillgodoserenligt utskottets uppfattning yrkande 16 i motion1999/2000:Sf640.Vuxenutbildning förutvecklingsstördaUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår, med hänvisning till vadregeringen skriver i propositionen, attriksdagen skall avslå motionsyrkanden ominförande av en lagfäst rättighet tillsärvux. Yrkanden om vissa ämnen och omslutbetyg inom särvux avstyrks också.Jämför reservationerna 5 (m, fp) och 2 (kd).Gällande bestämmelserGrundläggande bestämmelser om vuxenutbildning förutvecklingsstörda (särvux) finns i 12 kap. skollagen(1985:1100) och i förordningen om vuxenutbildningför utvecklingsstörda (1992:736).Kommunerna skall erbjuda särvux och skall därvidsträva efter att erbjuda utbildning som svarar motbehov och efterfrågan (12 kap. 3 § skollagen).Inom särvux kan anordnas utbildning som motsvararden obligatoriska särskolan (grundsärskolan ochträningsskolan) och gymnasiesärskolan.Särvux som motsvarar grundsärskolan får omfattaämnena svenska/svenska som andraspråk, engelska,matematik, samhällskunskap, religionskunskap,historia, geografi, fysik, kemi och biologi. Musik,bild, idrott och hälsa, hemkunskap och slöjd finns igrundsärskolan men inte i särvux som motsvarargrundsärskolan.Gymnasial särvux kan anordnas i alla ämnen som fårfinnas i ett nationellt program i gymnasiesärskolan,med undantag för idrott och hälsa.PropositionenRegeringen redovisar sin bedömning att särvux börbyggas ut i syfte att öka undervisningstiden ochförbättra möjligheterna för den enskilde att nåmålen. bör få i uppdrag att följautvecklingen.Enligt regeringen bör estetisk verksamhet kunnaerbjudas inom särvux.Regeringen anser inte att det finns skäl attinföra lagregler om rätt till särvux. Även om myckettalar för en rättighet liknande den som gäller förgrundläggande vuxenutbildning i komvux, finns detflera svårigheter både att definiera och förverkligaen sådan rättighet, anser regeringen.MotionerUtvecklingsstördas tillgång till särvux tas upp iflera motioner.Moderaterna och anser att det behövstydliga besked i regelverket om rätten till särvuxoch att regeringen bör återkomma till medförslag i denna del (mot. 2000/01:Ub32 yrk. 6respektive 2000/01:Ub25 yrk. villatt regeringen också skall komma med en plan förgenomförandet i kommunerna. framhålleratt nivå och omfattning får anpassas tillindividernas förutsättningar.Kristdemokraterna anser enligt motion 2000/01:Ub28att alla skall ha samma rättighet till utbildning,oavsett handikapp (yrk. Den diskriminering sområder av utvecklingsstörda i detta hänseende utgörett brott mot de mänskliga rättigheterna, heter deti motionen. Krav på lagstadgad rätt förutvecklingsstörda till särvux förs också fram imotionerna 1999/2000:Ub209 (kd) yrkande 1,2000/01:Ub230 (kd) yrkande 1 och 2000/01:Ub287 (kd)yrkande 2. I motion 1999/2000:Ub805 skriverKristdemokraterna att de utvecklingsstörda skallbeaktas i den nationella vuxenutbildningssatsningen.Dessa har enligt motionärerna kommit i skymundan isatsningen på (yrk. Denna motionväcktes hösten 1999.Centerpartiet hävdar i motion 2000/01:Ub33 attpersoner med särskola som bakgrund bör ha tillträdetill vuxenutbildning efter samma principer somövriga vuxna (yrk. Motionärerna påpekar att allasom inte har kunskaper motsvarande harrätt till grundläggande vuxenutbildning i komvux,medan motsvarande inte gäller för utvecklingsstördainom särvux.Förekomsten av olika ämnen inom särvux tas upp imotionerna 1999/2000: Ub209 (kd) och 2000/01:Ub230(kd). Motionären vill att utvecklingsstörda skallkunna få undervisning i idrott och hälsa i särvux pågymnasial nivå, att elever i särvux skall fåundervisning i naturkunskap samt att estetiska ämnenoch hemspråk skall finnas i särvux pågrundsärskolenivå (yrk. 3-6 i båda motionerna). Desom avslutar studier i särvux skall också kunna fåslutbetyg (yrk. 2 i båda motionerna).I motion 1999/2000:Ub262 (fp) påtalar motionärenatt de utvecklingsstörda har svårt att få olikaformer av utbildning i vuxen ålder (yrk. Mångakommuner har inte möjlighet att bereda plats åt allasom behöver särvux, och det saknas undervisning ihemspråk, naturkunskap, hälsovård och idrott samt,på grundsärskolenivå, bild och musik. Motionärenföreslår att regeringen skall lägga framförslag om förbättrade möjligheter förutvecklingsstörda och funktionshindrade att komma ifråga för mer fullödig vuxenutbildning (yrk. 3).Utskottets ställningstagandeU t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena om utvecklingsstördas tillgång tillsärvux.En utbyggnad av särvux är angelägen. Särvux behövsför att ge möjlighet för utvecklingsstörda atttillgodogöra sig ny kunskap, men också för attvidmakthålla förvärvade kunskaper. har isin utvärdering av särvux påtalat att de som deltari särvux i många fall får en undervisning som är avbetydligt mindre omfattning än vad som följer av detimplaner som finns fastställda, vilket enligtverkets bedömning inte är bra. Undervisningstidenbehöver öka och möjligheterna för deltagarna isärvux att nå målen förbättras. Som framgår avpropositionen kommer att få i uppdrag attfölja utvecklingen. Regeringen aviserar ipropositionen att avstatsbidraget till vuxenutbildningen kommeratt avsättas för utbyggnaden av särvux. Yrkande 2 imotion 1999/2000:Ub805 är därmed i viss måntillgodosett.En rättighetslagstiftning, som begärs avKristdemokraterna och som föreslagits avKunskapslyftskommittén, förutsätter tydligaavgränsningar av personkretsen som skall harättigheten och av rättighetens omfattning.Offentligrättsliga organ måste kunna avgöraöverklaganden från personer som inte fått det som deanser sig ha rätt till. När det gäller särvux är ettav problemen att undervisningen kan syfta både tillatt deltagaren skall få nya kunskaper och till atthon eller han inte skall förlora tidigare uppnåddakunskaper utan vidmakthålla dessa. Deltagarnasförutsättningar att nå målen för undervisningen ärockså mycket olika. Därmed blir det ocksåproblematiskt att avgöra när en persons rätt tillsärvux är uttömd.Antalet deltagare i särvux är drygt 4 000personer . I betänkandet Vuxenutbildning föralla? Andra året med (SOU 1999:39)uppskattade antalet personersom skulle behöva särvux till drygt 45 000.Kommunernas kostnader uppgicktill totalt ca . Inga trovärdigaberäkningar har redovisats av vilka kostnader somskulle uppkomma, om alla som är behöriga till särvuxskulle göra anspråk på att delta i utbildningen. Omkommunernas skyldigheter utökas genom lagstiftning,är staten skyldig att tillföra kommunsektornresurser som motsvarar ökningen. En rätt till särvuxav viss omfattning är också därför svår attförverkliga på kort sikt. Däremot är det välmotiverat att tillföra särvux ytterligare resurser,vilket regeringen alltså avser att göra och som gerkommunerna möjligheter till en planerad utbyggnad.När det gäller ämnen och slutbetyg i särvux föreslårutskottet också att avslårmotionsyrkandena.Vilka ämnen som skall erbjudas inom särvuxregleras av regeringen i förordning. Estetiskverksamhet skall enligt propositionen kunna erbjudasinom särvux, vilket inte är möjligt inomsärvux på grundsärskolenivå. Regeringen kommeralltså att se över den nuvarande förordningen omvuxenutbildning för utvecklingsstörda (1992:736).Naturkunskap kan erbjudas inom särvux på gymnasialnivå. I särvux på grundsärskolenivå är ämnenafysik, kemi och biologi skilda ämnen, medan de igrundsärskolan fördes samman tillnaturlära. har i sin utvärdering tagitupp tanken att slå samman ämnena även i särvux pågrundsärskolenivå. Utskottet utgår från attregeringen överväger detta förslag. Modersmål - somtidigare kallades hemspråk - erbjuds inte som ettsärskilt ämne i särvux på grundsärskolenivå, menförordningen föreskriver att om en elev har annatspråk än svenska som modersmål får studiehandledningges på detta språk. Av den nuvarande förordningenföljer att en elev i gymnasial särvux kan fåundervisning i modersmål och studiehandledning påmodersmål enligt samma regler som en elev igymnasiesärskolan.Betyg skall sättas på varje avslutad kurs ellerdelkurs inom den del av särvux som motsvarargrundsärskolan och inom gymnasial särvux. För denelev som inte uppnår betyget Godkänd utfärdas intygom att eleven deltagit i kursen. Enligt Skolverketsutvärdering är det vanligaste att elever i särvuxinte får betyg utan ett intyg. I utvärderingen drasslutsatsen att betygen inte fyller någon egentligfunktion inom denna skolform. En elev i särvux somhar fått betyg i en eller flera kurser kan få etts.k. samlat betygsdokument på samma sätt som eleveri komvux. I den vanliga gymnasieskolan och i komvuxkan elever som slutfört utbildning av vissomfattning och med viss sammansättning få slutbetyg.Eftersom betyg från särvux - oavsett hur många ellervilka kurser eleven har läst - inte bildar underlagför någon behörighet till högre utbildning, ärtermen slutbetyg inte särskilt relevant att användainom särvux.FolkbildningenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden om att antalet platser ifolkhögskolan inte skall minskas när dentotala vuxenutbildningssatsningen trappas nedoch att studieförbunden skall tilldelassärskilda medel. Liksom tidigare avstyrksförslag om att anslaget till folkhögskolanskall föras över till utgiftsområde 16.Yrkanden att folkbildningen skall få del avaviserade medel till FoU, kompetensutvecklingav lärare och IT i skolan bör avslås medhänvisning till att det rör sig om såbegränsade medel. Förslag om parlamentarisksammansättning eller förankring av denkommande utvärderingen av folkbildningenavstyrks, liksom en motion om attFolkbildningsrådet inte längre skall ha handom fördelningen av anslaget tillfolkbildning.Jämför reservationerna 6 (m, kd), 7 (c), 1 (m),8 (m, c), 9 (m, kd, c, fp) och 2 (kd).BakgrundInom ramen för har varje årFolkbildningsrådet tilldelats medel av staten för ca10 000 utbildningsplatser inom folkhögskolan.Därutöver har kommunerna i varierande utsträckninganvänt sina resurser inom till kurseranordnade av folkhögskolor och studieförbund. Totalthandlar det enligt uppgifter i propositionen omdrygt 6 000 årsplatser som på detta sätt upphandlatsav kommuner från folkbildningens organisationer.PropositionenDen statliga satsningen på vuxenutbildning -- kommer enligt vad som redovisades ibudgetpropositionen att successivt minska.Minskningen inleds . Enligtden proposition som utskottet nu behandlar kommeranslagsnivån att motsvara knappt 47 000årsplatser i kommunerna och ca 7 000 årsplatser ifolkhögskolan.Regeringen avser att i budgetpropositionen för 2002föreslå en ökning av resurserna för satsningen påinformationsteknik i skolan (ITiS-satsningen) föratt även folkhögskolans lärare skall kunna omfattasav den kompetensutvecklingssatsning som ITiSinnebär. Vidare avser regeringen att uppdra åtSkolverket att initiera forskning och utveckling medsärskild inriktning på vuxnas lärande.