bet · GO01SkU19 · 2001-03-20 00:00:00 — I uppdraget ingår att analysera om detfinns behov av att skapa ytterligare förutsättningarför etablering av slutna fondföretag - i synnerhetför investeringar i riskkapital - och i förekommandefall ge förslag till lagstiftning samt i dettasammanhang även analysera de institutionellaförutsättningarna vad gäller schablonbeskattning avvärdepappersfonder.Sammanfattningsvis avstyrker utskottet motionernaSk324 yrkande 12, Sk712 yrkande 2, Sk746, Sk749yrkandena 1 och 2 och N264 yrkande 3.Kapitalinkomstbeskattningens nivå,m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om attriksdagen skall uttala sig för en sänkt nivåför beskattningen av kapitalinkomster.Jfr reservationerna 9 (m), 10 (fp) och 11(mp).MotionernaEnligt motion Sk712 yrkande 1 av . (m) träffas sparandet i aktier i av enmycket högre beskattning än motsvarande sparandeinom EU och i övrigt. Därmed skapas en grogrundför stora delar av sparandet, och företagandet drivsutanför landets gränser. I motionen förordas attriksdagen tillkännager för regeringen de motiv föratt uppmuntra till ett ökat privat sparande iSverige som utvecklas närmare i motionen, bl.a. attöka tillgången på kapital för att starta eget ochför att utveckla sin egen kompetens. Sänkta inkomst-och förmögenhetsskatter lägger enligt motionengrunden för en god sparandemiljö i Sverige.I motion Sk735 av m.fl. (m)anförs att huvudorsaken till det stora utflöde avkapital som sker från till utlandet är dehöga skatterna på kapital. Enligt motionens yrkande2 bör skatten på kapitalinkomster successivt sänkastill . En sänkning av skatten på kapital-inkomster förordas också i motion T717 yrkande 1 avCarl Bildt m.fl. (m).I motion Sk713 efterlyser m.fl.(mp) en styrning mot miljömässigt bra investeringargenom att avkastning av värdepappersfonder somplacerar efter vissa miljöetiska kriterier beskattaslägre än avkastning av andra fonder.Utskottets ställningstagandeSom utskottet har nämnt tidigare i betänkandet haren särskild utredning - Internationaliseringensbetydelse för svenska skattebaser och framtidaskattestruktur (dir. 2000:51) - fått i uppgift att iett internationellt perspektiv analysera avvägningeni skatteuttag på arbetsinkomster ochkapitalinkomster liksom möjligheten ochönskvärdheten av att bevara en likformig kapital-inkomstbeskattning. Syftet med arbetet är attåstadkomma ett förbättrat underlag för framtidaskattepolitiska prioriteringar. Utredningens uppdragskall vara slutfört senast den 31 mars 2002.I fråga om beskattningen av kapitalvinster inomföretagssektorn har två utredningar, utredningen (Fi1998:11) om vissa internationella företagsskatte-frågor och utredningen (Fi 1998:10) om vissaföretagsskattefrågor, lagt fram ettgemensamt förslag om slopad beskattning avkapitalvinster på näringsbetingade andelar.Utredningarnas förslag bereds iFinansdepartementet.Utskottet anser att ett ställningstagande om nivånpå beskattningen av kapital bör anstå i avvaktan påett resultat av det pågående utrednings- ochberedningsarbetet. Utskottet avstyrker därförmotionerna Sk712 yrkande 1, Sk735 yrkande 2 och T717yrkande 1.Att stimulera användningen av miljövänligaprodukter och miljövänlig teknik genom lägre skattpå kapitalavkastningen av vissa investeringar, somförordas i en motion, skulle sannolikt förorsakaadministrativa svårigheter. Det är enligt utskottetsmening bättre att använda tillgängliga resurser påett sätt som innebär en mer direkt styrning motmiljövänlig produktion. Utskottet avstyrker ävenmotion Sk713.Beskattningsmetod för aktievinsterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om att bytametod för beskattningen av kapitalvinster påaktier och andra finansiella instrument.Jfr reservation 12 (m, fp).Gällande rättSkatten på en kapitalvinst vid avyttring av aktiereller andra finansiella instrument är förfysiska personer oavsett innehavstid. Enligt huvud-regeln får vid vinstberäkningen dras av detgenomsnittliga anskaffningsvärdet på samtligafinansiella instrument av samma slag och sort somdet avyttrade, beräknat på grundval av faktiskaanskaffningsutgifter och med hänsyn till inträffadeförändringar i innehavet (genomsnittsmetoden).Alternativt får anskaffningsvärdet förmarknadsnoterade instrument (utom optioner ochterminer) bestämmas till av försäljningsprisetefter avdrag för försäljningskostnaderna.En möjlighet till uppskov med beskattningen av enkapitalvinst finns vid vissa aktiebyten för attomstruktureringar i näringslivet inte skall hindras.Värdepappersfonder och investmentbolag är befriadefrån kapitalvinstbeskattning. Den förmån som ettindirekt ägande genom fonder och investmentbolagdärigenom får framför direkt ägande är tänkt attelimineras genom att en schablonmässigt beräknadintäkt läggs till grund för beskattningen. Dennaberäknas på innehavet av värdepapper och uppgår till1,för värdepappersfonder och förinvestmentbolag.MotionernaI motion Sk712 yrkande 3 av m.fl. (m)föreslås uppskjuten kapitalvinstbeskattning vid byteav aktiefonder eller aktier inom en och sammavärdepappersdepå. Motionärerna anser att det privatadirektägandet missgynnas i förhållande till detinstitutionella ägandet. De hänvisar också till denmöjlighet som finns att byta fond inompremiepensionssystemet.Marianne m.fl. (c, m, kd, fp) begär imotion Sk747 en utredning om en uppskovsmodell ikapitalvinstbeskattningen för återinvestering ionoterade bolag.I motion Sk813 yrkar och () att skall uttala sig för ettenklare system för beräkning av kapitalvinster påaktier. De anför att svårigheterna att beräknakapitalvinster har ökat efterhand som de finansiellatransaktionerna på marknaden blivit merkomplicerade. Som alternativa beskattningsmetoderanvisas i motionen att tillämpa samma regler förenskilda ägare som för fonder och investmentbolag,att reducera kapitalvinstbeskattningen eller attinföra en ny och mera gynnsam schablonregel.Utskottets ställningstagandeUnder utredningsarbetet års skattereformundersöktes ett betydande antal metoder förbeskattning av kapitalvinster. Redan innan dessundersökte (SOU 1986:37) olikas.k. saldometoder som i den enklaste versioneninnebär full återinvesteringsrätt utanatt detta utlöser beskattning. Utredningen omreformerad inkomstbeskattning (RINK) föreslog ens.k. portföljmetod, som i princip var envidareutveckling av en saldometod och som bedömdeskunna innebära effektivare kontroll och enklarereavinstberäkningar. Kritiken blev emellertidförödande mot denna obeprövade metod och enmodifierad genomsnittsmetod behölls därför (se prop.1989/90:110 s. 426).Riksskatteverket har i en nyligen presenteradutredning (RSV Rapport 2001:2) lämnat ett förslag omenklare skatteregler vid försäljning av värdepapper.Enligt rapporten är krångliga regler vid andelsbytendet största problemet och genomsnittsmetoden detnäst största. Beträffande andelsbytena föreslåsförenklingar. När det gäller genomsnittsmetodenkonstateras i rapporten att det inte finnsnågot bättre alternativ till genomsnittsmetoden.Regler som generellt skulle medge skatteuppskov isamband med återinvesteringar skulle innebära ettstort avsteg från gällande modell för beskattning avkapitalvinster. Som framgått av utskottetsredovisning ovan har det inte tidigare varit möjligtatt införa någon annan metod än genomsnittsmetoden.När det gäller förslaget om skatteuppskov vidåterinvesteringar i onoterade företag för att gynnadessa företags riskkapitalanskaffning har utskottetemellertid tidigare hänvisat till att denna frågahar aktualiserats av Småföretagsdelegationen ibetänkandet Kapitalförsörjning till småföretag (SOU1998:93). Även den av kommissionen tillsattaBusiness Environment Simplificaton Task Force (BEST)har föreslagit liknande lättnader. Den s.k. Bättre-gruppen i , som har analyseratSmåföretagsdelegationens och BEST:s olika idéer, harkommit till slutsatsen att en statlig utredning börfå i uppgift att analysera om en uppskovsmodell ikapitalvinstbeskattningen för återinvestering ionoterade bolag är en effektiv åtgärd och om ensådan möjlighet bör införas (Rapport frånBättregruppen, s. 63).Beträffande utformningen av gällande schablonregelvill utskottet framhålla att procentsatsen vid 1990år skattereform sattes ned från till 20 %.Procentsatsen bestämdes genom en avvägning avönskemålet om en effektiv kapitalvinstbeskattningmot önskemålet att underlätta i situationer när detfinns svårigheter att bevisa verkligaanskaffningsvärden, t.ex. när aktierna ärvts.Utskottet finner sammanfattningsvis att riksdagenbör avslå de förslag om ändringar i beskattningen avkapitalvinster som har föreslagits i motionernaSk712 yrkande 3, Sk747 och Sk813.RoyaltyUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslaget om attroyalty skall beskattas som inkomst avkapital.Jfr reservationerna 13 (m) och 14 (kd).Gällande rättRoyalty skall enligt huvudregeln beskattas iinkomstslaget näringsverksamhet. Om royaltyn grundarsig på anställning eller på uppdrag eller tillfälligverksamhet som inte ingår i en näringsverksamhetskall den dock tas upp i inkomstslaget tjänst.MotionenI motion Sk735 yrkande 7 föreslår . (m) att royalty på patent skall kunnabeskattas som inkomst av kapital.Utskottets ställningstagandeMotionsförslag om skattelättnader för royalty påpatenterade uppfinningar har avslagits av riksdagenvid upprepade tillfällen. Senast avslogs - vid riks-dagens behandling av utgiftsramar och beräkning avstatsinkomsterna för (bet. 2000/2001:FiU1) -ett förslag från som motsvarar det nuaktuella om att royalty skall beskattas somkapitalinkomst och ett annat förslag frånKristdemokraterna om skattefrihet ochdärefter beskattning som kapitalinkomst. Medhänvisning till tidigareställningstagande i denna fråga avstyrker utskottetmotionen.FåmansföretagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om attriksdagen genom ett uttalande till regeringenskall lägga fast inriktningen av kommandeändringar i 3:12-reglerna.Jfr reservation 15 (m, kd, c, fp).BakgrundI 57 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) finnssärskilda regler om fördelning mellan tjänst ochkapital av utdelningar från och kapitalvinst vidförsäljning av aktier i fåmansföretag. Dessa regleromfattar bl.a. delägare som är verksamma ifåmansföretaget i betydande omfattning och somdärmed anses inneha s.k. kvalificerade andelar.Reglerna skall garantera att inkomster som härrörfrån delägarnas arbetsinsatser i bolaget skallbeskattas på samma nivå som förvärvsinkomster ochinte enligt den proportionella skattesats om 30 %som gäller för utdelningar och kapitalvinster enligtreglerna om beskattning av kapitalinkomster.Fåmansföretagsreglerna fanns tidigare i den numeraupphävda 3 § 12-12 e mom. lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt, och i dagligt tal kallas defortfarande 3:12-reglerna.Vid sidan av 3:12-reglerna fanns tidigare ettstort antal s.k. stoppregler, som tog sikte på atthindra att ägaren utnyttjade sitt bestämmandeinflytande i bolaget i transaktioner mellan sigsjälv och bolaget för att sänka sin personligabeskattning. Stoppreglerna har med två undantagupphävts års taxering, och i ställettillämpas allmänna regler för beskattning av förmå-ner från det egna företaget. I samband med attstoppreglerna slopades gjordes en översyn även av desärskilda regler som gäller om ett fåmansföretag harbetalat ut mer än marknadsmässig lön till delägarensmake eller barn. (SOU1998:116) hade föreslagit slopade regler om lön tillmake men att reglerna om lön till barn skullebehållas. I propositionen om slopade stoppregler(prop. 1999/2000:15) hänvisades till att motsvaranderegler för enskild näringsverksamhet tagits upp avRedovisningskommittén och att reglerna ominkomstfördelning i fåmansföretag och fåmansägdahandelsbolag kunde ses över i samband med reglernaför enskilda näringsidkare.En översyn sker av 3:12-reglerna.Enligt direktiven (dir. 1999:72) skall utredarenpröva olika möjligheter till förändring för attstimulera tillväxt, investeringar och aktivtrisktagande i fåmansföretagen. Det framhålls idirektiven som väsentligt att systemet förenklas ochatt aktiva ägare i fåmansföretag - i förhållandetill passiva kapitalägare - inte missgynnas avreglerna. En utgångspunkt är att ett särskilt systemmåste upprätthållas, men utredaren skall analyseraom detta skall ha samma uppbyggnad som detnuvarande, dvs. en schablonmässigt bestämdkapitalavkastning. Alternativet kan t.ex. vara att istället fastställa en normallön för olika branschereller för samtliga företag. Utredningen skall varaklar senast den 31 oktober 2001.Regeringen har i skrivelse 2000/01:64 den 1februari 2001 aviserat kommande ändringar i 3:12-reglerna och i reglerna om beskattningen i inkomst-slaget tjänst vid underprisöverlåtelser. Ändringarnai 3:12-reglerna skall hindra att olikabolagskonstruktioner används i syfte att geskattefördelar som inte har varit avsedda. Sedanregeringens planer på att rätta till detta blivitkända finns det enligt skrivelsen en risk för att denuvarande reglerna i ökad omfattning utnyttjas påett inte avsett sätt tills de aviserade reglerna harträtt i kraft. Regeringen föreslår därför med stödav 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen att dekommande förslagen börjar tillämpas fr.o.m. dagenefter avlämnandet av skrivelsen, dvs. fr.o.m. den 2februari 2001. Vilka förfaranden som är avsedda attomfattas av det kommande förslaget beskrivs närmarei skrivelsen. Skrivelsen kommer senare att följasupp med en proposition där förslag till nödvändigaändringar i inkomstskattelagen läggs fram för ettbeslut av riksdagen.MotionernaEnligt motion Sk321 yrkande 20 av . (c) innebär 3:12-reglerna en straffbeskattningav investeringar i eget företag i jämförelse medinvesteringar i främmande företag. Den pågåendeutredningen om beskattningen av fåmansföretag bör fåtill uppgift att även beräkna effekterna av ettslopande av 3:12-reglerna. Ett liknande yrkandefinns i motion Sk649 av m.fl. (m,kd, fp).I motionerna Sk323 yrkande 56 och N324 yrkande 7av m.fl. (kd) förordas nya, enklareregler för fåmansföretag som jämställer fåmans-företag med andra företag. Reglerna skall utgå frånbl.a. att delägare i fåmansaktiebolag skallbeskattas och behandlas lika som delägare i störrebolag och att utdelning utöver ett beloppmotsvarande marknadsmässig lön bör beskattas somkapitalinkomst. Barn som jobbar ifamiljeföretag skall kunna få skälig ersättning utanatt denna läggs på föräldrarnas inkomst.Enligt motion Sk735 av m.fl. (m)innebär gällande regler att personer som satsar egetkapital och gör en egen arbetsinsats i ett bolagbeskattas hårdare än passiva kapitalägare, något sommedför att de mindre företagen inte kan växa iSverige. Enligt motionen bör utdelning till aktivdelägare utöver marknadsmässig lön beskattas somkapitalinkomst (yrkande 11), särbestämmelserna ombeskattning av kapitalvinster i fåmansbolag och ombeskattning av lön till företagsledarensfamiljemedlemmar slopas (yrkandena 12 och 13) ochsamma regler införas för beskattning avpersonaloptioner i fåmansbolag som i noterade bolag(yrkande 14).Ett slopande av 3:12-reglerna begärs också imotion N381 yrkande 15 av Per m.fl. (m,kd, c, fp). I motion Sk748 av m.fl. (m,kd, c, fp) begärs ett uttalande om atttillväxtperspektivet skall vara styrande för denpågående 3:12-utredningen. I motion Sk736 efterlyserLars () en utredning om möjligheternaatt förbättra för fåmansföretagare att engagera sigi politiken på hel- eller deltid. I motion Sk609 avInger Strömbom (kd) begärs ändrade regler ombeskattning av lön till företagares barn under 16år.Med anledning av regeringens skrivelse 2000/01:64om vissa kommande förslag till ändringar i 3:12-reglerna har väckts tre motioner, Sk26 av CarlFredrik m.fl. (m), Sk27 yrkandena 1-3 av JohanPehrson och () och Sk28 av MatsOdell m.fl. (kd). Gemensamt för motionerna är att deavvisar att regeringen lägger fram förslag omytterligare ändringar i regelsystemet innan nyaregler som sänker skattebelastningen i fåmansföreta-gen kan antas. Enligt motion Sk28 bör inriktningenpå det pågående arbetet vara att nya regler skallkunna träda i kraft den 1 januari 2002.Utskottets ställningstagandeYrkanden om slopade eller ändrade 3:12-regler,ändrade regler för lön till make, lön till barnm.fl. fåmansföretagsfrågor avstyrktes i samband medatt regeringens budgetförslag ochpartiernas alternativa budgetförslag behandlades iriksdagen med hänvisning till pågående utredning ochde ställningstaganden som gjorts tidigare i sambandmed bl.a. att stoppreglerna slopades (bet.2000/01:FiU1). En särskild utredning prövar nu hurregelsystemet skall kunna förändras för attstimulera tillväxt, investeringar och aktivt risk-tagande i fåmansföretagen. Viktiga inslag i arbetetär att förenkla systemet och att uppnå att aktivaägare i fåmansföretag - i förhållande till passivakapitalägare - inte skall missgynnas av reglerna.Skatteutskottet vill med hänvisning till riksdagensställningstagande och till det utrednings-arbete som pågår avstyrka motionerna Sk321yrkande 20, Sk323 yrkande 56, Sk609, Sk649, Sk735yrkandena 11-14, Sk736, Sk748, N324 yrkande 7 ochN381 yrkande 15.Utredningen om 3:12-reglerna skall enligtdirektiven vara klar senast den 31 oktober 2001.Därefter skall förslagen remissbehandlas ochlagrådsgranskas. Nya regler torde därför inte kunnaträda i kraft , som yrkats i en avde motioner som väckts med anledning av regeringensskrivelse /01:64. De ändringar som aviserats iskrivelsen innebär att gällande regelsystem behöverkompletteras för att motverka konstruktioner sommedför skattefördelar som inte har varit avsedda.Sådana ändringar är angelägna inte minst därför attföretagare som inte har möjlighet att utnyttjasådana konstruktioner skall komma i ett sämre lägetill följd av den särskilda regleringen. Utskottetanser följaktligen att inte bör görauttalanden med det innehåll som föreslås imotionerna Sk26, Sk27 yrkandena 1-3 och Sk28.Utskottet avstyrker därför även dessa motioner.Generationsskiften i familjeföretagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om översynav eller ändringar i de skatteregler som harbetydelse i samband med generationsskiften ifamiljeföretag.Jfr reservation 16 (m, kd, c, fp).Gällande rättVid arvs- och gåvobeskattningen finnsreduceringsregler som innebär att enföretagsförmögenhet tas upp till avsubstansvärdet. Flera villkor gäller, bl.a. att helaförvärvskällan måste omfattas av en gåva och attgåvomottagaren måste behålla egendomen . Påinkomstskattesidan har reglerna om räntefördelningoch om expansionsmedel utformats med beaktande avvissa problem som kan uppkomma vidgenerationsskiften (prop. 1996/97:12, bet.1996/97:SkU7).MotionernaI motionerna Sk323 yrkande 45 av m.fl.(kd), Sk324 yrkande 19 av m.fl.(fp), Sk625 av (), Sk642 avElizabeth och (), Sk735yrkande 4 av m.fl. (m), Sk764 avÅke m.fl. (c, m, kd), Sk778 av AgnetaLundberg m.fl. (s), Sk1025 yrkande 7 av m.fl. (m), MJ256 yrkande 7 av IngvarEriksson m.fl. (m), MJ306 yrkande 10 av IngvarEriksson m.fl. (m), N267 yrkande 19 av LennartDaléus m.fl. (c) och N385 yrkande 12 av Bo Lundgrenm.fl. (m) förordas en översyn av eller ändringar iskattereglerna i syfte att underlättagenerationsskiften i familjeföretag.Utskottets ställningstagandeDen utredare som skall se över reglerna förbeskattning av ägare i fåmansföretag m.m. skallenligt direktiven även överväga olika ändringar iarvs- och gåvobeskattningen som kan underlättagenerationsskiften av företag (dir. 1999:72). mening bör detta utredningsarbete nuavvaktas. Utskottet avstyrker därför motionerna.FastighetsinvesteringsbolagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om attinföra särskilda skatteregler förfastighetsinvesteringsbolag.Jfr reservation 17 (m, fp).BakgrundFörslag om fastighetsinvesteringsbolag (FIB) harpresenterats i en rapport av professor utarbetades på uppdrag av Catella, Diligentiaoch . Ett sådant aktiebolag skulleuteslutande eller så gott som uteslutande äga ochförvalta fastigheter. Det skulle ur investerarnassynvinkel fungera som en skattefri mellanhand.Ägandet skulle vara spritt.Med anledning av vissa skrivelser med krav på attinföra fastighetsinvesteringsbolag beslutaderegeringen att inte vidta någonåtgärd med hänvisning till att problemen påfastighetsmarknaden torde kunna lösas medtillämpning av befintliga regler. Samma resultat somförslagsställarna ville uppnå, dvs.enkelbeskattning, kunde enligt beslutet uppnås genomatt ett fastighetsbolag ger ut ett lån.I juni 1998 presenterade Aktiefrämjandet och engrupp bestående av de stora institutionellapensionsförvaltarna ett reformförslag som i form aven skrivelse lämnades till Finansdepartementet.Förslaget förutsatte skattefrihet i bolaget för deöverskott som vidareutdelas och att bolaget skullefå vissa fonderingsmöjligheter. I skrivelsenredovisades även de särskilda regler som finns inågra andra länder, bl.a. s.k. (Real EstateInvestment Trusts) i och skattebefriadefastighetsbolag i Belgien.MotionernaI motionerna 1999/2000:Fi503 av m.fl.(m) och 1999/2000:Bo232 yrkande 7 och 2000/01:Bo235yrkande 11 av och () begärs en särskild lagstiftning som innebär attfastighetsinvesteringsbolag införs i enlighet medtidigare väckta förslag.Utskottets ställningstagandeMotsvarande yrkanden har tidigare avslagits avriksdagen, (bet. 1998/99:FiU16)med hänvisning till bl.a. det beslut som regeringentidigare har fattat i frågan. Av finansutskottetsbetänkande framgår att antog en lag omfastighetsfonder som trätt i kraft den 1 mars 1998.Syftet med lagen var att skapa tydligaförutsättningar för värdepapperisering av finländskafastigheter och att stärka placerarnas förtroendeför fastighetsmarknaden. I sitt betänkande (31/1997rd) anförde ekonomiutskottet att med den nya lagenkan fastighetsägarna med hjälp av fastighetsfondernaomvandla svårrealiserbar fastighetsegendom i en merlikvid form och bredda ägarbasen. Det skulle ocksåbli lättare för andra än institutionella placerareatt investera lättillgängligt kapital ifastighetsegendom. Det betraktades som tryggare attplacera i en fastighetsfond än att direkt ägafastigheter eftersom fonden enligt bestämmelserna ärförpliktad att sprida riskerna. Den finskalagstiftningen medger befrielse från s.k.överlåtelseskatt när fastighetsfonderna bildas. Iövrigt beskattas fastighetsfonderna som andraaktiebolag.Skatteutskottet höll enintern utfrågning med , som varordförande för dådet tidigare förslaget presenterades, ochstatssekreterare frånFinansdepartementet. Vid utfrågningen har inte någotväsentligt nytt framkommit i frågan som skulle kunnamotivera ett ändrat ställningstagande i denna fråga.Utskottet avstyrker motionerna.Lex AseaUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslaget om attslopa kravet på marknadsnotering i de s.k.lex Asea-reglerna.Jfr reservation 18 (m).Gällande rättDe bestämmelser som brukar kallas lex Asea innebäratt ett dotterföretag kan avskiljas från sittmoderföretag genom att samtliga aktier idotterbolaget delas ut till aktieägarna utan attdessa beskattas för utdelningen eller att moder-företaget uttagsbeskattas. I stället justerasanskaffningsutgift på moder- och dotterföretagetsaktier. Flera villkor uppställs, bl.a. attåtminstone någon del av aktierna i moderföretaget ärmarknadsnoterade. Reglerna finns i 22 kap. 10 § och42 kap. 16 § inkomstskattelagen.MotionenI motion Sk735 yrkande 15 av m.fl.(m) föreslås att kravet på marknadsnotering i des.k. lex Asea-reglerna slopas.Utskottets ställningstagandeI samband med att antog nyaskatteregler för omstrukturering i näringslivet(prop. 1998/99:15, bet. 1998/99:SkU5) gjordes enuppmjukning av villkoren i lex Asea, dock släpptesinte kravet på marknadsnotering. Utskottet framhöllatt anskaffningsvärdet på aktierna i det utdelandebolaget måste kunna fördelas mellan moderbolagetsoch det utdelade bolagets aktier i förhållande tillförändringen av marknadsvärdet på aktierna imoderbolaget. Skulle ett marknadsvärde saknas måstefördelningen göras på andra grunder. Detta skullemedföra praktiska problem vid tillämpningen avreglerna. Utskottet ville med hänsyn härtill inteslopa noteringsvillkoret.