bet · GP01MJU3 · 2001-11-01 00:00:00 — I ettavslutande avsnitt behandlar utskottet ytterligare tre motioner somtar upp frågor om resurser till länsstyrelserna, ökad användning avträ i byggandet respektive ett absolut veto beträffandeförvar av kärnkraftsavfall.Delmål för miljökvalitetsmålet God bebyggdmiljöPlaneringsunderlagRegeringen föreslår följande delmål avseende planeringsunderlag.Senast år 2010 skall fysisk planering och samhällsbyggande grundaspå program och strategier för:- hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service ochkultur kan åstadkommas så att bilanvändningen kan minska ochförutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporterförbättras,- hur kulturhistoriska och estetiska värden skall tas till vara ochutvecklas,- hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områdenskall bevaras och utvecklas och andelen hårdgjord yta inte ökas,- hur energianvändningen skall effektiviseras, hur förnybaraenergiresurser skall tas till vara och hur utbyggnad avproduktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi, biobränsle ochvindkraft skall främjas.Detta förslag har mött invändningar i fyra motioner.Motion 2000/01:MJ41 (m) yrkande 1 innehåller förslag om attriksdagen skall ge regeringen till känna vad i motionen anförs ommålkonflikter, prioriteringar och avvägningar såväl mellanmiljömålen som mot andra miljömål vad avser produktionsanläggningarför vindkraft.I motion 2000/01:MJ42 (s) begärs att det i delmål nr 1 skall ingåatt det skall finnas program för hur behovet av lokalodling skall tillgodoses.Motionären bakom motion 2000/01:MJ45 (m) yrkande 26 föreslår attriksdagen skall ge regeringen till känna vad som i motionen anförsom att en ökad andel hårdgjord yta i många fall är ofrånkomligt omman vill kunna utveckla och expandera tätorter. Samma motionsyrkande 27 innehåller förslag om att skall besluta attdelmål nr 1 skall ha följande lydelse: "skall allfysisk planering och allt samhällsbyggande ta hänsyn till och imöjligaste mån anpassas till den övergripande målsättningen attuppnå en ekologiskt hållbar samhällsutveckling. "Motion 2000/01:Bo223 (c) yrkande 6 innehåller förslag omtillkännagivande beträffande biologisk mångfald. att grönytornas skötsel och utbredning måste ses som enintegrerad del av en god stadsmiljö.Beträffande de frågor om målkonflikter vilka tas upp i en avmotionerna vill bostadsutskottet inledningsvis anmärka att detgivetvis är av mycket stor betydelse att det finns en beredskap föratt på ett tillfredsställande sätt kunna hantera sådana konflikter.Utskottet kan också konstatera att regeringen i propositionensärskilt tar upp denna frågeställning. Regeringen anför att denkommer att utse ansvarig myndighet för vart och ett av de 15miljökvalitetsmålen och att de ansvariga myndigheternas arbetebehöver samordnas bl.a. för att eventuella målkonflikter skall kunnahanteras. Samordningsuppgiften bör enligt förslaget ligga hos detmiljömålsråd som regeringen avser att inrätta. skallha till uppgift att bl.a. göra en samlad enhetlig uppföljning ochrapportering till regeringen av utvecklingen mot miljökvalitetsmålenoch tillhörande delmål. Rådet skall också belysa eventuellamålkonflikter mellan miljökvalitetsmålen och andra samhällsmål somriksdagen har beslutat. Enligt utskottets mening kan det såledesförutsättas att de av motionärerna aktualiserade målkonflikternam.m. får en lämplig behandling utan att gör etttillkännagivande om detta.Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö bör i ettgenerationsperspektiv enligt regeringens i propositionen redovisadebedömning innebära bl.a. att natur- och grönområden med närhet tillbebyggelsen och med god tillgänglighet värnas så att behovet av lek,rekreation, lokal odling samt ett hälsosamt lokalklimat kantillgodoses samt att den biologiska mångfalden bevaras ochutvecklas.Enligt utskottets synes det som eftersträvas i s- och c-motionernai allt väsentligt stämma överens med propositionens uppfattning. Detsaknas därför tillräckliga skäl för att nu gå motionärerna tillmötes.Den ena moderata motionen berör direkt delmålets utformning.Utskottet vill i frågan om hårdgjord yta framhålla att målet i dennadel anger att fysisk planering och samhällsbyggande skall grundas påprogram och strategier för hur grön- och vattenområden i tätorteroch tätortsnära områden skall bevaras och utvecklas och andelenhårdgjord yta inte ökas. Till detta kommer att, som regeringenframhåller, delmålet i tillämpliga delar gäller både stad ochlandsbygd samt att lokal anpassning utifrån platsens och regionensförutsättningar är av stor betydelse. Angående samhällsbyggandetsanpassning till en övergripande målsättning om att uppnå enekologiskt hållbar samhällsutveckling är det utskottets uppfattningatt det delmålet överordnade Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljöhar en utformning som i allt väsentligt torde motsvara motionärernaskrav. Även delmålet i sig har en utformning som enligt utskottetsmening väl uppfyller det som motionärerna eftersträvar. bör det inte heller krävas att delmålet uppnås tidigare änår 2010 som regeringen föreslagit.Med det anförda avstyrker bostadsutskottet motionerna 2000/01:MJ41(m) yrkande 1, 2000/01:MJ42 (s), 2000/01:MJ45 (m) yrkandena 26 och27 och 2000/01:Bo223 (c) yrkande 6. Utskottet tillstyrkerpropositionens förslag till delmål på detta område.Kulturhistoriskt värdefull bebyggelseFör kulturhistoriskt värdefull bebyggelse föreslår regeringenföljande delmål.Den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen skall senast år 2010vara identifierad och ett program finnas för skydd av dess värden.Samtidigt skall av den värdefulla bebyggelsen varalångsiktigt skyddad.Regeringens förslag har i denna del inte mött invändningar imotioner.Utskottet tillstyrker propositionens förslag till delmål på dettaområde.BullerRegeringen föreslår beträffande buller följande delmål.Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningaröverstigande de riktvärden som ställt sig bakom för bulleri bostäder skall ha minskat jämfört med år1998.Utskottet behandlar förslag i fem motioner som innebär att riksdagenskall göra tillkännagivanden till regeringen beträffande dettadelmål.Den första motionen 2000/01:MJ41 (m) yrkande 2 innehåller förslagom att en ny gränsvärdesnorm för buller från vindkraft bör arbetasfram. I samma motions yrkande 3 föreslås införande av respektavståndför att skydda människor från buller m.m. från vindkraftverk.I motion 2000/01:MJ44 (fp) yrkande 2, i motsvarande del, anförmotionärerna bl.a. att det krävs lagstiftning mot buller från ävenandra källor än trafik.Motion 2000/01:Bo509 (mp) yrkande 3 innehåller föreslag om attgränsvärden för buller på arbetsplatser och ute i samhället bör tasfram.I motion 2000/01:MJ707 (m) förespråkar motionärerna gränsvärdenför buller vid evenemang (för att förebygga tinnitus).Den femte motionen 2000/01:MJ797 (fp) yrkande 1 innehåller förslagom att öka takten i bullerarbetet. I samma motion yrkandena 2-4anförs dels att bör få ett tydligt, långsiktigtuppdrag att kraftfullt arbeta med bullerfrågorna särskilt på detlångsiktiga strategiska planet, dels att man vad avser buller frånmarkbunden trafik skall eftersträva att även ge de boende tillgångtill en god ljudmiljö, dels att lagstiftningen behöver stärkas såatt miljömyndigheter med kraft kan driva frågor om bullersanering.Slutligen anför motionärerna i samma motions yrkande 5 attbullerfrågorna internationellt bör drivas med hög prioritet,särskilt inom vill beträffande dessa motioner inledningsviserinra om att 1997 beslutade om etappmål för buller(prop. 1996/97:53, bet. 1996/97: TU7, rskr. 1996/97:174).Etappmålen utgick från riktvärden för trafikbuller, som normaltinte bör överskridas vid nybyggnad av bostäder eller vid nybyggnadeller väsentlig ombyggnad av trafikinfrastruktur.Regeringen anför i propositionen att man följer utvecklingen ochavser att återkomma med ytterligare delmål för buller efter denförsta uppföljningen av miljömålen. I propositionen anges att fleraremissinstanser har påpekat vikten av att det finns etthandlingsprogram även för trafikbuller i andra miljöer samt förandra typer av buller än trafikbuller. Regeringen anför att man harför avsikt att ge i uppdrag att tillsammans medövriga berörda myndigheter utarbeta ett sådant handlingsprogram ochtillägger att verket i rollen som samordnande myndighet förbullerfrågor har ett särskilt ansvar för att se över de definieraderiktvärdena och, om det behövs, föreslå ytterligare riktvärden förbuller i andra miljöer än de som finns uttryckta i dagensfastställda riktvärden. Regeringen avser även att geNaturvårdsverket ett tydligt samordnings- och uppföljningsansvar förarbetet med att nå bullermålet. Efter hand som erfarenheter avtillämpningen av och anknuten lagstiftning medvägledning av miljö- och transportmålen har vunnits anser regeringenatt behov av eventuella ytterligare förändringar av lagstiftningenkan övervägas. Eventuella behov av lagstiftning för att minska andrabullerstörningar än trafikbuller bör också uppmärksammas enligtpropositionen.Regeringen redovisar vidare att man anser att bör medverkaaktivt i EU:s och () arbete påbullerområdet. Inom EU bör arbetet enligt regeringens redovisadeuppfattning inriktas på att påskynda den tekniska utvecklingen motminskat buller från fordon, däck och vägbeläggningar.Bostadsutskottet konstaterar mot bakgrund av redovisningen ipropositionen att de frågeställningar som motionärerna tar upp imånga fall redan är, eller kommer att bli,föremål för ytterligare belysning. Dessutom kan utskottet konstateraatt regeringen synes ha en stor handlingsberedskap på området.Utskottet vill inte föregripa kommande överväganden varför utskottetavstyrker motionerna 2000/01:MJ41 (m) yrkandena 2 och 3,2000/01:MJ44 (fp) yrkande 2, i motsvarande del, 2000/01:Bo509 (mp)yrkande 3, 2000/01:MJ707 (m) och 2000/01:MJ797 (fp) yrkande 1-5.Utskottet tillstyrker propositionens förslag till delmål om buller.Energianvändning m.m. i byggnaderRegeringen föreslår följande delmål för energianvändning m.m. ibyggnader.Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokalerminskar och är lägre än . Detta skall bl.a. ske genomatt den totala energianvändningen effektiviseras för att på siktminska.Regeringens förslag till delmål på detta område har möttinvändningar i två motioner.I motion 2000/01:MJ45 (m) yrkande 28 anförs att det inte finnsnågra skäl till att överväga ett förbud mot installation avdirektverkande elvärme i nya byggnader.Motion 2000/01:MJ46 (c) yrkande 25 behandlar frågor omenergianvändning och energieffektivisering. Motionärerna anser delsatt uppvärmning av bostäder skall ske med användande av biobränslen,dels att även delkonvertering från el till uppvärmning medfjärrvärme eller husegen värmekälla skall gynnas ekonomiskt, delsatt taxeringsreglerna för fastigheter skall ändras för att skapaytterligare incitament för fastighetsägare att genomförakonvertering.Regeringen anför i propositionen att man avser att analyserakonsekvenserna av ett eventuellt förbud mot uppvärmning meddirektverkande el i nya byggnader liksom effekterna av att begränsadirektelvärme i nya fritidshus. Utskottet finner att de kommandeövervägandena i frågan om direktverkande elvärme inte bör föregripasoch avstyrker motionerna 2000/01:MJ45 (m) yrkande 28 och2000/01:MJ46 (c) yrkande 25 samt tillstyrker propositionens förslagtill delmål på detta område.Övriga frågorÖkad träanvändningDet finns enligt motion 2000/01:MJ40 (s) behov av ett tydligare målom ökad användning av den svenska råvaran trä i byggandet.Liksom motionären anser utskottet att det är av stor vikt att vidbyggande ta ställning till frågor om materialval och att det finnsskäl för att i det fortsatta miljömålsarbetet särskilt uppmärksammafrågan om användningen av trä, inte minst ur ettkretsloppsperspektiv. Utskottet förutsätter dock att denna frågakommer att behandlas bl.a. i det uppföljnings- ochutvärderingsarbete som aviserats i propositionen. Utskottet finnerdärför inte tillräckliga skäl för att nu gå motionärerna till mötesoch avstyrker motion 2000/01:MJ40 (s).Länsstyrelsernas resurserI motion 2000/01:MJ45 (m) yrkande 34 förespråkar motionärerna attlänsstyrelserna skall få tillräckliga resurser för att klara de nyauppgifterna (regionalt mål- och uppföljningsarbete) på ett rimligtsätt.Regeringen anför att man för att finansiera länsstyrelsernasarbete inom ramen för deras övergripande ansvar för regionalt mål-och uppföljningsarbete beräknar att överföra perår till länsstyrelsernas förvaltningsanslag(anslaget 32:1, utg. omr. 18) från utgiftsområde 20. I enlighet meddetta föreslår regeringen i tilläggsbudgeten attlänsstyrelseanslaget skall ökas med samt attanslaget för miljöövervakning (anslaget 34:2, utg. omr. 20) ianledning härav skall minskas med samma belopp.Enligt bostadsutskottets mening saknas det skäl för att nu göra enannan bedömning än att länsstyrelserna om förslaget itilläggsbudgeten vinner bifall får tillräckliga resurserför att klara de nya uppgifterna på ett rimligt sätt. Utskottetavstyrker därför motion 2000/01:MJ45 (m) yrkande 34.Det kommunala vetotI motion 2000/01:MJ46 (c) yrkande 21 föreslår motionärerna att detkommunala vetot bör vara absolut.Det kommunala vetot fick sin nuvarande utformning (bet.1989/90:BoU20). Då anförde utskottet att det kommunala vetot i NRLär ett uttryck för grundtanken att kommunerna skall utöva ett starktinflytande på den lokala miljön. Det kommunala vetot angavs ocksåvara ett uttryck för den kommunala självbestämmanderätten i demarkpolitiska frågorna liksom i frågan om en industri på grund avsin verksamhet borde tillåtas etableras i kommunen. Utskottet ansågemellertid att det även mot en kommuns vilja i speciellaundantagssituationer måste finnas möjlighet att fatta beslut omlokalisering av vissa anläggningar av stor nationell betydelse.Utskottet betonade vikten av att stor restriktivitet iakttas vidregeringens prövning av om en viss anläggning skall undantas frånvetorätten och att samförståndslösningar i första hand böreftersträvas. har därefter vid ett flertaltillfällen behandlat frågor om det kommunala vetots utformning m.m.(senast i bet. 2000/01:BoU6) och vidhållit denna uppfattning.Bostadsutskottet gör samma bedömning och avstyrker motion2000/01:MJ46 (c) yrkande 21.Stockholm den 16 oktober 2002På bostadsutskottets vägnarKnut BillingFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), Ulla-BrittHagström (kd), (), (), (), (), (), (), (), (), RigmorStenmark (c), (), ()och ().Avvikande meningar1. Delmål för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, m.m.av (), (), ()och ().PlaneringsunderlagRegeringens förslag till delmål för miljökvalitetsmålet God bebyggdmiljö innebär i många avseenden en omfattande och ingripandereglering av medborgarnas levnadsmiljö och kommunernasansvarsområden, i flera fall med risk för ingrepp i den kommunalasjälvstyrelsen. Sådana förslag måste givetvis ha sin utgångspunkt iett mycket bredare perspektiv än det som regeringen har haft.Propositionen saknar analyser av målkonflikter, prioriteringar ochavvägningar såväl mellan miljömålen som mot andra samhällsmål. Mångaav förslagen som läggs fram ökar snarare än minskar konflikterna ochproblemen.Enligt vår mening måste målkonflikter, medborgarhänsyn,samhällsplanering och prioriteringar mellan olika mål och intressenpå ett tydligt sätt vägas in i arbetet att nå miljömålen. Om dettainte görs riskerar miljömålen att bli tomma ord som deriskerar att förhindra nödvändiga förbättringar ochomstruktureringar. Det bör även framhållas att miljömålet Godbebyggd miljö blir trovärdigt och uppfylls först då vederbörlighänsyn tas till människors välfärd och deras möjlighet att påverka.Ett exempel på en förutsebar och i propositionen inte hanteradmålkonflikt är den som följer av regeringens förslag att inte ökaandelen hårdgjord yta i tätorter och tätortsnära områden. harmånga tätorter brist på bostäder som vägnäten ärunderdimensionerade. Det måste byggas nya bostäder och fler vägar.Med detta följer också fler skolor, vårdplatser ochparkeringsplatser. En ökad andel hårdgjord yta är därför i mångafall ofrånkomligt om man vill kunna utveckla och bygga ut tätorter.Ett annat exempel är den målkonflikt som kommer att följa avförslaget om främjande av utbyggnad av produktionsanläggningar förvindkraft. skriver bl.a. i sin rapport omplaneringsmål m.m. till regeringen: "De erfarenheter som kan drasfrån utbyggnad av vindkraftverk i , ochinternationellt i övrigt pekar entydigt på behov av en väl planeradutbyggnad. De allt större verk som uppförs får allt större lokal ochregional påverkan på landskapet, varför lokalisering och utformningav vindkraftsanläggningar behöver studeras noggrant. "Det är således uppenbart att delmålet på områdetplaneringsunderlag måste omformuleras. Processen bör också snabbaspå.Med hänvisning till ovanstående föreslår vi med anledning avmotion 2000/01:MJ45 (m) yrkande 27 att beslutar attdelmålet för planeringsunderlag skall ha följande lydelse: Senast år2005 skall all fysisk planering och samhällsbyggande ta hänsyn tilloch i möjligaste mån anpassas till den övergripande målsättningen omatt uppnå en ekologiskt hållbar samhällsutveckling.Vi anser även att med anledning av motionerna2000/01:MJ41 (m) yrkande 1 och 2000/01:MJ45 (m) yrkande 26 som sinmening skall ge regeringen till känna vad som ovan anförts ommålkonflikter och andelen hårdgjord yta.BullerEn annan betydelsefull fråga som behandlas i propositionen ärbuller. Även denna fråga har anknytning till utbyggnaden avvindkraften. Det är viktigt att inte öka antalet människor somutsätts för buller genom byggande av vindkraftverk. I tysta miljöer,utanför tätorter, i skärgårdar och på övriga platser där fortfarandetystnad råder (t.ex. delar av och samt vissa områdenpå och ) bör inte nya bullerkällor få skapas.Gränsvärdesnormer för buller från vindkraft bör arbetas fram. Vidarebör respekt-avstånd införas för att skydda människor från bullerm.m.Buller kan orsaka tinnitus. Tinnitus kan uppkomma t.ex. genom blir utsatt för höga, plötsliga ljud, från t.ex. rockkonserter,diskotek, påsk-smällare och gevärsskott. Alltfler musiker drabbas avtinnitus. Ungefär 1,5 miljoner svenskar har någon form av tinnitus.Det går att förebygga tinnitus genom att inte utsätta sig för högaljud. Det finns all anledning att från kommunernas sida göra vad somstår i deras makt för att om möjligt förebygga uppkomsten avtinnitus. Detta skulle ha kunnat uppnås genom att i den lokalahälso- och miljöskyddsstadgan ange högsta tillåtna värde förinomhusbuller i offentliga och allmänna lokaler till ochhögsta tillåtna värde från sådan lokal i intilliggande bostad tillhögst . En översyn av i avsikt att införagenerella bestämmelser eller ge kommuner möjlighet att föreskrivahögsta ljudnivåer vid evenemang bör därför göras.Vi anser att med anledning av motionerna 2000/01:MJ41(m) yrkandena 2 och 3 samt 2000/01:MJ707 (m) som sin mening skall geregeringen till känna vad som ovan anförts om buller.Direktverkande elvärmeVi noterar att regeringen vill analysera effekterna av ett förbudmot installation av direktverkande elvärme i nya byggnader och enbegränsning av möjligheterna att installera direktverkande elvärme ifritidshus. Vi förkastar tanken på ett förbud mot direktverkandeelvärme. Det finns inte några skäl till att ens överväga ett sådantförbud.Vi anser att med anledning av motion 2000/01:MJ45 (m)yrkande 28 som sin mening skall ge regeringen till känna vad somovan anförts.Länsstyrelsernas resurserAvslutningsvis kan vi konstatera att länsstyrelserna enligtregeringens förslag skall ha det övergripande ansvaret för detregionala mål- och uppföljningsarbetet. Arbetet med att följa uppden mängd delmål som föreslås i propositionen riskerar att leda tillatt länsstyrelserna får svårigheter att klara övrigaarbetsuppgifter. Därför är regeringen skyldig att långsiktigt setill att länsstyrelserna får tillräckliga resurser för att klarasina arbetsuppgifter på ett rimligt sätt.Vi anser att med anledning av motion 2000/01:MJ45 (m)yrkande 34 som sin mening skall ge regeringen till känna vad somovan anförts.2. Delmål för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, m.m.av ().PlaneringsunderlagI regeringens förslag behandlas bl.a. frågor om bevarande ochutveckling av grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnäraområden. Vi anser att det är mycket viktigt att skydda grönområden,parker och grönytor i städerna. Djur och växtliv är särskilt sårbarai dessa områden. Stadens grönstruktur måste därför ha goda sambandmed omgivande naturområden, annars stryps den. Växtligheten harockså en stor social betydelse för människors välbefinnande i ettstadslandskap. Grönytornas skötsel och utbredning måste därför sessom en integrerad del av en god stadsmiljö. somfortfarande finns kvar i de större städerna är oerhört värdefullaför den biologiska mångfalden, och för människornas välbefinnande.Vad vi nu med anledning av motion 2000/01:Bo223 (c) yrkande 6anfört om biologisk mångfald bör som sin mening geregeringen till känna.BullerRegeringens förslag på bullerområdet är inte tillräckligt. Det krävsåtgärder inte bara mot trafikbuller. Vi finner skäl att häruppmärksamma att skyddet av tysta områden i den bebyggelsen iväsentlig grad handlar om att hålla bostadsområden fria från annatbuller, särskilt buller från ventilationsanläggningar och liknande.Sådant buller är mycket lättare att tekniskt och till låg kostnaddämpa än vad det är att komma till rätta med trafikbullret. Mångabostadsmiljöer som skulle kunna vara tysta har emellertid fåtttystnaden ödelagd av ventilationsanläggningar. Här är en snabbsanering mycket angelägen som en dellösning på bullerproblemet istäder. Det bedrivs också visst arbete med att söka åstadkomma ensådan bullersanering. Arbetet försvåras emellertid av attlagstiftningen är för svag. En skärpt lagstiftning och riktvärdenkrävs således beträffande buller från andra källor än trafik. Det äräven angeläget att det pågående arbetet på bullerområdetintensifieras.Långsiktighet kräver kraftfull samordning och uppföljning.Bullermål kan samordnas med andra miljömål i en strategiskplanering. Här har en viktig roll. Verket bör fåett tydligare uppdrag att kraftfullt arbeta med bullerfrågornasärskilt på det långsiktiga strategiska planet.Inom EU pågår ett viktigt arbete med sikte på ettkommissionsdirektiv för omgivningsbuller. Detta arbete måste följasoch stödjas intensivt från svensk sida eftersom europeisk samverkanär absolut nödvändig i flera bullerfrågor. Bulleremissionen frånvägfordon i normal trafik förorsakad av däck/väg-banebuller ochbulleremissionen från godståg är två exempel.Vad vi med anledning av motionerna 2000/01:MJ44 (fp) yrkande 2, imotsvarande del, och 2000/01:MJ797 (fp) anfört om buller börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.EnergianvändningEnergianvändningen i byggnader är en annan viktig fråga sombehandlas i propositionen. Genom att värma våra bostäder medbiobränslen i stället för med direktverkande el kan storaeffektivitetsvinster göras som stora mängder elenergifrigörs, vilket kommer den svenska basindustrin till del. Det högaoljepriset i kombination med låga elpriser hardock lett till att många har valt att övergå från olja till el föratt värma sin bostad. Detta har ökat behovet av effekt, särskiltkalla dagar. Vi anser mot denna bakgrund att det är dags attgenomföra förändringar vad gäller bidragsreglerna för konverteringfrån el till uppvärmning med fjärrvärme eller hus-egen värmekälla. Isyfte att minska effektuttaget till en lägre kostnad bör ävendelkonvertering bli bidragsberättigad. Det ärockså nödvändigt att förändra regelverket för taxeringsvärdetbeträffande energieffektiviserande åtgärder. Genom dessa åtgärderökar incitamenten för konsumenterna att göra konverteringar ienergibesparande syfte.Vad vi nu med anledning av motion 2000/01:MJ46 (c) yrkande 25anfört om energianvändning bör som sin mening geregeringen till känna.Ökad träanvändningÄven materialanvändningsfrågor har betydelse för en god bebyggdmiljö.