bet · GP01SFU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Ettlikalydande yrkande finns i motion Fi294 yrkande 14i denna del.I motion Sf395 av m.fl. (fp)begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande omrehabilitering och rehabiliteringsförsäkring.Motionärerna vill tillföra resurser i syfte atthandla upp rehabiliteringsinsatser och påskyndaförsäkringskassornas utredningar.Övriga motioner omsocialförsäkringsadministrationenFörsäkringsläkareMargit m.fl. (m) begär i motion Sf367yrkande 2 ett tillkännagivande om attkvalifikationskraven för försäkringsläkare utformasmer enhetligt än vad som är fallet för att påså sätt främja patientens intresse.Rose-Marie Frebran m.fl. (kd) begär i motion Sf396yrkande 1 ett tillkännagivande om krav påförsäkringsläkarnas bedömningar. Enligt motionärernaskall dessa grundas på vetenskap och beprövaderfarenhet. I samma motion yrkandena 2 och 3 begärstillkännagivanden om vidareutbildning förförsäkringsläkarna och om att på något sätt ställadessa under myndighetskontroll. I yrkande 6 begärsett tillkännagivande om att grundligt utreda ettreformerat försäkringsmedicinskt system.I motion Sf273 av () begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringenskall arbeta för att försäkringsläkarens funktionses över och fastställs. Enligt motionärerna börförsäkringsläkaren antingen fungera som en medicinsköversättare eller ges en medbedömandefunktion. Isistnämnda fall bör försäkringsläkaren undersöka denförsäkrade. I yrkandena 2 och 3 begärstillkännagivanden om att regeringen skall arbeta föratt försäkringsläkares bedömningar kan prövas avHälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd och för atträttssäkerheten vid försäkringskassornavidmakthålls.Dröjsmålsränta m.m.Anita och () begär i motionSf202 ett tillkännagivande om dröjsmålsränta frånförsäkringskassan till den enskilde vid felaktighandläggning. Eftersom kan ta utdröjsmålsränta på belopp som en enskild är skyldigatt betala borde den som drabbas avförsäkringskassans försenade eller felaktigahantering kunna få ränta på sina pengar.Helena () begär i motion Sf210 yrkande1 ett tillkännagivande om att börbetala dröjsmålsränta på pengar som av olika skäl ejutbetalats . Den enda möjligheten som i dagstår den försäkrade till buds är att begäraskadestånd av staten. I yrkande 2 begärs etttillkännagivande om preskriptionstiden vid löpandeutbetalningar från . Motionärenkritiserar det förhållandet att tiden räknas fråndagen för beslut och att detdärmed inte går att söka skadestånd för en enskildutbetalning.Frågor om socialförsäkringsadministrationen i övrigtMarietta de och (m)begär i motion Sf229 ett tillkännagivande om behovetav att ändra berörd lagstiftning så att avlämnandeav delårsrapport för allmän försäkringskassaförenklas. Enligt motionärerna bör det räcka med attpresidiet och direktören undertecknardelårsrapporten i stället för som hela styrelsenoch direktören.Ingrid m.fl. (v) begär i motion Sf347 etttillkännagivande om behovet av en översyn.Motionärerna påpekar att långahandläggningstider leder till att denförsäkrade i väntan på beslut måste uppbäraförsörjningsstöd. Vid ett positivt beslut sker enretroaktiv utbetalning, varefter försörjningsstödetskall återbetalas. Resultatet kan emellertid bli attden försäkrade sedan skatten är betald drabbas av enförlust.Kenneth () begär i motion Sf240 etttillkännagivande om behovet av en utredning om hurförsäkringskassans kunskap om sjukdomar ocharbetsskador kan komma till nytta i förebyggandearbete.I motion Sf241 av () begärs etttillkännagivande om att lansera ett gemensamt namninom socialförsäkringssystemet. Motionären anser attdagens olika benämningar på den försäkrade, t.ex.försäkrad, kund eller medborgare, skapar osäkerhet.Eskil och () begär imotion Sf227 ett tillkännagivande om att spridautbetalningsdagar av statliga ersättningar över helamånaden. Det förhållandet att statliga utbetalningaroch löneutbetalningar ofta sammanfaller leder enligtmotionärerna till en koncentration inomdetaljhandeln av stora belopp till en kort period.Detta ökar risken för rån.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf395yrkande 12 ett tillkännagivande omutredningscentrum. Dessa centrum bör motsvaranuvarande försäkringsmedicinska centrum menkompletteras med arbetslivskompetens.Utskottets ställningstagandeAnslagen för socialförsäkringsadministrationenUtskottet konstaterar att det fortfarande föreliggeren rad brister inom socialförsäkringensadministration. Enligt vad som anges i propositionenär de brister som framkommit i granskningar utfördaav RFV, JO och m.fl. allvarligaoch arbetet inom administrationen måste kraftigtkoncentreras till att uppnå en acceptabel kvalitet iverksamheten. Regeringen anser att tre stora problemframträder, nämligen brister i kvalitet ocheffektivitet inom verksamheten och en arbetsmiljösom leder till en ökad långtidssjukfrånvaro. Deområden där stora förbättringar är nödvändiga föratt lösa dessa problem är ledning, kontroll ochstyrning. Regeringen anser att förbättringar kanuppnås genom en ökad medvetenhet kringresultatstyrning, ökad koncentration avhandläggningen av vissa ärenden, ökadresultatmedvetenhet på respektive försäkringskassaoch ökad fokusering på ärendehantering.Utskottet delar regeringens bedömning attförsäkringskassorna inte uppvisar acceptablaresultat bl.a. i den meningen atthandläggningstiderna i alltför många fall äralldeles för långa och att alltför många försäkradefår beslut som är behäftade med fel och brister.Därtill kommer att de senaste årens kraftiga ökningav sjukfrånvaron har ställt stora krav påförsäkringskassornas personal.Den tillfälliga förstärkning av anslaget med100 under innevarande år motiveradesmed att den kraftigt ökade sjukfrånvaron hade letttill att kostnaderna för att handlägga ochkontrollera ärendena hade ökat. I propositionenföreslås nu en permanent höjning av anslaget med25 fr.o.m. 2002.Socialförsäkringens administration står inför enperiod med stora omställningar. Under de kommandeåren genomförs ålderspensionsreformen som får sägasvara en av de största reformerna någonsin inomsocialförsäkringen. genomförs till följdhärav anpassningar på flera områden t.ex. vad gällerefterlevandepensioneringen, bostadstillägget tillpensionärerna och förtidspensioneringen, som ersättsav ett system med sjuk- och aktivitetsersättning.Därtill kommer försäkringskassornas övrigaverksamhet där speciellt den ökande sjukfrånvaron ärett bekymmer liksom den eftersattarehabiliteringsverksamheten. Som regeringen påpekari propositionen är möjligheteratt bromsa utvecklingen av sjukskrivningarnabegränsade eftersom inflödet i sjukförsäkringenbestäms av externa faktorer. För attadministrationen skall få en rimlig möjlighet attklara sitt åtagande anser utskottet att det utöverden av regeringen föreslagna höjningen på 25miljoner kronor krävs att ytterligare medel tillförsförsäkringskassorna . Även omförstärkningen endast var tillfällig,innebär det faktum att administrationen tillförs 25miljoner kronor i realiteten enneddragning av resurserna jämfört med . Därtillkommer att det s.k. utvecklingsprogrammet, som bl.a.innefattar utveckling av ett modernt IT-stöd föradministrationen, har inneburit problem medförsenade eller bristande leveranser. Dettaförsvårar för försäkringskassorna att möta ökadeärendevolymer med rationaliseringar. Med hänsyn tillvad nu anförts anser utskottet attförsäkringskassorna bör tillföras ytterligare 100miljoner kronor . Genom ett sådanttillskott anser utskottet att förutsättningar skapasför försäkringskassorna både att höja ambitionsnivånvad gäller kvaliteten och effektiviteten ihandläggningen och att bättre hantera det storaantalet långa sjukfall. Frågan omförsäkringskassornas resurser för kommande budgetårfår prövas i det vanliga budgetarbetet. Utskottetförutsätter dock att regeringen noga prövarförsäkringskassornas behov framför allt mot bakgrundav kravet på en högre kvalitet i verksamheten ochdet förhållandet att de långa sjukfallen kommer attfortsätta att ligga på en hög nivå.Utskottet har ovan funnit att regeringens förslagatt av anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabiliteringm.m. använda för finansiellsamordning inte bör genomföras. Det utrymme somdärigenom frigörs bör enligt utskottets meninganvändas för att på angivet sätt förstärkasocialförsäkringsadministrationen. Utskottetföreslår därför att anslaget 19:8 ökas med 100miljoner kronor och bestäms till 5 289 175 000 kr.Med denna ändring tillstyrker utskottetregeringens förslag till medelsanvisning tillanslagen 19:7 och 19:8. Utskottet avstyrkermotionerna Sf382 yrkandena 10, 11 och 15, Sf367yrkandena 1, 3 och 4, So620 yrkande 2, Sf354yrkandena 8 och 9 i denna del, Sf322 yrkande 1 idenna del, Sf380 yrkande 5 i denna del, Fi294yrkande 14 i denna del och Sf395 yrkande 6.Övriga motioner om socialförsäkringensadministrationI flera av motionerna berörs försäkringsläkarensroll och de krav som rimligen bör ställas på denne.Enligt 18 kap. 15 § AFL skall det i enförsäkringskassa finnas en eller fleraförsäkringsläkare. De skall biträda kassan i frågorsom kräver medicinsk sakkunskap samt verka för gottsamarbete mellan kassan och de läkare och tandläkaresom är verksamma inom kassans område.Utskottet har avstyrktmotioner om försäkringsläkare, senast i betänkande1999/2000:SfU1 (s. 54). Utskottet utgick då från attsåväl RFV som försäkringskassorna gör vad på demankommer för att öka kunskapen och informationen omförsäkringsläkarnas roll och att öka förståelsen förde åtgärder som försäkringskassorna vidtar och debeslut som fattas. Utskottet förutsatte också attvikten av vidareutbildning och kompetens hosförsäkringsläkarna beaktas av RFV ochförsäkringskassorna.En översyn av de processuella reglerna inomsocialförsäkringen m.m. har därefter gjorts. Ikommittébetänkandet En handläggningslag -förfarandet hos försäkringskassorna (SOU 2001:47)lämnas förslag bl.a. till en särskildhandläggningslag för försäkringskassorna. Lagenföreslås reglera grunddragen för förfarandet isocialförsäkringsärenden, med syfte att ökaenhetligheten i tillämpningen. Det föreslås ocksåett enhetligt, förenklat system för överklagande ochomprövning av socialförsäkringsärenden. Såvitt avserhandläggningen av förtidspensionsärenden föreslåsinte någon ändring vad gäller försäkringsläkarensroll. Denne skall enligt förslaget alltjämt ha enhos rådgivande funktion och inteha till uppgift att undersöka den försäkrade.Försäkringsläkarbedömningen bör dock vara skriftligoch utformas enhetligt över hela landet.Vidare har i sittslutbetänkande (SOU 2000:121) föreslagit att en mermålinriktad och situationsanpassadsjukskrivningsprocess skall ersätta den nuvarandestarkt regelstyrda generella hanteringen avsjukanmälningar. Ett väsentligt inslag är attläkarintyg utfärdat av behandlande läkare, om såbedöms nödvändigt, skall kompletteras med underlagfrån företagshälsovård eller motsvarande. Därmedförsvinner enligt utredningen den formella roll somförsäkringsläkaren har som expertgranskare isamband med den fördjupade bedömningen avsjukpenningrätten. Däremot kvarstår enligtutredningen behovet av intern medicinsk sakkunskap.Mot bakgrund av att frågan om försäkringsläkarensroll och funktion m.m. är föremål för beredninganser utskottet att det inte finnsskäl för att göra något uttalande ifrågan. Utskottet avstyrker därmed motionerna Sf367yrkande 2, Sf396 yrkandena 1-3 samt 6 och Sf273.I två av motionsyrkandena tas frågan upp om inteförsäkringskassan bl.a. vid försenad utbetalning börbetala dröjsmålsränta till den försäkrade. Utskottetkonstaterar att saknar lagligmöjlighet att betala sådan ränta men att ersättningför ränteförlust kan utges i form av skadeståndenligt skadeståndsrättsliga principer. Staten kanåläggas skadeståndsansvar för skada som vållatsgenom fel eller försummelse vid myndighetsutövning iverksamhet för vars fullgörande staten svarar.Enligt förordningen (1995:1301) om handläggning avskadeståndsanspråk mot staten handläggerJustitiekanslern anspråk på ersättning om anspråketgrundas på ett påstående om felaktigt beslut ellerunderlåtenhet att meddela beslut. Utskottet anserinte att det finns skäl att ändra den nuvarandeordningen och avstyrker därmed motionerna Sf202 ochSf210 yrkande 1.Enligt 18 kap. 20 och 21 §§ AFL skallförsäkringskassans styrelse upprätta årsredovisningoch delårsrapport. Dessa skall skrivas under avsamtliga styrelseledamöter och av direktören samtlämnas till RFV. Bland annat för att RFV skall kunnafå in de olika underlagen och redovisningarna pålämpligt sätt och har regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer givits möjlighetatt meddela närmare föreskrifter om redovisningen.Av RFV:s föreskrifter (RFFS 1998:20) framgår attdelårsrapport skall inges varjeår. Syftet med förslagen till förändringar avsocialförsäkringsadministrationen var att bl.a.stärka och tydliggöra styrelsens ansvar förverksamheten (prop. 1997/98:41 Socialförsäkringensadministration m.m.). Vid behandlingen avpropositionen uttalade utskottet attförsäkringskassorna helt finansieras med statligamedel varför redovisningen borde styras enligt sammaprinciper som gäller för statliga myndigheter (bet.1997/98:SfU8). Utskottet vidhåller denna uppfattningoch avstyrker motion Sf229.Utskottet anser inte att motionsyrkandena i övrigtpåkallar någon åtgärd från sida.Utskottet avstyrker därmed motionerna Sf347, Sf240,Sf241, Sf227, Sf395 yrkande 12 och Sf210 yrkande 2.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghetvid ålderdomUtgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomiskäldrepolitik. I politikområdet ingår samtliga anslaginom utgiftsområdet. Anslagen innefattar folkpensiontill ålderspensionärer som inte uppbärtilläggspension, folkpension och tilläggspension iform av efterlevandepension, pensionstillskott tillsåväl ålderspension som efterlevandepension,bostadstillägg till pensionärer samt delpension.Folkpension och pensionstillskott kommer 2003 attersättas av garantipension. kommerutgiftsområdet också att omfattaäldreförsörjningsstöd. Målet för utgiftsområdet, somlades fast (prop. 2000/01:1, bet.2000/01:SfU1, rskr. 2000/01:101), är att personermed låg eller ingen inkomstrelaterad pension skallgaranteras ett värdesäkrat grundskydd. För att mätagraden av måluppfyllelse gör Socialdepartementetregelbundet uppföljningar av pensionärernasekonomiska levnadsstandard.I budgetpropositionen anges bl.a. att detstatsfinansiella saneringsprogrammet innebar att den reala disponibla inkomsten fördet övervägande antalet ålderspensionärerreducerades. Statens svaga finanser innebar bl.a.att det dåvarande basbeloppet inte skrevs upp helt ilinje med inflationen, vilket påverkade pensionernaåren 1993-1998. Emellertid vidtogs åtgärder för attskydda de sämst ställda pensionärerna genomförbättringar såsom högre pensionstillskott ochbostadstillägg. Det förbättradestatsfinansiella läget har givit utrymme förytterligare förbättringar. kan nämnas degenerösare reglerna för bostadstillägget ochhöjningen av det särskilda grundavdraget.Enligt regeringen har inriktningen av verksamhetenunder 2000 överensstämt med de mål som uppställtsför utgiftsområdet. Framför allt har politikensinriktning varit att skydda de ekonomiskt mestutsatta pensionärerna.Det nya ålderspensionssystemet innebär attkommande generationer kommer att få en pension somär anpassad till vad ekonomin och demografintillåter. Regeringens ambition är att genomomfattande informationsinsatser ge alltflermänniskor bättre kunskaper om hur pensionssystemetfungerar och därmed bättre möjligheter att planeraför sin pensionering redan tidigt i livet. Det nyaålderspensionssystemet bygger pålivsinkomstprincipen, men har ett grundskydd i formav en beskattad garantipension som enligt regeringenger god ekonomisk trygghet för alla. Så kalladautomatisk balansering av det nyaålderspensionssystemet som införs /02är en metod som syftar till att säkerställa attpensionsskulden inte överstiger systemetstillgångar. Balanstal skall första gångenfastställas . Efterlevandeförmånernaanpassas 2003 till det nya pensionssystemet.I budgetpropositionen framhålls att dagens ATP-pensionärer kommer att få del avstandardutvecklingen i samhället genom att ATP-pensionerna för ålderspensionärer fr.o.m. 2002följsamhetsindexeras. Detta innebär att ATP-pensionerna huvudsakligen skall följainkomstutvecklingen i stället för prisutvecklingen.I budgetpropositionen föreslår regeringen även attpensionärer skall ges skattelättnader genom höjtsärskilt grundavdrag och en utvidgning av densärskilda skattereduktionen.Riksdagen har för i enlighet medregeringens förslag fastställt ramen förutgiftsområde 11 till 33 (bet.2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34-35).20:1 ÅlderspensionerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 20:1Ålderspensioner. Därmed bör avslåmotionsyrkanden om annan medelsanvisning föranslaget 20:1.Riksdagen bör avslå motionsyrkanden omutredning av pensionärernas ekonomiskasituation och pension till gift pensionär.Gällande ordningAnslaget omfattar ålderspension frånfolkpensioneringen för de pensionärer som inte harATP, pensionstillskott till ålderspension,barntillägg till ålderspension och hustrutilläggsamt särskilt pensionstillägg för långvarig vård avsjukt eller handikappat barn.Ålderspension i form av folkpension utgesövergångsvis för personer födda eller tidigareenligt 5 och 6 kap. lagen (1962:381) om allmänförsäkring (AFL). Som tilläggsförmåner tillfolkpension utges särskilda folkpensionsförmåner iform av pensionstillskott och bostadstillägg tillpensionärer.Hel folkpension i form av ålderspension utges med96 % av prisbasbeloppet eller, för gift försäkrad,av prisbasbeloppet. Ålderspensionär medlåg eller ingen ATP har rätt till pensionstillskottenligt lagen (1969:205) om pensionstillskott.Pensionstillskott till ålderspension utges med högst56,av prisbasbeloppet.Om pension börjar tas ut före respektive efter 65års ålder minskar respektive ökar pensionsbeloppet.För personer födda eller senare har regler omgarantipension inom ålderspensioneringen trätt ikraft . Garantipension kan dock inte tas ut före65 års ålder.PropositionenRegeringen föreslår att för budgetåret2002 till anslag 20:1 Ålderspensioner anvisar ettramanslag på 9 579 miljoner kronor.Enligt budgetpropositionen har antaletålderspensionärer ökat något trotsatt antalet personer i befolkningen som är 65 åreller äldre har minskat något. Enligt propositionenförklaras denna ökning av att antalet personer somtar ut ålderspension före har ökat något ochatt antalet ålderspensionärer som bor utomlands harökat. Antalet personer utan ATP minskar stadigt. År2000 fanns det ungefär 233 000 ålderspensionärer sominte uppbar ATP. Antalet personer utan ATP beräknasfortsätta att minska till219 000 respektive 207 000. Till följd av ATP-systemets mognad är den genomsnittliga ATP:n högreför nyblivna pensionärer än för dem som redan harpension. Antalet personer vars pensionstillskotthelt eller delvis reduceras av ATP ökar därmed.Vad avser ATP-poängens fördelning mellan kvinnoroch män anges i propositionen att det antal ATP-poäng som inkomsttagarna i genomsnitt uppnått år1999 var lägre för kvinnor (3,45) än för män (4,48).Ökningen av den genomsnittliga pensionspoängen vardock något större för kvinnor än för män.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2002ModeraternaMargit m.fl. (m) begär i motion Sf381yrkande 1 att beslutar att folkpensionernaunder skall beräknas utifrån ettprisbasbelopp förhöjt för demsom uppbar folkpension under perioden 1993-1998.Även i motion Sf308 yrkande 5 av . (m) framställs denna begäran. I motion Sf381yrkande 5 begär motionärerna att beslutaratt för till anslaget 20:1Ålderspensioner anvisa mer änvad regeringen föreslagit.KristdemokraternaKenneth m.fl. (kd) begär i motion Sf355yrkande 3 att beslutar att höjapensionstillskottet med för . Imotionen anförs att en höjning avpensionstillskottet omgående skulle förbättra desämst ställda pensionärernas situation. I yrkande 5i denna del begärs att beslutar att till anslaget 20:1 Ålderspensioneranvisa mer än vad regeringenföreslagit.CenterpartietMotionärerna i motion Sf389 i denna del BirgittaCarlsson m.fl. (c) vill i stället för den höjning aversättningsnivån av bostadstillägget för pensionärersom har föreslagits av regeringen höjapensionstillskottet med för . Dettagynnar pensionärer med låg pension, däribland mångakvinnor. Motionärerna begär att för budgetåret 2002ytterligare tillförs anslaget20:1 Ålderspensioner.Övriga motioner om ålderspensionI motion Sf207 av () begärs etttillkännagivande om en utredning av pensionärernasekonomiska situation, framför allt mot bakgrund avatt alltför många pensionärer efter svenskaförhållanden lever fattigt.I motion Sf217 av () begärs attregeringen lägger fram förslag om att giftapensionärer eller motsvarande skall betraktas somenskilda individer i det statliga pensionssystemet.I motion Sf230 av de ()begärs ett tillkännagivande om att pension skallutgå oberoende av civilstånd.I motion L370 av Skånberg (kd) yrkande 5begärs ett tillkännagivande om att man, i enlighetmed policyn i proposition 1973:32 Om äktenskapsingående och upplösning, vidutformningen av sociala förmåner, som exempelvisfolkpensionen, skall undvika att ge regler ettsådant innehåll att människor förlorar på att giftasig eller vinner på att skilja sig.Utskottets bedömningAnslag 20:1 ÅlderspensionerDe insatser som gjorts för attsanera statens finanser har även drabbatpensionärerna. Som har angetts ovan har emellertidåtgärder vidtagits för att skydda de sämst ställdapensionärerna genom förbättringar såsom högrepensionstillskott och bostadstillägg samtskattelättnader. Minskningen av prisbasbeloppet vidberäkning av pensioner har även slopats fr.o.m.budgetåret 1999.I sitt slutbetänkande Välfärdsbokslut för 1990-talet (SOU 2001:79) anger Kommittén Välfärdsbokslutbland annat att de äldres välfärd ekonomiskt setthar utvecklats i positiv riktning som grupp beroendepå att nya pensionärsgrupper har relativt hög ATP,men ur ett individperspektiv harvälfärdsutvecklingen i många fall varit mindregynnsam. Utskottet noterar att kommitténs bedömningav den ekonomiska utvecklingen för äldre är i linjemed vad som tidigare redovisats idepartementspromemorian Sämre för mig - Bättre föross (Ds 1999:5). Pensionärerna har som kollektivökat sin inkomststandard, både i reala termer och iförhållande till andra grupper, medan skillnaderna iekonomiskt utfall för de enskilda individerna ärstora.Utskottet kan konstatera att åtskilligaförbättringar har genomförts ochsärskilt för de pensionärer som har de lägstainkomsterna. Även i årets budget föreslåsförbättringar för dessa grupper, bland annat genomhöjd kompensationsnivå i bostadstillägget och enutvidgning av den särskilda skattereduktionen.Följsamhetsindexeringen, som skall börja tillämpasfrån på tilläggspensionen, medför atttilläggspensionen för personer födda 1936eller har föreslagits räknas upp med 3,. Enbart prisindexering hade annars medfört enuppräkning . Det kan också nämnas attriksdagen har beslutat att personer bosattai som är eller äldre fr.o.m. 2003skall garanteras en viss lägsta levnadsnivå i formav ett äldreförsörjningsstöd.Utskottet anser att det är av vikt att dettillgängliga utrymmet för ekonomiska förbättringaranvänds selektivt, så att de pensionärer som harlägst inkomster får en förbättrad standard, t.ex.genom förbättringar av bostadstillägget.