bet · GP01NU4 · 2001-11-27 00:00:00 — Totalt bör avsättasför perioden 2002-2004.MotionernaModerata samlingspartiet tar - utan att framföranågot yrkande - upp turismen i motion 2001/02:N25.Turistnäringen är intressant, inte minst i ettregionalpolitiskt perspektiv, sägs det i motionen,eftersom hela landet har turistiska tillgångar.Regelverket och skatten på arbete hämmar dockbranschen.Kristdemokraterna framhåller i kommittémotion2001/02:N374 betydelsen av den småskaligalandsbygdsturismen och fjäll- och skärgårdsturismen.Målsättningen måste vara att skapa förutsättningarför en ekologiskt uthållig näring. Samarbete och enmålmedveten samordning mellan fler intressenter kange goda resultat enligt motionärerna. Ikommittémotion 2001/02:N265 (kd) konstateras att detfinns en stor potential för vildmarks- ochfisketurism, inte minst i det svenska inlandet.Centerpartiet anför i motion 2001/02:Kr279 attTuristdelegationen tillsammans medLandstingsförbundet och bör få iuppdrag att utveckla kulturturismen. Enligtmotionärerna är medvetna satsningar på kulturturismen drivkraft för den lokala ekonomiska utvecklingenoch sysselsättningen. Vidare begär imotion 2001/02:N27 att regeringen tar initiativ tillatt utforma ett samlat program för att utvecklalandsbygdsturismen. Ett sådant arbete bör ske isamråd med , turistbranschen,och regionala företrädare.Folkpartiet framhåller i motion 2001/02:N23 attför att få regionalpolitiska effekter måste antaletbilburna turister från och näraliggandeeuropeiska marknader ökas. prisläge gördock att dessa föredrar billigt boende medsjälvhushåll, och detta ger därför inga störresysselsättningseffekter. Denna motsättning kanendast lösas upp genom en omläggning av politiken.I motion 2001/02:N203 (m) begärs etttillkännagivande till regeringen angåendeförutsättningar för en ökad turism. Trots att resoroch turism globalt sett har haft en stor tillväxtunder har turismen i inte ökat påsamma sätt. Näringen hämmas av olika skatter, anförsdet. Enligt motionären har en stor potentialpå turistområdet.I motion 2001/02:N280 (kd, s, m, v, c) begärs attriksdagen ger regeringen i uppdrag att i samarbetemed övriga utarbeta och marknadsföra"Baltic World Heritage Link" med världsarven runtÖstersjön som central grund.Vissa kompletterande uppgifterI detta sammanhang behandlas de motionsförslag påturistområdet vilka anknyter till regeringensbedömningar i propositionen eller i övrigt har enregionalpolitisk utgångspunkt. De motionsförslag somtar upp frågor inom ett brett spektrum av dennationella turistpolitiken kommer däremot attbehandlas och redovisas iutskottets betänkande om vissa näringspolitiskafrågor.De av regeringen förordade programmen ochåtgärderna, vilka beskrivits i det föregående,finansieras via anslaget (33:7) Särskilda regionalautvecklingsprogram inom utgiftsområde 19, vilketbehandlas i utskottets betänkande 2001/02:NU2.I utskottets betänkande 2000/01:NU7 frånföregående år innebar utskottetsställningstagande bl.a. vissa synpunkter på defrågor som är av intresse i detta sammanhang (s.66):Turistnäringen är sysselsättningsintensiv och harstor betydelse i många regioner, inte minst iglesbygden. Näringen spelar en viktig roll i detarbete med att stärka den regionala utvecklingensom regeringen bedriver och som utskottet ställersig bakom. Turistnäringen är också en av debranscher som växer snabbast i , och därpotentialen för fortsatt tillväxt är god.Konkurrensen är emellertid mycket hård ochmarknadsföringen av som turistland är,enligt utskottets mening, viktig.- - -Allmänt sett behövs det ett sektorsövergripandearbetssätt, där alla berörda instanser på lokaloch regional nivå samverkar för att skapaförutsättningar för en lönsam turistnäring.- - -När det gäller landsbygds-, fjäll- ochskärgårdsturism är en väl fungerandeinfrastruktur en av grundpelarna.Utskottet vill framhålla att utvecklingav olika typer av turism alltid måste skeunder hänsynstagande till att natur- ochkulturmiljöer skall bevaras.Som nämnts ovan har Framtidsgruppen i sitt arbetesatt fokus på tre affärsområden och fem generellautvecklingsområden som särskilt strategiska förutvecklingen av svensk turism. Inom dessa affärs-och utvecklingsområden har 24 insatsområdenidentifierats inom vilka ett antal olika konkretaåtgärder bör genomföras. Enligt uppgift skall statenoch näringen gemensamt ta ansvar för att successivtimplementera Framtidsgruppens strategi och förslagtill åtgärder utifrån en uppgjord ansvars- ochrollfördelning. Denna process bedöms pågå underminst en treårsperiod och skall kontinuerligt följasupp och utvärderas.Enligt Turistdelegationen är bl.a. följandeutvecklingsprojekt och utvecklingsperspektivaktuella inom ramen för delegationens ochTuristrådets verksamhet i detta sammanhang:- Miljöarbete. finnsstrategirapporten utveckling i svenskturistnäring. Turistdelegationen inriktar sinambition på kompetensförsörjning, kvalitetssäkringoch internationell samverkan.-- Kultur. De insatser som görs inom kulturturism äri hög grad relaterade till kulturmyndigheterna samttill regionala och lokala initiativ, bl.a. genomtillväxtavtalen. Några projekt har drivits inomramen för det uppdrag som delegationen fick . arbetetillsammans med Hotell- ochRestaurangföretagare och om detsvenska värdskapet har en viktig kulturdimension.-- Mötesindustrin. Turistdelegationen har gjort engrundläggande kartläggning av marknad, ekonomi ochaffärsmetodik vad gäller professionella möten(kongresser, konferenser, traditionella affärsmötenm.m.). riktar mer av sitt arbete motdetta område.-- Fisketurism. Turistdelegationen leder ett arbete isamarbete med fiskeentreprenörerna,fiskevattenägarna, , m.fl.Ambitionen är att utveckla fisketurismen till enmer professionell näring.-- Skogen och turismen. Turistdelegationen ochSkogsstyrelsen har tagit fram en gemensam skrift omförutsättningar och villkor för turistiskutveckling med skogen och skogslandskapet somgrund.-- . och Turistdelegationenbedriver ett annat projekt för att studeramarknadsförutsättningarna för ett ökat resande tillSverige från . Ett flertal regionala ochlokala turistorganisationer driver samarbetsprojektom turism över . Det finns en radorganisationer mellan länder, städer, regioner ochturistföretag som arbetar med sådan samordning. Detturistiska perspektivet i miljöarbetet förÖstersjön (Baltic 21) drivs i ett samarbete undersvenskt ordförandeskap. Huvudman i ärTuristrådet.-Bland de 145 000 medlemmarna i () bedriver omkring 1 500 någon formav verksamhet som kan klassificeras somupplevelseturism (enligt en medlemsenkät med 30 000svar ). I en undersökning, somNäringslivets utredningsinstitut gjorde hösten 2000bland LRF:s medlemmar, svarade emellertid avmedlemmarna att de kan tänka sig att bedriva någonform av turistisk verksamhet.Det kan konstateras att det finns fleradefinitioner av landsbygdsturism och att det inte ärhelt klart vad som bör inräknas i begreppet. InomLRF (Upplev Landet) används följande definition:Landsbygdsturism är upplevelser, varor och tjänster,baserade på bygdens kulturella och naturligaresurser, som ger lokalbefolkning inkomst. Därmedinräknas gårdsagroturismen, hästturismen,fisketurismen, jaktturismen etc.Enligt LRF är landsbygdsturismen en affärsidéunder tillväxt, där det återstår mycket att göra,bl.a. när det gäller att bygga upp kunskap ochkvalitetssäkring av branschens tjänster ochprodukter. Ofta saknas en tydlig affärsplan frånlantbrukarnas sida. Företagaren ser inte demöjligheter som finns att utveckla sinakärnprodukter till nya, unika och efterfrågadeupplevelser på turistmarknaden. Det råder brist påkunskap, mötesplatser och idéforum. Bland LRF:ssmåföretagare är också bristen på egna resurser (tidoch pengar) ett hinder för innovationsförmågan.Enligt uppgift eftersträvar LRF och samarbeteom ett projekt för att öka tillväxten i branschen.Inom ramen för EU:s jordbrukspolitik taslandsbygdsturismen upp i Miljö- ochlandsbygdsprogram 2000-2006. Inomområdet Främja anpassning och utveckling avlandsbygden finns insatsen Främjande av turism ochsmåföretagande, för vilken stödet från EU:sjordbruksfond för budgeteratstill . Denna medfinansiering frångemenskapen motsvarar av de totalt budgeteradeoffentliga utgifterna, vilka uppgår till 16,6miljoner euro . Stöd för att främjalandsbygdsturismen kan även lämnas genom mål 1-programmen i norra samt inom ramen förgemenskapsinitiativet Leader+. Innehållet iinsatserna kan både ha koppling till jord- ochskogsbruk och vara utan direkt koppling till dessasektorer. Landsbygdsturismen kan exempelvis omfatta:kultur-, upplevelse-, vildmarks- och ekoturism, bopå lantgård, fritidsfiske, jakt, vandringsleder,fältvandringar, fågelskådning, bergsklättring,ridning och campingplatser. EnligtLandsbygdsprogrammet är utvecklingen av nyaprodukter för upplevelse och service av storbetydelse och en förutsättning för strategiskmarknadsföring. De olika erbjudandena i en regionbör också marknadsföras tillsammans och mer ses somkomplement till varandra än som konkurrenter. Detfinns exempel på projekt som kopplar ihopmatupplevelser, småskalig livsmedelsförädling ochturism, nämns det i programmet. Som målgrupp förprogrammet anges lantbruksföretag ochsammanslutningar av sådana samt andra företag,föreningar och organisationer lokaliserade pålandsbygden med anknytning till de verksamheter sombeskrivs ovan.Beträffande fisketurism kan noteras att regeringeni beslutat tillkalla en särskildutredare (landshövding ) meduppdrag att utreda konsekvenserna av det friahandredskapsfisket. I uppdraget ingår att kartläggautnyttjandet av fiskeresurserna och att jämföra detfria handredskapsfisket i berörda delar av landetmed fritidsfisket i andra delar av landet. Idirektiven (dir. 2000:100) sägs att när det friahandredskapsfisket infördes förutsågs intefisketurismens utveckling som näringsgren.Sportfisket har ökat kraftigt och är nuav stor omfattning både bland lokalbefolkningen ochbland de turister som besöker de områden somomfattas av det fria handredskapsfisket. Mångaområden är mycket attraktiva för sportfiskare ochdet finns därför en stor potential att utvecklafisketurismen som näringsgren. En fortsatt positivutveckling av allmänhetens möjligheter tillrekreation i form av fisketurism och sportfiske ärockså önskvärd enligt direktiven. Det friahandredskapsfisket har inneburit attfiskeintresserade i större utsträckning än tidigarefått tillgång till ett rikt och varierat utbud avfritidsfiskemöjligheter, konstateras det idirektiven.Betänkandet Utvärdering av det friahandredskapsfisket (SOU 2001:82) presenteradestidigare . Utredningen konstateraratt det står klart att fiskevårdens finansieringbehöver förstärkas. I sitt arbete har utredningenkommit fram till förslag om införande av enfiskevårdsavgift samt förslag till hurfiskevårdsområden bör utformas och förvaltas. Denmodell som presenteras i utredningen innebär attäven det icke yrkesmässiga fisket ges ett tydligtvärde som resurs samt genererar medel till vård ochförvaltning.Ur turismsynpunkt har fritidsfisket en särskiltintressant egenskap, framgår det av utredningen.Säsongen är förhållandevis lång jämfört med andrarekreationsaktiviteter och bidrar därför tillsäsongsutjämning av turisttillströmningen. En nyföretagstyp har börjat utvecklas inom svensk turismunder senare år, där målgruppen är de som vill haett bra fiske med god service. Ett flertalentreprenörer har intresserat sig för att drivafisketurismverksamhet i bl.a. skärgårdsområdet.Vissa är bosatta i skärgården och tar emot gäster påeget vatten. Flertalet har dock ingen fastanknytning till skärgården utan ordnar medövernattningar på fastlandet. Fisket sker oftastfrån mindre, öppna uthyrningsbåtar, men ävenspecialbyggda båtar förekommer.När det gäller konsekvenserna förregionalpolitiken säger utredningen att denföreslagna modellen skapar en stabil plattform förutveckling av fiskenäringen, till gagn för såväl denbofasta befolkningen som för turisterna.Utskottets ställningstagandeSåväl av propositionen som av motionerna ochinformation inom ramen för de kompletterandeuppgifterna framgår att turistbranschen har vissaproblem med alltför små och isolerade företag,brister i professionalitet och marknadsföring, svaglönsamhet och begränsade kunskaper. Olika förslagoch ansatser har redovisats i det föregående. Somframgår finns ett antal olika utvecklingslinjer inomramen för Turistdelegationens och Turistrådetsverksamhet samt när det gäller landsbygdsturism m.m.Till dessa ansträngningar fogas nu ytterligaremöjligheter i form av regeringens initiativ rörandeprogrammet för ökad innovationskraft ituristnäringen, satsning på en stärkt fjällturismsamt turismforskning. Enligt utskottets uppfattningkan dessa nya insatser bana vägen för en mer lönsamoch professionell bransch. Ekologisk hållbarhet ären given förutsättning. Efter en lämplig tidsperiodbör insatserna - i likhet med övriga områden -utvärderas.Eftersom turistnäringen är en utprägladsmåföretagsbransch är det inte förvånande attturistföretagen har samma problem som småföretaginom andra näringar, t.ex. när det gällertillämpningen av olika regelsystem. De olikainsatser som görs på regelförenklingsområdet -vilket utskottet rapporterar om i sitt betänkande2001/02:NU1 - är således av väsentlig betydelseockså för turistbranschen.Utskottet vill särskilt peka på att potentialenför långsiktig tillväxt i turistnäringen är god ochatt turistföretagen finns över hela landet. Vidareär branschen sysselsättningsintensiv. Dessa faktorermedför särskilda möjligheter för den regionalautvecklingspolitiken och turistnäringen attömsesidigt stödja varandra. Det kan konstateras attbesöksnäringen och upplevelseindustrin särskiltbetonas i vissa tillväxtavtal.Vissa synpunkter i de här behandlade motionernaligger i linje med den utveckling som pågår ellerförutses. Utskottet vill vidare erinra om att dennationella turistpolitiken kommer att behandlas avutskottet . Med det anfördaavstyrker utskottet samtliga här aktuella motioner iberörda delar.Lokal utveckling och attraktivarelivsmiljöerInledningI det följande behandlas ett antal åtgärder, vilkasyftar till att främja ett lokalt engagemang församhällsutvecklingsfrågor och till att skapaattraktiva livsmiljöer. Begreppet social ekonomisätter fokus på insatser inom den regionalautvecklingspolitiken som berör ideellaorganisationer, kooperativ samt lokalautvecklingsgrupper.Lokala program för entreprenörskap och lokaltutvecklingsarbeteUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om bl.a.organisationsfrågor och ekonomiska frågor.Jämför reservation 14 (m, kd, c, fp).PropositionenRegeringen gör bedömningen att program förentreprenörskap och lokal utveckling bör arbetasfram inom ramen för breda partnerskap på lokal nivå.Programmen bör bestå av två insatsområden:Entreprenörsfrämjande åtgärder med tyngdpunkt motpersoner och företagare med utvecklingsidéer samtLokalt utvecklingsarbete med tyngdpunkt mot denideella sektorns möjligheter att bidra till denlokala utvecklingen. Särskild vikt skall läggas vidungdomars och kvinnors deltagande. Regeringen avseratt för insatsområdet Lokalt utvecklingsarbeteavsätta för perioden 2002-2004.Bland annat från strukturfondsarbetet har detvisat sig att partnerskapsarbete kan ge kreativalösningar på den lokala nivån enligt vad som anförsi propositionen. Beslut om programmen fattas avlänsstyrelserna eller självstyrelseorganen som ävensvarar för uppföljningen av respektive program.MotionernaI kommittémotion 2001/02:N265anförs att lokala förvaltningsmodeller kan vara ettsätt att bevara och skapa nya arbetstillfällen,vilket exemplifieras med Byskogsforum i Dalarna.Enligt motionärerna har uteblivnainfrastruktursatsningar och brister inomregionalpolitikens område permanentat landsbygdenskris. stöder Folkrörelserådetsarbete för landsbygden och anser att envidareutveckling av detta arbete måste prövas. Ettexempel är förslag om en samordnande funktion medplacering vid länsbygderåden. En ny regionalpolitikmåste utformas som kan lägga en bättre grund för enpositiv utveckling i hela landet.Centerpartiet anför i motion 2001/02:N27 att enlokal utvecklingspeng, en s.k. bygdepeng, börinföras för att stimulera det lokalautvecklingsarbetet. Pengen skall även kunna användasvid olika typer av EG-projekt och bör hanteras avkommunernas landsbygdssamordnare.I kommittémotion 2001/02:N262sammanfattas ett antal olika åtgärder för att skapafler jobb på landsbygden. Det handlar om förslag föratt förbättra för företagen och företagsamheten,bl.a. förslag på skatteområdet, borttagande avkrångliga regler, avveckling av de direktaföretagsstöden och införande av bättre villkor förjordbrukssektorn. I motionen anförs att på mångamindre orter har småföretagen en stor betydelse föratt skapa livskraft i bygden. Ofta utgör"företagarandan" en del av den lokala kulturen.I motion 2000/01:N274 (s), från allmännamotionstiden , anförs att det är viktigtatt tillvarata den kunskap, kompetens och detengagemang som de lokala utvecklingsgrupperna visar.Småskaliga företag och kooperativ på landsbygden harandra villkor än stora internationella företag ochdärför behövs enligt motionärerna en översyn avförutsättningarna för små företag på landsbygden. Imotion 2001/02:N14 (s) hävdas att resultaten av delokala utvecklingsgruppernas arbete skulleförbättras ytterligare om de fick ekonomiskt bidrag,t.ex. i form av en bygdepeng.Budskapet i motion 2001/02:N270 (m) är att detmåste ges förutsättningar för en socialt hållbarutveckling på landsbygden för att möjliggörapermanent bosättning där. Bland annat är service,kommunikationer, affär och skola viktiga.I motion 2001/02:N316 (m) föreslås attregionalpolitiken läggs om på ett sätt som gerregionala och lokala myndigheter större ansvar attutveckla sin region utan statlig detaljeradstyrning.Förslaget i motion 2001/02:N287 (mp) gäller att fåtill stånd en hållbar strategi för näringspolitiskoch regionalpolitisk utveckling. Eftersom de 15nationella miljömålen inte ger tillräcklig ledning iarbetet bör de kompletteras med fyra systemmål,vilka redovisas i motionen. Med systemvillkoren somutgångspunkt bör län och kommuner åläggas attundersöka material- och energibalans i det egnaområdet. Stimulans bör ges till de kommuner somupprättar en hållbar strategi. Exempel påstimulansåtgärd är att bygga upp rikstäckandekompetensnätverk kring hållbar lokal utveckling, därlokala och regionala blir viktigaknutpunkter. Genomförandestrategin bygger enligtmotionären på att staten lägger riktlinjer ochdirektiv till länsstyrelserna och att visst stöderbjuds. En sådan utveckling bör initieras i fullskala med början i glesbygdskommuner,föreslås det i motionen.Vissa kompletterande uppgifterSom utskottet informerade om i betänkande2000/01:NU7 (s. 50) pågår en rad olika aktiviteterrörande social ekonomi inom , olikamyndigheter och EU-arbetet. Enligtbudgetpropositionen (utg.omr. 17) och enligtinhämtad information är läget för närvarandeföljande.Sedan början av år 2001 ingår frågor om socialekonomi inom ansvarsområde.Enligt uppgift finns ungefär 4 000 lokalautvecklingsgrupper, vilket kan jämföras med 1 500grupper . Grupperna arbetar med allt frånnyföretagande, service och bostäder till främjandeav turism och kulturevenemang. beräknades 70000 personer vara aktiva i de 3 500 grupper somfanns då.Regeringen beslutade att det inomRegeringskansliet skall tillsättas en arbetsgruppmed uppgift att dels utgöra ett forum för samråd ifrågor rörande folkrörelser och social ekonomi, delsfölja upp vissa insatser på området. I arbetsgruppenskall ingå företrädare för olika departement inomRegeringskansliet. Gruppen skall bl.a. fungera somreferensgrupp inom . Vidare skallfrågor kring statistik, forskning och kontakter medEU inom området ingå i gruppens arbetsuppgifter,liksom också slutsatserna från den sjunde europeiskakonferensen om social ekonomi. Folkrörelseforum fördialog mellan regeringen och föreningslivet skallföljas upp av gruppen. Arbetet skall vara avslutatsenast den 31 december 2002.Statistiska centralbyrån (SCB) deltar i ettinternationellt projekt som syftar till att utvecklaen gemensam standard för statistik över den sektorav samhället där folkrörelserna och föreningslivethör hemma. SCB genomför vidare och2001, inom ramen för Undersökningarna omlevnadsförhållanden och med finansiering frånRegeringskansliet, en särskild kartläggning avsvenskarnas engagemang i ideella och ekonomiskaföreningar. Kartläggningen väntas vara klar i april2002.I juni 2001 arrangerade regeringen i samverkan medsvenska och andra europeiska organisationer densjunde europeiska konferensen om social ekonomi.Syftet med konferensen var att öka kunskapen om densociala ekonomins roll i det europeiska samhället,att ge tillfälle till kontakt, erfarenhetsutbyte ochkunskapsinhämtning, att följa upp tidigarekonferenser samt att diskutera den sociala ekonominsutveckling . Konferensenriktade sig till organisationer, föreningar,kooperativ, ömsesidiga bolag och stiftelser såväl iSverige som i andra medlems- respektivekandidatländer. Konferensen samlade nära 1 000deltagare, varav ca 400 var från andra länder änSverige. Enligt ordförandeskapets sammanfattning(daterad ) av trojkans möte vidkonferensen delade ministrarna åsikten att densociala ekonomins roll i ett modernt samhälle kanbeskrivas enligt fem huvudteman: socialt ansvar,medborgarinflytande, socialt kapital, att ta maktenöver sin egen situation och den tredje sektorn.Enligt ministrarna behövs bl.a. en fortsatt dialogmellan EU:s institutioner och företrädare för densociala ekonomin, en utvidgad dialog inom EU-länderna och bildande av en arbetsgrupp inom EU föratt utbyta praktiska erfarenheter på området.Regeringen avser att beslutaatt en särskild utredare skall kartlägga hurlagstiftningen inom olika områden påverkar ideellaföreningar. Avsikten är enligt regeringen att ge ensamlad bild och bedömning av de rättsliga villkorenför sådana föreningar.Det av regeringen förordade programmet Lokaltutvecklingsarbete mot ideella sektorn, vilketbeskrivits i det föregående, finansieras viaanslaget (33:1) Allmänna regionalpolitiska åtgärderinom utgiftsområde 19, vilket behandlas i utskottetsbetänkande /02:NU2.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser liksom tidigare positivt på sådanverksamhet som bedrivs inom ramen för det sombenämns social ekonomi. Sådant lokaltutvecklingsarbete som har samhällsnytta som främstadrivkraft kan mobilisera medborgarnas engagemang ocharbetsinsatser inom sådana områden som har storbetydelse för vardagen, t.ex. dagis, skola,arbetskooperativ, folkbildning, idrott ellermiljöprojekt. Detta engagemang kan kanaliseras påolika sätt, vilket också exemplifieras i motionerna.Kärnpunkten är dock att det lokalautvecklingsarbetet bygger på underifrånperspektivet,vilket kan leda till att lokal identitet skapas ochatt den lokala demokratin förnyas. Utskottet fästerstor vikt vid att det av regeringen aviseradeprogrammet om lokalt utvecklingsarbete medtyngdpunkt mot den ideella sektorn särskilt skalluppmärksamma ungdomars och kvinnors deltagande.I likhet med flera motionärer anser utskottet attdet är viktigt att tillvarata den kompetens och detengagemang som medborgarna visar prov på inom delokala utvecklingsgrupperna. En förutsättning försåväl den lokala demokratin som den sociala ekonominär att det finns möjligheter för människor att mötasi lokala föreningar och grupper. Därför är detpositivt att regeringen avser att se över stödet närdet gäller olika gruppers utnyttjande av allmännasamlingslokaler och genomföra en kartläggning avlokalbeståndet.Engagemanget för attraktivare livsmiljöer är ocksåviktigt. Det finns många projekt för att utvecklasmåskaliga kretsloppssystem, och ett antal statligabidrag har beviljats inom ramen för de lokalainvesteringsprogrammen. För att möjliggöra en samladredovisning kommer en kartläggning av dessa systematt utföras, säger regeringen i propositionen (s.190).