bet · GP01KU1 · 2001-11-22 00:00:00 — gällande belopp fastställdes tillsin nuvarande nivå år 1996.Med anledning av engångsvisa omprioriteringar inom utgiftsområdet föreslåsi propositionen att anslagsnivån sänks med 10 000 000 kr.MotionerI motion K201 av () föreslås ett tillkännagivande förregeringen om att avveckla partistödet. Enligt motionären har det totalapartistödet utvecklats kraftigt , vilket försvårar för nyapartier att slå sig fram. Motionären anser att utvecklingen förstärker detsom kallas politikerförakt och att en nedtrappning av stödet bör ske.I motion K395 (delvis) av m.fl. (fp) föreslås attanslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag.Samma förslag framförs även i motion Fi294 yrkande 9 (delvis) av LarsLeijonborg m.fl. (fp). Motionärerna anser det viktigt att alla delar avsamhället är med och sparar och föreslår därför en mindre besparing påpartistödet.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker propositionens förslag att anslaget 90:6 Stöd tillpolitiska partier skall uppgå till budgetåret 2002.Utskottet avstyrker motionerna K395 delvis (fp) och Fi294 yrkande 9 delvis(fp), enligt vilka anslaget föreslås minskas med iförhållande till regeringens förslag.Förra året avstyrkte utskottet en motion (m) som bl.a. tog upp frågan omavveckling av partistödet (bet. 2000/01:KU1). Utskottet framhöll då att detär av väsentlig betydelse för demokratin att de politiska partierna hartillräckliga resurser för att bedriva sin opinionsbildande verksamhet.Vidare uttalade utskottet att man inte delade den uppfattning ompartistödets negativa effekter som framfördes i den då aktuella motionen.Utskottet, som vidhåller sin tidigare inställning i frågan, avstyrkermotion K201 (m).Expertgruppen för EU-frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag förupp ett nytt ramanslag på statsbudgeten, 90:7 Expertgruppen för EU-frågor,och anvisar till anslaget . Vidare föreslårutskottet att avslår två motioner (båda fp) i vilka motionärernamotsätter sig att anslaget införs.PropositionenRegeringen föreslår att ett nytt ramanslag 90:7 Expertgruppen för EU-frågor förs upp på statsbudgeten och anvisas för budgetåret2002.Regeringen har inrättat en expertgrupp för EU-frågor. Expertgruppen är enmyndighet. Expertgruppens uppgifter är att bedriva och främja forskning,utvärdering, analys och studier i Europapolitiska frågor. Verksamhetenskall inriktas på att självständigt och objektivt fördjupa och breddaunderlaget för sådana ställningstaganden som har betydelse för utvecklingenav Europeiska unionen (EU) och för EU-politik, främst inomområdena ekonomi, handel, statsvetenskap och juridik. Expertgruppens arbeteregleras i förordning (2001:204) med instruktion för Expertgruppen för EU-frågor.Expertgruppen skall särskilt initiera och behandla förslag tillutvärderings- och forskningsprojekt, göra eller låta göra utredningar ochutvärderingar, följa utvecklingen och hålla kontakt med forskare inom ochutom landet samt publicera och sprida rapporter om verksamheten. Kostnadenför myndigheten beräknas uppgå till ca per år.MotionerI motion K395 (delvis) av m.fl. (fp) föreslås attanslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag.Samma förslag framförs även i motion Fi294 yrkande 9 (delvis) av LarsLeijonborg m.fl. (fp). Motionärerna anser att detta anslag inte skallinföras, eftersom det enligt dem förefaller vara en form av styrd forskning. I stället bör mer medel satsas på de ordinarie forskningsanslagen.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker att ett nytt ramanslag 90:7 Expertgruppen för EU-frågor förs upp på statsbudgeten och anvisas för budgetåret2002 samt avstyrker motionerna K395 delvis (fp) och Fi294 yrkande 9 delvis(fp).Riksdagsförvaltningens årsredovisning för verksamhetsåret 2000Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att lägger årsredovisningen till handlingarnaRedogörelsenEn ny parlamentarisk ledningsorganisation för infördes den 1juli 2000. Förvaltningsstyrelsen och dess direktion samt talmanskonferensenersattes av ett nytt beslutsorgan, den parlamentariskt sammansattariksdagsstyrelsen med talmannen som ordförande. En ny instruktion ocharbetsordning för riksdagsförvaltningen har trätt i kraft, och dessutom harvissa ändringar genomförts i organisationen, detta som en följd av den nyaparlamentariska ledningsorganisationen. Förändringarna innebär bl.a. attförvaltningen numera är en enda myndighet, med riksdagsdirektören sommyndighetschef. Den består av tre större delar - kammarkansliet, utskottensoch EU-nämndens kanslier samt det administrativa kontoret. Därutöver finnsen informationsenhet och ett internationellt kansli (RIK).I redogörelse /01:RS2 lämnas en redovisning för riksdagsförvaltningensverksamhet under . Verksamheten beskrivs översiktligt iredogörelsen. Där lämnas också uppgifter om organisation, ekonomi ochpersonal, om stödet till beslutsprocessen, stödet till ledamöteroch anställda, information till allmänheten samt det internationellaparlamentariska arbetet. Därtill finns en bilaga med redogörelse förbehandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen ochriksdagsförvaltningen under år 2000.Vidare anförs i redogörelsen att ett arbete med att utveckla mål- ochresultatstyrningen pågår inom riksdagsförvaltningen. Syftet är att erhållaen effektivare styrning av verksamheten mot fastställda mål och enförbättrad uppföljning av verksamhetens resultat och kostnader. Med ettsådant underlag som grund kan prioriteringar och avvägningar avverksamhetens inriktning göras med större säkerhet. Arbetet innebär enanpassning till de styrformer som beslutat skall gälla förstatsförvaltningen i övrigt.ÖvrigtUtskottet har hållit en utfrågning därriksdagsdirektören , förvaltningschefen ekonomichefen bl.a. lämnat information omriksdagsförvaltningens årsredovisning för år 2000.Utskottets ställningstagandeRedogörelsen föranleder inte något uttalande från utskottets sida.Utskottet föreslår att lägger redogörelse /01:RS2 tillhandlingarna.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Avveckling av presstödet och (punkt 4)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 1 om avveckling av presstödet och fr.o.m. år2003. Därmed bifaller motion 2001/02:K425 yrkandena 2 och 3.StällningstagandeRegeringen har en överdriven tilltro till presstödets positiva effekter påmångfalden, det fria ordet och opinionsbildningen. Erfarenheterna hittillsvisar dock att stödet till stor del har använts för att täcka tidningarnaslöpande utgifter i stället för till nödvändiga rationaliseringar. Detta harmedfört att tidningarna anpassat sig efter och blivit beroende avpresstödet i stället för att åtgärda de ekonomiska problemen. Därtillkommer att presstödet snedvrider konkurrensvillkoren, vilket kan innebäraatt tidningar som drivs utan presstöd kan få ekonomiska problem. Presstödetbör därför avvecklas fr.o.m. . En avveckling av presstödetmedför att inte kommer att ha någon uppgift att fylla.Presstödsnämnden kan därmed avvecklas. Resterande uppgifter, såsombevakning av ännu återstående lån m.m. från , kan till dessdenna verksamhet helt har avvecklats handläggas av Kammarkollegiet. Dettabör med bifall till motion K425 yrkandena 2 och 3 (m) som sinmening ge regeringen till känna.2. Tröskeleffekt för lågfrekventa tidningar med riksspridning (punkt 5)av () och von der Esch (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 2 om tröskeleffekt för lågfrekventa tidningar med riksspridning. Därmed bifaller motion 2001/02:K367 yrkande 3.StällningstagandeI motion K367 yrkande 3 (kd) tas frågan upp om tröskeleffekter förlågfrekventa tidningar med riksspridning. Tröskeleffekten i fråga omdriftsstödet för lågfrekventa tidningar med en upplaga som hamnar undergränsen 2 000 exemplar men överstiger 1 500 exemplar har mildrats. Ianalogi härmed bör lågfrekventa tidningar med riksspridning vars upplagahamnar under 7 000 men inte 6 500 exemplar ges oreducerat driftsstöd underen period av högst varefter stödet avvecklas. Regeringen bör vidtaförändringar i presstödsförordningen med anledning av förslaget. Detta börriksdagen med bifall till motionen som sin mening ge regeringen till känna.3. Den idéburna organisationspressens villkor (punkt 7)av () och von der Esch (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 3 om den idéburna organisationspressens villkor. Därmedbifaller motion 2001/02:Kr423 yrkande 1.StällningstagandeDen roll som organisationstidskrifter spelar i samhället har försummatssåväl inom forskningen som i mediepolitiken. Det finns ett betydande antaltidningar och tidskrifter som, utan något som helst offentligt stöd, ges utav idéburna rörelser och som faller mellan det befintliga presstödet ochkulturtidskriftsstödet. Regeringen bör låta göra en översyn av den idéburnaorganisationspressens villkor och möjligheterna att genom ett särskiltstatligt stöd säkerställa en kvalitativ utveckling av denna press. Dettabör med bifall till motion Kr423 yrkande 1 (kd) som sin mening geregeringen till känna.4. Principer för utrikesrepresentationen (punkt 12)av (), (), von der Esch (kd), NilsFredrik (), (), () ochSven ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 4 om att det krävs en översyn av vilka principer som skallgälla för den svenska utrikesrepresentationen. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:K302 yrkande 3 och delvis motion 2001/02:K241.StällningstagandeI dag har ökade förpliktelser i , men detta innebär inte attsvenska åtaganden i , , och minskar.Tvärtom behöver mer än någonsin den möjlighet till dialog ochkontaktytor som en utlandsmyndighet innebär i en alltmer globaliserad värld.I februari år 2001 utlovade att genomföra en översyni samråd med om vilka principer som skall gälla förutrikesrepresentationen. En sådan översyn skulle äga rum innan det blevaktuellt att fatta beslut om eventuella ambassadnedläggningar. Trots dettalöfte fattade regeringen under det svenska EU- ordförandeskapet beslut omatt stänga utlandsmyndigheterna i , , och Vatikanen.Detta beslut fattades av budgetskäl och utan att en noggrann prövninggjorts i samråd med och andra berörda.Det är viktigt att är representerat i länder som är av centralbetydelse för svenska utrikespolitiska intressen. Regeringen bör nugenomföra en grundlig utredning om vilka principer som skall gälla för densvenska utrikesrepresentationen samt tillämpningen av dessa och återkommatill för fastställande av principerna.Med tillstyrkande av motion K302 (m, kd, c, fp) yrkande 3 anser vi att detanförda bör ges regeringen till känna.5. MR-attachéer och miljöattachéer (punkt 15)av () och von der Esch (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 5 om att utreda möjligheterna att tillsätta MR-attachéerrespektive miljöattachéer vid utrikesrepresenationer där MR-frågorrespektive miljöfrågor är av speciell betydelse. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:U351 yrkandena 8 och 9.StällningstagandeDet är av största vikt att främjandet av de mänskliga rättigheternagenomsyrar hela den utrikespolitiska verksamheten. Därför räcker det intemed handlingsprogram, utan det krävs därutöver aktivt handlande frånutlandsmyndigheternas sida. Inom det militära och säkerhetspolitiskaområdet har man på vissa strategiskt valda ambassader placeratmilitärattachéer för att främja viktiga säkerhetspolitiska relationer medandra stater samt för att följa utvecklingen på plats i viktiga regioner.På ett liknande sätt bör även ha MR-attachéer utplacerade påviktiga och strategiskt valda ambassader, dvs. där det anses som särskiltnödvändigt för att följa utvecklingen i frågor rörande de mänskligarättigheterna. Detta skulle främja bevakningen i specifika regioner samtunderlätta samarbetet med svenska internationella företag och svenskafrivilligorganisationer på plats, liksom samarbetet och koordineringen medinternationella organ och organisationer.Enligt vår uppfattning är det av central betydelse att förbättra densvenska utrikesförvaltningens bevakning, kompetens och externasamarbetsmöjligheter vad avser globala miljöfrågor. bör därför hamiljöattachéer utplacerade på viktiga och strategiskt valda ambassader, dvs. där det anses som särskilt nödvändigt för att följa utvecklingen i frågorrörande miljöfrågorna. Detta är särskilt viktigt i ofta utsattanaturkatastrofområden, exempelvis i regioner där miljöförstöringen ärsärskilt påtaglig eller där stora internationella insatser görs förmiljösäkerhet.Mot bakgrund av det anförda och med anledning av motion U351 (kd)yrkandena 8 och 9 anser vi att regeringen bör utreda förutsättningarna föratt utse MR-attachéer respektive miljöattachéer. Detta bör ges regeringentill känna.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskilda yttranden. I rubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1 (punkt 1)av (), () och ().Den 21 november 2000 beslutade majoritet bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister att fastställaekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten ochen beräkning av statens inkomster avseende . beslutades ompreliminära utgiftstak för åren 2003 och 2004.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat enannan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Ettövergripande mål för den ekonomiska politiken bör vara en sänkt utgiftskvot. För detta krävs såväl en moderniserad arbetsmarknad och avregleringar somsänkta skatter och lägre offentliga utgifter.Våra förslag syftar också till att skapa förutsättningar för ettekonomiskt, kulturellt och socialt växande . Vi vill satsa på enutbildning som ger alla större möjligheter till ett rikare liv. Genom enstörre enskild sektor och ett starkare civilt samhälle kan både företag ochmänniskor växa. Ännu fler kan komma in på den ordinarie arbetsmarknaden.Den sociala tryggheten ökar också i andra bemärkelser genom att hushållenfår en större ekonomisk självständighet. Friheten att välja bidrar bådetill mångfald, en bättre kvalitet och en större trygghet. De enskildamänniskorna får ett större inflytande över sina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling från subventioner och bidrag tillomfattande skattesänkningar för alla, främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi om de människor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sin egensituation. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurser föratt på ett tillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgifter som måstevara gemensamma. Avsevärda resurser tillförs t.ex. för att bryta den ökadesjukfrånvaron och de ökande förtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ - med våra förslag till utgiftstak,anslagsfördelning och skatteförändringar - bör ses som en helhet där intenågon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat från de andra.När majoritet nu genom riksdagsbeslutet om ramarför de olika utgiftsområdena valt en annan inriktning av politiken, deltarvi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde1 Rikets styrelse.När det gäller anslaget 27:2 Presstöd föreslår vi i kommittémotion K425att anslår för (yrkande 1). Dettainnebär en minskning i förhållande till regeringens förslag med 300miljoner kronor. Vi föreslår vidare att presstödet avvecklas (yrkande 2) och att som en konsekvenshärav avvecklas fr.o.m. och att bevakningsuppgifteravseende ännu återstående lån m.m. övertas av Kammarkollegiet (yrkande 3).Även i partimotion K243 yrkande 8 och i de enskilda motionerna K208 ochK219 föreslås en avveckling av presstödet. Enligt vår mening grundasregeringens inställning till presstödet på en överdriven tilltro tillpresstödets positiva effekter på mångfalden, det fria ordet ochopinionsbildningen. Erfarenheterna visar dock att stödet till stordel har använts för att täcka tidningarnas löpande utgifter i stället förtill nödvändiga rationaliseringar. Tidningarna har enligt vår meninganpassat sig efter och blivit beroende av presstödet i stället för attåtgärda de ekonomiska problemen. Avvecklingen av presstödet bör ske i tvåetapper. För görs en neddragning av anslaget och resterandebelopp lyfts ur budgeten . För att underlätta avvecklingen föreslårvi en ändring av reklamskatten och införande av en neutral tidningsmoms.Beträffande anslagen 27:4 Radio- och och 27:5 Granskningsnämndenför radio och TV föreslår vi i kommittémotion K425 att anslår respektive för (yrkandena 4 och 5).Vi anser att reformeringen av den kommersiella lokalradion sker på ett sättsom inte är acceptabelt i ett samhälle som värnar yttrandefriheten ochmotsätter oss därför de ökningar av anslagen som regeringen föreslår.Frågorna kring anslaget 90:5 m.m. behandlar vi ikommittémotionerna K398 och U344. Vi anser att inte skallbyggas ut i den omfattning som regeringen föreslår. Vidare anser vi att detextra anslag som innevarande år utgår till följd av ordförandeskapet i EUskall avvecklas helt. Det finns också skäl att genomföra en särskildupplysningskampanj om kommunismens brott mot mänskligheten, och för dettaändamål bör anslås . En utgångspunkt för vårtbudgetförslag är dessutom att vi anser att utrikesförvaltningen skallåterföras till utgiftsområde 5. Den frågan kan emellertid inte taställning till förrän i samband med ekonomiska vårproposition.Därutöver anser vi att den del av anslaget som avser utrikesförvaltningenskall förstärkas med utöver det som ligger i regeringensförslag. Sammantaget menar vi att anslaget till skallminskas med i förhållande till regeringens förslag.I partimotion Fi291 förordar vi en avveckling av anslaget 90:6 Stöd tillpolitiska partier. Detta bör ske så att hälften av stödet tas bort år 2003och återstoden . Även i den enskilda motionen K201 föreslås enavveckling av partistödet. Till grund för vår uppfattning ligger att det äravgörande för väljarnas förtroende för de politiska partierna att dessa kanleva upp till väljarnas förväntningar. Det kräver att de har hela sinlojalitet hos valmanskåren. Detta förutsätter enligt vår mening attpartierna förhåller sig oberoende till alla särintressen och att partiernainte är beroende av stöd från den offentliga sektorn. I partistödet liggerockså enligt vår mening en konserverande effekt, då det utgår endast tillpartier som är representerade i . Politiska partier skall i endemokrati inte vara beroende av staten.Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1 (punkt 1)av () och von der Esch (kd).Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än regeringenoch dess stödpartier.När majoritet nu genom riksdagsbeslutet omramar för de olika utgiftsområdena valt en annan inriktning av politikendeltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inomutgiftsområde 1.När det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1 har vi ikommittémotion K352 föreslagit att anslaget 27:2 Presstöd skall minskas med66 jämfört med regeringens förslag och att skall göraett tillkännagivande för regeringen om nivån på driftsstödet. Vi anser attpresstödet har och har haft stor betydelse för den publicistiska mångfalden, och vi är positiva till regelförändringar som kan underlättarationaliseringar och därmed minska beroendet av presstöd. Detfinns en marginal på i anslaget efter tidningen . Vi stöder distributionsstödet för lördagsutdelning, men anser attden övriga marginalen skall dras in.I kommittémotion K352 har vi vidare föreslagit en minskning av anslaget 46:3 Datainspektionen med i förhållande till regeringens förslag. Vi menar att en sådan minskning av anslaget till Datainspektionen börgöras i avvaktan på resultatet av den pågående utvärderingen avDatainspektionens verksamhet.När det gäller anslaget 90:5 m.m. föreslårKristdemokraterna i samma kommittémotion en minskning med 375 000 000 krjämfört med regeringens förslag. Vi anser att satsningen påRegeringskansliet - utom såvitt avser ordförandeskapet i EU - har varitobefogat omfattande. Utvecklingen och anpassningen av kanmycket väl ske genom organisationsförändringar och rationaliseringar utanatt ytterligare resurser tillförs. Den föreslagna resursförstärkningen på160 för bör inte genomföras. Dessutom anser vi attbesparingar på det som tidigare utgjorde bör göras med250 . Den del av som rör utrikesförvaltningenanser vi skall tillföras för beskickningarna i , ,och Heliga Stolen. Frågan om tillräckliga resurser för dessabeskickningar tas även upp i fyrpartimotionen K302 yrkande 2 som vi ställeross bakom.Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1 (punkt 1)av ().Den 21 november 2001 beslutade majoritet att fastställaekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten ochen beräkning av statens inkomster avseende . har iparti- och kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken. förslag avser att gemänniskor möjlighet att växa, enskilt och i samverkan. Den bygger påmänniskors förmåga att ta ansvar, för sig själva och varandra, och viljaatt förverkliga sina drömmar. föreslår nya reformer för attmänniskor skall kunna känna trygghet, att underlätta för fler människor attleva på sin lön, att finna jobb och förena jobb med familj samt för attminska den tilltagande ohälsan i arbetslivet. Ett samhälle som präglas avlivskraft, livskvalitet och självbestämmande är också ett samhälle somförmår överbrygga den sociala och regionala klyvningen i Sverige.När majoritet nu genom riksdagsbeslutet omramar för de olika utgiftsområdena valt en annan inriktning av politiken,deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelning inomutgiftsområde 1.I kommittémotion K422 lyfter vi upp att mångfalden inom tidningsvärlden till stor del tryggas genom presstödet som garanterar mångaandratidningars existens. Dagens situation för tidningarna bör leda tillatt det befintliga presstödet förenas med särskilda insatser för attunderlätta för tidningsföretag att utveckla teknik och arbetsformer för attvara med på den digitala mediemarknaden och möta framtida krav. Regeringenföreslår ett särskilt utvecklings- och investeringsstöd för dagspressen.Detta är positivt. Det förutsätter dock att detta utvecklingsstöd skallutgå till alla bidragsberättigade tidningar, inklusive endagstidningarna.Likaså bör det bli möjligt att förena presstödet med särskilda insatser somsyftar till att underlätta utveckling av teknik och arbetsformer för attmota framtida krav.Regeringen föreslår att anslaget till Radio- och skall uppgåtill , vilket innebär en höjning av anslaget.Med hänsyn till de godkända resultat som verket uppvisar när det gäller attfrämja möjligheterna till mångfald inom radio och television, anser viemellertid inte att den höjning av anslaget som föreslås är nödvändig. Viföreslår därför i vår kommittémotion K422 en minskning av anslaget 27:4Radio- och med . Det innebär att vi förordar attanslaget skall anvisas budgetåret 2002.Regeringen föreslår att Kungliga hov- och slottsstaten skall tilldelas . anser emellertid att dennuvarande anslagsnivån är tillräcklig. Vi föreslår därför i kommittémotionK422 att anslaget 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten skall anvisas .