bet · GO01SoU10 · 2001-03-15 00:00:00 — ).I 1 kap. 3 a § högskolelagen (1992:1434) stadgasatt i högskolornas verksamhet skall vetenskapenstrovärdighet och god forskningssed värnas.Bestämmelsen trädde i kraft den 1 januari 2001.Socialministern har i frågesvar berörtfrågan om bröstcancerrisk efter abort.Statens medicinsk-etiska råd har den 19 juni 2000lämnat ett förslag till regeringen som innebär attrådet rekommenderar en ändring av definitionen avbarn enligt folkbokföringslagen från 28:e till 22:ahavandeskapsveckan.Folkhälsoinstitutet överlämnade enrapport till regeringen om ungdomar och sexualitet.I rapporten påtalas vikten av ytterligare kunskapnär det gäller frågan om tonårsaborter.Nationella folkhälsokommittén har i oktober 2000överlämnat sitt slutbetänkande till regeringen(Hälsa på lika villkor - nationella mål förfolkhälsan, SOU 2000:91). I betänkandet anförs attett av de nationella målen för folkhälsan är tryggoch säker sexualitet. Med detta avses enligtkommittén minskad smittspridning av sexuelltöverförbara sjukdomar, minskat antal oönskadegraviditeter samt att ingen skall diskrimineras pågrund av sexuell läggning. Ungdomar lyfts fram somen särskild målgrupp. Betänkandet är som ovananförts föremål för remissbehandling.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning att detär mycket angeläget att antalet aborter minskar.Utskottet vill särskilt betona vikten av att antaletaborter bland tonårsflickor nedbringas. Arbetet medatt stärka och förbättra de förebyggande insatsernamåste fortsätta. Från har inhämtatsatt arbete pågår med omarbetning av de allmännaråden om tillämpning av abortlagen. har vidare i sitt slutbetänkandebehandlat frågan om oönskade graviditeter. Ungdomarlyfts fram som en särskild målgrupp. Något initiativ frånriksdagen behövs inte enligt utskottet. Motionerna2000/01:So229 (kd) yrkande 1, 2000/01:So262 (m, kd)yrkandena 1 och 2, 2000/01:So266 (m), 2000/01:So389(m, kd), 2000/01:So421 (m, kd) yrkandena 1, 2 och 3,2000/01:So430 (kd) och 2000/01:So471 (kd) yrkande 9avstyrks.Ett par motioner behandlar frågan om sena aborter.Utskottet vill i detta sammanhang klargöra följande.Av 1 § abortlagen (1974:595) framgår att om enkvinna begär att hennes havandeskap skall avbrytas,får abort utföras om åtgärden vidtas före utgångenav artonde havandeskapsveckan och den inte på grundav sjukdom hos kvinnan kan antas medföra allvarligfara för hennes liv eller hälsa. Vidare framgår av 3§ första stycket att efter utgången av artondehavandeskapsveckan får abort utföras endast omSocialstyrelsen lämnar kvinnan tillstånd tillåtgärden. Sådant tillstånd får lämnas endast omsynnerliga skäl föreligger för aborten. I 3 § andrastycket stadgas att tillstånd ej får lämnas, om detfinns anledning att anta att fostret är livsdugligt.Vidare stadgas i 6 § första stycket att omhavandeskapet på grund av sjukdom eller kroppsfelhos kvinnan medför allvarlig fara för hennes liveller hälsa, får lämna tillståndtill avbrytande av havandeskap efter utgången avartonde havandeskapsveckan och oavsett hur långthavandeskapet har framskridit. Av 6 § andra stycketframgår att avbrytande av havandeskap får utförasutan tillstånd om inte åtgärden kananstå utan fara för kvinnan.Utskottet vill poängtera att abortlagen såledesinnebär att tillstånd till abort inte får lämnas omfostret bedöms livsdugligt. Med hänsyn härtillbehövs inte något initiativ från medanledning av motionerna 2000/01:So287 (kd) yrkande 2och 2000/01:So420 (m, kd) yrkande 2. Motionernaavstyrks.Frågan om när ett juridiskt sett skallbetraktas som barn behandlas i det förslag somStatens medicinsk-etiska råd överlämnat tillregeringen. Förslaget innebär ändringar ifolkbokföringslagen (1991:481). Förslaget bereds förnärvarande i . Enligt utskottet bördenna beredning avvaktas. Motionerna 2000/01:So287(kd) yrkande 1 och 2000/01: So420 (m, kd) yrkande 1avstyrks.Riktlinjer om fosterdiagnostik godkändes avriksdagen (1994/95:SoU18, rskr.1994/95:334). har därefter utfärdatallmänna råd om information om fosterdiagnostik(SOSFS 1997:20). överlämnade vidareår 1996 en rapport till regeringen angåendepreimplantatorisk diagnostik. Likaså har frågan ompreimplantatorisk diagnostik behandlats i styrelsensrapport och genteknik i hälso- ochsjukvården (1999:12). Frågor ominformation om fosterdiagnostik och om smärtlindringför faller vidare inom ramen för Statensmedicinsk-etiska råds uppdrag. I rådets uppdragingår att följa utvecklingen på det medicinsk-etiskaområdet och ge regeringen och därmed även riksdagenråd om huruvida ny kunskap och nya metoder inommedicinen medför behov av t.ex. lagändringar.Regeringen har vidare tillsatt enparlamentarisk kommitté med uppgift att se över ettantal frågor rörande genetisk diagnostik, genterapioch kloning. Av direktiven framgår bl.a. attkommittén skall göra en översyn av de nu gällanderiktlinjerna för fosterdiagnostik ochpreimplantatorisk diagnostik. bör därförinte ta något initiativ med anledning av motionerna2000/01:So208 (fp), 2000/01:So260 (m, kd) yrkandena1 och 2, 2000/01:So261 (m, kd), 2000/01:So288 (kd),2000/01:So401 (kd) yrkande 1, 2000/01:So402 (kd) och2000/01:So426 (kd) yrkandena 1-3. Motionernaavstyrks.Vid behandlingen av proposition 1994/95:148 medförslag till ny transplantationslag uttaladeutskottet sig enhälligt om användning av vävnad frånaborterade . Utskottet vidhåller sininställning som den kommit till uttryck i betänkande1994/95:SoU21. Utskottet vill betona att enligt 11 §transplantationslagen får vävnad från ett aborteratfoster användas endast för medicinska ändamål.Vidare vill utskottet erinra om den infördabestämmelsen i 1 kap. 3 a § högskolelagen(1992:1434) i vilken stadgas att i högskolornasverksamhet skall vetenskapens trovärdighet och godforskningssed värnas. Utskottet har vidare erfaritatt regeringen avser att vidare utreda frågan om detbör införas en generell författningsreglering förforskningsetisk granskning som omfattar allafinansiärer och forskningsutförare. Motion2000/01:So290 (kd) yrkandena 1 och 2 avstyrksdärför.Såvitt gäller frågan om ett samband mellan risk förbröstcancer och abort utgår utskottet från attkunskapen om ett eventuellt sådant samband kommeratt ligga till grund för det synsätt som präglarbl.a. information i samband med preventivmedels- ochabortrådgivning. bör inte ta någotinitiativ i frågan. Motion 2000/01:So482 (kd)avstyrks.Genetisk integritetI motion 2000/01:So401 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande om genetiska testför vuxna (yrkande 2). Enligt motionärerna pågår enutveckling mot allt enklare och snabbare rutintestför alltfler och komplexare egenskaper. Det finnsbåde för- och nackdelar med detta. Kunskapen om attbära på anlag för en allvarlig sjukdom kan i vissafall ge en oro och ett ansvar som är merlivsbegränsande än riskerna i sig för att fåsjukdomen. Vidare kräver verksamheten ekonomiskaresurser. Dock medför testerna att vissa sjukdomarkan förebyggas eller fördröjas. Motionärerna anserdet rimligt att man har rätt att bli testad om mansjälv begär det och om man har fått utförliginformation så att man förstår alla konsekvenser avundersökningen. I motionen begärs även etttillkännagivande om genetisk integritet ochsekretess (yrkande 3). All otillbörlig användning avinformation från gentest bör förebyggas medkraftfull lagstiftning om hur, när och vilka somskall ha tillgång till informationen. Diskrimineringpå grund av genetiska anlag är inte acceptabel,anför motionärerna. Utgångspunkten för lagstiftningi frågan bör vara att en individs gener tillhör denprivata sfären och skall beläggas med mycket strängsekretess. I motionen begärs slutligen etttillkännagivande om genterapi på könsceller (yrkande4). har det varit stor enighet om attförändringar i könsceller, till skillnad frånkroppsceller, dels är för riskfyllda, dels inte ärönskvärda. Det är enligt motionärerna viktigt attslå fast att denna hållning bör få ligga fast iframtiden och att det även fortsättningsvis börregleras i lag.I motion 2000/01:So422 av ()begärs ett tillkännagivande om genetiskaundersökningsresultat. förs uppgifter frångenetiska undersökningar in i patientjournaler. Föratt skydda den personliga integriteten borderesultaten sekretessbeläggas. Motionärenefterlyser besked om den utredning om genetiskintegritet som regeringen avsåg att göra enligtskrivelse 1998/99:136.I motion 2000/01:So546 av m.fl.(mp) begärs ett tillkännagivande om vad i motionenanförs om genetisk integritet som en mänskligrättighet (yrkande 1). Motionärerna vill att manutreder möjligheten att föra in ett grundlagsskyddför människans gener så att t.ex. ingrepp påkönsceller/zygoter och blastem med bl.a. ärftligaeffekter blir olagliga. Det finns också skäl atttäppa till alla lagliga möjligheter att lämna utinformation om enskilda människors genuppsättning.Motionärerna anser att genetisk integritet som enmänsklig rättighet bör föras in i deninternationella och nationella lagstiftningen påalla nivåer.I motion 2000/01:So285 av och (kd) yrkas att begär attregeringen lägger fram förslag till en lag somförbjuder kloning av mänskliga celler. Hela detdemokratiska samhället är enligt motionärernaöverens om att det är oacceptabelt att klonamänniskor. Svensk lagstiftning är emellertid intetydlig på denna punkt.Tidigare behandling och pågående arbeteI betänkande 1999/2000:SoU5 Genetisk integritetbehandlade utskottet regeringens skrivelse1998/99:136 Genetisk integritet samt motionsyrkandenmed samma innebörd som de ovannämnda. I betänkandetfinns en utförlig redovisning av regeringensskrivelse, tidigare och pågående arbete på områdetm.m. Utskottet anförde i sin bedömning bl.a.följande (s. 10):I skrivelsen tillkännager regeringen sin avsikt attnu tillkalla en parlamentarisk kommitté medföreträdare för samtliga riksdagspartier med uppdragatt lägga fram ett samlat förslag till hur det påalla samhällsområden skall kunna garanteras attnågon diskriminering på grund av det genetiska arvetinte sker.Utskottet anser att kommitténs uppdrag bör bli såheltäckande som möjligt. Kommitténs arbete bördärför inte begränsas till att endast avse frågorsom berör diskriminering på grund av det genetiskaarvet utan med ett helhets-perspektiv även belysaandra frågeställningar, bl.a. sådana som berörs iflera av motionerna.De synpunkter som framförts i motionerna - - -överensstämmer i stort med de synpunkter somregeringen framfört i skrivelsen. Med det vidgadeperspektiv som den parlamentariska kommittén enligtutskottets redovisade uppfattning bör ha fåräven motionerna - - - anses i huvudsaktillgodosedda. Utskottets bedömning är således attdirektiven för den kommande utredningen utformas påsådant sätt att det som tas upp i motionerna kommeratt belysas. - - -Även övriga motioner ansågs tillgodosedda ochavstyrktes (särskilt yttrande: c). följdeutskottet (rskr. 1999/2000:43).Regeringen har , som tidigare nämnts,tillsatt en parlamentarisk kommitté med uppgift attse över ett antal frågeställningar rörande genetiskdiagnostik, genterapi och kloning (dir. 2001:20). Idirektiven nämns inledningsvis att utvecklingen inombiotekniken väcker stora förväntningar somsvåra etiska frågor aktualiseras. Utvecklingenväcker ibland oro och undran, bl.a. för hurforskningsresultaten kan komma att användas. Oronmåste mötas med öppenhet och offentlig debatt liksommed information och kunskap. De etiskafrågeställningar som är förknippade med användningav den genetiska kunskapen måste hanteras på ettansvarsfullt sätt så att fundamentala värden inteäventyras. Kommitténs arbete skall mot dennabakgrund bedrivas utåtriktat och främja debatt ochdiskussion kring dessa frågor. I direktiven angesatt viktiga utgångspunkter för kommitténs arbeteskall vara konvention angående skyddför de mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna samt konvention om mänskligarättigheter och biomedicin.Kommittén skall bl.a. belysa de etiska frågor somkan vara förknippade med att genom prediktivgenetisk diagnostik beräkna sannolikheten av att enfrisk person kan komma att drabbas av sjukdom senarei livet. I uppdraget ingår vidare att överväga ochlämna förslag till hur det skall kunna garanterasatt den som visats bära på ett visst sjukdomsanlaginte skall behandlas på ett mindre förmånligt sätt iförsäkringssammanhang, inom arbetslivet och på andraområden som kan vara aktuella. I direktiven angesockså att det finns skäl att utvärdera den nuvarandelagstiftningen rörande genterapi och överväga omkompletteringar eller förändringar behöver göras.Kommittén skall vidare, trots att dagenslagstiftning förbjuder kloning av människa, övervägaoch lämna förslag till ett förtydligande av lagen pådenna punkt.Uppdraget skall redovisas senast den 28 februari2003.Bioteknikkommittén lämnade sittslutbetänkande Att spränga gränser - bioteknikensmöjligheter och risker (SOU 2000:103). upp användningen av bioteknik på människor ochlade fram en skiss till lag på området.Ett temporärt utskott för genetiska frågor m.m. harnyligen inrättats inom . Utskottetskall undersöka och sammanställarapporter om utvecklingen när det gäller genetik ochandra moderna medicinska teknologier.Utskottets bedömningEn parlamentarisk kommitté med uppdrag att se överolika frågor rörande genetisk diagnostik, genterapioch kloning har tillsatts. Såvitt framgår avdirektiven till utredningen omfattar uppdraget defrågor som tas upp i de aktuella motionerna. mening bör kommitténs arbete inteföregripas. Motionerna 2000/01:So285 (kd),2000/01:So401 (kd) yrkandena 2-4, 2000/01:So422 (m)och 2000/01:So546 (mp) yrkande 1 avstyrks därför.Preventivmedel m.m.I motion 2000/01:Ub821 av () begärs ett tillkännagivandeom vad i motionen anförs om att fria preventivmedelbör erbjudas unga kvinnor och unga män upp till 20års ålder (yrkande 10). Detta, liksom ökadinformation om veneriska sjukdomar och om hur manhar säker sex, skulle avsevärt underlätta förungdomar att hitta rätt i sin egen sexualitet,anförs det.I motion 2000/01:So229 av ochAmanda Agestav (kd) begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförs om subventioner avpreventivmedel (yrkande 2). Motionärerna anser detviktigt att preventivmedel finns tillgängliga ochatt kondomer, p-piller, spiraler och p-skumsubventioneras.I motion 2000/01:A808 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om att prioriteraforskning om preventivmedel i allmänhet och för mäni synnerhet (yrkande 27).I motion 2000/01:So516 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad imotionen anförs om kompensation för men-struationsskydd. Enligt motionärerna skulle flickoroch kvinnor kunna kompenseras för sinaextrakostnader genom att höja barn- ochstudiebidraget för flickor/kvinnor, föra inmenstruationsskydd på hjälpmedelslistan eller låtadet omfattas av högkostnadsskyddet. Enligtmotionärerna bör regeringen utreda frågan.Tidigare behandling och pågående arbeteI betänkande 1997/98:SoU2 behandlade utskottet enmotion om behovet av lagändring gällandepreventivmedel (s. 42 f.). Motionärerna påpekade attkostnaderna för p-piller, som är det mest användapreventivmedlet bland unga kvinnor, har stigit genomåren. Däremot är spiral, som i första hand användsav något äldre och oftast bättre ekonomiskt rustadekvinnor, gratis. Utskottet konstaterade i sinbedömning att kostnader förpreventivmedelsrådgivning och för preventivmedelnyligen hade behandlats av olika statligautredningar samt i en rapport från Socialstyrelsen.Argumentationen i utredningarna sammanföll i stortmed den uppfattning som motionärerna framfört.Utskottet ansåg att regeringen på lämpligt sättborde överväga författningsregleringen på området,konsekvenserna av denna samt komma med förslag tillriksdagen på hur en utjämning av patienternaskostnader i detta sammanhang bör ske. Utskottetföreslog att skulle ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört. följdeutskottet (rskr. 1997/98:3).Enligt regleringsbrevet för avseendeSocialstyrelsen skall göra enuppföljning av vad styrelsen konstaterade irapporten före, under och efter graviditeti fråga om att prisskillnaden mellan olikapreventivmedel bör utjämnas. skalldärvid göra en analys av nuvarande förhållanden ochur olika aspekter belysa konsekvenser av en ordningsom fullt ut utjämnar de skillnader som finns idagens system. Uppdraget skall redovisas tillregeringen senast den 30 april 2001.Utskottet behandlade i betänkande 1999/2000:SoU9 ettmotionsyrkande om att preventivmedel bör varagratis, i synnerhet för unga människor (s. 80).Utskottet konstaterade med tillfredsställelse attregeringen gett det ovannämndauppdraget. Utskottet var dock inte berett attföreslå något tillkännagivande om kostnadsfriapreventivmedel och avstyrkte därför motionsyrkandet.I samma betänkande behandlades även ettmotionsyrkande om att prioritera forskning ompreventivmedel, i synnerhet för män (s. 80).Utskottet vidhöll sin tidigare redovisadeuppfattning att inte bör ta någotinitiativ när det gäller frågan om preventivmedelför män. Yrkandet avstyrktes (res. mp).Riksdagen följde utskottet (rskr. 1999/2000:194).I december 2000 hade samtliga landsting och regioner utom ettfattat beslut om subvention av preventivmedel förungdomar. Bestämmelserna härom varierar frånlandsting till landsting, såväl avseendeåldersgränsen som vilka preventivmedel somsubventioneras och med vilken kostnad. Hälften av de20 landstingen/regionerna som fattat beslut i fråganger subventioner och övrigaupp till . Ett landstingtillhandahåller alla slags preventivmedel utankostnad för ungdomar upp till . Övriga 19landsting subventionerar p-piller. 17 av dem delarut gratis akut-p-piller. Kondomer subventioneras i10 av landstingen och delas ut gratis i 6.Subvention av andra preventivmedel, somhormonspiraler, hormonstavar och p-spruta,förekommer i 8 landsting.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar med tillfredsställelse attsamtliga landsting och regioner utom ett har fattatbeslut om att subventionera preventivmedel tillungdomar. Samtliga av dessa landsting och regionersubventionerar p-piller och i princip alla ger utkondomer gratis eller till ett rabatterat pris. Ävenandra preventivmedel subventioneras. Socialstyrelsenhar i uppdrag att analysera nuvarande skillnader vadgäller kostnader för preventivmedel samt belysakonsekvenserna av att dessa skillnader jämnas ut. Iavvaktan på detta arbete, vilket skall redovisasnästa månad, bör det enligt utskottets mening intetas något nytt initiativ från sida.Motion 2000/01:So229 (kd) yrkande 2 får anses ihuvudsak tillgodosedd.Utskottet är inte berett att föreslå någottillkännagivande om kostnadsfria preventivmedel ochavstyrker därför motion 2000/01:Ub821 (v) yrkande10.Utskottet vidhåller vidare sin inställning attriksdagen inte bör ta något initiativ när det gällerfrågan om preventivmedel för män och avstyrkermotion 2000/01:A808 (mp) yrkande 27.Enligt utskottets mening bör det inte heller göras någottillkännagivande till regeringen om ekonomiskkompensation till flickor och kvinnor för men-struationsskydd. Motion 2000/01:So516 (v) avstyrks.HälsodataregisterI motion 2000/01:So548 av m.fl. (fp)begärs att regeringen lägger fram förslag tilländring av lagen om hälsodataregister i enlighet medvad som anförs i motionen (yrkande 11). Motionärernaanför att de uppgifter som ingår i registren kanvara mycket integritetskänsliga samt att det enligtnuvarande lagstiftning krävs endast samtycke frånpatienten för medverkan i registret. Enligtmotionärerna bör lagen ändras så att s.k. informeratsamtycke krävs, vilket innebär att patienten blirinformerad om registret och dess användning ochdärefter lämnar sitt eventuella samtycke.Tidigare behandlingLagen (1998:543) om hälsodataregister trädde i kraftden . I samband med lagförslagetsriksdagsbehandling framställdes ett motionsyrkandefrån med begäran om ett tillkännagivandeom begreppet informerat samtycke i stället förendast samtycke. Utskottet anförde i dettasammanhang bl.a. att det delade regeringensbedömning att behandling av personuppgifter skall fåske i hälsodataregister och vårdregister oavsett denenskildes inställning därtill samt att skyddet förden enskildes integritet här får stå tillbaka församhällets intresse av kunskap och information (sebetänkande 1997/98:SoU23). följdeutskottet (rskr. 1997/98:291). dels m, mp,dels fp).Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin inställning att behandlingav personuppgifter skall få ske i hälsodataregisteroch vårdregister oavsett den enskildes inställningdärtill. Skyddet för den enskildes integritet fårhär således stå tillbaka för samhällets intresse avkunskap och information. Motion 2000/01:So548 (fp)yrkande 11 avstyrks med det anförda.Förskrivning av narkotiska preparat m.m.I motion 2000/01:So537 av och () begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförs om ändring i disciplinpåföljdslagen.Motionärerna anför att missbruk och förskrivande avdroger i eget ekonomiskt syfte alltid borderesultera i en total begränsning när det gäller attförskriva narkotiska preparat samt begränsning attförskriva alkoholhaltiga läkemedel och teknisksprit. Sålunda borde en lagändring ske där "får"byts ut mot "skall" i 9 § disciplinpåföljdslagen.BakgrundFrågor om begränsning av förskrivningsrätt behandlassedan den 1 januari 1999 i 5 kap. 11 § lagen(1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område. Av 11 § framgår att om en läkareeller tandläkare missbrukar sin behörighet attförskriva narkotiska eller alkoholhaltiga läkemedeleller teknisk sprit, får denna behörighet dras ineller begränsas. Innehållet i bestämmelsen motsvarar9 § lagen (1994:954) om disciplinpåföljd m.m. påhälso- och sjukvårdens område.Utskottet behandlade i betänkande 1997/98:SoU22 enmotion med liknande innehåll som den nu aktuella.Utskottet anförde att det delade inställningen iproposition 1993/94:149 att behörighet att förskrivanarkotika, alkoholhaltiga läkemedel eller teknisksprit får dras in om förskrivaren missbrukarbehörigheten. Utskottet ansåg dock inte att någonskyldighet att dra in behörigheten bordeföreskrivas. Utskottet delade bedömningen ipropositionen att presumtionen, vid missbruk avförskrivningsrätten, bör vara att olämplighet hosyrkesutövaren föreligger och att behörigheten böråterkallas. följdeutskottet (rskr. 1997/98:290). mp).Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin inställning att någonskyldighet att dra in behörighet att förskrivanarkotika, alkoholhaltiga läkemedel eller teknisksprit för det fall att förskrivaren missbrukar sinbehörighet inte bör föreskrivas. Dock börpresumtionen vid missbruk av behörigheten vara attolämplighet hos förskrivaren föreligger och attbehörigheten bör återkallas. Motion 2000/01:So537(s) avstyrks.Förskrivningsrätt för sjuksköterskor och dietisterI motion 2000/01:So424 av och () begärs ett tillkännagivande attsamtliga legitimerade sjuksköterskor inom den öppnahälso- och sjukvården efter genomgången fortbildningerhåller ökad förskrivningsrätt (yrkande 2).I motion 2000/01:So323 av () begärsett tillkännagivande om att förskrivningsrätt börges till dietister (yrkande 1). Vid användandet avsondnäringar är det enligt motionären viktigt att endietist gör en noggrann bedömning och beräkning avpatientens behov. Förskrivningsrätt bör därför gesdietister avseende sondnäringar och näringspreparat.Tidigare behandling och pågående arbeteFrågor om förskrivningsrätt för sjuksköterskorbehandlades av utskottet i betänkande1999/2000:SoU11 med anledning av proposition1999/2000:56 Vissa hälso- och sjukvårdsfrågor.Utskottet anförde bl.a. att de positiva erfarenhetersom finns vad gäller distriktssköterskornasförskrivningsrätt samt den pågående utvecklingen motalltmer öppen vård, framför allt i regi,talar för en utvidgning av förskrivningsrätten tillfler kategorier sjuksköterskor. Vidare anfördes attdet inom den kommunala hälso- och sjukvården föräldre och funktionshindrade också finns ett stortbehov av en utvidgad rätt till förskrivning avläkemedel. Sammanfattningsvis anförde utskottet attdet ser positivt på regeringens förslag samt att detankommer på att precisera närmarekrav för erhållande av förskrivningsrätt. Motioneravstyrktes (res. m, kd, c). följdeutskottet (rskr.