bet · GO01SkU16 · 2001-03-20 00:00:00 — revisorer har gjort enförstudie (1999/2000:19) där man granskareffektiviteten i myndigheters och andra statligaorgans samverkan i arbetet med att bekämpa denekonomiska brottsligheten. Revisorerna arbetar numed en rapport i ämnet. Riksrevisionsverketutvärderar ochslutligen har regeringen i regleringsbrevet för 2001givit i uppdrag att utvärderaskattebrottsenheterna.Utskottet avstyrker här behandlade motioner i denmån de inte kan anses tillgodosedda med vadutskottet anfört.Åtgärder mot skattebrottslighet ochannan ekonomisk brottslighetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionerna om åtgärder motskattebrottslighet och annan ekonomiskbrottslighet.Jämför reservation 9 (kd, fp).MotionerI motion Sk676 av och () anförs bl.a. att behöver en nyskattestruktur som tar sikte på att minska deproblem för skattesystemet som följer med modern , ökande interna-tionalisering och denbenägenhet till brott som det svenska skattesystemetinbjuder till. Motionärerna begär att en utredningser över skattesystemets struktur för att komma tillrätta med problemen.I motion Sk683 av m.fl. (mp)framhålls bl.a. att det s.k. karusellfusket med momsökat inom EU och förekommer frekvent i allamedlemsländer. Motionärerna begär att regeringensskall ge den pågående (dir. 1999:10)tilläggsdirektiv att se över möjligheterna attförhindra karusellfusk med moms (yrkande 1). I annatfall anser motionärerna att en ny utredning skalltillsättas i detta syfte (yrkande 2).I motion Sk752 av m.fl. (kd)anförs att det allvarligaste med den svarta sektornär den urholkning av samhällsmoralen som skattefuskoch svart arbete innebär samt att konkurrensensnedvrids mellan de företag som följer reglerna ochde som struntar i dem. Motionärerna föreslår attlicensavgifter införs på försök på några orter förtaxi, frisersalonger och restauranger.I motion Sk819 av och (s) beskriver motionärerna att denekonomiska brottsligheten fått en sådan omfattningoch karaktär att den utgör ett hot motsamhällssolidariteten. Motionärerna lyfter framnågra områden där åtgärder är nödvändiga och möjligaatt snabbt genomföra. Det gäller handel medskalbolag, momsbedrägerier, cigarettsmuggling ochkrogsanering. Enligt motionen bör påskyndaarbetet i Regeringskansliet.I motion Sk822 av och (båda s) beskrivs svartarbetets omfattning, ochmotionärerna vill att regeringen återkommer tillriksdagen med en samlad strategi för att motverkasvartarbete. Strategin skall beakta påföljderna vidköp av svart arbetskraft samt möjligheterna attpåverka attityderna mot att arbeta svart.I motion Sk1022 av och Claes-GöranBrandin (s) anförs att det är allmänt känt attskattebrott förekommer oftare inom vissa branscheroch att samhället har ett ansvar för att göra dessabranscher oattraktiva för skojare ochekobrottslingar. Motionärerna föreslår attlicensavgifter, enligt Branschsaneringsutredningensmodell, prövas inom speciella branscher.I partimotion N324 yrkande 10av m.fl. påtalas behovet av attsamhället tar krafttag mot svartjobben. Motionärernaframhåller att den ekonomiska brottsligheten och densvarta sektorns utbredning är ett mycket allvarligtstrukturproblem som leder till ett stortskattebortfall för den svenska ekonomin. Genom enomformning av skattesystemet kan en stor mängd "vitajobb" uppstå i olika sektorer, t.ex.hushållssektorn. I motionen påtalas attKristdemokraterna föreslagit en skattereduktion förhushållstjänster samt att en sådan åtgärd börkompletteras med en sänkning av förmånsvärdet avsådana tjänster.Utskottets ställningstagandeSom utskottet med instämmande av i olikasammanhang anfört är skattebrottslighet ett stort,och måhända växande, problem som undergräversolidariteten i samhället och som måste bekämpas medstor kraft. Utskottet har således sammagrundinställning som motionärerna. Bekämpningen avskattefusk är en prioriterad uppgift inomskatteförvaltningen och - som framgått av föregåendeavsnitt - har vid den senaste budget-behandlingen, efter utskottets hemställan (bet.2000/01:SkU1), tillfört skattemyndigheterna ökaderesurser till kontrollverksamheten.Skattefusk är en del av en större ekonomiskbrottslighet som måste bekämpas på bred front. Detfinns säkert skäl att, som föreslås i bl.a.motionerna Sk819, Sk822 och N324, överväga olikaförändringar i regelsystemen för att förebygga,upptäcka, utreda och lagföra ekonomisk brottslighet.Utskottet instämmer med motionärerna om attbrottsligheten har en sådan omfattning att det finnsanledning att driva på förändringsarbetet.Frågan om att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten har hög prioritet, och regeringenbeslutade med hörande av omen samlad strategi på området. I strategin slås fastsom ett övergripande mål att påtagligt minska denekonomiska brottsligheten genom åtgärder som innebären kraftig förstärkning av samhällets samladeinsatser mot sådan kriminalitet. För att genomföradessa mål redovisades ett brett åtgärdsprogram somomfattade bl.a. förstärkt skattekontroll ochförenklad skattelagstiftning och en rad andraåtgärder. För att underlätta arbetet inrättades enarbetsgrupp inom (regeringensekobrottsberedning) bestående av tjänstemän frånflera departement. Regeringen redovisar varje årläget beträffande den ekonomiska brottsligheten i enskrivelse till - senast i skrivelse2000/01:25 som beretts av justitieutskottet (se bet.2000/01:JuU6).Sveriges inträde i EU och en ökandeinternationalisering har medfört en ökad rörlighetav arbetskraft, varor och tjänster, vilket ställerkrav på en analys av om och hur en anpassning av densvenska skattestrukturen skall göras, bl.a. för attförhindra ekonomisk brottslighet. Regeringentillsatte en utredning (Dir. 2000:5)Internationaliseringens betydelse för svenskaskattebaser och framtida skattestruktur. Utskottethar för sin del vid en utfrågning medföreträdare för , Industriförbundetoch den särskilda utredaren belyst hur den ökandeinternationaliseringen påverkar bl.a. sådana frågorsom skattebasernas rörlighet, myndigheternaskontroll-möjligheter och skattekonkurrens mellanländerna. För att komma till rätta med s.k.karusellbedrägerier med moms har, enligt vadutskottet erfarit, ett omfattande samarbete inlettsmellan skattemyndigheterna, Ekobrotts-myndighetenoch andra myndigheter inom och utom landet. Defrågor som tas upp i motionerna Sk676 och Sk683 ärsåledes föremål för en intensiv uppmärksamhet ochnågot tillkännagivande från sida behövsknappast.Beträffande motionerna Sk752 och Sk1022 med kravpå ett tillkännagivande av omlicensavgifter på försök i vissa branscher villutskottet framhålla följande. Remissinstanserna varövervägande negativa tillBranschsaneringsutredningens (Ju 1995:11) förslag omlicensavgifter. Kritiken avser bl.a. att förslagetinte får någon egentlig effekt påskatteundandragandet eftersom man kan förvänta sigen anpassning i de branscher där fusk förekommer såatt miniminivån också blir ett tak förskatteinbetalningarna. Systemet anses vidarekrångligt eftersom det skall fungera parallellt meddet ordinarie skattesystemet och förutsätter ettavräkningsförfarande. Slutligen har kritik riktatsmot att hela branscher pekas ut som skattefuskare,vilket naturligtvis drabbar även seriösa företagareinom branschen. Utskottet är mot den bakgrunden inteberett att ställa sig bakom motionerna.Utskottet avstyrker med det anförda samtligamotioner i berörda delar i den mån de intetillgodoses med vad utskottet anfört.Tullens insatser mot smugglingUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionerna om tullensinsatser mot smuggling.Jämför reservation 10 (kd).MotionernaI motion Sk802 av () föreslås atttullen i tilldelas medel för ett riktatprojekt mot storskalig införsel avpunktskattebelagda varor. Den storskaliga införselnav punktskattebelagda varor började, enligtmotionen, och verksamheten hardärefter bara vuxit i omfattning. Enligt motionärensker införsel främst på tre sätt: via lastbilar,genom de populära endagarsbussarna till ochgenom hämtning i av varor som inhandlats iTyskland.I motion Ju914 yrkande 2 av m.fl.(kd) anförs bl.a. att kampen mot den organiseradebrottsligheten är en av EU:s stora utmaningar.Motionärerna för fram flera förslag, bl.a. om ökaderesurser till tullen, och föreslår etttillkännagivande från om vikten av att denomfattande smugglingen stoppas och arbetet vid EU:syttre gräns fungerar väl.Utskottets ställningstagandeUtskottet fäster mycket stor vikt vid attbekämpningen av smuggling ges högsta prioritet avtullen. har (prop. 2000/01:1, bet.2000/01:SkU1) beslutat tillföra tullen ökaderesurser som ytterligare kan effektiviseramyndighetens arbete på området.Utskottet anser att mycket talar för att tullenskontrollverksamhet vid såväl yttre som inre gräns äreffektiv och att effektiviteten har ökat efter EU-inträdet. Tullen redovisar fortsatt högabeslagsmängder av narkotika, alkohol och tobak.Tullen upprätthåller kontrollerna även i EU-trafikenmed stöd av den s.k. inregränslagen sombl.a. är tillämplig på alkohol och tobak sombeskattas enligt privatinförsellagen. Genompunktskattekontrollagen har tullen fåttökade kontrollbefogenheter beträffande yrkesmässighantering av bl.a. alkoholvaror, distansförsäljningav sådana varor och kommersiella eller privatapostförsändelser. Tullen har efter EU-medlemskapetäven fått tillgång till transportföretagensbokningslistor för att lättare kunna spårabrottslighet i samband med transporter, och man fårnu även använda datoriserade register förunderrättelseverksamhet och analyser om manmisstänker allvarlig brottslighet. Tullen arbetaraktivt med att ytterligare effektivisera sinunderrättelse- och analysverksamhet. Det pågår inomEU ett intensivt arbete med att ta fram effektivamedel mot bl.a. smugglingsbrott. Arbetet innefattaren översyn av transiteringssystemet, krav påsäkerhet vid transporter av högbeskattade varor ochskärpt tullkontroll. pågår vidare ettarbete med att skapa ett gemensamt datoriseratsystem för administration och kontroll avtransiteringar. Slutligen utarbetas för närvarandeinom EU ett system för informationsutbyte beträf-fande påbörjade transporter somutvecklingen av tullinformationssystemet CISfortskrider.Till detta kan tilläggas att (prop.1999/2000:122, bet. 2000/01:SkU2) dels godkänt dens.k. tullsamarbetskonventionen och vissaförklaringar i anslutning till den, dels antagit enlag om internationellt tullsamarbete. Härigenom ökartullens möjligheter att ytterligare skärpa kampenmot den organiserade och grova gränsöverskridandebrottsligheten. har även antagit en nysmugglingslag (prop. 1999/2000:124, bet.2000/01:JuU2) som markerar en skärpt hållning tillden gränsöverskridande brottsligheten.Utskottet anser att det inte behövs sådanatillkännagivanden som motionärerna föreslår ochavstyrker de aktuella motionerna i motsvarandedelar.Skatteflyktslagens generalklausulUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionerna omskatteflyktslagens generalklausul.Jämför reservation 11 (m, kd, fp).Bakgrund m.m.År 1980 infördes en lag mot skatteflykt. Lagen varav tillfällig karaktär och skärptes 1982 ochförlängdes i olika omgångar tills den upphävdeshösten 1992. återinfördes lagen(prop. 1994/95:209, bet. 1994/95: SkU30).Generalklausulen i 2 § fick en ny utformning den 1januari 1998 (prop. 1996/97:170, bet. 1997/98:SkU3).I det sammanhanget avslog motioner omlagens upphävande.Lagen (1995:575) om skatteflykt gäller vidtaxering till och statlig inkomstskatt ochstatlig förmögenhetsskatt. Enligt 2 § skall vidtaxeringen hänsyn ej tas till rättshandling, om1. rättshandlingen, ensam eller tillsammans medannan rättshandling, ingår i ett förfarande sommedför en väsentlig skatteförmån för denskattskyldige,2. den skattskyldige direkt eller indirekt medverkati rättshandlingen eller rättshandlingarna,3. skatteförmånen med hänsyn till omständigheternakan antas ha utgjort det övervägande skälet förförfarandet, och en taxering på grundval avförfarandet skulle strida mot lagstiftningens syftesom det framgår av skattebestämmelsernas allmännautformning och de bestämmelser som är direkttillämpliga eller har kringgåtts genom förfarandet.MotionernaI partimotion Sk324 yrkande 23 av LarsLeijonborg m.fl. föreslås att generalklausulenavskaffas. Enligt motionen står bestämmelsen i stridmed fundamentala principer som syftar till attförhindra godtycklig maktutövning. Bestämmelsenstillämpning, menar motionärerna, är svårbegripligoch helt oförutsägbar för de skattskyldiga.I kommittémotion Sk654 yrkandena 6och 7 av m.fl. anförs attgeneralklausulen inte hör hemma i ett rättssamhälleoch därför bör avskaffas. Bestämmelsen stärker detallmännas ställning gentemot den enskilde på ettorimligt sätt. Den enskilde kan, enligt motionen,inte bedöma skattekonsekvenserna av olikarättshandlingar eftersom bestämmel-sens tillämpninginte är förutsebar.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att möjligheterna till förfarandenoch handlingar som är att betrakta som skatteflyktpå viktiga områden minskat genom 1991 årsskattereform. finns det emellertidutrymme för sådana förfaranden som är att betraktasom skatteflykt genom skillnader i beskattningen avarbetsinkomster och kapitalinkomster och genom andraasymmetrier i beskattningssystemet. Delagtolkningsmetoder som finns har visat sigotillräckliga när det gäller att förhindra ochmotverka skatteflyktsförfaranden. Det finns ettstarkt behov av en lagstadgad tolkningsanvisning somger möjlighet att under vissa förutsättningarangripa förfaranden som inte kan förhindras ellermotverkas med annan lagstiftning. Lagens främstabetydelse ligger dock i att den är ett avhållandemedel mot skatteflyktstransaktioner. Utskottet ansermot denna bakgrund att skatteflyktslagen med dens.k. generalklausulen inte bör upphävas. Utskottetavstyrker de berörda motionerna i motsvarande delar.Revisionsregler, skattetillägg m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionerna omrevisionsregler, skattetillägg m.m.Jämför reservation 12 och 13 (m, kd, fp).BakgrundDen (prop. 1996/97:100, bet.1996/97:SkU23) ändrades revisionsreglerna för atteffektivisera skattekontrollen. Ändringen, somgrundade sig på betänkande(SOU 1996:79) Översyn av revisionsreglerna, innebaratt revision kan ske för löpande period och hostredje man. Vidare får kassakontroll,lagerinventering och liknande fysisk kontrollföretas i form av s.k. överraskningsrevisioner.Reglerna för tull-revision ändrades på motsvarandesätt.MotionernaI motion Sk643 av och () begärs en översyn av skattetillägget. Imotionen anförs att skattetillägget kan bli väldigtstort och för mindre företag oerhört kännbart.Medvetet lämnande av oriktiga uppgifter i endeklaration bör givetvis beivras, framhållermotionärerna, men ifrågasätter om sanktionen står irimlig proportion till begångna fel.I kommittémotion Sk654 yrkande 1 avCarl m.fl. föreslås av integritets- ochrättssäkerhetsskäl att skall beslutaåterinföra de regler om skatterevision som gälldeföre lagändringen 1997. Det gäller reglerna omtredjemanskontroll, revision under löpande period,underrättelse om revision, föreläggande ochtredjemansföreläggande.Enligt motionen skall reglerna för tullrevisionutformas på samma sätt som reglerna omskatterevision. Det innebär att tredjemansrevision,revision under löpande år samtöverraskningsrevisioner inte skall få förekomma vidtullrevision.Motionärerna föreslår vidare (yrkandena 2 och 3)att skattetillägg avskaffas vid periodiseringsfelbeträffande både direkt och indirekt skatt. Enligtmotionen (yrkande 4) bör Skattetilläggsutredningenfå tilläggsdirektiv om att utreda enbeloppsbegränsning för skattetillägg i syfte attskapa proportionalitet mellan förseelse ochsanktion.Motionärerna vill slutligen (yrkande 5) heltavskaffa tulltillägg. Man anser att tilläggetdrabbar företag på ett sätt som inte står i rimligproportion till förseelsen. Dessutom handlar det,enligt motionärerna, nästan uteslutande om ickeuppsåtliga fel.I motion Sk817 av () framhållsatt skattetillägg påförs vid felperiodiseringar sominte innebär någon nämnvärd skada för det allmännasamt vid felredovisningar där den skattskyldigebetalar för mycket skatt. Motionären föreslår attreglerna om skattetillägg ändras.I kommittémotion Sk826 yrkande 1 avJohan och föreslås attskattetillägg slopas när periodiseringsfel imomsredovisning inte innebär någon förlust förstaten eller när förlusten är försumbar.Utskottets ställningstagandeI samband med behandlingen av det förslag som leddetill att den nu gällande ordningen förskatterevision antogs betonade skatteutskottet bådeden skattskyldiges rimliga krav på rättssäkerhet ochintegritet och att skatte-myndigheterna ficklämpliga resurser, befogenheter ochkontrollinstrument till sitt förfogande. Utskottetansåg vidare att av effektivitetsskäl möjlighetentill tredjemansrevision borde återinföras. Vidmisstanke om skalbolags-transaktioner ochbolagsplundringar borde enligt utskottetskattemyndig-heterna kunna säkra uppgifter urräkenskaperna innan bolaget töms eller säljs till ens.k. Skattemyndigheterna borde också kunnagöra iakttagelser av aktuella förhållanden isvårkontrollerad affärsverk-samhet som riktar sigtill enskilda konsumenter och där kvitto inteefterfrågas. Dessa omständig-heter talade enligtutskottet för att skattemyndigheterna även borde fåen möjlighet att företa revision av löpande period.Slutligen ansåg utskottet att s.k. över-raskningsrevisioner måste kunna tillgripas i vissasärskilda fall, t.ex. för kassakontroll,lagerinventering och liknande. Utskottetsbedömningar står sig alltjämt och utskottetavstyrker motion Sk654 i motsvarande del.Skattetilläggsutredningen (Fi 1998:07) som förnärvarande ser över skattetilläggsinstitutetberäknas slutföra sitt arbete under mars 2001.Utskottet anser inte att det är lämpligt attföregripa utredningens arbete och avstyrkermotionerna Sk643, Sk654 i motsvarande delar, Sk817och Sk826 i mot-svarande del.Uppgifter om skatt m.m. pålönebesked och redovisning av dettotala skatteuttagetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionerna om uppgifter omskatt m.m. på lönebesked och redovisning avdet totala skatteuttaget.Jämför reservation 14 (m).MotionernaI motion Sk601 av de ()anförs att det i , med världens högstaskattetryck, är särskilt viktigt att synliggöra dettotala skattetrycket. I motionen föreslås att statensom arbetsgivare föregår med gott exempel och pålönebesked lämnar uppgift om de totalalönekostnaderna.I motion Sk610 av och () anförs att alltför många människor inte kännertill vilka skatter de betalar. Kännedomen omarbetsgivaravgifterna är allra sämst. Motionärernaframhåller att det i andra sammanhang anses viktigtatt den enskilde får uppgift om exempelvisjämförelsepriser. Självklart skall en löntagare harätt att få alla skatter öppet redovisade pålönebesked och inkomstuppgifter, menar motionärerna.I motion Sk623 yrkandena 1 och 2 av CatharinaHagen (m) framhålls att behovet är stort av generellskatteinformation till medborgarna och väljarna. Enviktig del av denna information är att anställda fårreda på hur mycket arbetsgivaren betalar ilöneskatter. Enligt motionen bör regeringen utredamöjligheten att staten, kommuner och landstingredovisar arbetsgivaravgifter på lönebesked.Motionären anser vidare att bilden av det totalaskatteuttaget från arbetsinkomster bör kompletterasmed uppgifter om, förutom löneskatter,inkomstskatter och egenavgifter, moms, punktskatteroch vissa andra skatter. Enligt motionen börregeringen utreda möjligheten attskattemyndigheterna en gång redovisar dettotala genomsnittliga skatteuttaget i procent av"hela lönen" (yrkande 4).I motion Sk808 av () påtalas attden anställde inte får någon uppgift om hur storbruttolönen eller lönekostnaden är. Den anställdekan heller inte se vilka avgifter som betalats inoch vilka förmåner i form av pensioner ochförsäkringar man egentligen tjänat ihop till.Motionären föreslår en individuell redovisning avstatliga arbetsgivaravgifter och försäkringsmässigasocialförsäkringar.Utskottets ställningstagandeDet står givetvis arbetsgivare fritt att som enfrivillig serviceåtgärd till de anställda lämnainformation av ifrågavarande slag på lönebeskedeneller på annat sätt. Enligt vad utskottet kännertill är en sådan ordning också vanligt förekommande.Utskottet vidhåller (se bet. 1999/2000:SkU18) dockuppfattningen att det inte finns någon anledning attinföra ett obligatoriskt uppgiftslämnande förarbetsgivarna, vare sig de är offentliga ellerprivata, och belasta dem med det merarbete ochkostnader ett sådant uppgiftslämnande medför.Strävandena bör tvärtom vara att så långt möjligtbegränsa arbetsgivarnas uppgiftsskyldighet.Utskottet avstyrker följaktligen motionerna Sk601,Sk610, Sk623 i motsvarande del och motion Sk808.Förenklad självdeklaration,deklarationstidpunktUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionerna om förenkladsjälvdeklaration och deklarationstidpunkt.Jämför reservation 15 (m).Gällande bestämmelserEnligt 2 kap. 28 § lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter skallförenklad självdeklaration lämnas senast den 2 majunder taxeringsåret, och särskild självdeklarationskall normalt lämnas undertaxeringsåret.Skattekontrollutredningen (Fi 1995:05) har i sittslutbetänkande (SOU 1998:12) Självdeklaration ochkontrolluppgifter - förenklade förfaranden lämnatett förslag till en ny lag om självdeklarationer ochkontrolluppgifter. Utredningen har bl.a. föreslagitatt blir en gemensam deklara-tionsdag föralla deklarationsskyldiga. Inom Finansdepartementethar med utgångspunkt i Skattekontrollutredningensbetänkande upprättats prome-morian (Ds 2000:70) lag om självdeklaration och kontrolluppgifter. Enproposition i ämnet har aviserats till maj månad2001.MotionernaI motion Sk622 av () anförs attstaten går miste om flera iskatteintäkter på grund av felaktiga deklarationer.Med ytterligare förenklingar isjälvdeklarationsproceduren genom utnyttjande avdagens tekniska möjligheter skulleskattemyndigheterna kunna ägna mer tid åt självagranskningen. Motionären ifrågasätter om denförenklade deklarationen skall behöva undertecknasoch returneras till skatte-myndigheten. Mycketarbetstid skulle också sparas om registrering ocharkivering av icke ändrade förenklade deklarationerinte var nödvändiga. Småändringar av förtrycktadeklarationsuppgifter borde, framhåller motionärenslutligen, kunna ske via knapptelefon.I kommittémotion Sk654 yrkande 8 avCarl m.fl. anförs bl.a. attöverblickbarheten minskar i en familj där familje-medlemmarna skall fylla i ensärskild deklaration respektive en förenkladdeklaration. Enligt motionen bör en gemensam sistadag för deklarationsinlämningen införas.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det finns anledning att avvaktaoch se vad den aviserade propositionen med nyabestämmelser på deklarationsområdet innehåller.Utskottet avstyrker därmed motionerna Sk622 ochSk654 i motsvarande del.Skatteredovisnings- ochskatteinbetalningstidpunktUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionerna omskatteredovisnings- ochskatteinbetalningstidpunkt.Jämför reservation 16 (fp).Gällande bestämmelserEn skattedeklaration skall ha kommit in tillskattemyndigheten på fastställt formulär senast dendag som angivits i skattebetalningslagen. (Enskattedeklaration får efter särskilt medgivande frånRiksskatteverket eller skattemyndighet lämnas i formav ett elektroniskt dokument.) Skatten är betald dendag då betalningen har bokförts påskattemyndighetens konto. (Före skattekontoreformengällde att skatten ansågs betald då inbetalningskett till post eller bank. )höjdes beloppsgränsen för attredovisa moms i självdeklaration i stället för i enskattedeklaration från ett beskattnings-underlag på200 till en miljon kronor.Redovisningsperioden för skattedeklarationenkortades ned från till en månad. (Redovisningsperioden för moms i självdeklarationutgörs av det beskatt-ningsår som självdeklarationenavser.) Handelsbolag skall som regel inte lämnasjälvdeklaration och har undantagits från ovannämndabeloppsgräns. De skall således alltid redovisa momsi en skattedeklaration.