bet · GO01SoU18 · 2001-05-15 00:00:00 — Utskottet föreslår att orden"inför vistelse utanför hemmet" i förslaget till 18a § LSU byts ut mot orden "i samband med vistelseutanför hemmet".Socialutskottets bedömningSocialutskottet delar regeringens bedömning att detföreligger väl underbyggda skäl att införa lagstödför blod-, urin- och utandningsprov på tvångs-intagna vid LVM-hem och särskilda ungdomshem. Närdet gäller förslaget till 18 a § LSU ansersocialutskottet liksom justitieutskottet att deanförda skälen för en reglering gör sig lika starktgällande i fråga om de provtagningar som sker efterpermissioner som beträffande de som sker införvistelser utanför hemmet och att paragrafen därförbör ändras på sätt justitieutskottet föreslår.Enligt socialutskottets mening bör motsvarandeändringar göras i regeringens förslag till 32 a §LVM och 17 a § LVU.I motion So46 (v) framförs kritik mot att förslagettill 17 a § LVU omfattar även barn under 15 år.Utskottet vill framhålla att provtagningarna syftartill att säkra en god behandling av de intagna samtatt de inte skall ske rutinmässigt utan endast dådet på grund av omständigheterna i det enskildafallet finns anledning att misstänka att en intagenär drogpåverkad. Utskottet anser inte att detföreligger skäl att ändra den föreslagnabestämmelsen på sätt som begärs i motionen. Motionenavstyrks således.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till 32 a§ LVM, 17 a § LVU och 18 a § LSU, med deändringar som närmare framgår av hemställan.Frågan om ledning av verksamheten vid LVM-hemmenPropositionenRegeringen föreslår en ändring i LVM med innebördatt ett LVM-hem skall ledas av en chef, inte av enstyrelse. Skälen härtill är att SiS, efterhuvudmannaskapsändringen 1993, i praktiken övertagitdet ansvar för verksamheten vid LVM-hemmen somtidigare åvilade hemmens styrelser.Socialutskottets bedömningSocialutskottet har inget att erinra mot förslagetatt avskaffa styrelserna för LVM-hemmen ochtillstyrker därför 22 och 29 §§ i regeringensförslag till ändring i LVM.Även 31 kap. 2 § i förslaget till ändring ibrottsbalken tillstyrks, dock med den ändringen attordet "styrelsen" skall bytas ut mot "den somförestår hemmet" även i sista meningen i förstastycket. Motsvarande ändring måste också göras i 46§ LVM. Utskottets förslag till ändring av dennaparagraf framgår av bilaga 4.Tvångsbefogenheter i socialtjänstförordningenflyttas till LVM och LVUPropositionenI propositionen föreslås att de bestämmelser isocialtjänstförordningen (1981:750) som medgeranvändning av vissa tvångsåtgärder mot intagna iLVM-hem och särskilda ungdomshem flyttas till LVMrespektive LVU. Bestämmelserna gäller för intagna ihem för särskild tillsyn och rör bl.a. vård vidlåsbar enhet, avskiljning från övriga vidinstitutionen samt rätten att ta emot telefonsamtaloch besök.Socialutskottets bedömningUtskottet ställer sig bakom förslaget att flyttaöver vissa bestämmelser om tvångsåtgärder isocialtjänstförordningen till LVM och LVU.I denna del ansåg Lagrådet att vissa ändringarborde göras i lagförslagen i lagrådsremissen (se s.274 f. i propositionen). I propositionenöverensstämmer bestämmelserna i med Lagrådetsförslag medan motsvarande ändringar inte har gjortsi LVM. Förslagen till 33 a § och 34 § andra stycketLVM bör enligt utskottets mening därför ändras ienlighet med Lagrådets förslag. I första meningen i33 a § bör läggas till "i den utsträckning somlämpligen kan ske". I 34 § andra stycket tillkommerorden "inom hemmet" mellan "enhet" och "som". Närdet gäller 44 § första stycket saknas orden "ellerförsäljning" efter ordet "förstörande" såväl i dennuvarande som den föreslagna lydelsen, vilket börändras. Även i fjärde stycket i 44 § bör enredaktionell ändring göras. Utskottet tillstyrkersåledes 33 a, 34 och 44 §§ i förslaget till ändringi LVM, med de ändringar som har redovisats.När det gäller förslagen till ändring i LVU i dennadel bör en redaktionell ändring göras i 15 a §. Iövrigt tillstyrker utskottet 15 a-c och 42 §§ iförslaget till ändring i LVU.Behandling av personuppgifter inom socialtjänstenPropositionenNuvarande regleringEnligt propositionen finns det i princip inte någonlagstiftning som direkt avser behandling avpersonuppgifter som förekommer inom socialtjänstensområde. Det finns dock en rad bestämmelser som tarsikte på en mer generell behandling avpersonuppgifter oberoende av på vilketsamhällsområde registren kommer till användning.Inom område finns dessutombestämmelser som siktar till att bygga upp ettintegritetsskydd för enskilda i samband med attsocialtjänsten griper in och hjälper den enskilde iolika situationer. I propositionen redovisas någraav de viktigaste bestämmelserna som är av intressenär det gäller behandling av personuppgifter inomsocialtjänsten, bl.a. bestämmelser iregeringsformen, sekretesslagen (1980:100),datalagen (1973:289), personuppgiftslagen(1998:204), nuvarande socialtjänstlagen, arkivlagen(1990:782) samt EG:s dataskyddsdirektiv.DatalagenDatalagen ersattes avpersonuppgiftslagen men gäller övergångsvis ännu entid. Enligt datalagen får personregister inrättas,varmed förstås även insamling av uppgifter som skallingå i registret, och föras endast av den som haranmält sig hos Datainspektionen och fått licens. Enlicens berättigar den registeransvarige att föra etteller flera personregister. För vissa typer avregister med känsliga personuppgifter krävs utöverlicens även ett särskilt tillstånd frånDatainspektionen. Enligt Datainspektionens praxis ärdet endast uppgift om beslut om ekonomisk hjälpeller vård samt den paragraf som beslutet grundarsig på som får registreras. Skall andra känsligauppgifter registreras blir registrettillståndspliktigt. Detsamma gäller om registretskall användas för annat än administrativt ändamål.Såväl tillstånden från Datainspektionen som stöd förbehandling i form av licens enligt datalagen upphöratt gälla i och med att giltighetstiden förövergångsbestämmelserna till personuppgiftslagenupphör den 30 september 2001.PersonuppgiftslagenLagen innebär ett genomförande i svensk lagstiftningav och rådets direktiv /46/EGom skydd för enskilda personer med avseende påbehandling av personuppgifter och om det fria flödetav sådana uppgifter. I lagen läggs bl.a. fast vissagrundläggande krav på behandlingen av person-uppgifter. Lagen innehåller bl.a. en uttömmandeuppräkning av de fall då personuppgifter fårbehandlas samt ett principiellt förbud motbehandling av s.k. känsliga personuppgifter.SocialtjänstlagenI nuvarande 50-52 §§ socialtjänstlagen finnsbestämmelser om dokumentation inom socialtjänsten.Handläggning av ärenden som rör enskilda samtgenomförande av beslut om stödinsatser, vård ochbehandling skall dokumenteras. Med handläggning avärenden avses alla åtgärder från det att ett ärendeanhängiggörs till dess att det avslutas genombeslut. Dokumentationen skall utformas med respektför den enskildes integritet, och den enskilde börhållas underrättad om de journalanteckningar ochandra anteckningar som förs om honom. Regeringenframhåller att vad som har kommit fram vid utredningsom har betydelse för ett ärendes avgörande skalltillvaratas på ett betryggande sätt. Vidare skallhandlingar som rör enskildas personliga förhållandenförvaras så att den som är obehörig inte fårtillgång till dem.När det gäller register anförs i propositionen attdet hos en socialnämnd finns personuppgifter om deenskilda klienterna i nämndens protokoll och ibilagor till dessa, i olika sammanställningsregistersom kan föras manuellt eller med hjälp av ADB, och -framför allt - i personakterna. Dessa person-akterinnehåller en mängd uppgifter om klienten och hansanhöriga. Enligt regeringen innehåller akten somregel löpande anteckningar från samtal som förts medden enskilde i samband med planerade ellergenomförda insatser. Dessutom finns det ipersonakterna handlingar av skiftande natur, somt.ex. utredningar och kopior av beslut i tidigareärenden, kopior av yttranden till andra myndigheter,inkomna anmälningar, läkarintyg, skriftväxling medandra sociala myndigheter m.m. Som sökregister tillpersonakterna finns ofta ett slag- eller sökregistersom är upplagt på namn och personnummer. Ipropositionen anförs att ett sådant sökregister -som oftast torde föras med hjälp av ADB - meddärtill hörande personakter bildar ettpersonregister (prop. 1979/80:1 Del A s. 435).Enligt regeringen blir det vidare alltmer vanligtatt även personakterna förs med hjälp av ADB, s.k.elektroniska akter.Enligt 59 § socialtjänstlagen får i sådanapersonregister hos en socialnämnd som utgörsammanställningar av uppgifter inte tas in uppgifterom ömtåliga personliga förhållanden. Bestämmelsengäller inte innehållet i de personakter som ingår isocialnämndernas personregister utan endast sådanaregister i mer inskränkt bemärkelse som utgörsammanställning av uppgifterna, främst databaseradepersonregister men även alla former av manuellaregister (prop. 1979/80:1 Del A s. 568 f.).Regeringen påpekar att i de register som avses ibestämmelsen får inte integritetskänsliga uppgiftertas in rörande t.ex. sjukdom, arbetsförmåga,missbruk eller kriminalitet. Om sådana anteckningarbehöver göras, blir det nödvändigt att lägga upp enpersonakt. I registret får sedan göras hänvisningtill personakten, anförs det. I personregister avangivet slag får dock tas in uppgifter om åtgärdersom har beslutats inom och sominnebär myndighetsutövning samt den bestämmelse påvilken ett beslut om en sådan åtgärd grundas. Ettexempel på detta är beslut i ärenden om biståndenligt socialtjänstlagen.I propositionen redogörs vidare för bestämmelsernaom gallring i 60 § samt om uppgifts- ochunderrättelseskyldighet i 63-66 §§ i den nuvarandesocialtjänstlagen.Regeringens förslagFörfattningsregleringRegeringen föreslår att behandlingen avpersonuppgifter inom socialtjänstenförfattningsregleras.I skälen till förslaget anför regeringen att detlänge har funnits krav på en reglering avbehandlingen av personuppgifter inom socialtjänsten.För behandling av personuppgifter inomsocialtjänstens område gäller person-uppgiftslagen och övergångsvis datalagen.I propositionen anförs att det för verksamheteninom är nödvändigt med en omfattandehantering av känsliga personuppgifter. Enligtregeringen bör på samma sätt som iövrigt inom offentlig och privat förvaltning hamöjlighet att utnyttja modern informationsteknik föratt höja effektiviteten och kvaliteten i arbetet.Det gäller inte bara arbetet i enskilda ärenden utanäven i hög grad möjligheten att uppfylla ökade kravi fråga om att följa, analysera och utvecklaverksamheten, dvs. dokumentationen samtframställning av olika sammanställningar ochstatistik. En särskild författningsreglering avbehandlingen av personuppgifter inom socialtjänstenkan enligt regeringen ses som ett led i dennasträvan.Inom område hanteras mångauppgifter av mycket känslig natur och behandlingenav personuppgifter kan därför av den enskilde sessom ett intrång i den personliga integriteten.Mångfalden av uppgifter och det behov som finns inomsocialtjänstens område av att hantera känsligauppgifter av detta slag medför enligt regeringensmening att det finns behov av en särskildförfattningsreglering. Eftersom en sådan behandlingbör få ske oavsett den enskildes inställning är detav vikt att författningen garanterar ett för dettaområde specialanpassat integritetsskydd för denenskilde, anförs det.Lagteknisk utformningRegeringen föreslår att en ny lag om behandling avpersonuppgifter inom , som anpassastill bestämmelserna i personuppgiftslagen, skallinföras. Förslaget innebär bl.a. att lagen utgårfrån personuppgiftslagens tillämpningsområde,begrepp och terminologi. Bestämmelserna anger deundantag och preciseringar i förhållande tillpersonuppgiftslagen som är motiverade.Regeringen framhåller att verksamheten inomsocialtjänsten innefattar en omfattande hantering avpersonuppgifter som är känsliga frånintegritetssynpunkt. Därtill kommer att verksamhetenberör ett mycket stort antal enskilda individer.Redan detta förhållande talar enligt regeringensmening för att behandlingen av personuppgifter inomsocialtjänsten bör regleras i lag. Därutöverhänvisas till att regeringen i samband medinförandet av personuppgiftslagen (prop. 1997/98:44s. 40 f.) uttalade att den nya lagen i princip barabör innehålla generella regler och att behovet avundantag och särregler för mer speciella områden fårtillgodoses genom andra författningar. Vidutskottsbehandlingen av förslaget tillpersonuppgiftslag uttalade konstitutionsutskottetatt det saknas anledning att nu avvika från dentidigare fastlagda målsättningen attmyndighetsregister med ett stort antal registreradepersoner och ett särskilt känsligt innehåll skallregleras särskilt i lag (bet. 1997/98:KU18 s. 43,rskr. 1997/98:180).Enligt regeringen finns det emellertid även andraskäl som talar för en särskild lagreglering, bl.a.rätten att behandla personuppgifter som är att ansesom känsliga i personuppgiftslagens mening. Ävenvissa andra undantag behöver göras från regleringeni personuppgiftslagen.Regeringen framhåller att avsikten medlagstiftningen är inte att på något sätt utvidgasocialtjänstens nuvarande möjligheter att registrerauppgifter om medborgarna. Huruvida personuppgifter idet enskilda fallet skall samlas in eller lämnas utavgörs av annan lagstiftning och inte avpersonuppgiftslagen eller av den lag som nuföreslås. Vad som enligt regeringen däremot ärviktigt att åstadkomma är att den lagstiftning somskall reglera under vilka förutsättningarpersonuppgifter i övrigt får behandlas inomsocialtjänsten inte hindrar att personuppgifter fårbehandlas när så krävs för att skallkunna fullgöra sina arbetsuppgifter.Enligt propositionen bör utgångspunkten vara attden nya lagen innehåller de bestämmelser ombehandling av personuppgifter som avviker frånperson-uppgiftslagen. Den föreslagna lagen kommerinte att innehålla en fullständig reglering utan kanmer ses som en ramlag som reglerar de frågor som ärav särskild betydelse inom område.Lagrådet har ifrågasatt om inte lagen har fåttalltför mycket karaktär av ramlag och om inte flermateriella bestämmelser bör införas på dettaintegritetskänsliga område samt anfört att detta börövervägas i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Ettalternativ som regeringen har övervägt har varit attutforma lagen på ett sådant sätt att den blir mer"självbärande" i förhållande tillpersonuppgiftslagen. En fördel med en sådan lösningskulle vara att regelsystemet för dåskulle bli mer lättöverskådligt. Enligt regeringensmening råder det inte heller något tvivel om att detfrån integritetssynpunkt skulle vara en fördel omdet i lagtext på ett mer konkret sätt kunde angesfler materiella regler, t.ex. preciseras för vilkaändamål personuppgifter får behandlas inomsocialtjänsten. Regeringen har emellertid bedömt detsom i praktiken omöjligt att göra så.Ett avgörande skäl för att hålla sig till en merallmän reglering är enligt regeringen attsocialtjänstens område är mångfasetterat och svårtatt detaljreglera. Möjligheterna att mer ingåendereglera själva behandlingen av person-uppgifter inomsocialtjänsten är små. Graden avintegritetskänslighet varierar i stor utsträckning,och inom finns behov av att behandlaett synnerligen stort antal olika personuppgifter.Regeringen påpekar att stora delar av den kommunalaverksamheten, Statens institutionsstyrelsesverksamhet och även olika typer av enskildverksamhet kommer att omfattas av bestämmelserna.I lagen görs inte någon uppräkning av för vilkaändamål som behandling får ske utan i stället angesatt behandling av uppgifter får ske endast ombehandlingen är nödvändig för att arbetsuppgifterinom skall kunna utföras. Regeringenerinrar i sammanhanget om att den iSocialdatautredningens direktiv uttalat att reglersom begränsar vad som får registreras för att uppnåett integritetsskydd är det som mest försvårar ettrationellt utnyttjande av informationstekniken iverksamheten.Regeringen anför att samtliga kategorier avpersonuppgifter i och för sig kommer att fåbehandlas inom men att det finnssärskilda regler i andra lagar som begränsar ochpreciserar bl.a. socialnämndens hantering avpersonuppgifter.Enligt regeringens mening kan det vara befogat attytterligare begränsa den tillåtna behandlingen samtdirektåtkomst, sökbegrepp och samkörning inomsärskilda verksamhetsområden. För att skapa etteffektivt integritetsskydd som inte sätter hinder ivägen för en föränderlig verksamhet bör regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer gesrätt att meddela föreskrifter i bl.a. dessaavseenden.TillämpningsområdetLagen om behandling av personuppgifter inomsocialtjänsten skall enligt propositionen tillämpasvid behandling av personuppgifter inomsocialtjänsten. Begreppet socialtjänst föreslås blidefinierat i lagen (2 § i förslaget till lag ombehandling av personuppgifter inom ).Lagen skall, liksom personuppgiftslagen, gälla försådan behandling av personuppgifter som är helteller delvis automatiserad och även för annanbehandling, om uppgifterna ingår i eller är avseddaatt ingå i en strukturerad samling avpersonuppgifter som är tillgängliga för sökningeller sammanställning enligt särskilda kriterier,dvs. för behandling av person-uppgifter (1 §samma lag).Ändamålen med behandlingen av personuppgifterEnligt 6 § i förslaget till lag om behandling avpersonuppgifter inom skallpersonuppgifter få behandlas bara om behandlingen ärnödvändig för att arbetsuppgifter inomsocialtjänsten skall kunna utföras. Enskilda skallinte ha rätt att motsätta sig sådan behandling somär tillåten enligt lagen. Personuppgifter får enligtförslaget lämnas ut om det följer av lag ellerförordning. Vidare föreslås i 11 § att regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer fårmeddela föreskrifter som begränsar den tillåtnabehandlingen av personuppgifter.Regeringen erinrar om bestämmelserna ipersonuppgiftslagen om att personuppgifter fårsamlas in bara för särskilda, uttryckligt angivnaoch berättigade ändamål samt att uppgifterna senareinte får behandlas för något ändamål som äroförenligt med det för vilket uppgifterna samladesin. Tanken är enligt regeringen att denpersonuppgiftsansvarige själv, redan när uppgifternasamlas in, skall ange särskilda ändamål för sinbehandling av personuppgifterna. Dessa ändamålsätter sedan gränser för hur uppgifterna fårbehandlas.Vidare framhåller regeringen attpersonuppgiftslagen innehåller en uppräkning av närbehandling av personuppgifter är tillåten. tillåtet att behandla personuppgifter efterden registrerades samtycke. I vissa fall fårpersonuppgifter behandlas trots att samtycke frånden registrerade saknas. En förutsättning i samtligafall är att behandlingen är nödvändig för ändamålen.Enligt regeringen finns det ett allmänintresse avatt verksamhet bedrivs effektivt ochsäkert. Även med beaktande av den enskildes krav påintegritet bör personuppgifter få behandlas iverksamheten utan att den som uppgiften avser hargett sitt samtycke, anförs det.Enligt propositionen har flera remissinstanseransett att ändamålen för behandling av uppgifter börpreciseras eller åtminstone exemplifieras för attuppnå ett tillräckligt integritetsskydd för denenskilde. Vidare har Lagrådet uttryckt att det fåranses som en brist att lagen om behandling avpersonuppgifter inom saknar enföreskrift om ändamålet medpersonuppgiftsbehandlingen. Regeringen anför att denenskilde bör ges en så klar uppfattning som möjligtom i vilka sammanhang insamlade personuppgifterrörande honom eller henne kan användas. Ändamålenbör vara så preciserade att förhållandena utgör etttillräckligt skydd för den personliga integritetensamtidigt som de inte utgör ett hinder vidförändring av verksamheten. Regeringen anser detemellertid ohanterligt att ange ändamålen direkt ilagen. I likhet med menarregeringen att det är tillräckligt att detföreskrivs i lagen att personuppgifter får behandlasbara om behandling är nödvändig för attarbetsuppgifter inom skall kunnautföras. Regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer ges därutöver rätt att meddelaföreskrifter om de begränsningar som är nödvändiga idetta hänseende. En sådan lösning är mer flexibeloch ställer inte hinder i vägen eller försvårar enförändrad verksamhet, anförs det.Kategorier av personuppgifterRegeringen föreslår att samtliga kategorier avpersonuppgifter skall få behandlas inomsocialtjänsten. En särskild bestämmelse införs i 7 §för att tillåta hanteringen av vissa känsligapersonuppgifter m.m.Enligt regeringens mening skulle det vara en fördelom det direkt i lag på ett konkret sätt kunde angesvilka personuppgifter som får behandlas inomsocialtjänsten. En sådan reglering skulle emellertidantingen innebära stora risker för attsocialtjänstarbetet försvårades eller - om listanöver vilka uppgifter som fick behandlas gjordesmycket omfattande - knappast medföra några vinsterfrån integritetssynpunkt. Enligt regeringens meningbör det därför inte införas några begränsningar närdet gäller vilka kategorier av personuppgifter sombör få behandlas. Regeringen anser dock att det börunderstrykas att skall iakttaförsiktighet vid behandlingen av personuppgifter.När det gäller känsliga personuppgifter påpekarregeringen att det i 13 § personuppgiftslagen finnsett principiellt förbud mot att behandlapersonuppgifter som avslöjar ras eller etnisktursprung, politiska åsikter, religiös ellerfilosofisk övertygelse, medlemskap i fackföreningeller som rör hälsa eller sexualliv. Enligtregeringen finns det, för att skallkunna klara sina uppgifter, ett behov av attbehandla även personuppgifter som är känsliga ipersonuppgiftslagens mening. Sådana uppgifter börenligt regeringens mening få behandlas. Attsocialtjänsten skall kunna utföra sinaarbetsuppgifter på ett tillfredsställande sätt ärett viktigt allmänt intresse.BemyndigandenRegeringen föreslår en bestämmelse i 11 § lagen ombehandling av person-uppgifter inom socialtjänstenom att regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får meddela föreskrifter om vilka som ärpersonuppgiftsansvariga och om begränsning av den i6 § tillåtna behandlingen av personuppgifter samt omsökbegrepp, direktåtkomst och samkörning avpersonuppgifter. Regeringen får även meddelaföreskrifter om när person-uppgifter får föras övertill tredje land.När det gäller sökbegreppet upprepar regeringen attdet inte är möjligt att i lagen ange någrabegränsningar när det gäller vilka kategorier avpersonuppgifter som bör få behandlas inomsocialtjänsten. Det ligger i sakens natur att mångaav dessa personuppgifter kommer att vara avintegritetskänslig natur. Vidare kan man enligtregeringen anta att användningen av elektroniskakthantering inom kommer att öka iomfattning, vilket - med de möjligheter teknikeninnebär - ger i princip obegränsade möjligheter attsöka information. Detta förhållande talar för attanvändningen av sökbegrepp av integritetshänsyn börbegränsas i något avseende, dvs. att det inte blirmöjligt att söka uppgifter eller görasammanställningar efter eget gottfinnande.Regeringen anser att sökordsbegränsningen därför börinriktas på de mest känsliga personuppgifternaenligt personuppgiftslagens mening. Regeringen ellerden myndighet regeringen bestämmer bör ges rätt attmeddela föreskrifter om begränsning avsökmöjligheterna i detta avseende. Regeringen utgåräven från att den personuppgiftsansvariga utformarde tekniska systemen så att endast behöriga personerkan göra sökningar samt att det finnsbehörighetskontrollsystem. Det skall i efterhand gåatt fastställa vilka personer som har tagit del avinformationen (loggning). Den enskilde handläggarenssökmöjligheter borde enligt regeringen kunnabegränsas mycket kraftigt. Vidare borde denpersonkrets som arbetar med uppföljning,utvärdering, kvalitetssäkring, forskning ochframställning av statistik kunna begränsas till vadsom är ytterst nödvändigt, anförs det.Såvitt avser samkörning erinrar regeringen om debestämmelser i bl.a. personuppgiftslagen,sekretesslagen och socialtjänstlagen som hindrar attuppgifter samkörs. Möjligheterna att samkörapersonregister är emellertid enligt regeringen envanlig anledning till den oro som enskilda kan kännainför behandling av känsliga uppgifter.