bet · GO01SoU10 · 2001-03-15 00:00:00 — Motion 1998/99:So467 (fp) yrkande 18avstyrks.Utskottet delar uppfattningen i motion 2000/01:So383 (kd)yrkande 17 om att det är angeläget att den enskildekan erhålla opartisk information om läkemedel. SåvälUtredningen om läkemedelsförmånen som framhåller vikten avproducentoberoende information, bl.a. genomintensifierade satsningar på Infomedica. Motionenfår därmed anses i huvudsak tillgodosedd.Enligt utskottets mening är det viktigt att det finns tillgångtill läkemedel som endast används av småpatientgrupper men som är av stort värde för dessapersoner. EU har antagit en förordning omsärläkemedel som skall stimulera utvecklandet avdessa läkemedel. Vidare har regeringen uttalat attett viktigt mål för det offentliga är att ävenstödja forskning på läkemedel som riktar sig tillmindre befolkningsgrupper. Någon ändring avläkemedels-lagstiftningen på sätt som föreslås imotion 1998/99:So206 (fp) kan utskottet inte ställasig bakom. Motionen avstyrks.Utskottet utgår från att berörda myndigheter följerutvecklingen när det gäller kontrollen av biokemiskareagens av animaliskt ursprung. Något initiativ frånriksdagens sida behövs enligt utskottets meninginte. Motion 1998/99:So253 (fp) avstyrks.Frågor om tolk inom hälso- och sjukvårdenI motion 2000/01:Sf611 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförsom rätten till och valet av tolk inom sjukvården(yrkande 20). Personer som inte har svenska sommodersmål skall enligt motionärerna ha en självklarrätt att välja tolk, likaså om tolken skall vara enman eller en kvinna.Tidigare behandlingUtskottet har tidigare behandlat frågorom tolk inom hälso- och sjukvården, senast ibetänkande 1999/2000:SoU9 (s. 53). Utskotteterinrade om att det följer av 4 och 8 §§förvaltningslagen (1986:223) att tolk vid behovskall anlitas inom den offentliga sjukvården. Vidarebetonade utskottet att information till patientenbör lämnas i former som är anpassade efter denaktuella patientens förutsättningar och behov ochatt bl.a. kulturell och språklig bakgrund måstebeaktas i detta sammanhang. Frågan om vilken tolksom skall anlitas i ett enskilt fall bör prövasutifrån patientens situation och önskemål. Utskottetansåg inte att det behövdes något initiativ frånriksdagens sida och avstyrkte motionerna (res. v +mp). följde utskottet (rskr.1999/2000:194).Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare redovisadeinställning när det gäller tolk inom hälso- ochsjukvården. Det följer av 4 och 8 §§förvaltningslagen (1986:223) att tolk vid behovskall anlitas inom den offentliga sjukvården.Utskottet vill vidare åter betona att informationtill patienten bör lämnas i former som är anpassadeefter den aktuella patientens förutsättningar ochbehov och att bl.a. kulturell och språklig bakgrundmåste beaktas i detta sammanhang. Frågan om vilkentolk som skall anlitas i ett enskilt fall bör prövasutifrån patientens situation och önskemål. Utskottetanser inte att det behövs något initiativ frånriksdagens sida med anledning av motion2000/01:Sf611 (c) yrkande 20.Jämställdhetsperspektiv i vårdenI motion 2000/01:So435 av () begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs om attkunskaperna inom sjukvården om kvinnors symtom ochsjukdomsbilder måste öka. Motionären anför bl.a. attvetenskapen ofta har mannen som förebild ochforskningsobjekt samt att det kan misstänkas att detinom sjukvården förutsätts att kvinnor skall utståsmärta vid t.ex. barnafödande.I motion 2000/01:So437 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförsom att studera rehabiliteringsbehov och undersöka omdet behövs speciella insatser för kvinnor (yrkande1). Motionärerna anför att det är angeläget attuppmärksamma de långsiktiga effekterna av kvinnorsoch mäns arbetsrehabilitering och att närmareundersöka om den praktiska tillämpningen avsocialförsäkringen innebär diskriminering på grundav kön eller andra grunder. Vidare begärs etttillkännagivande om att både mäns och kvinnorsinflytande i vården behöver stärkas samt etttillkännagivande om vad i motionen anförs om attkunskaperna inom sjukvården om kvinnors symtom ochsjukdomsbilder måste öka (yrkandena 2 och 4).Motionärerna anför att kvinnors symtombilder iblandinte stämmer med sjukvårdens kunskaper, vilka oftautgår från mäns symtom.I motion 2000/01:So545 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om kvinnosjukvårdens utvecklingöver landet (yrkande 4). Motionärerna anför att detför närvarande pågår en nedläggning avkvinnospecifik vård, t.ex. mammografi. I yrkande 6begärs att regeringen lägger fram förslag somstärker den enskildes rätt att välja alternativ ivården. Enligt motionärerna måste rätten att väljamellan olika behandlingsalternativ gälla både ifråga om vårdinrättning och behandling. Även när detgäller behandlingsalternativ som ligger utanför dentraditionella skolmedicinen har patienten rätt attfå hjälp med att finna information. Kvinnor är oftaintresserade av alternativa lösningar, anförmotionärerna.I motion 2000/01:A809 av m.fl.(c) begärs ett tillkännagivande om vad i motionenanförs om resurser till forskning och rehabiliteringmed anknytning till kvinnors hälsa (yrkande 6).Motionärerna anför att undersökningar visar attkvinnor har svårare att få fullvärdig rehabiliteringoch därmed behandlas annorlunda än män. Vidareanförs att forskning kring kvinnorelateradesjukdomar är eftersatt och att detta medför attkvinnor inte har möjlighet att få behandling försina sjukdomar.I motion 2000/01:So548 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om vad i motionenanförs om hälsa och kön (yrkande 7). Motionärernaanför bl.a. att kvinnor oftare söker öppen vård ochhar fler sjukdagar än män samt att kvinnorförtidspensioneras oftare än män och oftare uppvisarotillfredsställda vårdbehov.I motion 2000/01:A812 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförsom en handlingsplan för hur hälso- och sjukvårdenskall utformas så att vården i ordets rättabemärkelse skall bli mer jämställd (yrkande 25).Motionärerna anför att utredningen om bemötande avkvinnor och män inom hälso- och sjukvården lade framsitt betänkande . I betänkandetrapporterades om såväl väsentliga kunskapsluckor sombrister i vården. Regeringen har visserligen i någrasammanhang tagit upp en del av de förslag somutredningen lade fram men något helhetsgrepp för attbesvara de olika frågor som ställs har inte tagits.I motion 2000/01:So374 av () begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs ombehoven av att beakta genusmedicin i forskningen ochsjukvården. Enligt motionären skulle detta ge nyakunskaper om sjukdomars förlopp somkvaliteten på omhändertagandet skulle förhöjas.Pågående arbete m.m.Socialdepartementet startade hösten 1997utvecklingsprogrammet Genderprogram för socialvälfärd. Av det handlingsprogram som bifogadesbeslutet om genderprogram framgår bl.a. attutvecklingsprogrammets övergripande mål är attstimulera såväl det egna departementet som desskommittéer och myndigheter att utveckla sinverksamhet med hjälp av genderperspektiv. Syftet medprogrammet är att höja effektiviteten och kvaliteteni verksamheterna så att resurserna utnyttjaseffektivt, att kvinnor och män får tillgång till godvård och service på lika villkor och att personalensresurser tas till vara på bästa sätt.Genderprogrammet för social välfärd lämnade ioktober 1999 en lägesrapport, Från sidovagn tillhuvudfåra (Ds 1999:64). En ny lägesrapport kommerenligt uppgift från att lämnas iseptember 2001.Nationella Folkhälsokommittén har i sitt slutbetänkande Hälsapå lika villkor - nationella mål för folkhälsan (SOU2000:91) behandlat frågor om skillnader ihälsoutveckling mellan olika grupper. Kommitténanför (s. 163) att medicinsk forskning av traditionhar utgått från män, men att man vet attsymtom vid sjukdom inte alltid är lika för kvinnoroch män samt att det finns anledning att iforskningen uppmärksamma att risk- och friskfaktorerför hälsa och ohälsa kan vara olika för kvinnorrespektive män. Vidare anförs att det är angelägetatt analysera skillnader i hälsoutveckling mellanolika grupper, mellan såväl kvinnor och män sommellan grupper med olika utbildningsnivå, samtföreslå åtgärder som kan minska dessa skillnader.Betänkandet är föremål förremissbehandling.Betänkandet Jämställd vård - olika vård på likavillkor (SOU 1996:133) av Utredningen om bemötandeav kvinnor och män inom hälso- och sjukvården beredsför närvarande i Regeringskansliet.I propositionen Forskning och förnyelse (prop.2000/01:3) föreslår regeringen att ,som bl.a. svarar för forskning inom det medicinskaområdet, inom ramarna för sin budget bör avsättaminst för könsforskning.Utskottet har vidare erfarit att Vetenskapsrådetsstyrelse har beslutat att satsa 3,5 miljonerkronor av dessa på genusforskning inom detmedicinska forskningsområdet under 2002.Utskottets bedömningUtskottet vill betona vikten av ettjämställdhetsperspektiv inom hälso- och sjukvården.Självfallet skall den vård som erbjuds vara av likagod kvalitet, oavsett om den avser en kvinna elleren man. I detta sammanhang vill utskottet återigenhänvisa till det s.k. genderprogram för socialvälfärd som driver. Syftet medprogrammet är att höja effektiviteten och kvaliteteni verksamheterna så att resurserna utnyttjaseffektivt, att kvinnor och män får tillgång till godvård och service på lika villkor och att personalensresurser tas till vara på bästa sätt.Nationella folkhälsokommittén har i sittslutbetänkande påtalat att det finns anledning att iforskningen uppmärksamma att s.k. risk- ochfriskfaktorer kan vara olika för kvinnor och män.Betänkandet bereds iRegeringskansliet. Även betänkandet Jämställd vård -olika vård på lika villkor, som behandlar frågor ombemötande av kvinnor och män inom hälso- ochsjukvården, bereds i . Enligt vadutskottet erfarit har vidarebeslutat att avsätta medel för genusforskning inomdet medicinska forskningsområdet avseende år 2002.Utskottet kan således konstatera att det pågår ettaktivt arbete när det gäller frågan om ettjämställdhetsperspektiv i hälso- och sjukvården.Motionerna 2000/01:So374 (s), 2000/01:So435 (m),So2000/01:So437 (m) yrkandena 1, 2 och 4,2000/01:So545 (c) yrkandena 4 och 6, 2000/01:So548(fp) yrkande 7, 2000/01:A809 (c) yrkande 6 och2000/01:A812 (fp) yrkande 25 avstyrks i den mån deinte är tillgodosedda med det anförda.Frågor om bemötande i vårdenI motion 2000/01:So254 av ()begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförsom kunskapen om tungmetaller (yrkande 2). Motionärenanför att kunskapen bland de svenska läkarna ärbristfällig inom detta område och att det gör attmånga patienter upplever otrygghet.I motion 2000/01:So476 av ochGunnel (c) begärs ett tillkännagivande ommyndigheters bemötande av patienter (yrkande 5).Motionärerna anför att människor med symtom påkvicksilverförgiftning slussas runt i vården utanatt någon tar ansvar för konsekvenserna. Det händeratt människor fråntas sin sjukpenning därför att dehar "fel" sjukdom.I motion 2000/01:So545 av m.fl. (c) begärsatt regeringen lägger fram ett förslag till tilläggi förvaltningslagen om bemötandefrågor (yrkande 5).Motionärerna anför att det i förvaltningslagen finnsangivet vilka rättigheter medborgare har i fråga omatt ta del av handlingar, information m.m., men attdet saknas riktlinjer för bemötande av medborgarna.Bakgrund och pågående arbeteSocialstyrelsen har meddelat allmänna råd ombemötande av patienter som relaterar sina besvärtill amalgam och elektricitet (SOSFS 1998:3).I slutbetänkandeHälsa på lika villkor - nationella mål förfolkhälsan (SOU 2000:91) behandlas frågor om en merhälsoinriktad hälso- och sjukvård. (s. 149) att bemötandet inom hälso- ochsjukvården är viktigt för att alla människor skallkänna sig trygga och bli lyssnade till samt att detär en avgörande fråga för att hälso- och sjukvårdenskall kunna fungera hälsofrämjande att man kanbemöta olika människor på deras egna villkor. Somovan anförts är betänkandet föremålför remissbehandling.Konstitutionsutskottet behandlade i betänkandet2000/01:KU3 ett par motionsyrkanden om förslag tilländring i förvaltningslagen när det gäller frågor ombemötande. Utskottet anförde att det ansåg detviktigt att medborgarna bemöts på ett vänligt ochkorrekt sätt i sina kontakter med myndigheter.Utskottet ansåg dock att det torde vara mereffektivt att inom förvaltningen motverka felaktigtbemötande av allmänheten genom utbildningsinsatseroch andra liknande åtgärder än genom att göraändringar i förvaltningslagen. c).Utskottets bedömningAv 2 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)framgår att hälso- och sjukvården skall vara av godkvalitet och tillgodose patientens behov av tryggheti vården och behandlingen. I detta begrepp liggerenligt utskottets uppfattning att hälso- ochsjukvårdspersonalen skall ha den kompetens och dekunskaper som krävs.Vidare stadgas i samma bestämmelse att hälso- ochsjukvård skall bygga på respekt för patientenssjälvbestämmande och integritet samt främja godakontakter mellan patienten och hälso- ochsjukvårdspersonalen. En patient befinner sigofrånkomligen i en sårbar position och utskottetvill därför understryka vikten av att bemötandetinom hälso- och sjukvården präglas av respekt ochsaklighet. I detta sammanhang vill utskottet erinraom de lagändringar som infördes den 1 januari 1999och som sammanfattningsvis innebar en förstärkningav patientens ställning (se prop. 1997/98:189 och1998/99:4 samt bet. 1998/99:SoU3).Socialstyrelsen har meddelat allmänna råd ombemötande av patienter som relaterar sina besvärtill amalgam och elektricitet.Utskottet anser i likhet med konstitutionsutskottetatt det är viktigt att medborgarna bemöts på ettvänligt och korrekt sätt i sina kontakter medmyndigheterna. Utskottet delar ocksåkonstitutionsutskottets uppfattning att det tordevara mer effektivt att inom förvaltningen motverkafelaktigt bemötande av allmänheten genomutbildningsinsatser och andra liknande åtgärder ängenom att göra ändringar i förvaltningslagen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /01: So254 (kd) yrkande 2,2000/01:So476 (c) yrkande 5 och 2000/01:So545 (c)yrkande 5.Hälsofrågor rörande homo-, bi- och transsexuellaI motion 2000/01:Ju724 av m.fl. (v,s, c, fp, mp) begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförs om att tillgodose HBT-personersbehov av hälso- och sjukvård (yrkande 14). För atthälso- och sjukvården skall vara anpassad eftermänniskors behov behövs enligt motionärerna kunskapom könsskillnader i ohälsa, behandling,rehabilitering, vårdutnyttjande etc. I de storautredningar som gjorts om vårdenförbigås exempelvis lesbiska kvinnors behov medtystnad. Vidare begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförs om uppdrag åt Socialdepartementetatt företa en nationell undersökning av HBT-personers hälsa (yrkande 26).I motion 2000/01:So545 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs omlesbiska kvinnors ställning i vården (yrkande 7).Lesbiskas kunskap om sexuellt överförbara sjukdomarär låg och man skyddar sig mindre än andra. Debesöker gynekolog i betydligt mindre utsträckning änandra kvinnor och bland dem som gör det uppgerendast hälften sin sexuella läggning. Lesbiska görockså i lägre utsträckning mammografi ochcellprovtagningar. Motionärerna anser att bemötandetav lesbiska kvinnor och attityderna mot dem måsteuppmärksammas så att dessa kvinnors möjligheter ochvalfrihet är likvärdig med övrigas.I motion 2000/01:L459 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförsom hälsofrågor för lesbiska kvinnor (yrkande 14).Enligt motionärerna måste kunskaperna inom hälso-och sjukvården höjas när det gäller homo- ochbisexuella kvinnors hälsa och deras behov avinformation och av vård.I motion 2000/01:So379 av ()begärs ett tillkännagivande till regeringen omlesbiska kvinnors hälsa. Motionären framhåller attdet behövs kunskap om homosexuella kvinnors behov,levnadsvillkor och sexualvanor, bl.a. för att kunnabedriva ett adekvat arbete när det gäller attförebygga sexuellt överförbara sjukdomar. Det behövsvidare ett nationellt kunskaps- och hälsocentrum förlesbiska, sägs det i motionen.Tidigare behandling och pågående arbeteRiksdagen har , senast ibetänkande 1999/2000:SoU9, behandlat motioner omhomo-, bi- och transsexuellas behov av hälso- ochsjukvård (s. 56). Utskottet ansåg det angeläget atthälso- och sjukvårdens personal har goda kunskaperom homo-, bi- och transsexuellas behov av hälso- ochsjukvård. Med hänvisning till att detta i förstahand är en fråga för sjukvårdshuvudmännen och inteför ansåg utskottet inte att riksdagenborde ta något initiativ i frågan. Motionernaavstyrktes (res. följdeutskottet (rskr. 1999/2000:194).Nationella folkhälsokommittén anför i sittslutbetänkande att bemötandet inom hälso- ochsjukvården är viktigt för att alla människor skallkänna sig trygga och bli lyssnade till. Homo- ochbisexuella känner sig ibland utsatta på olika sätt.Lesbiska kvinnor kan ha svårt för att besökagynekologiska mottagningar. Enligt kommittén är deten avgörande fråga för att hälso- och sjukvårdenskall kunna fungera hälsofrämjande att man kanbemöta olika människor på deras egna villkor (s. ).Kommittén anger att ett av de nationella målen förfolkhälsan bör vara en trygg och säker sexualitet,vari ingår bl.a. en minskad smittspridning avsexuellt överförbara sjukdomar och att ingen skalldiskrimineras på grund av sexuell läggning (s. ).Som ett annat mål för folkhälsan anges långsiktigsatsning på forskning, metodutveckling ochutbildning. I det sammanhanget nämner utredningenatt det behövs forskning om bl.a. homo- ochbisexuella personers hälsosituation. Det finnsenligt utredningen skäl att anta atthälsosituationen för denna grupp är sämre än förbefolkningen i övrigt (s. 163).Folkhälsoinstitutet har givit ut en rapport(kunskapssammanställning) med titeln översikt av hälsofrågor i en marginaliserad grupp(F-serie nr 3 1996). I slutorden anförs attforskningen måste fördjupas och breddas. Försjukvårdens del skulle det kunna vara en angelägenuppgift att kartlägga attityder och kunskaper blandvårdgivare på alla områden - från MVC tillsjukhemmet - i kvalitetshöjande syfte. Det finnsenligt uppgift klara indikationer på hälsoproblembland lesbiska kvinnor. I rapporten föreslås att ensärskild mottagning för lesbiska kvinnor inrättas ien större stad i i syfte att höjakompetensen i den övriga sjukvården genom kunskaps-och metodutveckling.Utskottets bedömningUtskottet vill åter framhålla att det är viktigt atthälso- och sjukvårdspersonalen har goda kunskaper omhomo-, bi- och transsexuellas behov av vård.Nationella folkhälsokommittén, liksomFolkhälsoinstitutet, har uppmärksammat problemet medatt homo- och bisexuella personer i många fall haren sämre hälsosituation och en mer utsatt ställningsom patienter inom hälso- och sjukvården. Utskottetvidhåller dock att inte bör ta någotinitiativ på området och avstyrker därför motionerna2000/01:So379 (fp), 2000/01:So545 (c) yrkande 7,2000/01:Ju724 (v, s, c, fp, mp) yrkandena 14 och 26samt 2000/01:L459 (fp) yrkande 14.AmbulansfrågorI motion 2000/01:So316 av ochPatrik () begärs ett tillkännagivande omvikten av akutsjukvård och ambulanshelikoptrar.Flera utredningar har enligt motionärerna påvisatnyttan av att komplettera den traditionella akut-och ambulanssjukvården med ambulanshelikoptrar. Allahar dock lämnats utan åtgärd. En viktig anledningtycks vara oförmåga att samordna samhälletsresurser. Motionärerna anser därför att det finnsall anledning att föra upp frågan på den politiskaagendan.I motion 2000/01:So250 av () begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs omutformningen av ett nationellt sammanhängandeambulanshelikoptersystem med akutmedicinskkompetens. Enligt motionärens mening börSocialstyrelsens utredning Ett sammanhängandeambulanshelikoptersystem ligga till grund förutformningen av ett sådant system.I motion 2000/01:Fi616 av m.fl.(s) begärs ett tillkännagivande om ettsammanhängande ambulanshelikoptersystem (yrkande 3).Ett sådant helikoptersystem bidrar till att minskaantalet döda och skadade i trafiken samt gerbefolkningen trygghet och möjlighet till vård pålika villkor oavsett var man bor, sägs det imotionen.Tidigare behandlingUtskottet har behandlatmotionsyrkanden om ambulanshelikoptrar, senast ibetänkande 1999/2000:SoU9 (s. 54). Utskottetredogjorde där för den 30april 1999 om ett sammanhängandeambulanshelikoptersystem, vilken inte föranlettnågon åtgärd från sida.Utskottet delade inställningen i den då aktuellamotionen om vikten av att den som är i behov avavancerad sjukvård också får det inom rimlig tid.Utskottet var emellertid inte berett att föreslå attett sammanhängande ambulanshelikoptersystem skulleinföras. Utskottet hänvisade vidare till att det av6 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) framgår attlandstinget svarar för att det inom landstingetfinns en ändamålsenlig organisation för att till ochfrån sjukhus eller läkare transportera personervilkas tillstånd kräver att transporten utförs medtransportmedel som är särskilt inrättade förändamålet. Givetvis kan det i vissa fall varalämpligt att ett par eller flera landsting samordnarverksamheten med ambulanshelikoptrar, anfördes detockså. Utskottet avstyrkte därmed motionen (särskiltyttrande: m). följde utskottet (rskr.1999/2000:194).Utskottets bedömningUtskottet vidhåller att det är viktigt att den somär i behov av avancerad sjukvård också får det inomrimlig tid. Vidare vill utskottet återigen framhållaatt varje landsting svarar för att ha enändamålsenlig organisation för att till och frånsjukhus eller läkare transportera personer vilkastillstånd kräver att transporten utförs medtransportmedel som är särskilt inrättade förändamålet (6 § hälso- och sjukvårdslagen 1982:763).Det kan givetvis i vissa fall vara lämpligt att ettpar eller flera landsting samordnar verksamheten medambulanshelikoptrar. Utskottet är emellertid inteheller nu berett att föreslå att ett sammanhängandeambulanshelikoptersystem införs. Motionerna2000/01:So250 (kd), 2000/01:So316 (m) och2000/01:Fi616 (s) yrkande 3 avstyrks.Vård och behandling av olika sjukdomarI motion 2000/01:So507 av m.fl.(m, kd, c, fp, mp) begärs ett tillkännagivande omatt en ny cancerutredning behöver tillsättas.Internationella cancerunionen och motsvarandeorganisationer på europeisk nivå rekommenderarenligt motionärerna att alla länder utarbetar enplan för det framtida arbetet med cancerprevention,diagnostik, behandling och rehabilitering avcancerpatienter. Den ökande andelen seniorer isamhället samt den allt effektivare behandlingen avde cancersjuka kommer nämligen att innebära ettkraftigt ökat antal sjuka i cancer, vilket medför belastning på sjukvården på olika nivåer.I motion 2000/01:So220 av ()begärs ett tillkännagivande om att regeringen skallinitiera och igångsätta hälsoupplysning ochhälsokontroll riktad till män som befinner sig iriskgruppen att få prostatacancer.I motion 2000/01:So240 av och () begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförs om förebyggande undersökningar motprostatacancer. Motionärerna efterlyser en störredebatt kring prostatacancer och dess biverkningarsamt bättre folkhälsoupplysning om sjukdomen.Regeringen bör vidare utreda möjligheten att införaallmänna undersökningar också för denna form avcancer.I motion 2000/01:So444 av ()begärs ett tillkännagivande om behovet av stöd ochhjälp till vuxna barn till alkoholister enligt vad imotionen anförs om en avgiftsfri kontakt med kuratoreller psykolog. Enligt motionären har samhället ettsärskilt ansvar för denna grupp människor. Ofta harstödet och behandlingsinsatserna för deras föräldraruteblivit eller varit verkningslösa. Därtill harstaten tillhandahållit alkoholen. För atträttfärdiga detta anser motionären att vuxna barntill alkoholister bör ges möjlighet till avgiftsfrikurators- eller psykologkontakt.I motion 2000/01:So471 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförsom fibromyalgi och forskning (yrkande 6). Enligtmotionärerna har sjukdomen inte fått särskilt storuppmärksamhet vare sig bland reumatologer ellerandra forskare i landet.