bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — Rätt tillavdrag för styrkta barnomsorgskostnaderoch för resor till och från barnomsorg ärandra förbättringar. En skattereduktion -barnrabatt - med per barn och årinförs. Vi föreslår också en höjning avden lägsta nivån i föräldrapenningen från60 kr per dag till per dag.Centerpartiet föreslår en reform avarbetsmarknadspolitiken. Vi föreslår atten generell utbildningsgaranti införs.Garantin skall säkerställa att de somtidigare inte fått någon utbildning upptill gymnasienivå ges möjlighet tilldetta. Vi vill också fasa utvolymåtgärder från denarbetsmarknadspolitiska arsenalen för atti stället satsa på meningsfullayrkesinriktade utbildningar. Dessutomvill vi inrätta övergångsarbetsmarknaderför människor som har svårt att komma inpå den reguljära arbetsmarknaden. Påövergångsarbetsmarknaderna skallarbetskraften vara billigare genom attarbetsgivaravgifterna sätts ned. Vi villäven införa individuella kompetenskonton.Vi förordar ett system där insättningargynnas skattemässigt och där man kanspara till egen kompetensutveckling,eventuellt i samarbete med arbetsgivaren.Staten bör i ett sådant system kunnaskjuta till medel till konton förpersoner som har låga löner och saknarmöjlighet att göra avsättningar.Vi föreslår också ökade resurser förupprustning av kommunikationerna. Visatsar under den kommande treårsperioden6,mer än regeringen påkommunikationer, främst för drift ochunderhåll av vägnätet. Fungerandekommunikationer är avgörande förmöjligheten för företagande och boende ihela landet. Vi satsar också på endigital infrastruktur som skaparlikvärdiga förutsättningar fördatakommunikation i hela landet.För att möta ökande ohälsa iarbetslivet föreslår ettrehabiliteringspaket som skall geförutsättningar för människor att snabbtrehabiliteras och återvända tillarbetslivet i stället för att blilångvarigt sjukskrivna ochförtidspensionerade. Bland annat skallden finansiella samordningen påskyndasoch utökas. Dessutom skall en dialoginledas med kommun- och landstingsförbundför att komma till rätta medkommunsektorns höga sjukskrivningstal.Vidare skall man införa enrehabiliteringsgaranti som innebär att enrehabiliteringsutredning skall genomförasefter högst tre månaders sjukskrivning dåockså sjukpenningen skall övergå i en merförmånlig rehabiliteringsersättning.Försäkringskassorna skall ges tydligadirektiv att arbeta med rehabilitering.Passivt stöd ersätts på så sätt av aktivaåtgärder och ett stöd som den enskilde ihög grad kan påverka. villockså införa en ny, nationell vårdgarantimed rätt till behandling inom tremånader. Kan inte vården gesvid närmaste sjukhus skall patientenkunna välja sjukhus i hela landet.Vårdgarantin skall kompletteras med enhjälpmedelsgaranti. Vi räknar med attaktiva åtgärder av detta slag skall kunnaminska utgifterna för sjukpenning ochförtidspensioner under de tre närmasteåren med 4, 9 respektive 14 miljarderkronor.Sverige lider av bådebostadsbrist och bostadsöverskottberoende på var man befinner sig i landet- och obalansen tilltar. Vi anser att detmåste finnas en fungerande bostadsmarknadi hela landet och presenterar därför enny bostadspolitik som utgår från lokalaförutsättningar och behov.Företagsklimatet måste förbättras.Centerpartiet anser att detta bör görasbl.a. genom sänkta arbetsgivaravgiftersom främst gynnar små- och medelstoraföretag. Vi åstadkommer likvärdigavillkor för den gröna sektorn - deareella näringarna - genom sänktaskatter. Företagsklimatet förbättrasockså genom regelförenklingar och krav påmyndigheters bemötande.För att öka rättsväsendets förmåga ocheffektivitet när det gäller att förebyggaoch bekämpa brott krävsresursförstärkningar inom framför alltpolisen och kriminalvården. Polisen centrala rollen i arbetet för attmotverka brott och våld i samhället, ochen viktig förutsättning för detta arbeteär att det finns tillgång till polisunder dygnets alla timmar i varje kommunoch varje stadsdel i de stora städerna.Centerpartiet ser som en viktig uppgiftatt minska de regionala skillnader somfinns i vårt land genom bl.a. enfungerande infrastruktur i vid mening ochgaranterad grundservice. Målet är att geutrymme för människors livskvalitet ochatt ta till vara livskraften i helalandet. Framtiden byggs på att vigemensamt drar nytta av de speciellaförhållanden för tillväxt som finns ivarje del av landet.Sverige skall vara ett föredöme påmiljöområdet och en offensiv kraft iomställningen mot ett globalt ekologiskt,ekonomiskt och socialt hållbart samhälle.Medlemskapet i EU måste nyttjas för attkomma till rätta med degränsöverskridande miljöproblemen.Sverige bör verka för ökad överstatlighetpå miljöområdet inom EU. Dessutom måstegemensamma miniminivåer för miljöskatterpå EU-nivå användas som ett instrument iomställningen av samhället. EU-utvidgningen måste drivas med kraft, inteminst för miljöns skull. Det är ocksåangeläget att miljöpröva EU:s ekonomi.Centerpartiets reformer innebärförstärkningar för kommunsektorn. Dettaär nödvändigt eftersom kommunerna fårstora svårigheter att klara den påbörjadelågkonjunkturen enligt rapporter frånKommunförbundet. Om kommunernas ekonomiinte är stark äventyras människorstrygghet. Effekten av våra skatteförslagär att kommunernas egen skattekraftstärks och beroendet av statsbidragminskar. Ett fungerandeskatteutjämningssystem av sammaomfattning som är grunden förlikvärdiga villkor för kommuner i helalandet. Därigenom ökar också detkommunala självstyret.Vissa statliga företag bör säljas ochinkomsterna bör användas till attamortera statsskulden. Enförsäljningsnivå som överstigerregeringens med dekommande tre åren är fullt möjlig. Säljasbör i första hand det statligaskogsinnehavet, AB Vin och Sprit, , kluster av Luftfartsverketsom kombineras med skyldighet attupprätthålla regional flygtrafik samtresterande aktieinnehav i Nordea, LerniaAB och föreslår att ställer sigbakom förslag till nivå påutgiftstaket för staten under de trenärmast efterföljande åren. Taken börfastställas till år2002, 2003 och 830miljarder kronor 2004.I följande tabell visas Centerpartietsförslag till fördelning påutgiftsområden. Detta bör enligt minmening ligga till grund för riksdagensbeslut 2002.Jag ställer mig således bakom de förslagsom framförs i parti- ochkommittémotioner Fi293 yrkandena 2, 3, 6och 7, Sk489 yrkandena 1-16, 19-27 och29-36, Sk490 yrkande 1, MJ220 yrkandena 8och 12 samt motion N263 yrkande 12 ochföreslår att bifaller nämndamotionsyrkanden. Även motion Fi281 (m,kd, c, fp) tillstyrks.Vidare anser jag att böravslå regeringens förslag i berörda delarsamt övriga motionsyrkanden som äraktuella i detta sammanhang i den mån deinte sammanfaller med Centerpartietsförslag.Tabell. förslag tillutgiftsramar m.m. för budgetåret 2002Belopp i miljoner kronorFörändring i förhållande till regeringensförslag(bild eller grafiskt element borttaget)15. Budgetförslagen för - avsnitt2.4-2.11, 3 och 4.1, punkt 6 (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget tillriksdagsbeslut under punkt 6 bör haföljande lydelse:Budgetförslagen för år 2002a) Utgiftstak för staten 2001-2004(avsnitt 2.5.1)fastställer utgiftstaket förstaten inklusive ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten till 772miljarder kronor 2001, 828 miljarderkronor , 2003och 2004. Därmedbifaller motion 2001/02:Fi294av m.fl. (fp) yrkande 2och avslår proposition 2001/02:1 punkt 2.b) Beräkning av den offentliga sektornsutgifter (avsnitt 2.5.2)godkänner den revideradeberäkningen av de offentliga utgifternaför som redovisas i motion2001/02:Fi294. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Fi294 av . (fp) yrkande 3 och avslårproposition 2001/02:1 punkt 3.c) Fördelning av statsbudgetens utgifterpå utgiftsområden (avsnitten 2.6och 4.1)beslutar om fördelning avutgifterna för påutgiftsområden enligt det med reservation15 (fp) betecknade förslaget i densammanställning över statsbudgetensutgifter och inkomster som följer efterutskottets förslag till beslut. Därmedbifaller motion 2001/02:Fi294av m.fl. (fp) yrkande 7och avslår proposition 2001/02:1 punkt 8.d) Förändringar av anslagsbehållningarför (avsnitt 2.7)godkänner den i reservation 15redovisade beräkningen av förändringar avanslagsbehållningar för budgetåret 2002.Därmed bifaller motion2001/02:Fi294 av m.fl.(fp) yrkande 6 och avslår proposition2001/02:1 punkt 7.e) Myndigheternas in- och utlåning iRiksgäldskontoret (avsnitt 2.8)=utskottetf) Kassamässig korrigering (avsnitt 2.8)=utskottetg) Inkomstskatten för (avsnitt3.3.1)godkänner vad som anförts ireservation 15 om inkomstskatten för2002. bifaller därmed motion2001/02:Fi285 av m.fl.(fp) yrkandena 2, 4, 5 och 26 samt avslårproposition 2001/02:1 punkterna 33, 34,38-41 och 43, alla i denna del.h) Det fasta beloppet vid beskattningenav förvärvsinkomster (avsnitt 3.3.3)=utskotteti) Beskattningen av sjömän i det nordiskaskatteavtalet (avsnitt 3.3.11)=utskottetj) Beskattning av investmentföretag ochvärdepappersfonder (avsnitt 3.4.1)=utskottetk) Fastighetsbeskattning (avsnitt 3.6.1)godkänner vad som anförts ireservation 15 om fastighetsbeskattning.Därmed bifaller motionerna2001/02:Fi281 av m.fl. (m,kd, c, fp),2001/02:Fi285 av m.fl.(fp) yrkandena 13 och 14,2001/02:Sk487 av m.fl.(fp) yrkande 1 och2001/02:Bo324 av m.fl.(fp) yrkande 10 samtavslår proposition 2001/02:1 punkt 30 idenna del.l) Förmögenhetsskatt (avsnitt 3.6.2)godkänner vad som anförts ireservation 15 om förmögenhetsskatt.Därmed bifaller motionerna2001/02:Fi285 av m.fl.(fp) yrkandena 15 och 16 och2001/02:Sk487 av m.fl.(fp) yrkande 4 samtavslår proposition 2001/02:1 punkt 37 idenna del.m) Privatinförsel av alkoholdrycker ochtobaksvaror (avsnitt 3.7.2)=utskottetn) En fortsatt grön skatteväxling(avsnitten 3.7.3 och 3.11)=utskotteto) Höjd avfallsskatt (avsnitt 3.7.4)=utskottetp) Fordonsskatt (avsnitt 3.7.5)=utskottetq) Justeringar i svavelskatten (avsnitt3.7.7)=utskottetr) Beräkning av statsbudgetens inkomsterför (avsnitt 3.10)godkänner beräkningen avstatsbudgetens inkomster för budgetåret2002 enligt det med reservation 15 (fp)betecknade förslaget i densammanställning över statsbudgetensutgifter och inkomster som följer efterutskottets förslag till riksdagsbeslut.Därmed bifaller motion2001/02:Fi294 av m.fl.(fp) yrkande 5 i denna del och avslårproposition 2001/02:1 punkt 6.s) Motionsyrkanden om budgetförslagen förår 2002Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförts i reservation15 om skattepolitikens inriktning,skattereduktion förfackföreningsavgifter, utvidgning avpensionsparandet, reseavdrag,beskattningen av personaloptioner,skattereduktion för hushållstjänster,slopande av skatten på aktieutdelningar,ändrade regler för fåmansaktiebolag,sänkta arbetsgivaravgifter ochegenavgifter samt slopad särskildlöneskatt på vinstandelar.Därmed bifaller motion2001/02:Fi285 av m.fl.(fp) yrkandena 1, 3, 6-12, 18, 22 och 23samt avslår övriga motionsyrkanden somfinns upptagna i efterföljandeförteckning över av utskottet i punkt 6avstyrkta motionsyrkanden som följerefter utskottets förslag tillriksdagsbeslut.StällningstagandeSverige står i en tydligkonjunkturnedgång. Den alltmer kraftigainternationella nedgången, förstärkt medde ekonomiska och politiskakonsekvenserna av terrorattacken i iseptember är en mycket tydligillustration till hur ömsesidigt beroendevi är av varandra på vår jord.Inriktningen på ekonomiskapolitik kan därför karakteriseras i trehuvudgrupper:- Offensiv för global samverkan, medmera frihandel, reformering avjordbrukspolitiken, höjt och effektivtbistånd, skuldavskrivningar, globalkoldioxidskatt EMU-medlemskap m.m.- Offensiv för robustare svensk ekonomi,med storsatsning på fler företag ochföretagare, handlingsprogram motlångtidsjukskrivningar, stress ochpress, bättre konkurrens, lägre skatterm.m.- Offensiv för mera makt till maktlösa,med aktionsprogram för det glömdaSverige, intensifieradjämställdhetskamp med handlingsprogrammot orättvisa löner och arbetsvillkor,bättre skola, integrationspolitik,valfrihetsrevolution i offentligasektorn m.m.Den förväntade sämre ekonomiskautvecklingen kan ge allvarligaåterverkningar på den svenska ekonominmed en betydande försvagning av deexceptionellt konjunkturkänsligaoffentliga finanserna. Detta gör detenligt min mening än mera angeläget attta itu med de grundläggande problemen iden svenska ekonomin. Med Folkpartietspolitik, vars är att makt ochmöjligheter skall komma alla till del,kan bli mer entreprenörsinriktat,mer kreativt och den svenska ekonomin merrobust. Syftet med den liberala strategisom presenteras i motion Fi294 är att geden svenska ekonomin och de svenskaoffentliga finanserna tillräcklig styrkaoch uthållighet mot kriser och i ställeten bättre växtkraft.En svagare ekonomisk utveckling kräveren hårdare prioritering och en bestämdriktning av skatte- och utgiftspolitiken.Folkpartiet föreslår dels ett antalavreglerings- och skatteåtgärder somskapar förutsättningar för bättretillväxt och större motståndskraft motkonjunkturavmattningar, dels åtgärder somkoncentrerar de offentliga satsningarnapå de verkligt viktiga och prioriteradebehoven. En sådan ekonomisk politik ledertill både en starkare samhällsekonomi ochstarkare offentliga finanser jämfört medvad regeringen presenterar ibudgetpropositionen.Ett mål för överskottet i de offentligafinanserna på i genomsnitt av BNPunder en fyra-femårsperiod innebär attöverskottet bör vara högre än ihögkonjunktur och lägre i lågkonjunktur.Nu, när 2002 sannolikt blir ett sämre årjämfört med regeringens förväntningar, ärdet troligt att det genomsnittliga måletkommer att underskridas. Folkpartietsbudgetalternativ slutar såsom regeringensberäkningar på ett överskott på avBNP, men till skillnad frånbudgetpropositionen presenterarFolkpartiet i motion Fi294 förslag medsådan flexibilitet och inbyggt utrymmeatt de automatiska stabilisatorerna kanverka när tillväxten börjar minska. Imotionen presenteras också enbudgeteringsmarginal som enligtmin mening tål en betydande försämring avekonomin och statsfinanserna innan nyabeslut måste fattas.SkattepolitikenDagens svenska skattetryck måste sänkaseftersom det motverkar en långsiktigthållbar tillväxt. Jag anser att det idagsläget är mer angeläget än tidigareatt genomföra strukturellt riktigaskattesänkningar som förbättrar ekonominsfunktionssätt samt ökar arbetsutbud,företagande och risktagande. Folkpartietsskattepolitik är inriktad på attlångsiktigt stärka den enskilda individengenom att stimulera till arbete, studier,företagande och risktagande. Det är baragenom denna skattepolitik som den svenskaekonomin får sådan styrka att den kanmöta konjunkturförsvagningar utandrastiska neddragningar ivälfärdssystemen.Jag anser mot denna bakgrund att enskattereform skall genomföras under entreårsperiod. Skattereformens huvudsyfteskall vara att minska de för tillväxt ochjobb mest skadliga inslagen, nämligenmarginaleffekterna. bör därförgodkänna inkomstskattereformdär de grundläggande principerna för1990-1991 års skattereform återupprättas.Detta innebär att de allra flesta enbartskall betala kommunalskatt och attmarginalskatten skall begränsas till , "hälften kvar". Detta uppnås genomavskaffad värnskatt, höjd brytpunkt förden statliga inkomstskatten samtborttagande av den s.k. LO-puckeln, dvs.att det förhöjda grundavdraget intetrappas av. I reformen ingår också enskattereduktion på per personlika för alla inklusive pensionärer, ettförvärvsavdrag om av inkomsten samtavdragsrätt för försäkringsavgifter tilla-kassan och återställd avdragsrätt förpensionsavgiften.Marginaleffekterna för barnfamiljerminskas såväl genominkomstskattesänkningar som genom växlingav delar av inkomstprövat bostadsbidragmot generellt barnstöd i form av enskattereduktion på ochbarn. Skattereduktionen bör ökasuccessivt till per barn 2004.Dessutom bör avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader upp till 50 000 krper år införas vid sidan om ettbarnomsorgskonto om per barn.Därmed kan den statligt beslutademaxtaxan avskaffas.För att förbättra arbetsmarknadensfunktionssätt föreslår enreform av arbetsmarknadspolitiken, därarbetslöshetsförsäkringen skall bliobligatorisk och till ungefär entredjedel finansierad av de försäkradesjälva. För att den höjda premien till a-kassan inte skall leda till ökadekostnader för de försäkrade skall allaanslutna till försäkringssystemet få enskattesänkning i form av ettförvärvsavdrag på , vilket motsvararhöjningen av a-kasseavgiften. Påmotsvarande sätt kommer den föreslagnareformeringen av trafikförsäkringen attunderlättas genom matchandeskattesänkningar. Jag finner däremotingen anledning att subventionerafackföreningsmedlemskapet genomskattereduktioner. Denna skattesänkningbidrar inte till att det lönar sig attarbeta, utan syftar till attsubventionera just fackmedlemskap.Regeringens förslag till en sådanreduktion bör därför avslås.Folkpartiet föreslår flerskatteförändringar som enligt min meningär mycket angelägna. Fastighetsskattenmåste sänkas för att få boendekostnadernamer överkomliga. Jag ser regeringens ochdess stödpartiers förslag till sänktaskattesatser i fastighetsbeskattningensom ett steg i rätt riktning, men det äroacceptabelt att det fortfarande finnsstora grupper för vilka skatteökningenbara begränsas. I avvaktan på engrundläggande reformering avfastighetsbeskattningen börtaxeringsvärdena fortsatt vara frysta på2000 års nivå vid de nya skattesatserna.För att få fler och växande företagbör arbetsgivaravgifterna i den privatatjänstesektorn sänkas, skattelättnaderför hushållstjänster införas ochdubbelbeskattningen av aktiesparandestegvis slopas först genom ett successivtslopande av dubbelskatten påaktieutdelningar. Förmögenhetsskattenmåste sänkas och helt avskaffas.Som ett första steg avskaffassambeskattningen, därefter höjsfribeloppet. Fåmansbolagsreglerna (des.k. 3:12-reglerna) bör samtidigtförenklas kraftigt och sociala avgifterpå vinstandelar slopas. I konsekvens medFolkpartiets syn på vinstandelar böroptionsbeskattningen ses över med siktepå att en skattelättnad skall kunna ges.UtgiftsramarnaJag anser att det är angeläget attSverige och den övriga industrialiseradevärlden möjliggör för fler människor påjorden att få del av globaliseringensfördelar. I offensiv förglobal samverkan är avreglering avjordbrukspolitiken, satsning på frihandeloch finansiell stabilitet av störstavikt. Det krävs dock parallellt enkraftig satsning på biståndet. Detsvenska biståndet öka med 1,8 miljarderkronor så att enprocentsmålet kannås efter denna budgetperiod.Det liberala budgetalternativet rymmeräven en snabbare satsning på tandvården,stimulanspengar för utvecklande aväldreomsorgen, bättre närståendepenning,återställande av änkepensionerna, meranslag till biologisk mångfald, en stortillgänglighetsreform, etteterupprättande av assistansreformen förpersoner med funktionshinder ochförbättringar av flyktingmottagandet.De viktigaste utmaningarna för enjämställdhetsoffensiv är att ge kvinnortillträde till en arbetsmarknad där manhar rättvisa löner och makt över sinarbetssituation. De offentliga monopolenmåste brytas för att öppna kvinnorstraditionella arbetsmarknad för sammaspelregler som för de mansdomineradebranscherna. En viktig uppgift förjämställdhetspolitiken är också att göradet möjligt, lönsamt och meningsfullt förfler kvinnor att genomföra sinaföretagarplaner inom alla delar avekonomin. En avreglering av vården ochskolan och sänkta skatter och enklareregler för företagandet är därför någrahörnstenar i en liberaljämställdhetsoffensiv.Skolan är enligt samhälletsviktigaste medel för att ge människorjämlika livschanser. Målet för en liberalskolpolitik är att utveckla en skola därkvaliteten och den enskilda elevensutveckling står i centrum redan från detidiga skolåren och där läraryrketsstatus återskapas. villintroducera en särskild yrkesexamen, enlärlingsexamen och en studentexamen förbehörighet för högskolan. Enligt minmening bör ett rättvist studiestödssystemdessutom införas för att alla som villskall få möjlighet att studera påhögskolan eller komplettera grundskolaoch gymnasieskola som vuxen.Socialförsäkringarna spelar en viktigroll både för medborgarnas trygghet ochför samhällsekonomin. Jag anser att ettsystem med obligatoriskasocialförsäkringar också ur ekonomisksynvinkel är överlägset ett system därmedborgarna måste tillgodose sinatrygghetsbehov genom privata lösningar.Rätt utformade socialförsäkringar medgemensamma välfärdslösningar bidrar tilltillväxten och till en väl fungerandeekonomi. Därför bör en nytrygghetsförsäkring, baserad på tydligaprinciper, byggas upp. Dagenssocialförsäkringar bör utformas som treriktiga försäkringar: en allmänpensionsförsäkring, en allmänsjukförsäkring och en allmänarbetslöshetsförsäkring. Alla tre bör bliobligatoriska och fristående från statensbudget. Kopplingen mellan avgifter ochförmåner blir därmed tydligare. Ettsådant reformarbete bör omedelbartstartas i syfte att nå breda uppgörelsersom skapar stabila system förmedborgarna.På kort sikt behövs också förändringari befintliga system. För att ersättningenpå av löneinkomsten för de sjukaeller föräldralediga skall vara en rimligavvägning mellan trygghet och uppmuntranatt arbeta, måste taket i sjuk- ochföräldraförsäkringen dessutom höjas till10 prisbasbelopp redan från 2002.Sjukförsäkringen bör reformeras så attfärre blir långtidssjukskrivna ellerförtidspensionerade. Med storsatsningarpå vardagssjukvård och rehabilitering,vård- och rehabiliteringsgaranti,förstärkt företagshälsovård samt åtgärderför ökat självbestämmande påarbetsplatsen kan de ökande mänskliga ochekonomiska kostnader som ligger i deskenande sjuktalen, enligt min mening,hejdas.Arbetslöshetsförsäkringen skall vidareutformas som en omställningsförsäkringför personer med relativt lång anknytningtill arbetsmarknaden. Den skall varatidsbegränsad och bör kompletteras medett nytt skydd för utförsäkrade. Förlångtidsarbetslösa skall gälla enjobbgaranti. Den svenskaarbetsmarknadspolitiken måste samtidigtgenomgå en radikal omläggning för attfler skall få chans att etablera sig påarbetsmarknaden och därmed få möjlighetatt försörja sig själva. Som en viktigdel i denna reform ser jag utvecklingenav privata arbetsförmedlingar ochbemanningsföretag som kan bryta AMSmonopol.För att välfärden och sysselsättningenskall tryggas också krävs ettgott företagsklimat i Sverige.Folkpartiet värnar omföretagsutvecklingen genom att förorda enföretagarreform som innehåller förslagtill skatteförändringar samt fleralångtgående förenklingar och lättnaderbeträffande kontakter mellan företag ochmyndigheter, registrering av nya företag,uppgiftslämnande samtskatteadministrativa regler. Ävenåtgärder för att stärka konkurrensen iSverige föreslås. Bland dessa harförsäljningen av statliga och kommunalabolag en framstående plats. Folkpartietsprogram för försäljning av statligaföretag stärker enligt min mening denföretagsekonomiska effektiviteten i densvenska marknadsekonomin, minskardiskrimineringen av andra företag ochhjälper att bringa ned statsskulden såatt statens ränteutgifter sjunker.Kunskap och kvalitet i livetupprätthålls bl.a. genom tillgång tillkulturen, inte minst på ett regionaltplan. slår vakt om allamänniskors möjlighet till kostnadsfriaboklån och föreslår ökade satsningar pålitteratur och läsande i skolorna.Presstödet bör däremot skäras nedkraftigt, eftersom det konserveraren viss mediestruktur och snedvriderkonkurrensen.Ytterligare förutsättningar för enpositiv utveckling av den svenskaekonomin är förbättradeinfrastrukturinsatser. Höjda anslag förväginvesteringar behövs för att lösatrafikproblemen i storstadsregionernasamt säkra standarden i de regionalakommunikationsnäten. Bredbandssatsningenbör avbrytas så attnäringslivet kan avgöra den teknologiskainriktningen i utbyggnaden av IT-nät.Bostadsbyggandet måste samtidigtutvecklas i mer marknadsmässig riktningmed lägre kostnader, högre rörlighet ochstörre konkurrens.