bet · GP01UU2 · 2001-11-22 00:00:00 — och EG har också bidragittill UNHCR:s ansträngningar att återföra flyktingar.Kommissionen står beredd att bistå med ytterligare medel tillUNHCR.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U296(c, m, v, kd, fp, mp) yrkande 3 kan besvaras.Den långa brutala ockupationen av har lett till storaskador på miljön i form av skogsskövling och åtföljande erosion.Motionärerna menar i motion 2001/02:U296 (c, m, v, kd, fp, mp)yrkande 4 att stöd för att genomföra de olika planer förmiljövård som lagts fram bör stödjas av Sverige.Hälsosituationen i är mycket dålig och i yrkande 5krävs att bidrar till en förbättring av hälsovårdengenom att stödja uppbyggnaden av t.ex. mödravårdscentraler.Motionärerna menar att det är viktigt att biståndet i sin helhetinte bara går till den gynnade huvudstaden utan att detäven kommer mindre städer och landsbygden till godo.Utskottet konstaterar att miljön på har lidit storaskador . Biståndet genom UNTAETfokuserar på hållbar utveckling i , omfattande bådesociala frågor och miljöfrågor. Bland annat stöds utvecklingenav ekologisk odling, en hållbar användning av resurser,trädplantering för att motverka erosionen och stöd förutvecklingen av potentiella exportprodukter. EG bistår med ettprojekt för att förbättra tillgången till vatten och sanitet.Även hälsosektorn har stora behov av förbättringar, bl.a. inomprimär- och mödravården. stöder miljöförbättringar ochhälsovården i genom bidragen till och till WHO.UNTAET har lagt stor vikt vid utbyggnaden av primärvården iÖsttimor.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U296(c, m, v, kd, fp, mp) yrkandena 4 och 5 kan besvaras.I kommittémotion 2001/02:U345 (fp) yrkande 39 framhålls attÖsttimor kommer att vara i behov av ett omfattandeinternationellt stöd för sin återuppbyggnad och fortsattautveckling. bör därför såväl bilateralt som inom EU:sbiståndspolitik verka för ett kraftfullt bistånd till Östtimorsuppbyggnad. har beslutat om ett bistånd på över 90miljoner kronor via multilaterala organ, där är denstörsta mottagaren. Som framhållit ovan går mindre bidragbilateralt till frivilligorganisationer, myndigheter ochuniversitet. Inom EG stöder insatser i Östtimor.Kommissionen har beslutat om tillåteruppbyggnad av och utveckling i , och upprättat ettstödkontor i , i FN och vid givarmötena för har Sverigeargumenterat för ett fortsatt internationellt engagemang,inklusive omfattande utvecklingssamarbete. Utskottet anser attframtida internationellt stöd kommer att vara avgörande förÖsttimors vidare demokratiska utveckling och landets möjligheteratt kunna befästa sin självständighet på sina egna villkor.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U345(fp) yrkande 39 kan besvaras.Mellanöstern och NordafrikaUtvecklingssamarbetet med och har -undantaget - liten omfattning alltsedanbiståndets . Detta beror enligt propositionenfrämst på att länderna ligger på en relativt högre inkomstnivåän flertalet av samarbetsländer. Huvuddelen avutvecklingssamarbetet utgörs av kontraktsfinansierat teknisktsamarbete, s.k. u-krediter och internationella kurser samthumanitärt bistånd och bistånd genom enskilda organisationer.Konfliktbilden och bristerna i fråga om respekten fördemokratiska och andra rättigheter utgör ett långsiktigt hot motregionens utveckling. Samarbetet bör primärt utgå från denfattigdom i bred mening som rättighetsinskränkningar innebär.Det begränsade bilaterala utvecklingssamarbetet i regionen samtavsaknaden av fältpersonal medför att i hög grad måstefortsätta att förlita sig på andra kanaler och metoder änbilaterala insatser.Demokratiska framsteg behöver göras och respekten för demänskliga rättigheterna behöver förstärkas i ochNordafrika. Regionen är instabil med många potentiellakonfliktanledningar inom och mellan länderna. Hit hör ojämnresursfördelning, vattenbrist, svag ekonomisk utveckling ochsnabb befolkningstillväxt. Flertalet länder saknar demokratisktradition. Detta tar sig uttryck i brister vad avser respektenför de mänskliga rättigheterna. Yttrande- och mediefrihet,förenings-, församlings- och religionsfrihet kan vara beskurna.Kvinnans rättigheter respekteras inte tillräckligt. finns tecken på enökad vilja till förändring och ökad medvetenhet i vissa länderom nödvändigheten av en dialog med omvärlden.Utskottets övervägandenBehandling av motionerI den enskilda motionen 2001/02:U330 (kd) framhålls att det föratt uppnå fred i krävs en förändring avinställningen hos barn och ungdomar gentemot omvärlden. Dåsvenskt bistånd till omfattar bl.a. läromedel harSverige ett ansvar för att utvärdera vilka attityder somavspeglas i de palestinska skolböckerna. Genom att inteinsistera på att de palestinska läroböckerna skall ändras ärSverige genom biståndet i någon mening delaktigt i ansvaret fördet hat som är terrorismens grogrund, framhålls i motionen.Utskottet konstaterar att ger bistånd, genom Sida, tillpalestinierna som bl.a. går till utbildning. ger dock idagsläget inte bilateralt bistånd för framställning avpalestinska läromedel. Det finns skolböcker i skolorna på depalestinska områdena som innehåller anti-israeliska referenser.Detta gäller framför allt äldre böcker av jordanskt elleregyptiskt ursprung. har vid ett flertal tillfällenpåtalat för palestinska myndigheter att användning av sådanaläromedel inte är acceptabel och att böckerna måste tas ur bruk.Den palestinska myndigheten har också lovat att dessa böckerskall ersättas allteftersom framställning av nya läromedelframskrider. Från officiellt israeliskt håll har man tidigare iår, till EU-kommissionären med ansvar för utrikesfrågor,meddelat att vissa förbättringar har gjorts i de nya böckerna.Utskottet menar att det är mycket angeläget att den palestinskamyndigheten fortsätter att arbeta med att förbättraläroböckerna. Utskottet vill understryka att liknande problemfinns i israeliska läroböcker och att denna fråga är viktig förhur man betraktar och förstår varandra över de etniska ochreligiösa gränserna.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U330 (kd) kanbesvaras.LatinamerikaEnligt propositionen hade en starkareekonomisk tillväxt och ett mer gynnsamt internationellt klimatän väntat. Trots detta fortsätter fattigdomen och den ojämnainkomstfördelningen att utgöra de främsta hindren för enkonsolidering av demokratin. Ca 200 miljoner människor lever ifattigdom, vilket motsvarar av befolkningen.Stödet till lämnas främst genom multilaterala organoch enskilda organisationer. Endast en mindre del av det svenskautvecklingssamarbetet sker bilateralt. Däremot ökar det svenskastödet till offentliga statliga institutioner somjustitieombudsmannaämbeten och rättsväsen.Den demokratiska utvecklingen i utsätts förstora påfrestningar i flera länder. Styrelseskicken är i mångafall behäftade med problem där parlamentet har begränsatinflytande över den i det närmaste fullkomliga presidentmakten.De demokratiska institutionerna är svaga och saknar i många fallallmänhetens förtroende. De ekonomiska reformprogrammen harytterligare undergrävt förtroendet för politikerna och detraditionella partierna. Den senaste tidens utveckling visartydligt att regelbundet genomförda val inte automatiskt innebäratt demokratin stärks. Rättssystemen är ofta outvecklade ochkorruptionen utbredd.EuropaSverige genomför omfattande insatser i samtliga länder på västraBalkan: , , FörbundsrepublikenJugoslavien (FRJ, inklusive Kosovo), och Makedonien.Stöd ges till institutionsuppbyggnad och till EU-anpassning inomcentrala sektorer för den s.k. Stabiliserings- ochassocieringsprocessen.De svenska insatserna präglas enligt propositionen avflexibilitet och ett regionalt synsätt. deltar aktivt iden s.k. för sydöstra . Pakten är ettförsök att genom investeringar och regionalt samarbete bryta dencykel av konflikter som präglat västra för mänskliga rättigheter har förbättrats i och medden demokratiska utvecklingen i FRJ. En rad allvarliga problemkvarstår dock i regionen. Oroligheter i har undervåren 2001 tvingat tiotusentals människor att lämna sina hem.Att stödja den demokratiska utvecklingen och stärka respektenför de mänskliga rättigheterna är därför viktiga komponenter idet svenska utvecklingssamarbetet med samtliga länder på västraBalkan.Moldavien, södra och CentralasienMoldavien samt länderna i södra (,, ) och (,, , , ) har sedansjälvständigheten drabbats hårt av ekonomisk tillbakagång. Fleraav länderna har dock en stor utvecklingspotential särskilt vadgäller energitillgångar, och en långsam återhämtning sker.I inriktas de svenska insatserna på att förbättramiljön och befolkningens hälsa kring , på reformering avden offentliga sektorn, på att utveckla den sociala sektorn ochpå jämställdhet. Samarbete sker huvudsakligen med ochKirgizistan. Insatserna i är i allt väsentligtfokuserade på . I den mån det bedöms vara möjligtförväntas insatser också i Tadzjikistan.Ländernas politiska system kännetecknas av starkapresidentmakter med parlament, som har relativt begränsatinflytande och svagt utvecklade partisystem. Korruptionen äromfattande och rättssäkerheten är undermålig. Polisbrutalitetförekommer och domstolarna utsätts inte sällan förpåtryckningar.Utskottets övervägandenBehandling av motionerAralsjöns miljöproblem uppmärksammas i den enskilda motionen2001/02:U263 (kd). Enligt motionen bör regeringen verka för attfrågan om framtid ges en framskjuten plats på såvälFN:s (yrkande 1) som EU:s och (yrkande 2) respektivedagordningar. Vidare framhålls vikten av att i internationellsamverkan upprätta en gemensam och hållbar plan för arbetet medAralsjön och i arbetet för att förbättra ländernas och folkenskatastrofala situation i arbetet runt (yrkande 3).Motionärerna föreslår också i yrkande 4 att regeringen skallverka för att ön situation förs upp påinternationell nivå och blir en angelägenhet förvärldssamfundet. Slutligen föreslås i yrkande 5 att de svenskafrivilliga organisationer som arbetar i området ges ökat stödoch ökade möjligheter inom befintliga ekonomiska ramar.Utskottet erinrar om att det haft anledning att ta ställningtill flertalet av yrkandena i motionen i sitt betänkande2000/01:UU11 Internationella miljöfrågor. Vad som där framfördesär enligt utskottet ännu tillämpligt i fråga om motionensyrkanden 1, 2, 3 och 5.Vad gäller yrkande 4 har utskottet inhämtat att önVozrozhdeniyes användes av f.d. bl.a. somförsöksområde för bakteriologisk krigföring och att rester avdenna verksamheten finns kvar på ön. finnsinga internationella projekt med inriktning på att följa uppmiljökonsekvenserna av den tidigare verksamheten på önVozrozhdeniyes. Tillträde till ön är i princip förbjudet menamerikanska experter och uzbekiska myndigheter finns på platsför att följa utvecklingen.Utskottet konstaterar att regeringen i särskilt regeringsbesluttill Sida bl.a. angivit att svenskt stödskall främja miljörelaterade projekt om och de socialakonsekvenserna av katastrofen kring sjön. Regeringen förberederockså beslut om utarbetande av en särskild regionstrategi fördet svenska utvecklingsbiståndet med utgångspunkt från dessariktlinjer.Hittills har fördelats tilldammsäkerhet och dammskötsel i samarbete med ett projekt avVärldsbanken, ett hälsoprogram i samarbete med Läkare utangränser, kvinnors medverkan i lokalpolitiken i samarbete medUNDP och till samarbete på nivå.Utskottet konstaterar att inom EU, och FN finns redan i dagstor insikt om och dess problem, och omfattandeinsatser görs också av dessa organisationer och isamverkan/samråd dem emellan. EU har projekt medinriktning på och dess problem. Utskottet konstateraratt (Waters Assessment) är ett projektsom leds av FN:s miljöprogram och genomförs i samarbete medHögskolan i . Det arbete som utför görs lokalt avexperter, forskare, myndighetspersoner och organisationer.Projektet finansieras till stor del av Global EnvironmentFacility (GEF, en fond gemensam för , UNDP ochUNEP). får därutöver stöd av Sida, Finnida och NationalOceanic and i . Resurserna frånGEF och de olika biståndsmyndigheterna används till i utvecklingsländer.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotion 2001/02:U263 (kd) yrkandena 1-5 kan besvaras.Miljö- och folkhälsoproblemen i uppmärksammas äveni motion 2001/02:U266 (kd). I motionen anförs att länderna i detforna sovjetiska - , ,, och - står inför ettekologiskt och folkhälsomässigt sammanbrott till följd av mångaårs vanskötsel av den odlingsbara jorden och rovdrift på de rikanaturtillgångarna. I genomfördes till1989 kärnvapenprov såväl ovan som under jord med spridning avradioaktivitet som följd. Befolkningen har varitexponerad för radioaktivitet och uppvisar bl.a. extremt högdisponibilitet för flera allvarliga sjukdomar, bl.a. leukemi ochandra cancerformer.För att motverka denna utveckling bör regeringen därför tainitiativet till en internationell konferens på hög nivå ommiljö- och folkhälsoläget i de centralasiatiska staterna(yrkande 1). Regeringen bör också ta initiativet till eninternationell vetenskaplig studie om miljö- ochfolkhälsoproblem såväl kortsiktigt som långsiktigt (yrkande 2).Vidare bör regeringen ta initiativ i FN till inrättande av ettsärskilt internationellt biståndsprogram för regionala åtgärdermot de folkhälso- och miljöproblem som är gemensamma förCentralasiens länder (yrkande 3). Enligt yrkande 4 börregeringen även i internationella forum driva frågan ominternationellt ekonomiskt stöd för omställning av jordbruketfrån bomullsmonokultur till ett mer differentierat jordbruk medekologisk profil, avpassat för de centralasiatiska staternasbehov av allsidiga livsmedel. I yrkande 5 föreslås även attregeringen i internationella sammanhang driver frågan omekonomiskt stöd till och NGO:er samt regionala ochlokala ideella miljö- och folkhälsoorganisationer i syfte attöka miljötänkandet på gräsrotsnivå. I yrkande 6 föreslås attregeringen skall verka för att det inrättas ett särskilt programi EU-regi som gör det möjligt för centralasiatiska ungdomar atti något EU-land på akademisk nivå studera sådana ämnen som kanbidra till ökad demokratisering i deras hemländer. Förslagetmotiveras med att åtgärder för demokrati och mot korruptionbehövs för att skapa insikt om att utvinningen avnaturtillgångar skall återinvesteras i projekt som leder tillbättre folkhälsa. I yrkande 7 föreslås att regeringen tarinitiativ till en ungdomskonferens i EU-regi för att läggagrunden för ett nätverk för ungdomsutbyte mellan ungdomar i EUoch Centralasien.Utskottet konstaterar att det finns en relativt omfattandedokumentation och forskning vad gäller miljö- ochhälsoproblem, framför allt vad gäller situationen kring Aralsjönoch Semipalatinsk. Inom EU, och FN finns också redan i dagstor insikt om dessa frågor, och betydande insatser görs ocksåav dessa organisationer och i samverkan dem emellan. Utskottetmenar att särskilda vetenskapliga studier om miljö- ochfolkhälsoproblem i bör genomföras av redanexisterande organisationer som har den kompetens och fackkunskapsom krävs.I arrangerade Unifem (United Nations Development Fundfor Women) med stöd från Sida en internationell konferens iStockholm för att fästa uppmärksamhet på den svåra situation somsärskilt kvinnor och barn har i regionen kring . Vidarehar EU i sitt indikativa regionala program för Central- ochÖsteuropa samt , Tacis (Technical Assistance to theCommonwealth of Independent States), för ,avsatt . Av dessa beräknas gå tillmiljörelaterade projekt.EU:s hittillsvarande bistånd till länderna i harbl.a. inriktat sig på jordbruk, jordbruksreformerjordbruksindustri, modernisering av boskaps- och foderproduktionsamt utvecklingen av bomullssektorn. Vid sidan om de nationellaprogrammen finns också regionala program med fokus påCentralasien. Programmen, som fokuseras på problem som kräver enlångsiktig lösning och som har gränsöverskridande miljöeffekter,koncentreras på områden som stärker institutionellt ochrättsligt ramverk, främjar miljöinvesteringar och höjerallmänhetens medvetande. Detta sker bl.a. genom att stärkauppbyggandet av lokala och regionala frivilligorganisationer föratt stärka miljötänkande på gräsrotsnivå.Stipendier samt speciella program och verksamheter för ungdomarfrån finansieras inom ramen för EU:s Tacis-progam.Önskemål om att utveckla sådana projekt åvilar i första handrespektive land genom att ta upp förhandlingarna om utnyttjandetav de medel som EU anslår för Tacis verksamhet. Även Europarådetkan här spela en roll.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U266(kd) yrkandena 1-7 kan besvaras.TurkietKandidatlandet upplever en djup ekonomisk kris. Landethar erhållit ett omfattande finansiellt stöd från IMFoch för att underlätta nödvändiga ekonomiskareformer. Genomförandet av medlemskapsstrategi harenligt propositionen trots de ekonomiska problemen gått framåt,och presenterade den turkiska regeringen ettomfattande nationellt program för politiska, ekonomiska ochadministrativa reformer i syfte att anpassa sig till EU:sregelverk.Situationen för de mänskliga rättigheterna och demokratin iTurkiet är inte tillfredsställande. uppfyller idagsläget inte de politiska Köpenhamnskriterierna för medlemskapi EU.Multilateralt utvecklingssamarbetePropositionen (avsnitt 3.5.2)för multilateralt utvecklingssamarbete omfattarFN:s ekonomiska och sociala verksamhet, internationellafinansieringsinstitutioner och fonder, övrigt multilateraltsamarbete samt Europeiska utvecklingsfonden. Till detta kommerkostnaden för det svenska bidraget till den del av EU:sgemensamma bistånd som finansieras över EG-budgeten.Multilateralt utvecklingssamarbeteTusental kronor------------------------------------------------------------Budget Beräknat2001 2002------------------------------------------------------------1 FN:s ekonomiska och sociala 1 954 000 1 979 700verksamhet------------------------------------------------------------2 Internationella 1 350 000 1 545 000finansieringsinstitutioner------------------------------------------------------------3 Övrigt multilateralt 413 000 510 000samarbete------------------------------------------------------------4 Europeiska utvecklingsfonden 200 000 150 000------------------------------------------------------------Summa 3 917 000 4 184 700------------------------------------------------------------ägde fyra internationella konferenser rum under FN:s ledninkonferensen om de minst utvecklade länderna, mötet för femårsuppföljningenom boendefrågor, generalförsamlingens särskilda session om hiv/aids liksomtoppmötet om uppföljning av barntoppmötet . Förberedelserna och/ellergenomförande av dessa konferenser ägde rum under det svenska EU-ordförandeskapet.Under det svenska ordförandeskapet förbereddes också två kommandevärldskonferenser som kan få ett stort genomslag i det internationellautvecklingssamarbetet, världskonferensen om utvecklingsfinansiering ochvärldstoppmötet om hållbar utveckling. Dessa två konferenser bör bidra tillökad samsyn om bl.a. mobilisering av resurser för hållbar utveckling.Under det svenska ordförandeskapet förbereddes också två kommandevärldskonferenser som kan få ett stort genomslag i det internationellautvecklingssamarbetet, om utvecklingsfinansiering ochVärldstoppmötet om hållbar utveckling.På svenskt initiativ har EU utvecklat en politik där antalet nya globalakonferenser skall begränsas. Nya former för uppföljning av världskonferenserskall utvecklas och högsta prioritet skall ges åt insatser för att stödjaregeringar att genomföra gjorda åtaganden.Även om stora framsteg gjorts när det gäller FN:s kapacitet och roll påsåväl det operativa som det normativa området, lider organisationen avkännbar penningbrist. Det gäller i stort sett samtliga verksamhetsområden.Många organisationer har tvingats att kraftigt reducera sin verksamhetsamtidigt som kraven på effektivisering fortsätter.EU är sammantaget FN:s största finansiär. Under det svenskaordförandeskapet utgjorde samarbetet mellan EU och FN en central fråga.Riktlinjer för förhållningssätt som bidragsgivare till ochsamarbetspartner med FN har antagits och kommer att konkretiseras i olikaformer av samarbete som ytterligare stärker banden mellan EU och FN. Underår 2001 har både FN och EU utvecklat en sammanhållen och handlingsinriktadpolitik för konfliktförebyggande. Från svensk sida betonas FN:s centralaroll att förebygga och tidigt hantera väpnade konflikter samt att genomkonkreta insatser främja fred och utveckling.Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 1998-2002Tusental kronor-------------------------------------------------------------------| Årsbidrag Årsbidrag Årsbidrag Årsbidrag Årsbidrag|| 1998 1999 2000 2001 2002 |-------------------------------------------------------------------|FN:s utvecklings-470 000 490 000 500 000 530 000 530 000|| ||program, UNDP |-------------------------------------------------------------------|FN:s kapital- 42 000 42 000 42 000 50 000 50 000||utvecklingsfond, ||UNCDF |-------------------------------------------------------------------|, 250 000 265 000 280 000 297 000 297 000|||-------------------------------------------------------------------|FN:s 5 000 8 000 10 000 14 000 14 000||kvinnofond, ||Unifem1 |-------------------------------------------------------------------|FN:s befolk- 125 000 140 000 145 000 160 000 165 000||ningsfond, ||UNFPA |-------------------------------------------------------------------|FN:s världslivs-180 000 180 000 195 000 210 000 210 000|| ||medelsprogram, ||WFP |-------------------------------------------------------------------|FN:s flykting- 260 000 270 000 370 000 392 000 392 000||kommissarie, ||UNHCR2 |-------------------------------------------------------------------|FN:s hjälporga- 145 000 150 000 160 000 160 000 170 000||nisation för || ||palestinaflyktingar, ||UNRWA |-------------------------------------------------------------------|Multilateral 8 000 12 000 25 000 30 000 35 000||handelsrelaterad || ||biståndsverksamhet |-------------------------------------------------------------------|Narkotikainsatser genom FN-45 00047 00045 500 50 500 50 500||systemet ||(UNDCP, ||WHO/PSA) |-------------------------------------------------------------------|FN:s boende 5 000 5 000 5 000 7 000 7 000||och ||bebyggelsecenter, ||Habitat3 |-------------------------------------------------------------------|37 000 37 000 37 000 47 000 52 000|-------------------------------------------------------------------|FN:s 8 000 8 000 13 000 6 500 7 200||industriutvecklingsorganisation, ||Unido4 |-------------------------------------------------------------------|Summa 1 580 000 1 654 000 1 827 500 1 954 000 1 979 700|-------------------------------------------------------------------1 finansierades bidragen till Unifem över delpost 3, Övriga multila2 flyttades i stöd till UNHCR från den bilaterala anslagsbasbudgetstödet.3 finansierades bidragen till Habitat över delpost 3, Övriga muinsatser.4 Det totala bidraget 2001 uppgår till och till på greservationer utnyttjas.Utskottets övervägandenBehandling av motionerI kommittémotion 2001/02:U305 (kd) yrkande 11 framhålls att måstearbeta för att EU-staterna och andra länder ökar sin vilja att hjälpaflyktingar i nöd, liksom att öka bidragen till internationellahjälporganisationer.Utskottet konstaterar att det ofta reses krav på UNHCR, liksom pågivarländer, att göra mer och ta större ansvar för flyktingar. , somär en av UNHCR:s största givare, brukar i relevanta sammanhang understrykaatt flyktingar primärt är mottagarländernas ansvar. UNHCR:s unika mandat gårut på att hjälpa och skydda flyktingar i de fall då detta stöd inte kanerhållas från det mottagande landets myndigheter. Ansvarsfördelningen mellanmottagarlandet, givarsamfundet och UNHCR är viktig att understryka.Sverige har vid UNHCR:s olika möten och inom ramen för EU-samarbetet förtupp frågan på dagordningen om ett närmare samarbete mellan EU/EG och FN,inklusive ökad finansiering av FN:s humanitära stöd ochutvecklingsverksamhet.