bet · GO01MJU15 · 2001-04-05 00:00:00 — Kemikaliestrategi för Giftfri miljö Utskottets förslag till riksdagsbeslut I betänkandet behandlas regeringens proposition2000/01:65 Kemikaliestrategi för Giftfri miljö jämtesex följdmotioner och tio motioner från allmännamotionstiden . I propositionen föreslårregeringen att godkänner fem delmål undermiljökvalitetsmålet Giftfri miljö.Våren 1999 godkände med anledning avregeringens proposition Svenska miljömål ett systemmed 15 miljökvalitetsmål, bl.a. Giftfri miljö. Detövergripande syftet med miljökvalitetsmålen är attvi till nästa generation skall kunna överlämna ettsamhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Närdet gäller målet Giftfri miljö harMiljömålskommittén lämnat förslag till sex delmål.Fem av dessa behandlas i nu aktuell proposition,medan förslaget till delmål om sanering avförorenade områden kommer att lämnas i den kommandemiljömålspropositionen. I propositionenvidareutvecklas också hur de nya riktlinjerna förkemikaliepolitiken som lades fast i propositionenSvenska miljömål skall definieras och genomföras.Utskottet föreslår att undermiljökvalitetsmålet Giftfri miljö godkänner de femdelmålen avseende kunskap om kemiska ämnens hälso-och miljöegenskaper, miljö- och hälsoinformation omvaror, utfasning av särskilt farliga ämnen,fortlöpande minskning av hälso- och miljöriskernamed kemikalier samt riktvärden för miljökvalitet.Samtliga motionsyrkanden avstyrks med hänvisningbl.a. till vad som redovisas i propositionen ochtill pågående arbete på området.I betänkandet finns 8 reservationer och 3särskilda yttranden.Innehållsförteckning Utgångspunkter i arbetet för GiftfrimiljöUtskottets förslag i korthetMot bakgrund av de i propositionen redovisadeutgångspunkterna i arbetet för Giftfri miljöavstyrker utskottet två motionsyrkanden (m)som ifrågasätter lämpligheten av attnationella delmål fastställs förmiljökvalitetsmålet Giftfri miljö innan engemensam strategi utarbetats inom Europeiskaunionen samt ett yrkande (c) om behovet avatt avgifta kretsloppet. Med hänvisning tillbl.a. kommissionens förslag till strategi förden framtida kemikaliepolitiken i gemenskapenfinner utskottet att syftet med två yrkanden(mp) är tillgodosett utan något riksdagensuttalande i frågan. Vidare föreslår utskottetatt ett yrkande (kd) omförsiktighetsprincipen som en sedvanerättsligregel lämnas utan vidare åtgärd.PropositionenEnligt regeringens bedömning utgör den storaokunskapen om kemiska ämnens hälso- ochmiljöegenskaper samt om kemiska ämnens förekomst ivaror grundläggande problem i arbetet för en giftfrimiljö. En förutsättning för att kunna nå måletGiftfri miljö inom en generation är en snabb lösningpå detta problem. En stor mängd ämnen marknadsförsutan att tillräcklig kunskap om deras effekter ochegenskaper finns. Därtill behövs kraftfulla åtgärdermot användningen av hälso- och miljöfarliga ämnen.Regeringen framhåller vidare att många av deåtgärder som krävs för att kunna nå målet Giftfrimiljö innebär förändringar på EU-nivå. Sverigekommer att verka för att den kemikaliestrategi somnu utarbetas inom EU blir ett effektivt verktyg föratt komma till rätta med problemen påkemikalieområdet. Avvaktan på framgångar i EU-arbetet får dock inte leda till en brist pånationella initiativ.MotionernaEnligt motion MJ27 (m) yrkande 1 börkemikaliestrategin för Giftfri miljö användas som enutgångspunkt för i arbetet med att utformaen gemensam kemikaliestrategi för EU. Enligtmotionärerna tycks regeringen inte till fullo inseatt implementeringen av en svensk kemikaliestrategimåste vara åtminstone kompatibel med den gemensammakemikaliestrategin som just nu utarbetas inom EU. Desamlade positiva miljöeffekterna blir betydligtstörre av en bra gemensam kemikaliestrategi än av enisolerad svensk, oavsett hur långtgående densistnämnda kan bli (yrkande 1). bör såledesavvakta resultatet av det pågående arbetet med attutforma en kemikaliestrategi för EU innan beslut omdelmål för att uppnå målet Giftfri miljö fattas.Oavsett hur den gemensamma strategin faller ut ärdet bättre att vänta med att fastställa bindandesvenska delmål tills gemenskapsstrategin påkemikalieområdet är färdig. Ett alternativ till attvänta skulle kunna vara att delmålen uttrycks somönskvärda att nå men utan bindande formuleringar(yrkande 2). Enligt motion MJ711 (c) har dentekniska utvecklingen skapat nästan obegränsademöjligheter att framställa nya, naturfrämmandeämnen, och vår förmåga att utvinna och anrikanaturens egna ämnen ur jordskorpan har mångdubblats.Utvecklingen har skett utan tanke på kemikaliernasvidare öde i naturen. De flesta av de ämnen vianvänder sprids förr eller senare med vind ochvatten. Fettlösliga och långlivade ämnen lagras uppi näringskedjorna och hamnar i våra livsmedel. Livetigenom samlas ett förråd av tungmetaller ochlånglivade, naturfrämmande ämnen i vår vävnad.Konsekvenserna av denna globala kemikaliespridningär i stort sett okända. Kretsloppet måste avgiftas(yrkande 33).Enligt motion MJ838 (mp) bör EU:s fördragstexterkompletteras med en rad miljöprinciper i syfte attstärka miljöns konstitutionella ställning inomunionen. Detta skulle vara en viktigsignal om att det förebyggande miljöarbetet måstestärkas. Vissa grundläggande principer förmiljöarbetet finns redan i fördraget som antogs påregeringskonferensen i , t.ex.försiktighetsprincipen och principen om attförorenaren betalar (se artikel 174 punkt 2). Genomatt lyfta de strukturella frågorna till diskussionunder ordförandeskapet kan skapaen grogrund för strukturförändringar vid en kommanderegeringskonferens. Bland viktiga miljöprinciper sominte finns med i gällande fördrag ärsubstitutionsprincipen. Denna princip skall infogasi EG-fördraget (yrkande 9). Enligt motion U511 (mp)är den progressiva nationella kemikaliepolitik somfördes innan medlemskapet i EU som bortglömd ochmånga tidigare framgångsrika myndighetsprojekt haravstannat eller helt avvecklats. Denna feghet måsteoffensivt brytas när tar överordförandeskapet. Arbetet med att få bort farligakemikalier från marknaden måste återupptas ochintensifieras. En nyckel i detta arbete är attkraftfullt införa substitutionsprincipen inom helaEU. Det skall vara en prioriterad fråga för Sverigeatt inom EU driva frågan om att införa ensubstitutionsprincip för kemikalier (yrkande 14).Enligt motion U217 (kd) yrkande 13 bör Sverigeverka för att det inom EU klargörs attförsiktighetsprincipen är en sedvanerättslig regelinom internationell rätt och inte en allmän principinom den internationella miljölagstiftningen. Dettaär viktigt eftersom de allmänna principerna endastär vägledande medan däremot sedvanerätten ärbindande.Utskottets ställningstagandeSom framhålls i propositionen spelar kemikalier enviktig roll i dagens samhälle och kemiska produkteranvänds i många sammanhang. somkemikalierna har bidragit till vårt välstånd har deockså vållat hälso- och miljömässiga problem. Envolymmässigt stor andel av de kemiska ämnen somhanteras i samhället har farliga egenskaper i någotavseende. Människa och miljö kan exponeras för dessaämnen när ämnena används i kemiska produkter ellergenom att ämnena läcker ut från varor. Detta kan detleda till hälso- eller miljöeffekter. Sådan effekterkan uppstå som ett resultat av exponering av ettenskilt ämne. Det sker också en kontinuerligexponering för ett stort antal ämnen i låga doser,där orsakssambanden mellan exponering och effekt ärsvårare att klarlägga. Det finns ett mycket stortantal kemiska ämnen på marknaden, ochkunskapsbristen är stor beträffande dessaämnens hälso- och miljöegenskaper. Ämnen med farligaegenskaper kan vara avsiktligt tillverkade men dekan även uppkomma oavsiktligt, t.ex. som ettresultat av nedbrytning av andra ämnen eller isamband med industriprocesser eller förbränning.Kunskaperna om oavsiktligt bildade ämnen är ännumindre än kunskaperna om de avsiktligt bildade. Detär över huvud taget till stor del okänt vilka deämnen är som bildas oavsiktligt vid t.ex.förbränning. Som regeringen anför är en snabblösning på detta kunskapsproblem en förutsättningför att målet Giftfri miljö skall kunna nås inom engeneration. Ämnen med vissa egenskaper kan ge upphovtill särskilt stora problem. Det handlar om ämnenmed allvarliga hälsoeffekter som exempelviscancerframkallande (cancerogena),arvsmassepåverkande (mutagena) ochfortplantningsstörande (reprotoxiska) ämnen. Dethandlar också om ämnen som har sådana egenskaper attde blir kvar i miljön . Ämnen som ärlånglivade (persistenta) och som kanansamlas (bioackumuleras) i levande organismer kange upphov till problem . Den långabromssträcka som behövs för att få ned halterna avsådana långlivade ämnen i miljön kräver ettspeciellt förhållningssätt, oavsett om man harkunskap om deras giftighet eller inte. Somregeringen anför behövs det kraftfulla åtgärder motanvändningen av samtliga hälso- och miljöfarligaämnen. sker en omfattande handel med varoröver nationsgränserna. De varor och kemikalier somanvänds i är till övervägande delentillverkade eller framställda i något annat land.Därför är det viktigt för att påinternationell och europeisk nivå aktivt ochkraftfullt verka för att farliga ämnen skall fasasut för att därigenom göra det möjligt att nå måletGiftfri miljö. Genom att arbeta för en omställning imer miljöanpassad riktning inom hela unionen kanockså utsläppen av farliga ämnen till luft ochvatten begränsas. Därmed minskas risken förspridning av farliga ämnen till via luft ochvatten. Det är också viktigt att EU:s regelsystemanvänds på ett optimalt sätt. I detta sammanhang böräven uppmärksammas att Europeiska kommissionen den13 februari presenterade sitt förslag tillstrategi för den framtida kemikaliepolitiken igemenskapen. Kommissionen har vidare den 7 februaripresenterat en grönbok om en integreradproduktpolitik (IPP). Utskottet gör samma bedömningsom regeringen att det är synnerligen angeläget attverka för att unionens gemensamma kemikaliestrategi,som skall utformas, får ett innehåll som kanbidra till att lösa många av de frågor som harbetydelse för möjligheterna att nå en giftfri miljö.Avvaktan på framgångar i EU-arbetet får dock inteleda till en brist på nationella initiativ. Det ärockså viktigt att försiktighetsprincipen ochproduktvalsprincipen är vägledande för arbetet medatt begränsa risker från användningen av kemikaliersom sådana och i varor. bör också aktivtdelta i kemikaliesäkerhetsarbetet inom andrainternationella organisationer. Mot bakgrund av denu redovisade utgångspunkterna i arbetet för Giftfrimiljö är utskottet inte berett att föreslå någotytterligare uttalande från sida medanledning av motionerna MJ27 (m) yrkandena 1 och 2samt MJ711 (c) yrkande 33. Motionerna avstyrksdärmed i berörda delar.I den av kommissionen föreslagna strategin för denframtida kemikaliepolitiken i gemenskapen framhållssom ett viktigt mål att främja ersättning av farligaämnen med sådana som är mindre farliga om det finnslämpliga alternativ. Enligt kommissionen kommer detökade ansvaret för användare i senare led avtillverkningskedjan och den förbättradeinformationen till allmänheten att skapa storefterfrågan på ersättningskemikalier som testats itillfredsställande omfattning och som är säkra förden avsedda användningen. Utskottet konstaterar försin del att det är angeläget att verka för att EU:skemikaliestrategi får ett sådant innehåll att defrågor som har betydelse för möjligheterna att uppnåen giftfri miljö kan lösas. Som anförts ovan börbl.a. produktvalsprincipen få vara vägledande iarbetet med att begränsa risker från användningen avkemikalier som sådana och i varor. Med det anfördafinner utskottet att syftet med motionerna MJ838(mp) yrkande 9 och U511 (mp) yrkande 14 får ansestillgodosett utan något uttalande ifrågan.Försiktighetsprincipen återfinns sedan drygt 20 åri flera konventioner och andra internationellainstrument inom miljöområdet. harförsiktighetsprincipen kommit att få en alltmerframträdande plats i den internationellamiljöpolitiken. Vid om miljö ochutveckling - UNCED - antogs den s.k.Riodeklarationen som innehåller en bestämmelse omatt försiktighetsprincipen skall tillämpas så långtmöjligt och med hänsyn tagen till staternasmöjligheter. Försiktighetsprincipen har också kommittill uttryck konvention om skydd avÖstersjöområdets miljö -Helsingforskonventionen - och samma års konventionom skydd av den miljön i Nordostatlanten -(numera ).Utskottet vill framhålla att försiktighetsprincipen,i den mån den ingår i internationellaöverenskommelser, givetvis är folkrättsligt bindandeför de stater som tillträtt respektiveöverenskommelse. Vidare bör uppmärksammas attgemenskapens miljörätt enligt artikel 174.2 i EG-fördraget skall grundas på bl.a.försiktighetsprincipen. Med det anförda föreslårutskottet att motion U217 (kd) yrkande 13 lämnasutan vidare åtgärd.Delmål 1: Kunskap om kemiska ämnenshälso- och miljöegenskaper samtdelmål 2: Miljö- ochhälsoinformation om varorUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkännerregeringens förslag beträffande delmålen 1och 2. Därmed avstyrks ett motionsyrkande (c)om att data skall finnas tillgängliga förämnen som hanteras i höga och medelhögavolymer till 2005 respektive 2009.Vidareföreslår utskottet att ett motionsyrkande (m)om att begränsa användningen av djurförsöklämnas utan vidare åtgärd med hänvisning tillatt dess syfte i allt väsentligt kan ansestillgodosett med vad som anförs ipropositionen i denna fråga.PropositionenSom delmål 1 föreslår regeringen att det senast 2010skall finnas uppgifter om egenskaperna hos allaavsiktligt framställda eller utvunna kemiska ämnensom hanteras på marknaden. För ämnen som hanteras ihögre volymer och för övriga ämnen som t.ex. efterinledande översiktliga tester bedöms som särskiltfarliga skall uppgifter om egenskaperna finnastillgängliga tidigare än 2010. Samma krav påuppgifter skall då gälla för såväl nya somexisterande ämnen. skall det även sålångt möjligt finnas uppgifter om egenskaperna hosalla oavsiktligt framställda och utvunna kemiskaämnen. Med tanke bl.a. på den testningskapacitet somfinns på laboratorier behövs förgenomförandet av testningen av det stora antaletexisterande ämnen. Regeringen förordar därför ettstegvis förfarande, där kraven på att ämnena måstevara testade infaller först för ämnen som tillverkaseller importeras i höga volymer (> /år) ochdärefter för ämnen i medelhöga volymer (10-1 000ton/år) och sist för ämnen i låga volymer (10ton/år). Regeringen anser att rimliga tidpunkter förkrav på information kan vara för ämnen ihöga volymer och 2009 för ämnen i medelhöga volymer.Skälet till att högvolymkemikalier bör testas förstär att dessa kan ge upphov till störst exponering avmänniskor och miljön. Det kan dock finnas skäl attutöka kraven på kunskap för ämnen som används ilägre volymer om de kan misstänkas ha sådanaegenskaper som utgör en särskild risk. Enligtregeringens bedömning bör verka för att detställs krav på kunskap om kemiska ämnens hälso- ochmiljöegenskaper inom EU. Detta kan ske genom attEU:s regler ändras så att samma krav ställs på såvälnya ämnen, som skall släppas ut på den gemensammamarknaden, som på existerande ämnen. Ämnen som inteuppfyller kraven bör inte få förekomma på marknaden.Sverige bör också verka för att ändrasså att företagen får ett tydligt ansvar för attbedöma riskerna med de ämnen som de tillverkar ellerimporterar samt vidta behövliga åtgärder för attbegränsa riskerna. bör såväl inom EU som pånationell nivå verka för en kraftfull satsning påutveckling av testmetoder som kan minska behovet avförsöksdjur. Regeringen avser att i en skrivelseunder ge en beskrivning av defrågor som hör samman med användningen avförsöksdjur. Som delmål 2 föreslår regeringen attvaror skall vara försedda med hälso- ochmiljöinformation om de farliga ämnen som ingår.MotionernaI motion MJ28 (m) framhålls att arbetet för attskapa en giftfri miljö för människor inte fårinnebära att antalet djurförsök ökar. Det ärangeläget att nya testmetoder som kräver färredjurförsök kommer fram och att försöksdjursfriatestmetoder kan utvecklas. De målformuleringar somnu föreligger beträffande kunskapsutvecklingenavseende kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaperoch den tidsplan som sätts för detta arbete måstebringas i samklang med målet att minska antaletdjurförsök och att försöksdjursfria alternativ kananvändas. Enligt motion MJ31 (c) är det med tanke påvissa ämnen, som kan finnas kvar i miljön i många årefter att tillflödet slutat, viktigt med en högambitionsnivå i framtagningen av data så atttillflödet av dessa ämnen kan stoppas. Detta är avstor betydelse när det gäller möjligheterna att någenerationsmålet. Data skall finnas tillgängliga förämnen som hanteras i höga och medelhöga volymer tillår 2005 respektive (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeKunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaperär grundläggande för allt säkerhetsarbete påkemikalieområdet, och därmed också en viktigförutsättning för att skydda den biologiskamångfalden och människors hälsa. Sådan kunskap ärockså en förutsättning för att kunna bedöma vilkaämnen som omfattas av lagstiftning samt avfastställda riktlinjer för kemikaliepolitiken.Vidare finns det stor risk för att det av riksdagenantagna övergripande miljökvalitetsmålet Giftfrimiljö inte kan nås om delmål 1 inte uppnåtts till år2010. Med tanke bl.a. på den testningskapacitet somfinns på laboratorier behövs förgenomförandet av testningen av det stora antaletexisterande ämnen. Som regeringen förordar bördärför ett stegvis förfarande tillämpas, där kravenpå att ämnena måste vara testade infaller först förämnen som tillverkas eller importeras i höga volymeroch därefter för ämnen i medelhöga volymer och sistför ämnen i låga volymer. Högvolymkemikalier börtestas först eftersom dessa kan ge upphov tillstörst exponering av människor och miljön. I likhetmed regeringen anser utskottet att rimligatidpunkter för krav på information kan vara år 2005för ämnen i höga volymer och för ämnen imedelhöga volymer. Delmålet behöver dock nås senastår 2010. Skälen till detta är att delmålet också harstor betydelse för möjligheterna att nå övrigadelmål. Så länge som kunskap saknas om ämnensegenskaper finns det risk för att ämnena hanterasfelaktigt och därmed orsakar skador. Med det anfördaföreslår utskottet att godkännerregeringens förslag beträffande delmålen 1 och 2.Därmed avstyrks motion MJ31 (c) yrkande 1 i den månden inte kan anses tillgodosedd.Att testa kemikaliers hälso- och miljöfarlighetmed dagens metoder medför att djurförsök krävs.Dessa är både dyra och tidskrävande, och metoder förtestningen av ämnena på ett sådant sätt att antaletdjurförsök begränsas bör utvecklas. En strategi kanvara att inledande översiktliga tester(screeningtester) görs med in vitro-metoder. Somframgår av propositionen avser regeringen att verkaför att ett förfaringssätt liknande detta införsinom EU i de fall acceptabla metoder finnstillgängliga. Vidare är det viktigt att Sverigesåväl nationellt som inom EU kraftfullt verkar föratt testmetoder som begränsar antalet djurförsökutvecklas och utvärderas, så att de kan ligga tillgrund för förändrade standarder. Införandet av ettstegvis förfarande beträffande testkraven, somredovisats ovan, kompletterat med nu nämndascreeningmetoder för att urskilja vilka ämnen somär farliga eller särskilt farliga skulle ocksåbidra till att minska antalet djurförsök. Regeringenavser också att verka för en utvärdering av vilkaförsöksdjursfria testmetoder som kan ersätta demetoder som används . En sådan utvärdering börockså bedöma det fortsatta behovet avmetodutveckling och behovet av resurser. Som framgårav propositionen kommer regeringen i en särskildskrivelse att ge en beskrivning av defrågor som hör samman med användningen avförsöksdjur. Skrivelsen är avsedd att ge fördjupadeupplysningar om bl.a. verksamhetens omfattning,ändamål, kraven på verksamheten i bl.a.djurskyddslagstiftningen, de etiska övervägandenaoch de resultat som uppnås genom användningen avförsöksdjur. Det kommer också att ges exempel påmetoder som ersätter eller förfinar alternativtminskar användningen av försöksdjur. Skrivelsenberäknas överlämnas till under våren 2001.Det anförda tillgodoser i allt väsentligt syftet medmotion MJ28 (m). Utskottet föreslår därför attmotionen lämnas utan vidare åtgärd.Delmål 3: Utfasning av särskiltfarliga ämnenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkännerregeringens förslag beträffande delmål 3.Därmed avstyrks ett motionsyrkande (c) om attmålsättningen för utfasningen avarvsmassepåverkande ochfortplantningsstörande ämnen i nyproduceradevaror sätts . Mot bakgrund avregeringens förslag avseende delmål 3 och detpågående arbetet, nationellt såväl sominternationellt, med att begränsaanvändningen av kvicksilver föreslås att ettantal yrkanden om förbud mot kvicksilver m.m.(v, c, mp) lämnas utan vidare åtgärd. Motbakgrund av bl.a. att regeringen har föravsikt att pröva möjligheterna att förbjudaamalgam av miljöskäl är utskottet inte nuberett att föreslå någon åtgärd frånriksdagens sida med anledning av flerayrkanden (v, c, fp, mp) om åtgärder motanvändningen av amalgam. Vidare avstyrks ettmotionsyrkande (c) eftersom det enligtutskottets mening i första hand ankommer påregeringen att överväga eventuella åtgärderbeträffande varor, innehållande farligaämnen, som satts ut på marknaden innan målenom utfasning börjar gälla. Ett yrkande (s) omåterföring av gödsel- ochbekämpningsmedelsavgifter avstyrks medhänvisning till pågående beredning.PropositionenRegeringen föreslår i fråga om utfasning av farligaämnen att följande skall gälla.Nyproducerade varor skall så långt det är möjligtvara fria från: cancerframkallande, (cancerogena),arvsmassepåverkande (mutagena) ochfortplantningsstörande (reprotoxiska) ämnensenast om varorna är avsedda att användaspå ett sådant sätt att de kommer ut ikretsloppet, nya organiska ämnen som är långlivade(persistenta) och bioackumulerande, så snart sommöjligt, dock , övriga organiska ämnen som är mycket långlivadeoch mycket bioackumulerande , övriga organiska ämnen som är långlivade ochbioackumulerande , kvicksilver samt kadmium och blysenast år 2010.Dessa ämnen skall inte heller användas iproduktionsprocesser om inte företaget kan visa atthälsa och miljö inte kan komma till skada. Redanbefintliga varor, som innehåller ämnen medovanstående egenskaper eller kvicksilver, kadmiumsamt bly, skall hanteras på ett sådant sätt attämnena inte läcker ut i miljön. Delmålet avserämnen som människan framställt eller utvunnit frånnaturen. Delmålet avser även ämnen som ger upphovtill ämnen med ovanstående egenskaper, inklusive desom bildats oavsiktligt.Enligt regeringens bedömning bör delmåletkompletteras till att omfatta även hormonstörande,allergiframkallande och nervskadande ämnen, ämnensom är skadliga för immunsystemet samt andra ämnensom bedöms innebära motsvarande risk för människor.Strategier för genomförandet av delmålet och enprecisering av kriterier för utfasningen av dessafarliga ämnen bör vara framtagna senast år 2005.När det gäller kriterier för särskilt farligaämnen gör regeringen följande bedömning. Vidtolkningen av vad som skall avses med begreppen idelmålet bör följande gälla. Med "mycket långlivadeämnen" avses ämnen som har en halveringstid som ärlängre än i simuleringstest . Med"mycket bioackumulerande ämnen" avses ämnen som haren biokoncentrationsfaktor högre än 5 000. Med"långlivade ämnen" avses ämnen som har enhalveringstid som är längre än isimuleringstest . Med "bioackumulerandeämnen" avses ämnen som har enbiokoncentrationsfaktor högre än 2 000. De ämnen somskall omfattas av riktlinjen om cancerframkallande,arvsmassepåverkande och fortplantningsstörande ämnenbör vara de ämnen som klassificerats med avseende pådessa egenskaper inom kategori 1 eller 2 i EG-direktivet (67/548/EEG) om klassificering,förpackning och märkning av farliga ämnen.Beträffande EU-inriktade strategier för att nådelmål 3 avser regeringen att inom EU verka för attregler införs som förbjuder användningen av de ämnensom omfattas av delmålet.