bet · GP01MJU2 · 2001-11-22 00:00:00 — Detta innebäratt agromonetärakompensationsstöd, somfinansieras av EU-budgeten, kanbeviljas under tre år.Kompensationsstödet är uppdelati tre delbetalningar där denandra och tredje delbetalningenkan reduceras eller utebli heltberoende på hurvalutakursförhållandet mellankronan och euron utvecklas.Med hänsyn till beräknadeekonomiska åtaganden föreslåsriksdagen bemyndiga regeringenatt avseende ramanslaget 43:5Arealersättning och djurbidragm.m. godkänna stöd som innebärutgifter på högst 5,1 miljarderkronor under år 2003.Regeringen bedömeranslagsbehovet till . och2004 beräknas behovet varaoförändrat.MotionernaEnligt motion MJ338 (c) finnsdet anledning att verka för attjordbruket inte skall drabbasnegativt på grund av attutbetalningarna av arealstödsenarelagts. En statliglånegaranti bör utfärdas förjordbrukare som på grund avförsenade utbetalningar avarealersättningen fårlikviditetsproblem (yrkande 9).Kristdemokraterna anför imotion MJ520 (kd) attregeringens tidigare åtgärd atti syfte att hålla utgifternainom taket senareläggautbetalningen avarealersättningarna är oansvarigt. Efterriksdagens tillkännagivande isamband med budgeten förinnevarande år har regeringenkompenserat lantbruksföretagenför de försenadeutbetalningarna. Trots dennakompensation innebär detbekymmer för lantbrukarna sommåste låna för att klaralikviditeten före årsskiftet.Det är endast blandEU:s länder som valt dennaanmärkningsvärdasenareläggning. Effekten blirytterligare urholkadkonkurrenskraft för svenskabönder. Kristdemokraternakräver en justering i denframtida budgethanteringen såatt ersättningarna betalas ut inovember (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeI propositionen (volym 1)redovisar regeringen sinapolitiska prioriteringar underavsnitt 4.3. Regeringen påpekardär att utgiftstaket för år2002 kan komma att överskridasom inte åtgärder för attmotverka detta vidtas. För attmotverka ett överskridandeanför regeringen att den harför avsikt att tidigareläggautgifter från 2002 till 2001totalt uppgående till 3miljarder kronor. Underutgiftsområde 23 anges bl.a.att utbetalningar av betesstödskall tidigareläggas. I sambandmed behandling avtilläggsbudget tillstatsbudgeten för budgetåret2001 anförde miljö- ochjordbruksutskottet i yttrandetill finansutskottet att andraalternativ inom området bordeprövas bl.a. eftersom det avadministrativa skäl inte ansågsvara möjligt att helt ellerdelvis till år 2001tidigarelägga utbetalningar avbetesstöd. Utskottet föreslog istället att en tidigareläggninghelt eller delvis avutbetalningarna av de för år2002 avsatta medlen förarealersättningar. Erforderligtbelopp kunde enligt utskottetanvisas på tilläggsbudget förår 2001. Utskottet föreslogdärför att anslaget 43:5Arealersättning och djurbidragm.m., som för uppgicktill 5 bordehöjas med 3 500 000 000 kr.Samtidigt föreslog utskottetatt ramen för utgiftsområde 23borde höjas med motsvarandebelopp. Ersättningarna borde ienlighet härmed så långtutgiftstaket medger utbetalasår . Eventuellt kvarståendeersättningsbelopp skulle kunnautbetalas så snart som möjligti . Finansutskottetanförde i betänkande2001/02:FiU11 att enligtFinansdepartementet visar nyaprognoser att budgetmarginalenför innevarande år uppgår tillmer än de 3,4 miljarder somanges i budgetpropositionen ochatt det därmed skulle finnasett utrymme för att höjaanslaget 43:5 utan attutgiftstaket överskrids.Finansutskottet delade såledesmiljö- och jordbruksutskottetsuppfattning och föreslog attanslaget skulle höjas med innevarande år.Därmed kunde enligtfinansutskottet utbetalningarnaav de för avsattamedlen för arealersättningarhelt eller delvistidigareläggas till år 2001.Finansutskottet påpekadedärutöver att ramen förutgiftsområde 23 samtidigtborde höjas. När det gällerkonsekvenserna förstatsbudgeten anfördefinansutskottet att enmotsvarande justering av ramennedåt borde ske för år 2002.Finansutskottet föreslog därföratt ramen för utgiftsområdetför budgetåret 2002fastställdes till 10 839miljoner kronor.Finansutskottet underströkvikten av att utgiftstakethålls och att regeringenbefarat att utgiftstaket för2002 skulle komma attöverskridas. Därutöver anfördefinansutskottet att förslagetrörande arealersättningar varett sätt att skapa ökadhandlingsfrihet utöver de olikaåtgärder regeringen redovisar ipropositionen (bet.2001/02:FiU1). harsedermera godkäntfinansutskottets samtligaförslag. Som en följd avriksdagens beslut föreslårmiljö- och jordbruksutskottetnu att för budgetåret2002 minskarmedelstilldelningen underanslag 43:5 Arealersättning ochdjurbidrag m.m. med jämfört med regeringensförslag. Till anslaget börsåledes anvisas 1 907 400 000kr. Motion MJ338 (c) yrkande 9avstyrks i den mån dess syfteinte kan anses tillgodosett medvad utskottet anfört ovan.Utskottet avstyrker vidaremotion MJ520 (kd) yrkande 3.43:6 Intervention ochexportbidrag förjordbruksprodukter och43:7 Räntekostnaderför förskotteradearealersättningar m.m.Utskottets förslag ikorthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning underanslagen 43:6 och 43:7.Vidare tillstyrkerutskottet det bemyndigandeunder anslag 43:6 somregeringen föreslår.43:8 FiskeriverketUtskottets förslag ikorthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning underanslaget och avstyrkerdärmed motionsyrkanden(kd, fp) om annanmedelstilldelning.PropositionenFiskeriverket skall verka fören ansvarsfull hushållning medfisktillgångarna på ett sättsom långsiktigt medverkar tilllivsmedelsförsörjningen ochvårt välstånd i övrigt. Verketskall i enlighet med sittsektorsansvar för miljön och isamråd mednaturvårdsmyndigheterna verkaför en biologisk mångfald ochdärmed för ett rikt ochvarierat fiskbestånd. I dettaingår att skapa förutsättningarför en livskraftigfiskerinäring, till vilkenockså vattenbruket hör, ochunderlätta näringens anpassningtill och utveckling på en frimarknad.Vidare skall verket medverkai arbetet med internationellafiskefrågor och förhandlingarsamt främja forskning ochbedriva utvecklingsverksamhetpå fiskets område.Fiskeriverket har utförligtredovisat sina prestationer,resultatet av dessa ochkopplingen till de operativamålen. Av resultatredovisningenframgår att verket har arbetati linje med de övergripandemålen i regleringsbrevet.Regeringen föreslår attanslaget tillförs ytterligaremedel för arbetet med desvenska miljömålen samt för attgenomföra det av EG beslutadeprogrammet för insamling avfiskeridata. Förmiljömålsarbete skall anslagettillföras , främstför arbetet med hotade arteroch bestånd och för verksamhetförknippad med datainsamlingenenligt rådets förordning (EG)nr 1543/2000 med 9 miljonerkronor avseende nationellakostnader. Medfinansieringenfrån EU anvisas under anslaget43:6 Intervention ochexportbidrag förjordbruksprodukter.Vidare föreslår regeringenatt anslaget tillförs 2 500 000kr i enlighet med prop.1999/2000:100, avsnitt 5.4.21.Regeringen bedömeranslagsbehovet till 100 054 000kr för . Anslagsbehovenför beräknastill 93 281 000 respektive90 904 000 kr.MotionernaEnligt motion MJ520 (kd) harFiskeriverket under senare årerhållit ökade anslag. För år2001 gjorde regeringen enmindre besparing. Motionärernaföreslår att anslaget reducerasmed i förhållandetill regeringens förslag(yrkande 32 delvis).Folkpartiet föreslår i motionMJ526 (fp) yrkande 16 delvisoch Fi294 (fp) yrkande 21delvis att anslaget minskas med10 i förhållandetill regeringens förslag.Utskottets ställningstagandeSåsom regeringen anfört iresultatredovisningen står detsvenska yrkesfisket motbakgrund av vikande beståndinför stora problem, ochregeringen har därför vidtagitett flertal kraftfulla åtgärdersåväl på nationell nivå som påEU-nivå för att uppnå ettlångsiktigt hållbart fiske. Detär angeläget att den nyainriktningen på fiskepolitikengynnar skonsamma selektivafiskemetoder och att stöd tillyrkesfiskare utformas så att defrämjar denna utveckling.Orsaken till fiskbeståndensstatus kan i stor utsträckningrelateras till för stora uttagav fisk och tillmiljösituationen. Den pågåendeprocessen för en minimering avföroreningskällor, inom såvälSverige som EU, kommer såsomregeringen påpekar att få storbetydelse. Kraven påforskningen ökar mot bakgrundav ett ökat behov av kunskap omtvärsektoriella samband. Dessasamband avser såväl biologiskasom ekonomiska och socialafaktorer. Mot bakgrund häravinstämmer utskottet iregeringens förslag attFiskeriverket tillförsytterligare medel för att kunnagenomföra det av gemenskapenbeslutade programmet förinsamling av uppgifter avbetydelse för fiskeripolitikenoch vad som i övrigt anförsunder anslaget 43:8. De imotionerna yrkade besparingarnaär inte närmare motiverade.Därmed avstyrker utskottetmotionerna MJ520 (kd) yrkande32 delvis, MJ526 (fp) yrkande16 delvis och Fi294 (fp)yrkande 21 delvis.43:9 Strukturstöd tillfisket m.m., 43:10Från EG-budgetenfinansieradestrukturstöd tillfisket m.m. och 43:11FiskevårdUtskottets förslag ikorthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning underanslagen 43:943:11.43:12 StatenslivsmedelsverkUtskottets förslag ikorthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning underanslaget och avstyrkermotionsyrkanden (m, c) omannan medelstilldelning.PropositionenLivsmedelsverket skall ikonsumenternas intresse verkaför säkra livsmedel av godkvalitet, ärlighet ilivsmedelshanteringen och bramatvanor. Dess främstauppgifter är att utarbetaföreskrifter inomlivsmedelsområdet, utövatillsyn enligt livsmedelslagen(1971:511) samt leda ochsamordna livsmedelskontrollen,informera om viktigaförhållanden pålivsmedelsområdet, aktivtmedverka till att riksdagensoch regeringens riktlinjer ifråga om kost och hälsafullföljs, verkställautredningar och vetenskapligaundersökningar om livsmedel ochmatvanor samt att utvecklametoder förlivsmedelskontrollen.Livsmedelsverkets anslag börökas med för bl.a.en central kontroll avgenetiskt modifieradelivsmedel. Regeringen bedömeranslagsbehovet till 126 759 000kr för . Anslagsbehovenför beräknastill 129 786 000 respektive 130197 000 kr.MotionernaEnligt motion MJ396 (c) börLivsmedelsverket få ökaderesurser för att förbättralivsmedelskontrollen och föratt kunna genomföra etttillsynsprojekt förnötköttskontroll. Motionärernaföreslår därför att anslagetökas med iförhållande till regeringensförslag (yrkande 7 delvis). Imotion MJ508 (m) anförs att detinte behövs ett särskilt anslagför kontroll av genetisktmodifierade livsmedel.Motionärerna föreslår i stället3 till förstärkningoch förbättring avlivsmedelstillsynen. Anslagetföreslås i enlighet härmedminskas med 2 000 000 krjämfört med regeringens förslag(yrkande 11).Utskottets ställningstagandeLivsmedelsverkets trovärdighetär såsom regeringen anförmycket hög. De inledandeundersökningarna avgenmodifierade organismer ilivsmedel antyder enligt vadsom framkommit att det finnsbrister i märkningen avprodukter som innehållergenmodifierade organismer.Utskottet delar regeringensuppfattning att det finns behovav att utöka kontrollen avgenmodifierade organsimer ilivsmedel. Mot bakgrund häravansluter sig utskottet tillregeringens bedömning avmedelsbehovet under anslaget43:12 och tillstyrkerregeringens förslag. Därmedavstyrker utskottet MJ396 (c)yrkande 7 delvis och MJ508 (m)yrkande 11.43:13LivsmedelsekonomiskainstitutetUtskottets förslag ikorthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning underanslaget och avstyrker ettmotionsyrkande (m) medförslag till annanmeddelstilldelning.PropositionenLivsmedelsekonomiskainstitutets verksamhet omfattaranalyser och utredningar inomdet jordbrukspolitiska området.Institutet bildades den 1 juli1999.Arbetet på institutet syftartill att belysa frågor bl.a.rörande landsbygdensutveckling,strukturutvecklingen, miljön,djurskyddet,konsumentintresset, den globalalivsmedelssituationen, handelnmed livsmedel samt utvidgningenav EU. Målet är att institutetskall förse regeringen medkvalificerat analytisktunderlag införställningstagande inomjordbruks- ochlivsmedelsområdet samt ökakunskapen om dessa frågor blandallmänheten.Livsmedelsekonomiskainstitutet uppfyller deövergripande mål som regeringensatt upp för myndigheten.Livsmedelsekonomiskainstitutets analyserefterfrågas, förutom avRegeringskansliet, i alltstörre utsträckning avallmänheten och medierna. Genommedverkan i olika former avmedier, vid föredrag och dylikthar resultatet av verksamhetenfått en god spridning. Derapporter och slutsatser sompublicerats har också fungeratsom inlägg i denjordbrukspolitiska debatten. Påsikt kan denna funktionutvecklas ytterligare, bl.a.genom institutets årsrapportdär man analyserar det gångnaårets händelser på jordbruks-och livsmedelsområdet.Myndighetens styrka ligger iatt de analyser som genomförsbåde kan fungera som underlagför Regeringskanslietsbeslutsfattande ochförhandlingar inom EU ochpresenteras för en bredallmänhet. På detta sättmedverkar rapporterna ochresultaten till att främja enlöpande diskussion i samhälletom effektiviteten i jordbruks-och livsmedelspolitiken.Utvecklingen på detjordbrukspolitiska områdetinnebär dock att behovet avanalyser av olikareformalternativ ökat inomRegeringskansliet.Konsumentperspektiv ochintegreringen av djurskydds-och miljöfrågorna inompolitiken på jordbruks- ochlivsmedelsområdet kräver bl.a.en utvidgning av det ekonomiskaanalysarbetet pålivsmedelsområdet. Ett ökatbehov av analyser följer ocksåav de översynsklausuler sombeslutades om inom ramen förAgenda 2000 och därefter.Studier av mer omfattandekaraktär kommer bl.a. att krävakvantitativa analyser, som kantjäna som underlag vidförhandlingar inom EU. Detta ären förutsättning för att dekommande förhandlingarna omEU:s jordbrukspolitik skallkunna genomföras på etteffektivt sätt av regeringen.Regeringen anser att detfinns ett starkt behov av attfortsätta utveckla denlångsiktiga analyskompetensen.Detta skulle möjliggöra attinstitutets verksamhet kanutvidgas till att omfatta helalivsmedelskedjan och därmed fåen mer heltäckande karaktär.Ytterligare ett skäl för attutveckla de långsiktigasamhällsekonomiska analysernapå dessa områden är att de tari anspråk såväl finansiella somreala resurser av en sådanomfattning att det ur ettsamhällsekonomiskt perspektivär nödvändigt att bedöma hureffektivt resurserna används.Regeringen bedömeranslagsbehovet till 8 304 000kr för år 2002.MotionenMotionärerna till motion MJ508(m) anför att det förhållandetatt verksamheten vidLivsmedelsekonomiskainstitutet, omfattande analyseroch utredningar inom detjordbrukspolitiska området, iflera stycken liknar den sombedrivs inom ,innebär en icke optimalöverlappande verksamhet mellanmyndigheterna. Motionärernaföreslår därför att anslagethalveras för och attdet därefter avvecklas (yrkande12).Utskottets ställningstagandeAvsikten med att inrättaLivsmedelsekonomiska institutetvar att tillgodose det ökandebehovet av utredningsverksamhetoch analyser med ekonomiskinriktning inom jordbruks- ochlivsmedelsområdet. Analysernaskall vara grundade påvetenskapliga metoder, ha ensamhällsekonomiskhuvudinriktning och omfattasåväl nationella sominternationella frågor. Måletmed Livsmedelsekonomiskainstitutets verksamhet är attförse regeringen medlångsiktigt, analytisktunderlag inför beslut ochinternationella förhandlingarom jordbruks- ochlivsmedelsfrågor samt ökakunskapen om dessa frågor blandallmänheten. Utskottet anslutersig mot bakgrund härtill tillregeringens bedömning avmedelsbehovet under anslagetoch tillstyrker regeringensförslag. Vid sådant förhållandeavstyrker utskottet motionMJ508 (m) yrkande 12.43:14Livsmedelsstatistikoch 43:15 Jordbruks-ochlivsmedelsstatistikfinansierad från EG-budgetenUtskottets förslag ikorthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning underanslagen 43:14 och 43:15.43:16 Åtgärder inomlivsmedelsområdetUtskottets förslag ikorthetUtskottet tillstyrker vadregeringen föreslagit ommedelstilldelning underanslaget och avstyrker ettmotionsyrkande (kd) om enannan medelstilldelning.PropositionenAnslaget disponeras för attfrämja export av livsmedel samtför andra åtgärder pålivsmedelsområdet med särskildtonvikt påkonsumentperspektivet underperioden 20002002.På tilläggsbudget för år 2001har sammanlagt 4,5 miljonerkronor föreslagits bliöverförda till andra anslag,bl.a. för omval tillSametinget. Regeringen föreslåratt sammanlagt 8 miljonerkronor förs till andra anslagför finansiering av olikaåtgärder. Regeringen bedömeranslagsbehovet till 17 000 000kr för . För åren 2003och 2004 beräknas behovet till5 vartdera år.MotionenEnligt motion MJ520 (kd) harandra länder en starkuppbackning av sina respektiveregeringar för att jordbruks-och livsmedelsbranschen skallkunna exportera sina produkter.Så länge detta pågår måstestaten tydligt markera att dentror på export av svenskalivsmedelsprodukter. I annatfall blir det fråga omkonkurrens med sämreförutsättningar för svensklivsmedelsindustri. Ökadeaktiva exportåtgärder för atttydliggöra svensklivsmedelskvalitet bör stöttasav nationella medel (yrkande9). Motionärerna föreslårdärför en höjning av anslagetmed i förhållandetill propositionen (yrkande 32delvis).Utskottets ställningstagandeDe i motion MJ520 (kd)framförda yrkandena, bl.a. omen höjning av anslaget, rymsinte inom den av riksdagenfastställda ramen förutgiftsområdet. Utskottetinstämmer för egen del iregeringens bedömning avmedelstilldelning ochtillstyrker regeringensförslag. Motionen i berördadelar avstyrks.43:17 Bidrag tillvissa internationellaorganisationer m.m.Utskottets förslag ikorthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning underanslag 43:17.LandsbygdspolitikUtskottets förslag ikorthetUtskottet har inget atterinra mot regeringensredovisning ochresultatbedömning avverksamheten inompolitikområdet. Utskottetavstyrker motionsyrkanden(kd, c) om inrättande avnya anslag.PropositionenOmfattningPolitikområdet omfattarverksamhet för en ekologiskt,ekonomiskt och socialt hållbarutveckling av landsbygden.Åtgärderna är i storutsträckning riktade tilllantbruksföretag men ocksåandra företag på landsbygden.Avgränsningen följer i huvudsakrådets förordning (EG) nr1257/99 av omstöd till utveckling avlandsbygden samt åtgärder somsyftar till att underlättagenomförandet av denna (LBU-program). Politikområdetomfattar också försöks- ochutvecklingsverksamhet inomramen för de skilda nationellahandlingsprogrammen förjordbrukets miljöpåverkan.Politikområdet omfattarverksamhet vid Jordbruksverketoch länsstyrelserna.Målet för politikområdet ären ekologiskt, ekonomiskt ochsocialt hållbar utveckling avlandsbygden.Resultatbedömning m.m.Med anledning av att åtagandenai det gamla miljöprogrammet istor omfattning sträckte sigt.o.m. harmiljöersättningarna varitstängda för nyansökningar underår 2000, med undantag förersättningarna för ekologiskproduktion och värdefullanatur- och kulturmiljöer irenskötselområdet. I sambandmed att det nya programmet togsfram ändrades utformningen avflera miljöersättningar. Dessaändringar träder i kraft underår 2001 och det nya programmettillämpas fullt ut fr.o.m. år2001.Anslutningen till demiljöåtgärder vars syfte är attbevara odlingslandskapetsbiologiska mångfald ochkulturmiljövärden är mycketgod. Arealmålen förersättningarna tillslåtterängar och kulturmiljöerhar redan uppnåtts.Anslutningen till åtgärdenbiologisk mångfald ibetesmarker samt ersättning förskötsel av betesmarker inomåtgärden öppet odlingslandskapuppgår till av detuppsatta arealmålet.Anslutningen till åtgärdersom syftar till att minskaväxtnäringsförlusterna harunder den tidigareprogramperioden varit låg. Idet nya programmet haremellertid åtgärden väckt stortintresse hos brukarna, ochantalet ansökningar överstigermed god marginal det förväntadeantalet.Handlingsprogrammet förbekämpningsmedel syftar tillatt minska hälso- ochmiljöriskerna. Sedan år 1986har riskerna, mätt som etthälso- och miljöindex, minskatfram för att sedanöka något. Ökningen beror påatt mängden såld aktiv substanshar ökat. Orsaken till ökningeni försåld volym är främst enförändrad grödfördelning tillföljd av den gemensammajordbrukspolitiken samt attkostnaderna för kemiskogräsbekämpning minskat iförhållande till mekaniskogräsbekämpning.Hela det nya miljö- ochlandsbygdsprogrammet är från år2001 öppet för ansökningar, ochdelar av programmet har varitöppet . En förstaanalys och översyn avprogrammet görs avJordbruksverket och kommer attpresenteras vid årsskiftet.Efter översynen kommerregeringen att ta ställningtill eventuella förändringarför att säkerställa att deuppställda målen kan uppnåsunder programperioden.Miljöersättningarna tilljordbruket bedöms vara av storbetydelse för att uppnåmiljökvalitetsmålet Ett riktodlingslandskap. Detta gällerframför allt ersättningarna förskötsel av betesmarker ochslåtterängar samtersättningarna till natur- ochkulturmiljövärden. Därför harsådana miljöersättningar enbetydande omfattning även inomdet nya miljö- ochlandsbygdsprogrammet. För attkunna säkerställa attmiljöersättningen för bevarandeav biologisk mångfald islåtterängar och betesmarkerriktas till de marker därbehovet av sådana åtgärder ärstörst samt för att möta deökade kraven på uppföljning ochutvärdering av miljö- ochlandsbygdsprogrammet behövs enökad kunskap om landetsslåtter- och betesmarker. Underår påbörjade därförJordbruksverket arbetet med eninventering av värdefulla ängs-och hagmarker. Inventeringenfinansieras med medel frånmiljö- ochlandsbygdsprogrammetsbudgeterade medel förutvärdering.För insatsområde II ilandsbygdsprogrammet har ettfinansieringsbehov utöver demedel som budgeteras iprogrammet förutsetts. I detgodkända programmet anges attregeringen beräknar attmöjlighet till ytterligaremedfinansiering via i förstahand länsstyrelser och kommunerfinns. Det finns ett ökatintresse för småskalig lokaloch regionallivsmedelsproduktion både blandkonsumenterna och inomlivsmedelsbranschen. Dettaökade intresse har i många fallsamband med ett allmänt utbrettmiljöintresse och ökadefterfrågan av ekologiskproduktion. Stödet tillförbättrad bearbetning ochsaluföring är under dennaprogramperiod mer fokuserat påinnovativa satsningar. Dettastämmer överens med målen imiljö- och landsbygdsprogrammetoch är i linje med resultaten iutvärderingen av motsvarandestödform under programperioden19951999.En rad projekt för att främjaen småskaliglivsmedelsproduktion hargenomförts i olika delar avlandet. Dessa projekt visar attdet finns en betydandeoutnyttjad tillväxtpotential isådan verksamhet. Genom attförädlingen sker närmareproducenten stannar detmervärde som förädlingen medförkvar på den lokala nivån. Inomramen för landsbygdsprogrammetoch i mål 1 prioriteras stödtill utveckling av småskaliglivsmedelsförädling ochmarknadsföring avjordbruksprodukter.Det nationella stödet tilljordbruket i norra ienlighet med artikel 142 iSveriges anslutningsfördrag medEU har tillämpats under ensexårsperiod. Det pågår ensnabb strukturförändring inomjordbruket i norra ochantalet företag minskar liksomi andra delar av landet. Helastödområdets andel av landetsmjölkproduktion har sedan år1995 varit oförändrad ca 14 %.I stödområde 1, den västligasteoch mest fjällnära delen avstödområdet, har det däremotskett en långsam minskning avmjölkproduktionen med ca 10 %under perioden.