bet · GP01NU2 · 2001-11-27 00:00:00 — Regeringen påpekar attmyndigheterna fortlöpande har arbetat för attförbättra kvaliteten på handläggningen av stödengenom utbildningar, informationsinsatser ochchecklistor m.m. för handläggare inomgenomförandeorganisationen.Enligt regeringen har det faktum att Sverigenormalt inte betalat ut stöd till projektanordnare iförskott, utan i stället mot redovisade kostnader,motverkat förekomsten av väsentliga fel.MotionernaI Moderata samlingspartiets partimotion 2001/02:U303samt i kommittémotion 2001/02:N25 (m) begärstillkännagivanden i enlighet med vad i motionernaanförs om behovet av att EU:s regionalpolitikreformeras. Enligt motionärerna bör det i förstahand vara medlemsstaterna själva som ansvarar försina regioner. Vidare bör det nuvarande systemet medriktade strukturstöd ersättas med ett system därregioner som ligger väsentligt under genomsnittet avEU:s medelinkomst får göra avräkningar påmedlemsavgiften. EU bör däremot stödja regionaltsamarbete, framför allt mellan länder som tidigarevarit i konflikt med varandra eller har spändarelationer. Av särskild vikt är stöd till samarbeteöver gränser mellan vissa kandidatländer och andraländer lägre österut, t.ex. mellan ochRyssland.Att skall verka för en översyn och reformav EU:s regionalpolitik anförs även i partimotion2001/02:K426 (kd). Enligt är demest kostnadskrävande delarna av EU:s budget,däribland regionalpolitiken, åldersstigna och ibehov av reformer. Behovet aktualiseras inte minstmed anledning av den kommande utvidgningen. Att del av resurserna omdirigeras tillkandidatländerna är inte orimligt enligtmotionärerna med hänsyn till de enorma skillnader iinkomst och välstånd som råder mellan mångakandidatländer och EU:s nuvarande medlemsstater.Vidare påpekas att regionalpolitiken är viktig förden politiska och kulturella sammanhållningen iEuropa, även om den endast i begränsad utsträckninghar lyckats bidra till att de ekonomiskteftersläpande regionerna kommit ikapp den ekonomiskautvecklingen i gemenskapens övriga delar.Även i partimotion 2001/02:U301anförs att EU:s regionalpolitik måste reformeras.Inför utvidgningen är det viktigt att stödet tillkandidatländerna prioriteras, dock inom nuvarandebudgetramar. Det innebär att det ekonomiska stöd somi dag lämnas till medlemsländerna bör minska tillförmån för kandidatländerna. Enligt motionärerna börendast de delar av regionalpolitiken som avsertransfereringar från medlemsländer med högrelevnadsstandard till dem med lägre bibehållas.Övrigt regionalstöd bör hanteras inom respektivemedlemsland. Dessutom anförs att regelverket måstereformeras, då dagens invecklade regelverk ledertill byråkrati, ineffektivitet och ökade kostnader.Frågan om stödområden behandlas i kommittémotion2001/02:N262 (fp). Motionärerna anför att ettunderifrånperspektiv bör anläggas vad gällerstödområdesfrågor. Det innebär enligt motionärernabl.a. att länen måste få mer att säga till om vadgäller den administrativa indelningen för EU-stöd.Indelningen måste vara lokalt förankrad. Vidare villmotionärerna minska de direkta stöden tillregionalpolitiken så långt som möjligt, och de stödsom finns kvar måste präglas av en långtgåendedecentralisering av beslutsfattandet till regionalnivå.Mindre förskottsbetalningar till EG-projekt måstemöjliggöras enligt vad som anförs i motion2001/02:N348 (s). Med det nuvarande systemet fårsåväl projektägare som finansiärer ägna onödigtmycket tid år att lösa likviditetsproblem m.m. somorsakats av att förskottsbetalningar vad gäller denövervägande delen projekt inte är tillåtna.Säkerställandet av att medlen använts till detgodkända ändamålet bör enligt motionärerna kunnagaranteras på annat sätt, t.ex. genom en hårdareefterkontroll. Motionärerna anser därför attRegeringskansliet i samverkan med länsstyrelser ochkommuner bör utarbeta nya riktlinjer som görförskottsutbetalningar möjliga.En översyn av de svenska reglerna vidmedfinansiering av EG-projekt från strukturfondernaföreslås i motion 2001/02:N297 (s). Sverigeskommuner är ofta medfinansiärer till beviljadestrukturfondsprojekt. Enligt motionärerna kan detnuvarande systemet innebära en storlikviditetsförsämring för en liten kommun då EU-bidraget betalas ut i efterskott mot en specificeradredovisning.I motion 2001/02:N290 (s) framförs förslag om attregelverket för stöd till företag bör utformas påett sådant sätt att ett företag som en gång erhållitstöd inte skall kunna få förnyat stöd om de flyttar.Enligt motionärerna bör , förutom att införadenna begränsning i det svenska regelverket, verkaför att denna princip även införs inom EU.Frågan om hur regionindelningen i de nuvarandegeografiska statistikområdena, s.k. NUTS 2-områden,påverkar olika län har enligt vad som anförs imotion 2001/02:N357 (c) inte belysts tillräckligt.Motionären menar att en utredning bör tillsättas isyfte att skapa mer funktionella indelningar då dennuvarande indelningen slår mycket snett för vissalän.Vissa kompletterande uppgifterEG:s framtida anslog vid sitt möte iBerlin till strukturåtgärder i de15 medlemsstaterna . Därtillhar särskilda medel anslagits tillföranslutningsstöd och för de länder som anslutersig . GenomBerlinöverenskommelsen om EG:s budget för perioden2000-2006 fastställdes strukturfondernas storlektill av BNP i en union som år 2006förväntades bestå av 21 medlemsländer.EG-kommissionen presenterade sinandra sammanhållningsrapport (Ett enat ,solidaritet mellan folken, regional mångfald - andrarapporten om ekonomisk och social sammanhållning)innehållande en analys av förutsättningarna försammanhållningspolitiken i en utvidgad union med 27medlemsstater. (Den första sammanhållningsrapporten,som kommissionen presenterade , lade grundenför reformen av EU:s regionalpolitik somformaliserades genom Agenda 2000 och trädde i kraftår ). Rapporten skall utgöra ett underlag fördiskussionen om utformningen av EG:s struktur- ochregionalpolitik . I rapportenkonstaterar kommissionen att vissa faktorer ärsärskilt viktiga att beakta. Det gäller de storasociala, ekonomiska och regionala skillnaderna somuppstår efter utvidgningen, de långtgående socialaoch ekonomiska effekter som är resultatet av en ökadglobalisering, den europeiska ekonomins omvandlingtill mer kunskapsbaserade verksamheter samtförändringar i befolkningsstrukturen, m.m. Isammanhållningsrapporten beskrivs även ett antalregiontyper som kan vara framtida möjligautvecklingsområden.Kommissionen konstaterar i rapporten att när nästaprogramperiod inleds - med nya medlemsstatersom nästan uteslutande består av regioner som rentallmänt behöver stöd för sin ekonomiska utveckling -kommer det att krävas en genomgripande omorienteringav insatserna för att åstadkomma en kraftiginhämtning inom en rimlig period. kommerde minst utvecklade regionerna i EU15 att hafortsatta behov även om de relativt sett framstårsom mindre allvarliga. Vidare påpekar kommissionenatt samma procentsats som Berlinöverenskommelseninnebar (dvs. av BNP) inte nödvändigtvismåste användas som referenspunkt försammanhållningspolitikens framtida finansiering.Innan frågan om finansiering diskuteras bör enligtkommissionen medlemsländerna emellertid vara överensom innehållet i sammanhållningspolitiken.Beträffande tröskeln för rätten till stöd (för mål1 gäller, med vissa undantag, avEU:s genomsnittliga BNP per capita) konstaterarkommissionen att utvidgningen av EU kraftigt kommeratt dämpa möjligheterna för de regioner som i daguppbär stöd att även göra så. Irapporten presenterar kommissionen fyra alternativavägar för att bestämma rätten till stöd. Dessa ärföljande.- Tillämpning av den nuvarande tröskeln på 75 %oavsett hur många länder som ansluter sig tillEU. (Detta alternativ skulle i sig utesluta ettstort antal regioner i EU15).-- Samma förhållningssätt som nämnts i punkten ovanmen där alla regioner ovanför denna tröskel somnu har rätt till stöd enligt mål 1 skulle få etttillfälligt stöd (utfasning).-- Tillämpning av en tröskel för BNP per capita somär högre än av genomsnittet. (Dettaalternativ skulle dämpa eller eliminera enautomatisk uteslutning av regioner i EU15).-- Fastställande av två trösklar för rätten tillstöd - en för regionerna i EU15 och en förkandidatländerna.-Kommissionen påpekar att den i rapporten försökerundvika att dra några bestämda slutsatser. Syftet ärsnarare att skapa debatt och lägga fram förslag ochalternativ för granskning. avserkommissionen att presentera en tredjesammanhållningsrapport innehållande konkreta förslagom hur den framtida politiken bör utformas. Denrapporten skall utgöra grunden för en nystrukturfondsförordning.Förskottsutbetalningar i samband med EG-projektRiksdagen avslog motioner liknande de häraktuella (bet. 2000/01:NU10). Utskottet hänvisade idetta sammanhang till att regeringen påbörjat ettarbete med att i vissa fall tillåtaförskottsutbetalningar och påpekade att regeringendärigenom tagit steg i rätt riktning. Vidarepåpekades i betänkandet att flera översyner visatatt kommuner ofta dröjer med att rekvirera medel,vilket gör att de tappar likviditet i onödan.Efter ett regeringsbeslut är detmöjligt att betala ut förskott till ideellaföreningar, lokala kooperativ eller allmännyttigastiftelser inom mål 1, 2 och 3. Förskottet fårlöpande uppgå till högst avstrukturfondsstödet, dock högst . Syftetmed regeringens beslut var att möjliggöra för mindreprojektägare att driva EG-projekt.Förvaltningsmyndigheterna är ansvariga för att idetalj utforma förskottshanteringen för attsäkerställa kontroll och regelefterlevnad i enlighetmed kommissionens förordning om förvaltnings- ochkontrollsystem.Enligt uppgift från skall enutvärdering genomföras av försöksverksamheten medförskottsutbetalningar till EG-projekt.Förvaltningsmyndigheterna redovisadeförsöksverksamheten till som i sin turredovisade en sammanställning till regeringen den 31oktober 2001. (Utifrån detta skall beslut fattas omeventuell förlängning alternativt utvidgning avförsöksverksamheten med förskottsutbetalningar). Avden sammanställning som lämnat tillNäringsdepartementet framgår att totalt 62ansökningar om förskott inkommit. Av dessa har 60ansökningar beviljats. De två avslagen grundades påatt besluten fattades och attprojekten därmed inte uppfyllde kriterierna förrätten till förskottsutbetalningar iregeringsbeslutet.Det bör i sammanhanget även påpekas att regeln attinte betala ut förskott till projektägare inte är enEG-regel utan en regel som bestämt. EU harinte reglerat om och hur medlemsstaterna skallbetala förskott till projektägare, utan har endastregler om vad som gäller vid utbetalningar frånkommissionen till medlemsländerna. Det bör samtidigtnoteras att vid rekvirering av medel från EUgodkänns inte förskottsutbetalningar tillprojektägarna som underlag, utan det är endastverkliga kostnader som ersätts.Upprepade företagsstödFrågan om att begränsa möjligheterna till upprepadeföretagsstöd har även den tidigare behandlats avutskottet i samband med då väckta motioner (bet.1999/2000:NU2 och bet. 2000/01:NU10). Utskottetpåpekade i sammanhanget bl.a. att det var utskottetsmening att reglerna för regionalpolitiskt stöd ärutformade på ett sådant sätt att risken för att ettföretag upprepade gånger kan få stöd till sammaverksamhet på grund av företagsflytt är mycketliten.Enligt riktlinjer för statligastöd för regionala ändamål (98/C74/C6) skall stödför nyinvesteringar genom sättet för utbetalningeller genom de villkor som är förenade med dem görasberoende av att den berörda investeringenupprätthålls . På motsvarande sättskall sysselsättningsstöden göras beroende av att deskapade arbetstillfällena behålls i minst fem år.De selektiva företagsstöden prövas från fall tillfall; de är således ingen rättighet. Det finnsdessutom regler om återkrav. Beträffande regionaltutvecklingsbidrag skall enligt gällandeförordning avgöra ärenden som gäller åtgärder när enverksamhet flyttas från ett län till ett annat.Enligt samma förordning kan bidrag återkrävas helteller delvis av fem år.Sysselsättningsbidrag betalas ut i efterskott förkalenderåret under förutsättning att verksamhetenfortfarande pågår. Stödet får endast lämnas till enverksamhet som bedöms få en tillfredsställandelönsamhet och ge de anställda en varaktigsysselsättning.Nomenklaturen för statistiska territoriellaenheter (NUTS)NUTS, den regionala indelning som används inom EUför statistikredovisning, nyttjas som referensram isamband med insamling, bearbetning, harmoniseringoch spridning av EG:s regionalstatistik. I Sverigeutgörs NUTS 1 av hela riket, NUTS 2 av riksområden,NUTS 3 av län och NUTS 5 av kommuner. ärindelat i åtta riksområden (NUTS 2).För närvarande finns ingen rättslig grund förNUTS-nomenklaturen, dvs. det finns ingen förordningdär närmare regler för sammanställning ochuppdatering av systemet fastställs. Dessa frågor harhittills lösts genom överenskommelser ("gentlemen''''''''''''''''sagreements") mellan medlemsstaterna och , ibland efter utdragnaförhandlingar.EG-kommissionen presenterade ettförslag till en förordning om skapande av engemensam nomenklatur för statistiska territoriellaenheter - NUTS (2001/0046 COD). Rättsakten har bl.a.som mål att konsolidera den nuvarande NUTS-indelningen av medlemsstaternas regioner. Vidaresyftar den till att säkerställa klara regler förframtida ändringar i NUTS-indelningen för attdärigenom undvika konflikter av det slag somtidigare förekommit. Beslut om förordningen kanförväntas under år 2002.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först allmänna frågor medanknytning till EG:s nuvarande struktur- ochregionalpolitik och därefter separat frågan om EG:sframtida regionalpolitik.Allmänt om EG:s nuvarande struktur- ochregionalpolitikEG:s stukturfonder har, sedan blev medlem iEU, tillfört stora områden i landet omfattanderegionalpolitiska resurser. Strukturfonderna hardärmed bidragit till möjligheter attbedriva en betydande regionalpolitik. Utskottet hartidigare (bet. 2000/01:NU10) uttryckt sinuppfattning att den förra programperioden,1995-1999, kan ses som en läro- ochanpassningsperiod till gemenskapensstrukturfondssystem. Vidare har utskottetkonstaterat att reglerna för strukturfondssystemetstillämpning och administration inklusive utvärderingförbättrats väsentligt inför den nuvarandeprogramperioden, 2000-2006. Mer kan dock göras pådetta område.För har tillförtssammanlagt ca från . Under innevarande programperiodkommer att tilldelas totalt 2,2 miljardereuro (priser) från strukturfonderna, vilketmotsvarar ca . Vissa avprogrammen inom gemenskapsinitiativen har ännu integodkänts av kommissionen men kan förväntas bligodkända . harbeslut tagits om avstrukturfondsmedlen för . Därtillkommer den nationella offentliga och privatamedfinansieringen.Frågan om förskottsutbetalningar av EU-medlen tillprojektägare har aktualiserats sedanstarten av strukturfondsprogrammen. När det gällermöjligheten till förskottsutbetalningar i sambandmed EG-projekt konstaterar utskottet att regeringenvidtagit åtgärder för att möjliggöra förskott därbehov föreligger. Erfarenheterna avförsöksverksamheten bör kunna användas förframtiden. Hur verksamheten medförskottsutbetalningar framgent skall utformas börregeringen enligt utskottets mening klargöra isamband med den kommande utvärderingen avförsöksverksamheten. Utskottet förutsätter attregeringen håller informerad om dettaarbete.Beträffande synpunkterna i motion 2001/02:N290 (s)om behovet av att motverka risken för att företagupprepade gånger skall kunna få stöd till sammaverksamhet genom företagsflyttning, anser utskottetatt inga nya omständigheter framkommit somföranleder en annan bedömning är den utskottettidigare gjort. Reglerna är utformade på ett sådantsätt att risken för detta kan bedömas som liten.Med anledning av uppfattningen i motion2001/02:N357 (c) om behovet av en översyn av NUTS-indelningen noterar utskottet att EG-kommissionenframlagt förslag till en förordning om skapande aven gemensam nomenklatur för statistiskaterritoriella enheter. Målet är bl.a. att fastställaobjektiva kriterier för avgränsningen av regioneroch att fastlägga klara regler för framtidaändringar av NUTS-indelningen. I detta sammanhangvill utskottet påpeka att det är bra med så tydligaoch objektiva regler som möjligt. Med hänvisningtill det pågående arbetet med att fastställa ettregelverk för NUTS-nomenklaturen finner inteutskottet att det är aktuellt att vidtanågra åtgärder i enlighet med vad som i ovan nämndamotion föreslagits.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga häraktuella motionsyrkanden.EG:s framtida regionalpolitikEG:s regionalpolitik är omodern och i behov avkraftfulla reformer. Detta aktualiseras inte minstmed anledning av den kommande utvidgningen.Utskottet menar att det är viktigt att en reformkommer till stånd inför nästa programperiod trotsatt det finns ett motstånd mot detta. Reformen måsteinnebära att regionalpolitikens inriktning ändrasoch att dess omfattning minskas. Regionalstödet tillde nuvarande medlemsländerna måste därför tydligtreduceras till förmån för kandidatländerna. I defall EU ekonomiskt skall stödja olika regioner föratt därigenom gynna tillväxt och utveckling bör detvara frågan om regioner som ligger väsentligt undergenomsnittet i unionen vad gäller levnadsstandardoch medelinkomst. Utformningen av dagens systeminnebär att medel bara flyttas runt i systemet.Detta ökar risken för korruption. Ett sätt attmotverka detta kan vara att medlemsländernakompenseras genom en avräkning på medlemsavgiften istället för att som i det nuvarande systemet betalain medel till EU för att sedan få tillbaka dem iform av strukturstöd. Utskottet anser att Sverigemåste motverka att EU i en allt högre grad utvecklastill en transfereringsunion där medlemsländernabetalar in pengar till EU för att sedan få tillbakadem i form av strukturstöd. Det bör därför i förstahand vara medlemsstaterna själva som ansvarar försina regioner. Beslutsfattandet måste dessutompräglas av långtgående decentralisering, vilketbl.a. innefattar att ett underifrånperspektiv ihögre utsträckning bör anläggas.EU kan och skall inte stödja allt. Därför måstegemenskapens regionalpolitik i en störreutsträckning än vara koncentreradtill tydliga mål. EU har bl.a. en viktig roll närdet gäller att stödja gränsöverskridande åtgärderför att främja regionalt samarbete. Det gäller inteminst mellan länder som varit i konfliktmed varandra eller på annat sätt har spändarelationer. Särskilt viktigt är att stödja samarbeteöver gränser mellan kandidatländer och derasgrannländer, som exempelvis mellan ochRyssland.Utskottet anser även att ytterligare åtgärdermåste vidtagas för att kraftfullt förbättrakontrollen och möjligheten att beivra fusk. Det äräven viktigt att regelverket reformeras, vilketbl.a. innefattar att det görs enklare och merentydigt. Byråkrati och ineffektivitet måstemotverkas.Utskottet föreslår att i ett uttalandetill regeringen ställer sig bakom det nu anförda.Därmed skulle de här aktuella yrkandena i motionerna2001/02:K426 (kd), 2001/02:U301 (fp), 2001/02: U303(m), 2001/02:N25 (m) och 2001/02:N262 (fp) blitillgodosedda.Myndighetsfrågor inom detregionalpolitiska områdetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå revisorersförslag om inriktningen av en planeradöversyn av samtmotionsyrkanden på området. Utskottethänvisar till att regeringen aviserat sinavsikt att genomföra en översyn för attdärefter återkomma till med förslagom hur verksamhet börförändras.PropositionenGlesbygdsverkets framtida roll behandlas avregeringen i den regionalpolitiska propositionen (s.190). Regeringens bedömning är att Glesbygdsverketsroll inom den nya politiken för regional utvecklingbör utvecklas och tydliggöras. Som underlag fördenna bedömning anger regeringen granskning av (Rapport2000/01:12), där revisorerna bl.a. pekar på att demål som formulerats för myndigheten är svåra attfölja upp och att myndighetens uppdrag är otydligt.Regeringen framhåller dock att det är värdefullt meden myndighet som har till uppgift att beakta ochsammanväga såväl tillväxt- som välfärdsaspekter, ochsom har fokus på lokala utvecklingsförutsättningar.Regeringen avser därför att, efter en översyn,återkomma till med förslag till hurGlesbygdsverkets verksamhet bör förändras för attbättre kunna stödja den nya politiken.MotionernaEn integrering av med börgenomföras enligt vad som anförs i motion2001/02:N277 (m). Motionären påpekar attmyndigheternas verksamhet i vissa sammanhang äröverlappande, bl.a. gällande EG:s strukturfonder.Det vore enligt motionären därför naturligt attGlesbygdsverkets verksamhet knöts till , någotsom skulle leda till att den verksamhet som riktarsig till gles- och landsbygden blev effektivare.Riksdagen bör enligt vad som anförs i motion2001/02:N223 (m) besluta om att lägga nedGlesbygdsverket. Skälet är att myndighetensslutsatser enligt motionärerna alltid tycks skadadem de säger sig företräda. Som exempel på dettaanges förslag om s.k. boplikt.För utvecklingen av en levande skärgård harkommunikationsfrågorna en avgörande betydelse,påpekas det i motion 2001/02:N230 (kd).Färjetrafiken är enligt motionärerna livsavgörandeför dem som är bosatta på öar vilket kräver ettenhetligt och tydligt regelverk. I motionen föreslåsatt det skall åläggas och Glesbygdsverketatt ta ett samlat grepp om regelverket förfärjetrafiken i skärgårdarna.I motion 2001/02:N325 (fp) föreslås inrättandet aven glesbygdsombudsman. Enligt motionärerna skallglesbygdsombudsmannen stödja glesbygdens invånare.Dennes uppgift skall bl.a. vara att skydda denservicegaranti som alla orter i har rätt attkräva. Det gäller bl.a. infrastruktur, postservice,skola, vård och omsorg.Förslag från revisorerI förslag 2001/02:RR4 till föreslårRiksdagens revisorer att tillkännager förregeringen vad revisorerna anfört om inriktningen avden av regeringen aviserade översynen avGlesbygdsverket.Riksdagens revisorer har på eget initiativgranskat roll i regionalpolitiken.I revisorernas tidigare nämnda rapport beskrivs hurregionalpolitiken och den regionalpolitiskamyndighetsorganisationen bildades. Rapporten omfattar även enbeskrivning och analys av Glesbygdsverketsverksamhet i förhållande till verkets och övrigaregionalpolitiska aktörers uppdrag.Revisorernas analys utmynnar i ett övergripandeförslag om att roll iregionalpolitiken bör ses över. Vidare preciseras påvilket sätt en sådan översyn bör ske. I rapportenpekar revisorerna också på att den geografiskaavgränsningen av uppdrag börförtydligas. Revisorerna anser även att regeringenborde renodla ansvaret för utvecklings- ochuppföljningsinsatser av stödet till kommersiellservice. Revisorerna gör dessutom bedömningen attdet finns brister i det sätt på vilketGlesbygdsverket presenterat befolkningsutvecklingeni gles- och landsbygd genom att myndigheten ialltför stor utsträckning lyft fram positivatendenser.Glesbygdsverkets uppgift är att främst genompåverkan på olika samhällssektorer verka för godalevnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheter förglesbygds- och landsbygdsbefolkningen med tyngdpunktpå skogslänens inre delar och skärgårdsområdena. Imyndighetens uppgift ligger att verka försektorssamordning mellan centrala myndigheter ochstatliga bolag, att i egenskap av expertorgantillhandahålla regeringen beslutsunderlag samt attgenom kunskapsförmedling stödja främst länsstyrelseroch regionala självstyrelseorgan samt även andraorgan som har betydelse för gles- och landsbygdensutveckling. skall även fungera somförvaltningsmyndighet för gemenskapsinitiativetLeader+.Enligt revisorerna har i principtvå möjligheter att påverka utvecklingen i gles- ochlandsbygd. Det kan antingen ske genom att denkunskap verket producerar resulterar i att merresurser fördelas till gles- och landsbygden elleratt den kunskap verket förmedlar leder till attbefintliga resurser utnyttjas på ett mer effektivtsätt.Revisorernas analys av verksamhetvisar att verket främst är engagerat i frågor somrör de välfärdspolitiska delarna avregionalpolitiken. När det gäller insatser för attfrämja tillväxten i gles- och landsbygden fokuserarverket främst på den offentliga sektorns ansvar förstrukturfrågor.