bet · GP01JUU1 · 2001-11-22 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottetregeringens förslag till anslag för år2002 under utgiftsområde 4Rättsväsendet samt ett antal motionersom väckts i år.Utskottet tillstyrker regeringensförslag till anslag för utgiftsområdetsom uppgår till totalt knappt 24miljarder kronor. De tyngstaanslagsposterna är polisväsendet (), domstolsväsendet() ochkriminalvården ().Moderata samlingspartiet,, ochFolkpartiet liberalerna har, medhänvisning till sina respektive förslagtill medelsanvisning förutgiftsområdet, inte deltagit ibeslutet såvitt avser tilldelningen påanslag. I stället redovisar dessapartier sina ställningstaganden isärskilda yttranden.Utskottet tillstyrker vidareregeringens förslag till förlängning avlagen (1999:613) om försöksverksamhetmed videokonferens i rättegång ochändring i lagen (1927:85) om dödande avförkommen handling samt, med vissjustering, ändring i lagen (2001:460)om ändring i sekretesslagen (1980:100).De båda ändringslagarna utgörföljdändringar till tidigarelagstiftning.I ärendet behandlar utskottet ocksåsom redan framgått ett stort antalmotionsyrkanden som väckts under denallmänna motionstiden . I yrkandenatas i första hand upp frågor som rörmål och resurser samt organisations-och prioriteringsfrågor förmyndigheterna inom rättsväsendet. Ifråga om Nationella insatsstyrkanföreslår utskottet i etttillkännagivande till regeringen attstyrkans organisatoriska hemvist skallvara . Utskottetavstyrker övriga motionsyrkanden.I ärendet föreligger reservationeroch särskilda yttranden från samtligapartier. Sammanlagt handlar det om 44reservationer och 15 särskildayttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslutUtgiftsramen och anslagen1. Anslag underutgiftsområde 4 RättsväsendetRiksdagen anvisar anslag tillverksamheten inom rättsväsendet enligt utskottetsförslag i bilaga 4. Därmed bifallerriksdagen proposition 2001/02:1 idenna del och avslår de i bilaga 5angivna motionsyrkandena.2. LagförslagenRiksdagen antar regeringens förslagtilla) lag om fortsatt giltighet av lagen(1999:613) om försöksverksamhet medvideokonferens i rättegång,b) lag om ändring i lagen (1927:85)om dödande av förkommen handling ochc) lag om ändring i lagen (2001:460)om ändring i sekretesslagen(1980:100), dock med den ändringenatt ingressen till lagförslaget gesföljande lydelse:Härigenom föreskrivs i fråga omsekretesslagen (1980:100)1dels att 16 kap. 1 § lagen istället för dess lydelse enligt lagen(2001:460) om ändring i nämnda lagskall ha följande lydelse,dels att ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna till lagen(2001:460) om ändring i nämnda lagskall ha följande lydelse.Därmed bifaller delvisproposition 2001/02:1 i denna del.Polisväsendet3. Resursfördelningen mellanmyndigheternaRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju203, 2001/02:Ju245yrkandena 1 och 3, 2001/02:Ju255,2001/02:Ju286, 2001/02:Ju300,2001/02:Ju321 yrkandena 1 och 2,2001/02:Ju350, 2001/02:Ju352,2001/02:Ju365 yrkande 9,2001/02:Ju381, 2001/02:Ju405 yrkande2, 2001/02:Ju429, 2001/02:Ju443yrkande 1, 2001/02:N313 yrkande 6,2001/02:N319 yrkande 10 och2001/02:Bo323 yrkande 4.4. Prioritering av olikaslag av brottslighet, m.m.Riksdagen avslår motionerna2001/02:Ju204, 2001/02:Ju218,2001/02: Ju237 yrkande 3,2001/02:Ju271 yrkande 11,2001/02:Ju338, 2001/02: Ju371 yrkande1, 2001/02:Ju372, 2001/02:Ju377,2001/02:Ju392 yrkande 6,2001/02:Ju405 yrkande 1,2001/02:Ju417, 2001/02:Ju426 yrkande1, 2001/02:So497 yrkandena 5 och 6och 2001/02:So499 yrkande 2.Reservation 1 (c)5. NärpolisenRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju329 yrkande 10,2001/02:Ju343, 2001/02:Ju365yrkandena 7 och 8, 2001/02:Ju366 och2001/02:Ju369.Reservation 2 (m, kd, c, fp)6. MedborgargardenRiksdagen avslår motion2001/02:Ju266 yrkande 5.Reservation 3 (m)7. Polisstyrelsernas rollRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju284 yrkande 1,2001/02:Ju306 yrkande 1,2001/02:Ju329 yrkande 3,2001/02:Ju365 yrkande 2 och2001/02:Ju382.Reservation 4 (kd, c)8. Polisens organisation iövrigtRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju365 yrkande 14 och 2001/02:Ju426 yrkande 8 i denna del.Reservation 5 (m, kd)Reservation 6 (c)9. Polisförsörjningen iallmänhetRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju208, 2001/02:Ju220,2001/02: Ju233, 2001/02:Ju243,2001/02:Ju254, 2001/02:Ju261,2001/02:Ju297, 2001/02:Ju321 yrkande5, 2001/02:Ju329 yrkande 1,2001/02:Ju351 yrkande 1,2001/02:Ju380, 2001/02:Ju410 och2001/02:Ju426 yrkande 7.10. Polisförsörjningen iglesbygdsområdenRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju273, 2001/02:Ju284 yrkande2, 2001/02:Ju306 yrkande 2 och2001/02:Ju430.Reservation 7 (kd, c)11. Antagningen tillpolisutbildningenRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju365 yrkande 5 och 2001/02:Ju426 yrkande 3.Reservation 8 (m)Reservation 9 (c)12. En reformeradpolisutbildningRiksdagen avslår motion2001/02:Ju426 yrkande 2.Reservation 10 (m)13. Rekryteringen av personermed utländsk bakgrund och avkvinnorRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju271 yrkandena 1 och 2,2001/02: Ju365 yrkande 4 och2001/02:A317 yrkande 19.14. NationellainsatsstyrkanRiksdagen tillkännager förregeringen som sin mening vadutskottet anfört om Nationellainsatsstyrkan. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna2001/02:Ju329 yrkande 13,2001/02:Ju365 yrkande 12 och2001/02:Ju426 yrkande 8 i denna del.Reservation 11 (s, mp)Åklagarväsendet15. RättskedjanRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju237 yrkandena 1, 2, 4, 5och 33 och 2001/02:Ju313.Reservation 12 (c)Reservation 13 (fp)16. Snabbare lagföringRiksdagen avslår motion2001/02:Ju237 yrkande 32.Reservation 14 (c)17. Avveckling avEkobrottsmyndighetenRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju403 och 2001/02:Ju450yrkande 12.Reservation 15 (fp)18. Lokaliseringen avEkobrottsmyndighetens enheterRiksdagen avslår motion2001/02:Ju414.19. Överprövning avåklagarbeslutRiksdagen avslår motion2001/02:Ju328.Reservation 16 (kd)20. Jäv mot åklagareRiksdagen avslår motion2001/02:Ju391 yrkande 1.Reservation 17 (v, mp)21. En europeiskåklagarmyndighetRiksdagen avslår motion2001/02:K426 yrkande 10.Reservation 18 (kd)Domstolsväsendet22. Domstolarnas ställningRiksdagen avslår motion2001/02:Ju358 yrkande 1.Reservation 19 (m)23. DomstolsverketsställningRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju237 yrkande 36,2001/02:Ju266 yrkande 14,2001/02:Ju330 yrkande 5 och2001/02:Ju358 yrkande 2.Reservation 20 (m, kd)Reservation 21 (c)24. Lokal förankringRiksdagen avslår motion2001/02:Ju237 yrkande 34.Reservation 22 (kd, c, fp)25. Geografisk samordningRiksdagen avslår motion2001/02:Ju450 yrkande 13.Reservation 23 (c, fp)26. Organisatorisk lösningRiksdagen avslår motion2001/02:Ju358 yrkandena 5 och 6.Reservation 24 (m)27. Fortsatt renodlingRiksdagen avslår motion2001/02:Ju246 yrkande 1.Reservation 25 (v)28. DomkretsindelningenRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju237 yrkande 35 och2001/02:Ju330 yrkande 2.Reservation 26 (kd, c)29. Det fortsattareformarbetetRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju289, 2001/02:Ju293,2001/02:Ju305, 2001/02:Ju315, 2001/02:Ju330yrkande 3, 2001/02:Ju408,2001/02:Ju443 yrkande 2 och2001/02:Ju450 yrkandena 14 och 15.30. Allmänna domstolar ochförvaltningsdomstolarRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju330 yrkande 1 och2001/02:Ju358 yrkandena 7 och 8.Reservation 27 (m, kd)31. Avskaffande avspecialdomstolarna ochhyresnämndernaRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju358 yrkandena 9 och 10 samt2001/02:Bo318 yrkande 8.Reservation 28 (m, fp)32. Utnämning av domareRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju358 yrkandena 3 och 4 samt2001/02:Ju450 yrkande 18.Reservation 29 (m)33. Domar- och chefsrollenRiksdagen avslår motion2001/02:Ju364.Reservation 30 (kd, fp)34. Kvinnliga chefsdomareRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju246 yrkande 3 och2001/02:Ju428.35. NämndemänRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju202, 2001/02:Ju287,2001/02:Ju304, 2001/02:Ju330 yrkande 4,2001/02:Ju344, 2001/02:Ju399yrkandena 1 och 2, 2001/02:Ju450yrkande 19 och 2001/02:L247 yrkande1.Kriminalvården36.FrigivningsförberedelserRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju279, 2001/02:Ju311yrkandena 11 och 12, 2001/02:Ju424yrkande 5, 2001/02:Ju449 yrkande 8och 2001/02:So375 yrkande 4.Reservation 31 (m)Reservation 32 (kd, c, fp)37. Situationen för häktade,m.m.Riksdagen avslår motionerna2001/02:Ju321 yrkande 3,2001/02:Ju329 yrkande 11,2001/02:Ju348, 2001/02:Ju424 yrkande16 och 2001/02:Ju442.Reservation 33 (m, kd, c, fp)38. Barn till dömdaRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju311 yrkande 4,2001/02:Ju340 yrkande 12 och2001/02:Ju450 yrkande 28.Reservation 34 (kd, c, fp)39. LekmannaövervakareRiksdagen avslår motion2001/02:Ju424 yrkande 13.Reservation 35 (m, kd, c, fp)40. KompetensutvecklingRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju311 yrkande 3,2001/02:Ju424 yrkandena 6-8 och2001/02:A317 yrkande 23.Reservation 36 (kd, c)41. KriminalvårdensresursutnyttjandeRiksdagen avslår motion2001/02:Ju311 yrkande 2.Reservation 37 (c)42. Frivårdens resurserRiksdagen avslår motion2001/02:Ju340 yrkande 4.Reservation 38 (v, c, fp, mp)Brottsförebyggande rådet43. ochverksamhetRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju389 yrkande 2 och2001/02:Ju423.Reservation 39 (m)Reservation 40 (kd)44. StatistikRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju240 och 2001/02:Ju389yrkande 3.Reservation 41 (kd)45. Åtgärder mot rasism ochnazismRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju376 och 2001/02:Ju389yrkande 4.Reservation 42 (kd)46. Bygga bort brottRiksdagen avslår motion2001/02:Ju450 yrkande 2.Brottsoffermyndigheten47. Utmätning i en intagensarbetsersättning avseende skuld tillbrottsofferfondenRiksdagen avslår motion2001/02:Ju317.Reservation 43 (m, kd)Rättsmedicinalverket48. RättsintygRiksdagen avslår motion2001/02:Ju310.Rättshjälpskostnader m.m.49. Rättshjälp vidarbetsskadaRiksdagen avslår motion2001/02:Ju224.50. Rättshjälp vidpisksnärtsskadorRiksdagen avslår motion2001/02:T252 yrkande 3.51. RådgivningsavgiftenRiksdagen avslår motion2001/02:Ju314.Reservation 44 (m)den 22 november 2001På justitieutskottets vägnarFredrik ReinfeldtFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (),(), (), (), AliceÅström (v), (),(m), Ann-MarieFagerström (s), (),(), (), (), RagnwiMarcelind1 (kd), (),(), (c)och ().1 Dock ej i beslutet under punkt 1.2001/02JuU1Utskottets övervägandenInledningAllmäntUtgiftsområde 4 Rättsväsendet omfattaranslag till bl.a. polisväsendet, åklag-arväsendet, domstolsväsendet,kriminalvården, , ,,och rätts-hjälpskostnader. anslogs23,medan utgifterna,exklusive Säkerhetspolisens utgifter,beräknas uppgå till 22,6 miljarderkronor. De tyngsta anslagsposterna ärpolisen med - efter tillskott påtilläggsbudget - 13miljarder kronor, kriminalvården med4,ochdomstolsväsendet med 3,5 miljarderkronor.För år 2002 har bestämtutgiftsramen för rättsväsendet till23 640 823 000 kr.Inom rättsväsendets verksamhet kanurskiljas två huvudsakliga områden. Detena området rör kriminalpolitiken,sammanfattningsvis frågor om brott ochstraff och, inte minst, frågor som rörbrottsförebyggande verksamhet. Detandra området rör rättskipningen ochorganisationen av rättsväsendet.Den centrala uppgiften förrättsväsendets myndigheter är att värnaden enskildes rättssäkerhet ochrättstrygghet. Detta ger verksamheteninom rättsväsendet en särställning iden statliga verksamheten, och den ären förutsättning för ett fritt ochdemokratiskt samhälle. Uppgiftenfullgörs bl.a. genom att myndigheternainom rättsväsendet förebygger ochbeivrar brott och sörjer förverkställighet av utdömda straff. Inomrättsväsendet löses också tvister,såväl mellan enskilda som mellanenskilda och det allmänna.Verksamheten inom rättsväsendet är iprincip av den karaktären att den äroch också fortsättningsvis skall varaen statlig angelägenhet. Detta ställersärskilda krav på verksamheten. Sådanakrav är t.ex. att polisen har resurseratt förebygga och bekämpa brott och attverkställigheten av straff präglas avsäkerhet och humanitet samt attenskilda som vänder sig tilldomstolarna kan få sin sak prövad påett rättssäkert sätt och inom rimligtid.Inom rättsväsendet pågår sedan ettantal år ett omfattandemoderniseringsarbete i syfte att ökarättstryggheten och rättssäkerhetensamt för att öka rationaliteten ocheffektiviteten i rättsväsendets arbete.Detta ger också bättre förutsättningarför att förebygga och bekämpabrottslighet och för att ökatryggheten. Viktiga utgångspunkter iförändringsarbetet är medborgarperspektivet och en helhetssyn som ställerkrav på en långtgående samverkan mellanrättsväsendets myndigheter, givetvismed respekt för den grundlägganderollfördelningen mellan rättsväsendetsolika delar.Medborgarperspektivet skall vara enledstjärna i reformarbetet. På detsättet kan medborgarnas berättigadekrav på snabbhet, rättssäkerhet ochkvalitet tillgodoses. Centralabeståndsdelar i arbetet bör även ifortsättningen vara frågor omverksamhetsutveckling hosmyndigheterna, kontinuerligfortbildning av personalen, främjandeav jämställdhet och etnisk ochkulturell mångfald, en fortsattutveckling av organisationsstrukturernaoch en ständigt pågående översyn ochanpassning av lagstiftningen.Ett väsentligt inslag iförändringsarbetet som berörrättsväsendets alla olika delar är detinternationella samarbetet. Detta harunder senare år ökat i betydelse, inteminst genom den snabba utvecklingeninom Europeiska unionens tredje pelare.Utmaningen nu är att använda sig av ochatt utveckla de fördelar som ligger iett internationellt samarbete därländer och folk tillsammans arbetar föratt minska brottsligheten och för attfå samhällets rättsliga funktioner attfungera väl över gränserna. Detinternationella samarbetet ilagstiftningsfrågor behövervidareutvecklas så att nationella ochinternationella regelverk anpassas tilldagens och morgondagens krav.Ett välfungerande rättsväsende är,som utskottet redan inledningsviskonstaterade, en grundläggandeförutsättning för det demokratiskasamhället.Kriminalpolitikens inriktningMålet för kriminalpolitiken är attminska brottsligheten och ökamänniskors trygghet. Denkriminalpolitiskt inriktadeverksamheten syftar framför allt tillatt upprätthålla allmän ordning ochsäkerhet, att förebygga brott ochlagföra dem som begår brott, attverkställa påföljder och ge stöd tilldem som drabbas av brott. Arbetet skallutgå från principen om alla människorslika värde och respekt för denenskildes integritet och värdighet.Enligt utskottets mening kan enframgångsrik kriminalpolitik baradrivas inom ramen för en allmänvälfärdspolitik som innefattar mål omsocial trygghet, rättvis fördelning ochstärkt solidaritet mellan människor.Hänsynen till brottsoffren är en del avden helhetssyn som utskottet här görsig till tolk för.Utskottet vill också understrykabetydelsen av det brottsförebyggandearbetet som en hörnsten i dekriminalpolitiska strävandena.Brottsligheten måste angripas med enbred kriminalpolitisk ansats. Här ärvissa delar av samhällspolitikensärskilt betydelsefulla. Åtgärder somrör barn och ungdomar, alkohol ochdroger, arbets- och bostadsmarknadenoch utbildning har särskilt storpotential när det gäller att förebyggabrottslighet. Detsamma gäller andraåtgärder som syftar till att motverkautanförskap och segregation. Det råderockså allmän enighet om vikten av attdet brottsförebyggande arbetetkoncentreras på breda åtgärder somriktar sig till barn och ungdom och attföräldrar, skola och föreningslivengageras i det arbetet. Vidare måstede brott som begås leda till adekvatareaktioner från samhällets sida. I detingår naturligtvis att ta till varabrottsoffrens intressen men också attdet finns en human och säkerkriminalvård vars verksamhet inriktaspå att motverka återfall i brott.Ett självklart krav på rättsväsendetär att brott utreds och att lagföringsker inom rimlig tid.Utskottet vill för sin delunderstryka att ett snabbtutredningsförfarande innebär en säkrarebedömning av brottet eftersomtilltalade, målsägande och vittnen harhändelsen i färskt minne. En snabbbehandling gör påfrestningen påmålsägande och vittnen mindre och denhar också, inte minst när det gällerunga lagöverträdare, pedagogiskbetydelse - det ligger enligtutskottets mening ett stort värde i attdet på en brottslig gärning snabbtföljer en reaktion från samhälletssida.Ett centralt inslag är attmedborgarperspektivet präglarkriminalpolitiken. I detbrottsförebyggande arbetet är dettaperspektiv och kravet på samverkanmellan myndigheter och andra berördatydligare än på många andra områden. Engrundtanke med det nationellabrottsförebyggande programmet Allasvårt ansvar (Ds 1996:59) och med detbrottsförebyggande arbete som bedrivsinom kommunerna, bl.a. med stöd avBrottsförebyggande rådet, är just attbrottsligheten måste angripas isamverkan med dem som berörs av den.Detta gör sig naturligtvis särskiltstarkt gällande i fråga om den s.k.vardagsbrottsligheten, som utgörmajoriteten av antalet anmälda brott.Här har närpolis-verksamheten ochnärpolisens samarbete med t.ex. skolan,brottsofferjourer, föreningslivet ochandra frivilligorganisationer ensärskild betydelse. Det är såledesviktigt att utvecklingen av detproblemorienterade polisarbetet inomnärpolisområdena fortsätter och attarbetet kontinuerligt utvärderas ochinformation härom sprids så att godaerfarenheter kommer hela landet tillgodo. Brottsförebyggande insatser istorstadsområdena är en mycketangelägen uppgift som detbrottsförebyggande arbetet där ofta ärmer komplicerat än i andra delar avlandet. Här görs särskilda insatser avBrottsförebyggande rådet inom ramen förstorstadssatsningen.Den grova, i många fall organiseradeoch gränsöverskridande brottslighetenmåste emellertid angripas med andrametoder. Utskottet tänker här bl.a. påtvångsmedelsregleringen och påmöjligheten att använda modern teknik ikriminalunderrättelsearbetet. Ocksåsamarbetet inom den öppna polisen ochmellan den öppna polisen ochSäkerhetspolisen har betydelse. Detinternationella samarbetet har här ensärskilt framskjuten roll. Av stortvärde för insatserna mot deninternationella brottsligheten i Europaär samarbetet inom den europeiskapolisbyrån Europol. Inom EU pågår ocksåi övrigt ett omfattande arbete med attförbättra såväl det polisiärasamarbetet som samarbetet på deninternationella straffprocessrättensområde, och ett samarbete pååklagarnivå har inletts. Ett intensivtarbete pågår nu med att permanentaverksamheten och skapa Eurojust. Besluthärom beräknas fattas vid mötet medRådet för rättsliga och inrikes frågori . ,där blev operativ medlem i mars2001, har också stärkt det polisiäraoch rättsliga samarbetet. Inom ramenför Aktionsgruppen mot organiseradbrottslighet i Östersjöområdetgenomförs ett konkret och praktisktbrottsbekämpande samarbete mellanberörda länder. Också inom ramen förFN:s narkotikaprogram och FN:sbrottsförebyggande och straffrättsligakommission pågår ett viktigtutvecklingsarbete. För närvarandekoncentreras det svenskalagstiftningsarbetet på de åtgärder sombehövs för att uppfylla FN:ssäkerhetsråds resolution (2001) -Hot mot internationell fred ochsäkerhet orsakad av terroristhandlingarsom antogs med anledning avterroristdåden i i september i år.Också inom EU pågår ett liknandearbete. I sammanhanget kan också nämnasatt ratificerade stadgan förFN:s isomras och att såväl FN som Europarådetkommer att uppmärksamma bl.a.organiserad brottslighet och IT-relaterad brottslighet framöver.Samarbetet på internationell nivå lederalltså till ständigt förbättrademöjligheter att effektivt ingripa motden grova brottsligheten medinternationell anknytning. Samtidigtkommer svensk polis med fredsfrämjandeuppdrag i ökad utsträckning att ingåsom en del i humanitärt stöd ochutvecklingsbistånd i samband medåterskapande eller uppbyggnad avrättsväsendet i ett konfliktområde.I budgetpropositionen anläggerregeringen just ett sådant brettperspektiv på brottsbekämpningen somutskottet förordar. Här beskrivs ocksåförändringsarbetet som inte baraomfattar sådana faktorer som utskottetnu nämnt utan också t.ex. enbeskrivning av myndigheternas åtgärdermot den särskilt allvarligabrottsligheten. En utveckling avverkställighetsinnehållet i detstraffrättsliga påföljdssystemet är enannan väsentlig del där siktet ärinställt på åtgärder som skallförhindra återfall i brott. Ytterligareett viktigt uppdrag för kriminalvårdenär att inom ramen för en humankriminalvård öka säkerheten inomanstalterna och förhindra att intagnamissbrukar permissioner eller avviker.Utskottet vill för sin delunderstryka vikten av att bakomliggandeorsaker till kriminalitet undanröjs ochatt tidiga åtgärder sätts in. Missbruk,arbetslöshet och andra omständigheterav social karaktär har stor betydelseför brottslighetens utveckling.Utskottet noterar medtillfredsställelse denstorstadssatsning som pågår sedan ettpar år. Det långsiktiga målet är attalla stadsdelar i storstäderna skalluppfattas som attraktiva och trygga avsina invånare och utgöra goda ochhälsosamma livsmiljöer.Vad utskottet nu anfört hindrarnaturligtvis inte att ocksåbrottsbekämpningen har stor betydelse.Brottsligheten innebär ett angrepp påmänniskors liv, hälsa, integritet elleregendom och förorsakar lidande ochotrygghet. Den medför också betydandekostnader för enskilda och samhälletoch kan i sina grövsta uttrycksformeroch i sin förlängning utgöra ett hotmed den demokratiska rättsstaten ochgrunderna för vår samhällsgemenskap.Utskottet delar regeringens uppfattningatt en förhållandevis stor del avrättsväsendets resurser inom detkriminalpolitiska området bör inriktaspå att förebygga och bekämpa denallvarligaste brottsligheten somvåldsbrottslighet, narkotikabrott ochekonomisk brottslighet inklusivemiljöbrott liksom grov organiseradbrottslighet och brottslighet somdrabbar särskilt utsatta personer ellergrupper. vill utskottet dockunderstryka att merparten av de brottsom kommer till polisens kännedom intehar denna allvarliga karaktär. Fråntrygghetssynpunkt är det också viktigtatt den s.k. vardagsbrottslighetenförhindras och, när den ändåförekommer, beivras. Det storaflertalet brott tillhör den kategorin,och de medför betydande skador förenskilda och för samhället samtidigtsom de, också för dem som inte direktdrabbas, skapar en allmän känsla avolust och otrygghet.Utgiftsramen och anslagenUtskottets förslag till riksdagsbeslutUtskottet tillstyrker regeringensförslag till anslag inom utgiftsområde4 Rättsväsendet och avstyrker därmedett stort antal motions-yrkanden omutökade resurser och därmedsammanhängande frågor.InledningI detta avsnitt behandlar utskottetregeringens budgetförslag och demotioner som väckts med anledning avbudgetpropositionen och som avserfördelningen på anslag inomrättsväsendet. Yrkandena framgår avtabell, se bilaga 3. Vidare behandlarutskottet en del motionsyrkanden sommer allmänt rör resursfrågor ellerverksamheten och prioriteringar m.m.och som utskottet ansett bör behandlasi detta sammanhang.Utgiftsramen 2002-2004Regeringen föreslår ibudgetpropositionen en utgiftsram förrättsväsendet för på . har fattatbeslut i enlighet med regeringensförslag.Beslutet innebär, jämfört medanslagen för , att satsningen påpolisen fortsätter med ytterligare 605miljoner kronor och att anslaget tillkriminalvården minskas med 105 miljonerkronor motsvarande den engångssatsningsom gjordes för . Förslagetinnebär vidare att de storaförstärkningar som gjordes i 2001 årsbudget ligger kvar vilket, tillsammansmed det redovisade tillskottettill polisorganisationen, medför atträttsväsendet för totalttillförs en resursförstärkning på . I summan ingår 180miljoner kronor som avseravgiftsinkomster från passhanteringensom polisen får disponera. Förändringenav utgiftsområdesramen i förhållandetill ekonomiska vårpropositionförklaras i huvudsak av beslutet attflytta anslaget 3:4Kronofogdemyndigheterna tillutgiftsområde 3 Skatt, tull ochexekution. harriksdagen beräknat utgiftsområdets ramtill preliminärt 24 286 respektive . Beloppen skalltjäna som riktlinjer för regeringensbudgetarbete. Sammantaget innebär dettaatt rättsväsendet tillförs 5,3miljarder kronor .