bet · GO01BoU9 · 2001-04-05 00:00:00 — inom ramen för bl.a. strukturfondsprogram ochregionala tillväxtavtal.Vidare har utskottet erfarit att sedanutskottets behandling av plan- och byggfrågor underförra (bet. 1999/2000:BoU7) har spritt entill svenska översatt version av det i Potsdamantagna policydokumentet till bl.a. kommunerna ochett stort antal myndigheter samt genomförtseminarier i dessa frågor. Därefter harlänsstyrelser och berörda centrala verk lämnatremissyttranden över policydokumentet. Förnärvarande sammanställer verket remissvaren, vilkaskall redovisas till regeringen inom en snarframtid.Enligt utskottets mening är det nu gällanderegelverket utformat på ett sådant sätt att det iallt väsentligt verkar för att uppfylla det sommotionärerna efterlyser. Det finns även skäl attanta att det ovan redovisade arbetet på områdetkommer att leda till att frågorna förs framåt på ettpositivt sätt. Utskottet finner mot den bakgrundeninte bärande skäl för att gå motionärerna till mötesoch avstyrker därför motion 2000/01:Bo5 (v) yrkande7.Agenda 21 och HabitatagendanI motion 2000/01:Bo233 (kd) yrkande 2 förespråkasen uppföljning av att och Habitatagendanfår genomslag i kommunernas översiktsplaner.Ett omfattande arbete har bedrivits och bedrivsfortfarande inom detta område. fick år 1999i uppdrag av regeringen att följa och utveckla detpågående arbetet med att genomföra Habitatagendansamt att utveckla en strategi för en integrerad synpå planering och hushållning med markresurser.Verket redovisade sista delen avuppdraget genom rapporten 13 utmaningar för denfysiska samhällsplaneringen. Inom uppdragets ram harBoverket tidigare redovisat bl.a. en exempelsamlingsom beskriver hur ett femtiotal kommuner arbetar medsin planering för hållbara städer och samhällen.Vidare kan nämnas att Svenska Kommunförbundettillsammans med i november 2000redovisade studien (en studie av 10svenska kommuner) och i juni 1999enkätundersökningen Svenska kommuners arbete medAgenda 21.Regeringen beslutade (dir.2000:48) att tillkalla en nationalkommitté för attytterligare förankra, samordna och utveckla arbetetmed åtaganden inom ochHabitatagendan. I uppdraget ingår som ett områdekopplingen mellan Agenda 21-arbetet och den lokalasamhällsplaneringen.En samlad redovisning som skall utgöra underlagför den rapport som skall lämna till FN vid2001 års uppföljning av (Habitat II) skall lämnas senast den 15 april 2001.Kommittén har därutöver i uppdrag att planera fören samlad slutrapport angående ochHabitatagendan. Rapporten avses innehålla dels enutvärdering av det lokala och nationella arbete somgenomförts i som då gåttsedan 1992 års , dels förslag tillriktlinjer för det fortsatta arbetet på området.Även internationella erfarenheter och utmaningar börredovisas. Slutrapporten skall lämnas tillregeringen senast den 1 oktober 2002.Utskottet finner mot denna bakgrund att det saknasbärande skäl för att föreslå att gerregeringen till känna vad motionärerna föreslagit.Utskottet avstyrker motion 2000/01:Bo233 (kd)yrkande 2.Kommunernas flexibilitet i planeringenI motion 2000/01:Bo230 (c) yrkande 19 efterlyses enutvärdering av hur PBL:s möjligheter tillflexibilitet har tagits till vara i den kommunalaplaneringen. Motionärerna framhåller bl.a.möjligheten att genom områdesbestämmelser såvälsänka som skärpa kraven på bebyggelses utformning.Enligt motion 2000/01:Bo514 (m) yrkande 1 börBoverket ges i uppdrag att utvärdera varförkommunerna inte har tagit till vara möjligheten tillflexibilitet vid planering.Bostadsutskottet avstyrkte ettmotionsförslag om flexibilitet i den kommunalaplaneringen (bet. 1999/2000:BoU7). Som skäl för sittställningstagande anförde utskottet bl.a. följande.Som framgår av den tidigare redovisningen harBoverket utvärderat delar av byggregleringen. Dendel av uppdraget som närmast berör det sommotionärerna belyser avsåg byggkontrollen.Huvudmålet för den delen var att undersöka ochutvärdera det nya systemet för tillsyn ochkontroll i byggprocessen. I regeringens uppdragtill angavs det som särskilt viktigt attfå kännedom om vissa till grund för den nyabyggregleringen angivna syften uppnåtts. Detgällde bl.a. syftet att möjliggöra en smidigarebyggprocess, teknisk utveckling och lägrebyggkostnader. Som tidigare nämnts framhöllregeringen vid behandlingen av Boverketsutvärdering särskilt att det åliggerbyggnadsnämnderna att ta till vara de möjlighetersom lagen ger att förenkla och underlätta ärendenför enskilda. Regeringen framhöll även behovet avatt genom ökade informationsinsatser bemöta vissaav påtalade svårigheter. Den utvärderingsom nu efterlyses skulle kunna avse t.ex. den avmotionärerna uppmärksammade konkretafrågeställningen som rör i vilken mån somkommunerna utnyttjar möjligheterna att iområdesbestämmelser inskränka eller utöka den iPBL föreskrivna bygglovsplikten. Givetvis skulleäven tillvaratagandet av de motsvarandemöjligheterna för detaljplaner kunna utvärderas.Det bör dock framhållas att nu gällandemöjligheter att förändra bygglovsplikten ihuvudsak tillkom i samband med den omfattandereform som trädde i kraft den 1 juli 1995.Ändringen innebar bl.a. att bygglovsprövningeninskränktes till att avse endast en prövning avlokaliseringen samt den närmare placeringen ochyttre utformningen av byggnader elleranläggningar. Sett ur ett planeringsperspektivhar sålunda de nya reglerna tillämpats endastunder en relativt begränsad tid. Det kan även pågoda grunder antas att reformen, som innebar attbygglovsplikten inskränktes väsentligt, i sig harunderlättat för såväl kommuner som enskilda. Denflexibilitet som motionärerna vill belysa synesi det sammanhanget förlora något i betydelse. Denu nämnda förhållandena ger skäl att ifrågasättanyttan av att nu genomföra den begärdautvärderingen.Utskottet står fast vid dessa bedömningar och anseratt det saknas tillräckliga skäl för attbegära de efterlysta utvärderingsinsatserna.Utskottet avstyrker med hänvisning härtillmotionerna 2000/01:Bo230 (c) yrkande 19 och2000/01:Bo514 (m) yrkande 1.ServicezonerMotionerna 2000/01:Bo501 (m) och 2000/01:Bo514 (m)yrkande 12 behandlar frågor om servicezoner ikommunal planering. I båda motionerna begärs attregeringen skall låta utreda möjligheten att införaservicezoner. Enligt den sistnämnda motionen börfrågan om det skall krävas ändring i kommunallageneller andra lagar ägnas särskild uppmärksamhet.Ett förslag angående möjligheten att införaservicezoner i den kommunala planeringen avstyrktesav utskottet (bet.1999/2000:BoU7).Utskottet anförde bl.a. följande.Motsvarande förslag behandlades och avstyrktes avutskottet (bet. 1998/99:BoU4) medhänvisning till bl.a. vad konstitutionsutskotteti betänkande 1997/98:KU13 funnit vid sinbehandling av en liknande motion.Konstitutionsutskottet konstaterade att deninformation om servicenivåer som efterlystes iden då aktuella motionen i de allra flesta fallär tillgänglig i kommunens olika plandokument,men att det torde vara mindre vanligt att denfinns sammanställd i ett enda dokument. Utskottetuttryckte vidare uppfattningen att det ärnaturligt att servicenivån varierar i olikakommundelar. Att kommunen deklarerat att man inteavser att bygga ut servicen i ett område är dockinte detsamma som att kommunen därmed kan vägraatt tillhandahålla en viss service. För att enkommun mera varaktigt skall kunna differentieraservicen inom en kommuns geografiska område krävsenligt attlikställighetsprincipen enligt kommunallagenfrångås. Motionen avstyrktes avslutningsvis medhänvisning till att intevar berett föreslå en ändring av kommunallagen idetta avseende.Bostadsutskottet anser i denna fråga fortfarandeatt den kommunala likställighetsprincipen intebör inskränkas och är därför inte berett attställa sig bakom motionsförslaget.Utskottet gör samma bedömning och avstyrkersålunda motionerna 2000/01:Bo501 (m) och2000/01:Bo514 (m) yrkande 12.HandelsändamåletI motionerna 2000/01:Bo502 (m), 2000/01:Bo506 (m)yrkande 2 och 2000/01:Bo514 (m) yrkande 6 lämnasförslag om ett avskaffande av kommunernas rätt att idetaljplan precisera handelsändamålet.Motionsförslag motsvarande de aktuella harbehandlats av utskottet vid flera tidigaretillfällen (senast i bet. 1999/2000:BoU7). Utskottethar härvid avstyrkt förslagen med hänvisning tillbl.a. att dagens regler ligger praktiskt taget helti linje med begäran 1995 och attfarhågorna om att regleringen skulle begränsakonkurrensen fick anses vara ogrundade. Isammanhanget har utskottet också pekat på att enförutsättning för att en reglering avhandelsändamålet skall bli aktuell är att detföreligger särskilda skäl.Utskottet står fast vid sin tidigare bedömning ochavstyrker motionerna 2000/01:Bo502 (m),2000/01:Bo506 (m) yrkande 2 och 2000/01:Bo514 (m)yrkande 6.Stormarknadsetableringar m.m.I motion 2000/01:Bo515 (s) begärs att det utarbetasen statlig och strategi för den näradetaljhandeln som innefattar överväganden omrestriktioner för den externa etableringen avstormarknader.Samma fråga tas upp i motion 2000/01:Bo529 (mp)yrkande 3 där det föreslås att det utarbetas enpolicy för utveckling av externa köpcentrum.Dessutom föreslås i yrkande 1 att det införs envetorätt för grannkommuner vid etablering av externaköpcentrum, i yrkande 2 ett moratorium förnyetablering av externa köpcentrum, i yrkande 4förstärkt lagstiftning om etablering av externaköpcentrum samt i yrkande 5 konsekvensanalyser videtablering av externa köpcentrum. att barnkonsekvensanalyser skall krävas liksomobligatoriska omfattande konsekvensanalyser avseendesociala, ekonomiska och miljömässiga effekter.Analyserna föreslås utföras av länsstyrelserna.Utskottet avstyrkte förslag som påolika sätt syftar till att reglera etableringen avstormarknaderna (bet. 1999/2000:BoU7) med hänvisningtill bl.a. de möjligheter som kommunen har att styraetableringar och ansvar församordning och dess bevakning av att allmännaintressen tillgodoses. Utskottet vill dessutomerinra om att det vid planläggning skall tas hänsyntill förhållandena i angränsande kommuner (2 kap. 2§ första stycket tredje meningen PBL). Bestämmelsenställer krav på ändamålsenlig samordning avkommunernas planläggning i syfte att åstadkomma ettsamarbete mellan kommunerna. Beträffande deföreslagna konsekvensanalyserna vill utskotteterinra om PBL:s krav på beslutsunderlag m.m. sombl.a. omfattar miljökonsekvensbeskrivningar ocholika former av samråd.Enligt utskottets mening föreligger intetillräckliga skäl för att nu gå motionärerna tillmötes. Utskottet avstyrker motionerna 2000/01:Bo515(s) och 2000/01:Bo529 (mp).Planering för en tyst miljöI fem motioner framförs krav beträffande planeringför tysta miljöer och anknytande frågeställningar.Enligt motion 2000/01:Bo233 (kd) yrkande 1 börkommunerna rekommenderas att kartlägga tysta zoneri samband med översiktsplaner.I motion 2000/01:Bo509 (mp) yrkandena 1 och 2uppmärksammar motionären behovet av miljöer som ärbullerfria och ställer krav på byggande av etttystare samhälle. Enligt motionen har buller blivitett omfattande miljöproblem. Vidare framhållssambandet mellan stress och buller.Motionärerna bakom motion 2000/01:Bo512 (v)yrkande 1 kräver skärpta redovisningskrav för bullervid planläggning. I samma motion, yrkandena 2 och 3,föreslår motionärerna att skall erhålla iuppdrag att inventera bullerfria miljöer respektiveatt utveckla och sprida kunskapen om hanteringen avbuller vid fysisk planering.I motion 2000/01:Bo530 (v) ställer motionärernakrav på certifiering av bullerfria zoner i tätorter.Slutligen innehåller motion 2000/01:MJ797 (fp)yrkande 6 krav på att lägga ökad vikt vid att bevarahittills tysta miljöer.I riksdagsarbetet har bullerfrågornauppmärksammats på ett mera sammanhållet sätt genomden handlingsplan mot buller som antogs (bet. 1993/94:JoU31). Frågorna har därefterdiskuterats bl.a. i samband med riksdagensbehandling av regeringens proposition 1997/98:145Svenska miljömål.Miljö- och jordbruksutskottet hänvisade våren1999, vid behandlingen av vissa motioner väckta medanledning av miljömålspropositionen, tillmiljökvalitetsmålet God byggd miljö. I detta målingår att människor inte skall utsättas för skadligabullerstörningar. I sitt betänkande (1998/99:MJU6)konstaterade miljö- och jordbruksutskottet också attbl.a. frågan om delmål för tysta områden behandlasav den parlamentariska beredning som givits iuppdrag att föra arbetet med miljökvalitetsmålenvidare. En proposition i anledning av kommitténsarbete kan förväntas under år 2001.För miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö harregeringen bedömt att som delmål bör gälla atttrafikbullret i tätorter bör minskas så attdet underskrider gällande riktvärden. Riktvärdenaskall ses som långsiktiga mål och är inte rättsligtbindande normer. Vid tillämpning av riktvärdena vidåtgärder i trafikinfrastrukturen bör hänsyn tas tillvad som är tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt.Regeringen hänvisar i propositionen om svenskamiljömål även till det åtgärdsprogram för att minskabuller invid trafikanläggningar som riksdagengodkände med anledning av proposition1996/97:53 (1996/97:TU7). Åtgärdsprogrammet äretappindelat så att den del av bebyggelsen som ärutsatt för de högsta bullernivåerna först skallåtgärdas. Berörda myndigheter har fått uppdrag inomramen för åtgärdsprogrammet. har för sindel haft i uppgift att utarbeta underlag förtillämpningen av riktvärden för bl.a. trafikbullervid planläggning och byggande. Arbetet redovisadestill regeringen i november 1999.Bostadsutskottet har vid ett flertal tillfällengivit uttryck för åsikten att problemen medbullerstörningar i vår vardagsmiljö bör ägnas storuppmärksamhet. Vid behandlingen av vissamotionsförslag konstateradebostadsutskottet att tystnad i dagens modernasamhälle närmast får betraktas som en "bristvara".Den fråga som i detta sammanhang främst diskuteradesvar problemen med lågfrekvent buller, dvs. bullersom har en så låg frekvens att det knappt är hörbarteller inte alls kan uppfattas. Utskottetsöverväganden (bet. 1997/98:BoU4) ledde fram till etttillkännagivande till regeringen om behovet av enöversyn av frågan. Regeringen uppdrog därefter åtBoverket att i samråd med ochSocialstyrelsen kartlägga orsakerna till ochomfattningen av lågfrekvent buller i bostäder samtlämna förslag till ändamålsenliga åtgärder.Uppdraget redovisades . Frågan beredsinom Regeringskansliet.Mot bakgrund av genomförda insatser ochdet pågående arbetet finner utskottet intetillräckliga skäl för att nu göra etttillkännagivande i dessa frågor. Utskottet avstyrkermotionerna 2000/01:Bo233 (kd) yrkande 1,2000/01:Bo509 (mp) yrkandena 1 och 2, 2000/01:Bo512(v), 2000/01:Bo530 (v) och 2000/01:MJ797 (fp)yrkande 6.Brottsförebyggande planeringEtt stort antal motionsyrkanden gällerbrottsförebyggande åtgärder i samhällsplaneringen.I motion 2000/01:Bo511 (v) yrkandena 4 och 6förespråkas att erhåller i uppdrag attutvärdera lokala brottsförebyggande projekt (såsomEktorp i ) respektive initiera ochstimulera försök med lokalt brottsförebyggandearbete i bostadsområden. I yrkande 5 ställs dessutomkrav på kommunala program för kvinnofrid vidboendeplanering.Även i kd-motionerna 2000/01:Ju913 yrkande 26,2000/01:Bo233 yrkande 9 och 2000/01:So363 yrkande 17föreslås att skall erhålla uppdrag inomdetta område. Motionärerna vill att skallutarbeta tydliga riktlinjer för bebyggelseinriktadehinder mot brott. I den förstnämnda kd-motionenframförs även krav på att skall ansvara fören introduktion av europeiskastandardiseringsdokument i kommunerna.Enligt motion 2000/01:Bo230 (c) yrkande 11 skallbrottsförebyggande aspekter beaktas isamhällsplaneringen. Motionärerna vill bl.a. attkommunerna i sin planeringsprocess systematisktskall gå igenom alla åtgärder som kan genomföras föratt kvinnor och ungdomar skall känna trygghet där debor.I fp-motionen 2000/01:Bo235 yrkande 8 ställs kravpå att en trygg och säker närmiljö bör föras inbland de allmänna intressen som skall tillgodosesvid planeringen enligt 2 kap. PBL.I motion 2000/01:Ju933 (fp) yrkande 2 ställs kravpå åtgärder för att bygga bort brott.Motionärerna bakom motion 2000/01:Bo229 (s)förespråkar en översyn av samhällsstödet tillinvesteringar för ökad trygghet i boendet.Våren 2000 beredde utskottet flera motionsförslagsom syftade till att genom planeringsåtgärder m.m.motverka brottslighet. Utskottet konstaterade då(bet. 1999/2000:BoU7) att i september 1998givit ut rapporten , bebyggelse och planeringoch att verket bedriver utbildnings- ochinformationsverksamhet i dessa frågor. Utskottetuppmärksammade också att den europeiskastandardiseringskommittén Prevention of Crime byUrban Planning and Design () sedanen tid tillbaka arbetar med att ta fram en gemensamEuropastandard för förebyggande av brott genomstadsplanering och byggnadsutformning.Bostadsutskottet fann inte tillräckliga skäl att gåmotionärerna till mötes och avstyrkte motionerna.Standardiseringskommittén beräknas bli klar islutet av året. Syftet är att det skall antas enförstandard vars tillämpning skall grunda vidareöverväganden. har deltagit i detta arbetesom sporadisk observatör. Visst deltagande har ocksåskett genom ().BRÅ har av regeringen givitsett uppdrag att i samverkan med ochRikspolisstyrelsen utveckla arbetet medbebyggelseinriktade åtgärder som ökar tryggheten ochförebygger brott.Uppdraget omfattar att bl.a. inventerakunskapsläget på området samt kartlägga i vilkenutsträckning bebyggelseinriktade åtgärder för attförebygga brott och öka tryggheten vidtas i Sverigepå nationell, regional och lokal nivå. Vidare skallden europeiska standardiseringskommitténs pågåendearbete med en gemensam Europastandard förförebyggande av brott genom stadsplanering ochbyggnadsutformning beaktas. I den utsträckning sombedöms lämplig bör respektive myndighet inom sittansvarsområde utarbeta handböcker eller checklistorsom riktar sig till relevanta aktörer, t.ex.byggnadsföretag, bostadsföretag, lokalabeslutsfattare och lokala brottsförebyggande råd.Vid fullföljandet av uppdraget skall särskild hänsyntas till hur den byggda miljön används och upplevsav olika grupper. Uppdraget skall redovisas senastden 31 december 2001.Som framgår av framställningen ovan har redan enrad åtgärder initierats i syfte att med hjälp avplan- och bygginsatser motverka brott. Utskottetvill inte föregripa kommande överväganden medanledning av det pågående arbetet och avstyrkerdärför motionerna 2000/01:Bo511 (v) yrkandena 4-6,2000/01:Ju913 (kd) yrkande 26, 2000/01:Bo233 (kd)yrkande 9, 2000/01:So363 (kd) yrkande 17,2000/01:Bo230 (c) yrkande 11, 2000/01:Bo235 (fp)yrkande 8, 2000/01:Ju933 (fp) yrkande 2 och2000/01:Bo229 (s).Lokaler för religiösa ändamålI motion 2000/01:Bo536 (s) förespråkas en översyn avPBL för att ge möjlighet till att i detaljplan kunnareglera hur lokaler för religiösa ändamål fåranvändas. Motionen gäller synagogor och moskéervilka sägs konstrueras så att män och kvinnor skiljsåt i kyrkobyggnaden.Utskottet saknar bärande skäl för att gåmotionären till mötes. Utskottet avstyrker motion2000/01:Bo536 (s).Den statliga kontrollen av kommunala planerI motion 2000/01:Bo514 (m) yrkande 7 föreslåsbegränsningar av och regeringensmöjlighet att upphäva plan. Motionärernaanser att länsstyrelse och regeringen endast tillförmån för uttalade riksintressen bör kunna upphävakommunala planer.Motsvarande motionsförslag avstyrkte utskottetvåren (bet. 1999/2000:BoU7). följande.För att möjliggöra att de intressen som räknasupp i 12 kap. 1 § [riksintressen, bristandekommunal samordning, överensstämmelse medmiljökvalitetsnormer, hälso- och olycksfallsskyddm.m.] tillgodoses även i de fall då respektivekommun åsidosätter dem är det enligt utskottetsmening nödvändigt att det finns en möjlighet attupphäva av kommuner antagna detaljplaner ellerområdesbestämmelser. Utskottet anser att detsaknas tillräckliga skäl för att ställa sig bakomförslag som syftar till att inskränka [ellerutöka] denna möjlighet.Utskottet har samma uppfattning nu och avstyrkermotion 2000/01:Bo514 (m) yrkande 7.Bygglov, tillsyn och kontroll m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- kvalitetsansvar och tillsynsansvar, jämförreservationerna 20 (kd, c, fp), 21 (v) och 22(mp),- bygganmälan och slutanmälan, jämförreservation 23 (v),- rivningsanmälan m.m.,- kommunalt ansvar vid beviljande av bygglov,- automatiskt bygglov, jämför reservation 24(m),- bygglovsplikt för komplementbyggnader, jämförreservation 25 (m, c),- bygglovsplikt för ekonomibyggnader,- prövning av tillgänglighet, jämförreservation 26 (kd, c),- differentierade bygglovsavgifter.Kvalitetsansvar och tillsynsansvarMotionerna 2000/01:Bo513 (v) yrkandena 3, 6 och 9,2000/01:Bo233 (kd) yrkande 21 och 2000/01:Bo539 (mp)yrkande 3 tar upp frågor om byggkvalitetskontroll. Iv-motionens yrkande 3 efterlyser motionärernaåtgärder för att säkerställa byggkontrollen ibyggprocessen. I samma motion, yrkandena 6 och 9,föreslås utökade uppgifter för kvalitetsansvarigarespektive en utredning om tillsynsansvaret ibyggprocessen. I kd-motionen krävs en omarbetning avPBL för att förtydliga rollen hoskvalitetsansvariga. Slutligen föreslås i mp-motionenatt frågan om helhetsansvarig vid byggnation utreds.Förslag motsvarande de nu aktuella har behandlatsav bostadsutskottet och vid ett flertaltillfällen . Vid sin ingåendebehandling av frågorna under förra (bet.1999/2000:BoU7) anförde utskottet bl.a. följande.Kvalitetsansvarig skall utses för de arbeten somkräver bygganmälan. Kontrollplan skall upprättasom det inte är uppenbart obehövligt. Denkvalitetsansvarige skall se till attkontrollplaner följs samt att kontroller, som vidbyggsamråd befinns vara nödvändiga, utförs. Hanskall vara närvarande vid byggsamråd samtbesiktningar och andra kontroller (9 kap. 13 §PBL). I kontrollplanen anges bl.a. vilkenkontroll som skall utföras samt vilkasakkunnigintyg och övriga handlingar som skallges in till nämnden (9 kap. 9 § PBL).- - -slutrapporterade ettregeringsuppdrag om utvärdering av byggkontrollenm.m. (rapport 1997:9). Enligt vad som framhölls iregeringens proposition 1998/99:62 Vissabyggfrågor m.m. visar rapporten att alla parterär överens om att den tydliga ansvarsfördelningenmellan byggherre och byggnadsnämnd som följer avdet nya kontrollsystemet innebär stora fördelar.I rapporten redovisas ett antal förslag omförändringar i systemet för byggkontroll. Verketsförslag återges i bilaga till propositionen.Regeringen redovisar i ett avsnitt sin bedömningi fråga om förändringsbehovet. Framför alltkommenteras de av förslag som ärinriktade på en förenklad hantering av små ochrelativt okomplicerade projekt inom ramen för detnya kontrollsystemet. Dessa projekt består i storutsträckning av tilläggsarbeten påsmåhusfastigheter. har föreslagitförändrad reglering i dessa fall. Regeringenredovisar emellertid som sin bedömning attförändringar i lagregleringen inte erfordraseftersom det redan med gällande regler finnsmöjligheter till en smidig hantering av enklareärenden som inte utnyttjas fullt ut.Det framhålls särskilt att det åliggerbyggnadsnämnderna att ta till vara de möjlighetersom lagen ger att förenkla och underlätta ärendenför enskilda. Regeringen framhåller även behovetav att genom ökade informationsinsatser bemöta desvårigheter påtalat.Bostadsutskottet ansåg (bet.1998/99:BoU8) att de synpunkter som då lagts frami frågor om den kvalitetsansvariges roll inteborde föranleda något tillkännagivande frånriksdagen. konstaterade utskottet attdet inte kunde uteslutas att denkvalitetsansvariges uppgifter enligt PBL kanbehöva tas upp till förnyade överväganden närytterligare erfarenheter vunnits av detkontrollsystem som ännu endast tillämpats underen . Detta gällde även övrigafrågor om förändringsbehovet i tillsyns- ochkontrollsystemet som aktualiserats i olikasammanhang. Tills vidare ansåg dock utskottet, ilikhet med regeringen, att insatserna bordeinriktas på att genom fortsattainformationsinsatser stödja en smidig tillämpningav kontrollsystemet i dess nuvarande utformning.- - -Till grund för de nu aktuella förslagen ligger ensträvan att säkra kvaliteten i det som byggs.Utskottet delar självfallet denna strävan.