bet · GO01BoU6 · 2001-02-22 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut I detta betänkande behandlar bostadsutskottetförslag i motioner från den allmänna motionstiden2000 rörande naturresursfrågor och vattenrätt.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats elva reservationer. ÄlvskyddUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- älvskyddets utformning, jämförreservationerna 1 (m) och 2 (fp),- småskalig vattenkraft, jämför reservation 3(kd, c).Älvskyddets utformningDet råder förbud mot utbyggnad i vissa älvar m.m.Skyddsobjekt är de fyra nationalälvarna, vissa andravattenområden samt vissa älvsträckor. Förbudetomfattar vattenkraftverk samt vattenreglering ellervattenöverledning för kraftändamål. Från förbudetgörs undantag för vattenverksamhet som förorsakarendast obetydlig miljöpåverkan. Vidare utgörförbudet inte hinder för utvecklingen av befintligatätorter eller av det lokala näringslivet eller förutförandet av anläggningar som behövs förtotalförsvaret. Även anläggningar för utvinning avvissa ämnen eller material kan, om det föreliggersärskilda skäl, vara undantagna (4 kap. 1 och 6 §§miljöbalken, MB).Vattendragsutredningen avgav två betänkanden (SOU 1994:59 och SOU 1996:155)angående skyddet för vattendrag. Regeringen haröverlämnat betänkandena till . Dehar därefter ingått i underlaget närNaturvårdsverket utarbetat och redovisat förslagtill det fortsatta miljömålsarbetet. Verketsredovisning har handlagts av den parlamentariskaberedningen om mål i miljöpolitiken som redovisadesitt slutbetänkande (SOU 2000:52).Proposition i anledning av kommitténs arbete kanenligt uppgift från förväntasunder våren 2001.Motion 1999/2000:MJ841 (fp) yrkande 7 innehållerförslag till utökat älvskydd i tre avseenden.Motionärerna önskar för det första att det skallvara det för ett vattendrag redovisade skyddsbehovetsom skall bedömas och detta oberoende av vilketsyfte ett planerat ingrepp skulle tjäna. För detandra förespråkar de att åtgärder för utvecklingenav befintliga tätorter eller av det lokalanäringslivet eller för utförandet av anläggningarsom behövs för totalförsvaret inte generellt skallundantas från skyddet. För det tredje framför deönskemål om att kraven på de åtgärder som oftakallas mindre ombyggnader skall skärpas så att demed säkerhet utesluter en faktisk utbyggnad.I motion 2000/01:MJ796 (m) yrkande 5 förespråkasatt de älvar som är orörda även fortsättningsvisbevaras samt att uttalar att dagensälvskydd är väl avvägt.Motionsförslagen motsvarar i väsentliga delarförslag som utskottet har behandlat och avstyrkttidigare (se bl.a. betänkandena /99:BoU6 och1999/2000:BoU2). Utskottet anförde vid det senastetillfället att motionerna rörde frågor somövervägdes inom i anledning avVattendragsutredningens betänkanden och fann inteskäl att föregripa kommande överväganden. Somframgår av redovisningen ovan pågår arbetet iRegeringskansliet alltjämt. Utskottet gör sammabedömning . Utskottet avstyrker därförmotionerna 2000/01:MJ796 (m) yrkande 5 och2000/01:MJ841 (fp) yrkande 7.Småskalig vattenkraftI motion 2000/01:Bo525 (s) yrkande 1 förespråkarmotionärerna en översyn av nuvarande lagstiftningnär det gäller tillståndsförfarandet, så attetablering av små vattenkraftverk förenklas ochförbilligas. I samma motion yrkande 2 föreslås attrimliga maximala handläggningstider för ansökningarom tillstånd införs.Motionens första yrkande motsvarar ett förslag somutskottet behandlade under det senaste (bet. 1999/2000:BoU2). Utskottet ansåg att det dåinte fanns skäl att förorda ytterligare översyn avälvskyddet och att det inte fanns tillräckliga skälför att i övrigt tillstyrka en förändring avbedömningsgrunderna för tillstånd tillvattenverksamhet. Utskottet gör samma bedömning nu.Enligt utskottets mening saknas det bärande skäl föratt nu införa maximala handläggningstider i deaktuella tillståndsärendena.Utskottet avstyrker därför motion 2000/01:Bo525(s) yrkandena 1 och 2.VindkraftUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- lagstiftning angående vindkraft, jämförreservationerna 4 (m), 5 (c) och 6 (fp),- vindkraftens ställning, jämför reservation 7 (kd, c).Lagstiftning angående vindkraftDet krävs tillstånd enligt för attanlägga eller driva gruppstation med vindkraftverkeller vindkraftverk med enstaka aggregat för ensammanlagd uteffekt av mer än en MW. Ansökan omtillstånd för större anläggningar skall ges in tillmiljödomstolen. Regeringen skall prövatillåtligheten av nya verksamheter medgruppstationer för vindkraft med tre eller fleravindkrafts-aggregat med en sammanlagd uteffekt avminst tio MW. Beträffande sådana anläggningar sominte skall tillåtlighetsprövas av regeringen och somhar en uteffekt av mer än en MW skall tillståndsökas hos . Om uteffekten är mer än 125kW men högst en MW föreligger skyldighet att göraanmälan till kommunen. (17 kap. 1 § första stycket 8och 9 kap. 6 § MB; jfr 5 § förordningen [1998:899]om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd).Det krävs enligt huvudregeln att kommunfullmäktigehar tillstyrkt en etablering för att regeringenskall kunna tillåta sådan verksamhet som detankommer på regeringen att pröva. Även om så inte ärfallet har dock regeringen möjlighet att tillåtaverksamheten. Härför krävs bl.a. att det frånnationell synpunkt är synnerligen angeläget attverksamheten kommer till stånd (17 kap. 1 § förstastycket 8 och 6 § MB).Vindkraftsanläggningar som är så stora att dekräver att tillåtligheten skall prövas av regeringenfår inte komma till stånd inom vissa områden. Detgäller bl.a. några kust- och skärgårdsområden samtÖland (4 kap. 3 §; jfr 17 kap. 1 § första stycket 8MB).Mark- och vattenområden som är särskilt lämpligaför anläggningar för bl.a. energiproduktion skall sålångt möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligtförsvåra tillkomsten eller utnyttjandet av sådanaanläggningar. Områden som är av riksintresse försådana anläggningar skall skyddas (utaninskränkningen "så långt möjligt") mot åtgärder somkan påtagligt försvåra tillkomsten ellerutnyttjandet av anläggningen (3 kap. 8 § MB).Riksintressen enligt 4 kap. MB är lokaliserade ochavgränsade av om , av naturliga skäl,bara i grova drag. Riksintressen enligt 3 kap. MBmåste helt och hållet lokaliseras och avgränsas medtillämpning av de principer som gäller enligt PBL ifråga om samspelet och rollfördelningen mellanstaten och kommunerna. I första hand skall sådanafrågor lösas inom ramen för översiktsplaner. Ikommunernas översiktsplaner skall särskilt angesriksintressen enligt 3 eller 4 kap. MB. Av planenskall även framgå bl.a. hur kommunen avser atttillgodose de redovisade riksintressena (4 kap. 1 §PBL).I detaljplan skall redovisas och till gränsernaanges bl.a. mark för bebyggelse och anläggningar förtrafik, vatten, avlopp och energi samt skydds- ochsäkerhetsområden (5 kap. 3 § PBL). Det krävs bygglovför att uppföra vindkraftverk i vissa fall (8 kap. 2§ första stycket 6 PBL). Kommunerna har enligt 8kap. 5 § PBL vissa möjligheter att besluta attbygglov inte krävs.Att anläggningen avses placeras i vatten förändrarinte bygglovsplikten. För sådana anläggningar krävs,utöver vad som redan har nämnts, tillstånd enligt 11kap. MB (motsvarande den upphävda vattenlagen).Detta innebär bl.a. att det för dessa krävs attfördelarna från allmän och enskild synpunktöverväger kostnaderna samt skadorna ocholägenheterna av verksamheten.En miljökonsekvensbeskrivning (MKB) skall ingå ien ansökan om tillstånd enligt 9, 11 och 12 kap. MBsamt finnas vid tillåtlighetsprövning enligt 17 kap.MB (6 kap. 1 § MB). Även upprättande av detaljplankräver MKB, om detaljplanen medger en användning avmark eller anläggningar som innebär en betydandepåverkan på miljön, hälsan eller hushållningen medmark och vatten och andra resurser (5 kap. 18 §PBL).Vindkraftsutredningen har haft till uppgift attbl.a. analysera förutsättningarna för en fortsattutbyggnad av vindkraft i . Utredningenlämnade sitt slutbetänkande Rätt plats förvindkraften (SOU 1999:75) . Betänkandethar remissbehandlats och beredning pågår inomRegeringskan-sliet.Sedan utskottets senaste behandling av frågor omvindkraft (bet. 1999/2000:BoU2) har regeringen bl.a.tagit följande initiativ.Regeringen () beslutade den 6juli 2000 att det inom skalltillsättas en arbetsgrupp med uppgift att genomföraen studie om de övergripande förutsättningarna förlokalisering av vindkraftverk i havs- ochfjällområden. Genomförandet av en sådan kartläggninghar föreslagits i Vindkraftsutredningensslutbetänkande. I studien ingår som ett första stegatt redovisa förslag på några områden, främst tillhavs, vilka kan bedömas som lämpliga för ettpilotprojekt. Arbetsgruppen skall inledningsvis,efter samråd med berörda myndigheter, bedöma behovetav underlag för studien samt behovet av personellaoch ekonomiska resurser för att utföra erforderligtkartläggningsarbete. Arbetsgruppen har nyligenlämnat en rapport till miljöministern med denefterlysta inledande bedömningen. Frågorna beredsinom Regeringskansliet.Regeringen () gav den 6 juli2000 i uppdrag att ta framområden med särskilt goda förutsättningar förvindkraft, på land och till havs samt lämna förslagtill planeringsmål för vindkraften. I uppdragetingår bl.a. att vid en konsekvensanalys redovisakostnaderna vid olika prioriteringar och alternativaplaneringsmål för vindkraften. Även kostnaderna förkommande nätförstärkningar vid olika prioriteringarskall redovisas. Redovisning av uppdraget skall skesenast den 30 april 2001.I regleringsbrev har regeringen gett uppdrag tillBoverket att göra en översyn av verkets allmänna råd1995:1 Etablering av vindkraft på land. Påmotsvarande sätt har länsstyrelserna fått i uppdragatt redovisa bl.a. vidtagna och planerade åtgärderför hur kommuner med goda vindenergiresurserbehandlar mark- och vattenanvändningsfrågor som rörvindkraften i sina översiktsplaner.Förslag som rör frågor om etablering av vindkraftförs fram i sju motioner.I motion 2000/01:Bo503 (s) yrkar motionären delsatt regeringen i samråd med berörda kommuner börvisa på vilka områden som kan vara lämpliga förvindkraftsutbyggnad, dels att en noggrannmiljökonsekvensbeskrivning måste genomföras och attberörd kommun tidigt skall komma in i beredningen avärendet.Motionären bakom motion 2000/01:Bo505 (m) anseratt det behövs ett moratorium för kustområdena iStockholms skärgård, runt samt längsSkånekusten och i när det gällervindkraftsutbyggnad. Enligt förslaget bör detdärefter tas fram en nationell plan som anger vilkakustområden som det är av riksintresse att skyddafrån vindkraftsutbyggnad.I motion 2000/01:Bo507 (m) föreslås att det skapasett fungerande regelverk som sätter snäva gränserför byggande av vindkraftverk (som exempel nämnsminimiavstånd på 1 000 m till bostäder). Enligtmotionen är det viktigt att pröva vilka områden somär skyddsvärda och måste undantas från utbyggnad ochatt i den kommunala planeringen noga överväga fråganom lokalisering av vindkraftverk. Motionärerna anservidare att det bör övervägas att införa krav påtillstånd enligt för projekt med högreeffekt än 125 kW och slutligen att det är angelägetatt regeringen återkommer med förslag tilllagstiftning.Enligt motion 2000/01:Bo517 (c) bör envindkraftsutbyggnad på och Gotlandunderlättas. Hinder som motionären önskar undanröjaär t.ex. otydligheter i reglerna kringtillståndsgivningen och låg prioritering avvindkraftsintressen samt otydligheter irollfördelningen mellan kommun och länsstyrelse.Dessutom anser motionären att det behövs ennationell vindkraftsplan där och Gotlandutpekas som riksintresse för vindkraft enligtbestämmelserna i 3 kap. miljöbalken.I motion 2000/01:N265 (c) yrkande 1 efterlysermotionären en enklare hantering av vindkraftsärendeni kommuner och länsstyrelser.För att en storskalig utbyggnad av vindkraftenskall komma till stånd bör den enligt motion2000/01:N382 (c) yrkande 2 klassas som riksintresse.I motion 2000/01:N263 (fp) yrkande 11 förespråkarmotionären en snar utvärdering av lönsamhet ochmiljökonsekvenser av vindkraft på Gotland.Med anledning av vad som föreslagits i motionernavill utskottet anföra följande.Utskottet noterar nu i likhet med vid behandlingav frågor om vindkraft under föregående (sehärom i bet. 1999/2000:BoU2) attVindkraftsutredningen har lämnat ett stort antalförslag som om de genomfördes i allt väsentligtsynes väl uppfylla många av de krav som motionärernahar ställt. I vissa frågor innebär de åtgärder somregeringen har vidtagit under den gångna periodenatt frågorna har fått sin lösning eller kan antas fådet inom en inte alltför avlägsen framtid. Utskottetfinner inte tillräckliga skäl föreligga för attföregripa den pågående beredningen. Mot dennabakgrund avstyrker utskottet motionerna2000/01:Bo503 (s), 2000/01:Bo505 (m), 2000/01:Bo507(m), 2000/01:Bo517 (c), 2000/01:N263 (fp) yrkande11, 2000/01:N265 (c) yrkande 1 och 2000/01:N382 (c)yrkande 2.Vindkraftens ställningBeträffande motion 2000/01:N265 (c) yrkande 4 varimotionären föreslår att vindkraften inte skallklassas som miljöfarlig verksamhet görbostadsutskottet följande bedömning.Med miljöfarlig verksamhet avses bl.a. användningav mark, byggnader eller anläggningar på ett sättsom kan medföra olägenhet för omgivningen genombuller, skakningar, ljus, joniserande eller icke-joniserande strålning eller annat liknande (9 kap. 1§ MB).Gruppstationer med vindkraftverk ellervindkraftverk med enstaka aggregat för en sammanlagduteffekt av mer än 125 kW anges i bilaga tillförordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhetoch hälsoskydd som miljöfarlig verksamhet. Syftetmed regleringen är bl.a. att närmare ange i vilkenomfattning som den som avser att uppföra vissanläggning skall vara skyldig att ansöka omtillstånd enligt miljöbalken.Enligt utskottets mening föreligger det intebärande skäl för att ändra den nuvarande ordningen.Bostadsutskottet avstyrker motion 2000/01:N265 (c)yrkande 4.NationalstadsparkerInrättande av fler nationalstadsparkerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om attinrätta fler nationalstadsparker, jämförreservation 8 (c).Området Ulriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgården ärenligt 4 kap. 7 § första stycket MB ennationalstadspark. Inom en sådan park får nybebyggelse och nya anläggningar komma till stånd ochandra åtgärder vidtas endast om det kan ske utanintrång i parklandskap eller naturmiljö och utan attdet historiska landskapets natur- och kulturvärden iövrigt skadas. Skyddet för nationalstadsparker ärväsentligt större än vad som i allmänhet gäller förområden som enligt 4 kap. är av riksintresse (t.ex.de vattenområden som omfattas av älvskyddet). Dettaberor bl.a. på att det i 1 § andra stycket sammakapitel angivna undantaget, avseende ingrepp förutvecklings- och totalförsvarsändamål m.m., inte ärtillämpligt på nationalstadsparker.Frågor om inrättande av ytterligarenationalstadsparker har behandlats iutredningsbetänkandet Nationalstadsparker (SOU1996:38). Utredningen har remissbehandlats ochbereds inom . Diskussioner förs medTrollhättans kommun.Enligt motion 2000/01:Bo223 (c) yrkande 8 är detönskvärt att fler nationalstadsparker kan inrättas ifler städer.I betänkandena /97:BoU10 och1997/98:BoU3 avstyrkte utskottetmotioner angående inrättande av nyanationalstadsparker med hänvisningbl.a. till att överväganden om attbilda ytterligare en eller två nyaparker (och )pågick. Motsvarande motioner harutskottet avstyrkt även under desenaste två riksmötena (senast ibet. 1999/2000:BoU2) med hänvisningtill att det då pågåendeberedningsarbetet borde avvaktas.Utskottet har samma uppfattning och avstyrker motion2000/01:Bo223 (c) yrkande 8.RiksintressenLevande skärgårdarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget omlevande skärgårdars ställning somriksintresse, jämför reservation 9 (kd, c).I motion 2000/01:Bo508 (c) yrkande 1 förespråkas enöversyn av 4 kap. 1 och 2 §§ syftandetill att levande skärgårdar likställs med övrigariksintressen, dvs. rörligt friluftsliv och turism.Motionären framhåller att han önskar att deattraktiva turistområdena i skärgårdenfortsättningsvis skall kunna utvecklas som levandekustmiljöer året runt och inte avvecklas till attbli konstgjorda sommarmiljöer.I 4 kap. MB anges geografiska områden som är avriksintresse med hänsyn till de natur- ochkulturvärden som finns i områdena. Syftet medbestämmelserna är att skydda dessa värden motexploateringsföretag och andra ingrepp i miljön somkan skada områdenas natur- och kulturvärden.Exploateringsföretag och andra ingrepp i miljön fårsåledes komma till stånd i dessa områden endast omdet inte möter något hinder enligt 2-7 §§ och om detkan ske på ett sätt som inte påtagligt skadarområdenas natur- och kulturvärden.I kapitlets 2 § anges ett stort antal områden inomvilka turismens och friluftslivets, främst detrörliga friluftslivets, intressen särskilt skallbeaktas vid bedömningen av tillåtligheten avexploateringsföretag eller andra ingrepp i miljön.Skyddade områden är bl.a. skärgårdarna i ,, , , ,och . Även vissa kustområden(t.ex. kustområdet i , ochHallandsåsen med angränsande kustområden samtkustområdet i från Örnahusen söder omSkillinge till ) åtnjuter samma skydd.Den ändring som motionären efterlyser innebär attdet vid prövning av tillåtligheten avexploateringsföretag och andra ingrepp i miljön i deaktuella områdena särskilt skulle beaktas - utövervad som gäller - vad företaget innebär föråretruntboendet i området. Den effekt som motionärensynes vilja uppnå härigenom är att omvandling frånpermanentbostäder till fritidsbostäder samtnyproduktion av fritidsbostäder begränsas.Enligt bostadsutskottets mening ligger det ettmycket stort värde i att ha en levande skärgård.Frågan är dock hur man i förekommande fall skalluppnå eller bevara detta. Enligt utskottets meningsaknas det bärande skäl för att anta att lösningenskulle finnas i den av motionären förespråkadeöversynen. Utskottet avstyrker motion 2000/01:Bo508(c) yrkande 1.Kommunalt vetoDet kommunala vetots utformning m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om detkommunala vetots innebörd, jämför reservation10 (c, mp).Motionären bakom motion 2000/01:Bo531 (c) yrkar attriksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om det kommunala vetot ochkärnkraftsavfall. Bl.a. anser motionären det varaangeläget att man från statens sida klart uttalarsig för om kommunala folkomröstningar i frågor omkärnkraftsavfall har någon betydelse eller om detbara är ett spel med människors vilja.I motion 2000/01:MJ836 (mp) yrkande 9 förespråkarmotionären att regeringen förtydligar under vilkaförutsättningar man avser att utnyttja möjlighetenatt när det gäller slutförvar av kärnavfall gå emoten kommun.Det kommunala vetot fick sin nuvarande utformningår (bet. 1989/90:BoU20). Då anförde utskottetatt det kommunala vetot i NRL är ett uttryck förgrundtanken att kommunerna skall utöva ett starktinflytande på den lokala miljön. Det kommunala vetotangavs också vara ett uttryck för den kommunalasjälvbestämmanderätten i de markpolitiska frågornaliksom i frågan om en industri på grund av sinverksamhet borde tillåtas etableras i kommunen.Utskottet ansåg emellertid att det även mot enkommuns vilja i speciella undantagssituationer måstefinnas möjlighet att fatta beslut om lokalisering avvissa anläggningar av stor nationell betydelse.Utskottet betonade vikten av att stor restriktivitetiakttas vid regeringens prövning av om en vissanläggning skall undantas från vetorätten och attsamförståndslösningar i första hand böreftersträvas. har därefter vid ettflertal tillfällen behandlat frågor om det kommunalavetots utformning m.m. (senast i bet.1999/2000:BoU2) och vidhållit denna uppfattning.Bostadsutskottet står fast vid dessa bedömningaroch anser att det saknas bärande skäl för attnärmare reglera i vilka situationer som regeringenskall kunna ge tillstånd till en verksamhet somkommunen, med eller utan folkomröstning, haravstyrkt. Utskottet avstyrker motionerna2000/01:Bo531 (c) och 2000/01:MJ836 (mp) yrkande 9.VattenrättUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- ansvaret för översvämningar och översyn avvattendomar, m.m., jämför reservation 11 (kd,c, fp),- förändrad användning av bygdeavgifter.Ansvaret för översvämningar och översyn avvattendomar, m.m.Förslag med anknytning till de under år 2000inträffade stora översvämningarna förs fram i femmotioner.I motion 2000/01:Bo524 (s) förordas en översyn avde lagar som reglerar ansvarsfrågan vidöversvämningar och av möjligheten att ompröva devattendomar som reglerar vattenföretagensverksamhet. Enligt motionärerna sänker intekraftföretagen nivåerna i magasinen för attförebygga alltför höga vattenflöden nedanfördämningsområdena.Även i motion 2000/01:Bo528 (s) förespråkarmotionärerna en översyn av vattenlagstiftningen. Detantyds i motionen att dagens vattenföretag inteanpassar regleringen av dammarna till rådandeförhållanden utan att för den skull bryta motbestämmelser som meddelats i respektive vattendom.Enligt motion 2000/01:Bo532 (s) finns det behov aven översyn av de vattendomar som regleraransvarsfrågan för elproduktionsföretagen vidöversvämningar och produktionsstörningar. Bl.a.ifrågasätter motionärerna om man vid bestämmande avtappnings- och dämningsgränser tagit tillräcklighänsyn till de risker som kan uppkomma vid häftigtregn i ett läge med hög fyllnadsgrad både i älvaroch i magasin.Även i motion 2000/01:Fö403 (c, s) yrkande 3begärs en översyn av landets vattendomar i syfte attundersöka konsekvenserna av regleringarna ochvattenregleringsföretagens ersättningsskyldighet.Enligt motion 2000/01:Bo521(kd) bör staten ansvaraför och investera i ett antal översvämningsförråd ilandet, bättre flödesprognoser utarbetas, ensamordnad konsekvensutredning nedströms göras när enkommun via får statsbidrag rörandeåtgärder i en älv, dagens vattendomar ses över samten utredning tillsättas med uppgift att utredakonsekvenserna av de nu föreslagna åtgärderna.Översvämningarna har naturligtvisuppmärksammats även utanför . Flera av deförslag som förts fram i motionerna motsvararsålunda krav som (en samorganisationför räddningstjänsten i ) har ställt i enskrivelse till regeringen.Flera åtgärder har också redan vidtagits för attförebygga framtida skador och underlättaräddningsinsatser om sådana blir nödvändiga. Exempelpå detta är att i regleringsbrev harerhållit uppdrag att redovisa arbetsläget vad avseruppbyggnad av regionala resursdepåer för att bekämpaskogsbränder och avhjälpa översvämningar. I fråganom flödesprognoser uppdrog regeringen den 26 oktober2000 åt att göra en sammanställning averfarenheterna av sommarens kraftiga regn ochöversvämningar i södra och att göra enbedömning av träffsäkerheten och kvaliteten påprognoser och varningar under den berörda perioden.I uppdraget ingick även att skulle redovisa hurinformationen spridits till berörda myndigheter ochorganisationer. har lämnat sin rapport. Fråganhar dock ännu inte färdigbehandlats inomRegeringskansliet. Frågan om samordnadkonsekvensutredning som tas upp i kd-motionen beredsinom Försvarsdepartementet. Miljöministern har iriksdagen, , besvarat en frågasom berör omprövning av vattendomar. Han meddeladedå bl.a. att frågan om vattendomarna och derasbetydelse för de höga vattenflödena, liksom fråganom möjligheten att inom ramen för befintliglagstiftning ompröva domarna, har diskuterats medlandshövdingarna och Kammarkollegiet. Medutgångspunkt i bl.a. dessa diskussioner övervägsinom tillMiljöbalksutredningen (M1999:03) med inriktning påatt kommittén på grundval av relevanta vattendomarskall utreda behovet av ändringar i miljöbalken.Frågan bereds fortfarande.Angående de ansvarsfrågor och skadeersättningarsom kan aktualiseras av de aktuella översvämningarnavill utskottet erinra om följande.Den som äger en vattenanläggning är skyldig attunderhålla den så att det inte uppkommer skada förallmänna eller enskilda intressen genom ändringar ivattenförhållandena.