bet · GP01JUU1 · 2001-11-22 00:00:00 — skall meddela föreskrifter ochallmänna råd.I ovan nämndabetänkande finns en utförligredogörelse för gällande ordning,internationella åtaganden och tidigarebedömningar i liksom för ettutredningsbetänkande om domstolsledningoch utnämning av högre domare.Varken ellerjustitieutskottet har tidigare funnitskäl att bifalla motionsönskemålmotsvarande det nu aktuella.Konstitutionsutskottet har emellertidfunnit skäl att uppmärksammagränsdragningen mellan dömande ochadministrativ verksamhet; andramyndigheters befogenhet att besluta ombindande normer för domstolarnasadministration får naturligtvis inteutnyttjas på det sättet att detinkräktar på domstolarnassjälvständighet och integritet när detgäller den dömande verksamheten (bet.1996/97:KU26 s. 17 f).Justitieutskottet har för sin delanmärkt att sådana allmänna råd somDomstolsverket meddelar om domstolarsarbetsordning inte är bindande (bet.1997/98:JuU24 s. 6 f). Vidare ansågjustitieutskottet att detutvecklingsarbete som bedrivs inomrättsväsendet för att öka samverkanmellan myndigheterna är värdefullt. Detsker, enligt utskottet, med iakttagandeav de skilda myndigheternas kompetens-och ansvarsområde och utskottet ansågdet inte utgöra något hot motdomstolarnas självständighet elleropartiskhet.Utskottet kan inte heller nu finnaskäl att bifalla framfördamotionsönskemål i frågan och föreslåratt motion Ju358 i denna del avslås.Domstolsverkets ställningI motionerna Ju266 och Ju358 (båda m)samt i motion Ju330 (kd) begärs att deti stället för skallinföras en självständigdomstolsadministration. Motionärernaanser att en domstolsstyrelse börinrättas efter dansk modell. Även imotion Ju237 (c) begärs attDomstolsverket skall avskaffas men häranser motionärerna att den verksamhetsom ligger på verket skalldecentraliseras.Utskottet har behandlatmotionsyrkanden motsvarande de nuaktuella vid ett flertal tidigaretillfällen. För en utförlig redogörelseav den självständighetsprincip sområder för domstolarna, de övervägandensom gjordes inför inrättandet avDomstolsverket , för innehålleti instruktion samt förden danska domstolsstyrelsen hänvisashär till betänkande 2000/01:JuU1 (s. 61f).Senast vid behandlingen avregeringens skrivelse om reformeringenav domstolsväsendet ställde sigutskottet bakom sina tidigareuttalanden i frågan (bet. 2000/01:JuU29s. Av dessa följer attDomstolsverkets verksamhet inte i någothänseende får inkräkta på domstolarnassjälvständighet i derasrättstillämpande och dömandeverksamhet. uppgift äri stället att tillhandahållakvalificerad service åt domstolarna iadministrativa frågor. Visserligen börDomstolsverket eftersträva attdomstolsorganisationen är effektiv, menutskottet har understrukit att strävanefter effektivitet inte får gå ut överrättssäkerheten. Enligt utskottetsuppfattning kommer det nu redovisadesynsättet också väl till uttryck iDomstolsverkets instruktion. Mot dennabakgrund har utskottet under senare årinte funnit skäl för att tillsätta enutredning om ställningi förhållande till domstolarna.Utskottet finner inte skäl att ändradetta sitt ställningstagande.Motionerna Ju237, Ju266, Ju330 ochJu358 i nu behandlade delar bör avslås.DomstolsorganisationenBakgrundRegeringen överlämnade enskrivelse till , Reformeringenav domstolsväsendet - en handlingsplan(skr. 1999/2000:106). I handlingsplanenbeskrev regeringen de allmännaprinciper som borde bilda utgångspunktvid reformeringen av domstolsväsendet.Riksdagen ställde sig bakom dessautgångspunkter liksom regeringenstankar i fråga om de organisatoriskalösningarna (bet. 1999/2000:JuU22,rskr. 255).I en överlämnad skrivelseinformerade regeringen om hur reform-arbetet i domstolarna utvecklats (skr.2000/01:112). Vidare redogjordes iskrivelsen bl.a. för de organisatoriskaförändringar avtingsrättsorganisationen somgenomförts, beslutats och planeratssamt flera av de utredningar i övrigtav organisationen som då pågick.Riksdagen ställde sig bakom även denskrivelsen (bet. 2000/01:JuU29, rskr.283).Reformarbetets inriktningI enlighet med handlingsplanen liggerföljande allmänna principer till grundför reformeringen av domstolsväsendet.Domstolarna bör finnas på sådanaplatser i landet att de allra flestamedborgarna har ett rimligt avståndtill en tingsrätt. För att även iframtiden klara en snabb och kompetenthandläggning fordras en stärktberedningsorganisation, som kan renodladomarens arbete till verksamhet somkräver domarens kompetens. För attåstadkomma detta behövs ett störremålunderlag än vad de allra minstatingsrätterna numera har. Målunderlagetbör vara tillräckligt stort för attmöjliggöra specialisering. För attsäkerställa ett brettrekryteringsunderlag måste man se tillatt domstolarna är attraktivaarbetsplatser med god arbetsmiljö ochgoda möjligheter till personligutveckling för de anställda. Behovet avkompetensutveckling måste kunnatillgodoses. Starka praktiska skältalar för en bättre geografisksamordning med rättsväsendets övrigamyndigheter, framför allt medåklagarorganisationen.Den organisatoriska lösningen börvara att större domkretsar skapas. Härarbetar regeringen med tre olikamodeller. Den första går ut på atttingsrätter läggs samman. Den andralösningen är att verksamheten bedrivs ien domkrets med permanent verksamhet påflera orter. Detta innebär att debefintliga domstolarna bildar enmyndighet med kanslier på flera orter.En tredje lösning är att, i de fallmålunderlaget inte bär permanentverksamhet på mer än en ort,tillgängligheten och den lokalaförankringen tillgodoses genom attdomstolen har s.k. tingsställe vid eneller flera orter. Med tingsställemenas att personal från kansliorten medviss regelbundenhet besöker orten ifråga för att hålla sammanträden förföreträdesvis huvudförhandling ibrottmål.I motion Ju237 (c) krävs ettbibehållande av en decentraliseradtingsrättsorganisation.Vid behandlingen av regeringensskrivelse behandladeutskottet yrkanden om vikten av enlokalt förankrad rättskipning över helalandet. Utskottet pekade då på, somframgått ovan, att en avutgångspunkterna för reformeringen äratt domstolarna skall finnas på sådanaplatser i landet att de allra flestamedborgarna har ett rimligt avståndtill en tingsrätt. Den geografiskanärheten till domstolen och domstolenslokala förankring i allmänhet menadeutskottet måste få väga tungt.Utskottet ansåg att avståndsfaktornockså hade beaktats vid de genomfördaoch beslutadeorganisationsförändringarna.Avslutningsvis konstaterade utskottetatt det inte kunde anses föreligganågon principiell meningsmotsättningmellan utskottet och motionärerna idenna fråga, och motionerna avstyrktes(bet. 2000/01:JuU29 s. 6).Utskottet vidhåller denna uppfattningoch föreslår att motion Ju237 i dennadel avslås.En annan av de principer som gällerför reformeringsarbetet är en bättresamordning med rättsväsendets övrigamyndigheter. I motion Ju450 (fp)understryks vikten av att samordnatingsrätternas geografiska områden medpolisen och åklagarorganisationen.Enligt utskottets mening får detväckta motionsyrkandet ansestillgodosett genom de riktlinjer somlagts fast. Utskottet föreslår attmotion Ju450 i denna del avslås.När det gäller den organisatoriskalösning som bör väljas föreslås imotion Ju358 (m) att domstolarna skallorganiseras i en nätverksmodell somlagregleras. En sådan modell skullebestå av en samordnande tingsrätt somsamarbetar med andra tingsrätter i endomkrets. Endast den samordnandetingsrätten skulle utgöra ensjälvständig myndighet ochadministrationen skulle koncen-trerasdit.Riksdagen har, som tidigare framgått,ställt sig bakom riktlinjerna förpågående organisationsförändringar.Dessa innebär bl.a. att störredomkretsar skapas enligt tre olikamodeller, vilka utskottet redogjort förovan. Det finns enligt utskottetsmening inte något som talar föratt ytterligare en modell bör införas iorganisationsarbetet, inte heller denmodell som motionärerna föreslagit.Utskottet anser att motion Ju358 idenna del bör avslås.Slutligen bör i detta sammanhang ävenfrågan om renodlingen av domstolarnasverksamhet tas upp; i motion Ju246 (v)begärs att denna renodling skallfortsätta.En av utgångspunkterna förreformarbetet har under de senaste årenvarit att renodla domstolarnasverksamhet och så långt det är möjligtföra bort verksamhet från domstolarnasom inte utgör dömande verksamhet.Sålunda har beslutats om att föra överden summariska processen tillkronofogdemyndigheterna,förmynderskapsärenden tillöverförmyndarna ochbouppteckningsverksamheten tillskatteförvaltningen. Vidare har denfastighetsrättsligainskrivningsverksamheten koncentreratstill sju inskrivningsmyndigheter. Isamma syfte beslutade nyligenom att föra över sjöfartsregistret tillSjöfartsverket och handläggningen avinskrivning av företagshypotek tillPatent- och registreringsverket.Arbetet med att renodla domstolarnasverksamhet fortgår alltjämt. Somframgått ovan utgör renodlingen avarbetsuppgifter och arbetsformer en avprioriteringarna inför det kommandebudgetåret. I budgetpropositionenaviserar regeringen att den avser lämnaförslag om att överföra inskrivning avinteckning i luftfartyg från Stockholmstingsrätt till Luftfartsverket.Mot bakgrund av det sagda fårmotionsyrkandet anses varatillgodosett. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motion Ju246 i nubehandlad del.DomkretsindelningenI motionerna Ju237 (c) och Ju330 (kd)begärs att tingsrättsorganisationenskall beslutas av riksdagen.Enligt 11 kap. 4 § regeringsformengäller bl.a. att föreskrifter omhuvuddragen av domstolarnasorganisation meddelas i lag. I 1 kap. 1§ stadgasinledningsvis att tingsrätt är allmänunderrätt och, om ej annat ärföreskrivet, första domstol. Avparagrafens andra stycke framgår attdomsaga är tingsrättens domkrets ochatt regeringen förordnar om indelningeni domsagor. Denna ordning har gälltsedan år 1969.Tingsrätternas domkretsar bestämsgenom förordningen (1982:996) om riketsindelning i domsagor. Även om detsålunda är regeringen som bestämmer omindelningen i domsagor och därmed omantalet tingsrätter får, med hänsyntill de ändringar i anslagsbehov ochpersonaluppsättning som endomsagoreglering kan föranleda,ofta ett avgörande inflytandepå frågan (se betänkandet Nydomkretsindelning för underrätterna,SOU 1967:4 s. 32).Utskottet har under de senaste årenåterkommande behandlat den här aktuellafrågan. Senast skedde detta i våras.Utskottet upprepade då tidigareställningstaganden somsammanfattningsvis innebär att det intefinns anledning att lagregleradomkretsindelningen eller på annat sättöverföra beslutanderätten tillriksdagen. Utskottet förordade liksomtidigare den nuvarande ordningen därregeringen informerar omkommande förändringar. Att regeringen isina överväganden beaktar vad riksdagenuttalat om principerna fördomstolsorganisationen har utskottetansett vara en självklarhet (se bet.2000/01:JuU29 s. 7).Utskottet har inte ändrat uppfattningi frågan och föreslår att motionernaJu237 och Ju330 i här behandlade delaravslås.Det fortsatta reformarbetetSom nämnts inledningsvis redogjorderegeringen i årets skrivelse förgenomförda, beslutade och planeradeförändringar avtingsrättsorganisationen. Slutligenlämnade regeringen en redogörelse försådana organisationsprojekt somDomstolsverket tillsatt beträffandevissa tingsrätter. aviseraderegeringen att den under innevarandehöst avser påbörja en utvärdering avgenomförda förändringar avtingsrättsorganisationen.I en rad motioner underströks viktenav en utvärdering och framfördes attnågra ytterligare förändringar överhuvud taget inte skulle vidtas innanutvärderingen genomförts. I motionernaJu330 (kd) och Ju450 (fp) framförsmotsvarande krav samt i förstnämndamotion även att utvärderingen inte börgenomföras av Domstolsverket.Utskottet underströk vid behandlingenav regeringens skrivelse för sin delvikten av att deorganisationsförändringar som genomförsockså följs upp och utvärderas (bet.2000/01:JuU29 s. 8 f). Det fanns enligtutskottet emellertid inte anledning attavvakta med att genomföra deförändringar som redan planerats.Såvitt gällde övriga initierade projektoch utredningar ansåg utskottet attresultatet av utvärderingen böravvaktas innanorganisationsförändringar genomförssåvida det inte är oundgängligennödvändigt för verksamhetensfullgörande. Mot denna bakgrundavstyrkte utskottet bifall till deväckta motionerna, och riksdagenbeslutade i enlighet härmed.I budgetpropositionen anförregeringen att den i enlighet med vadsom var planerat och vad utskottetanfört i denna del gett Domstolsverketi uppdrag att vidta aktuellaförändringar avtingsrättsorganisationen i ,och Norrbotten.Också i samband med behandlingen avskrivelsen framfördes att den aviseradeutvärderingen inte bör genomföras avDomstolsverket (a.a. s. 9). Utskottetanförde att regeringen inte uttalat signärmare om i vilka former utvärderingenbör bedrivas. Utskottet utgick för sindel från att regeringen kommer attutforma utvärderingsarbetet så, attorganisationsförändringarna blirgenomlysta på bästa sätt. Inte minstmot bakgrund av den förankringsprocesssom sker i när det gällerorganisationsförändringar inom domstols-väsendet förutsatte utskottet attutvärderingen också kommer attinnehålla ett parlamentariskt inslag.Utskottet avstyrkte motionerna ifrågan.Regeringen avser att inledautvärderingsarbetet . Man hardock ännu inte fattat beslut omformerna för arbetet. Det är emellertidklart att utvärderingen inte kommer attgöras av eller någonannan som deltagit i reformarbetet. Ifråga om har dettabekräftats av verkets generaldirektörvid dennes besök i utskottet i sambandmed behandlingen avbudgetpropositionen.Enligt utskottets mening är detangeläget att den aviseradeutvärderingen kommer i gång snarast.Liksom tidigare förutsätter utskottetatt utvärderingen kommer att innehållaett parlamentariskt inslag.Genom vad som framkommit underbudgetbehandlingen får de ovan nämndamotionsyrkandena, om att utvärderingeninte skall göras av ,anses vara tillgodosedda. Det framgårenligt utskottets mening numera klartatt denna inte kommer att göras avverket och inte heller av någon annansom deltagit i reformarbetet. Utskottetföreslår mot bakgrund härav attriksdagen avslår motionerna Ju330 ochJu450 i här behandlade delar.Flera motionsyrkanden som väckts medanledning av budgetpropositionen går utpå att en viss tingsrätt eller vissatingsrätter skall bevaras. I motionJu289 (kd) gäller detta Strömstadstingsrätt, i motion Ju293 (kd)och Trollhättanstingsrätter, i motion Ju305 (kd)samt ytterligareminst två tingsrätter i ,i motion Ju315 (kd) tingsrättoch i Ju408 (fp, c) ochLindesbergs tingsrätter. I motion Ju443(c) anförs att tingsrätten i börfå en större domkrets.Vid behandlingen avbudgetpropositionen för år 2001avstyrkte utskottet ett antal yrkandenrörande enskilda tingsrättersbevarande. Utskottet ansåg att detföljer av den principiella inställningtill reformarbetet inomdomstolsväsendet som godkäntatt den inte nu bör uttala sig om deenskilda tingsrätter som omfattades avmotionsyrkandena. I den mån de dåaktuella tingsrätterna skulle komma attberöras av nedläggningar ellersammanläggningar skulle fåtillfälle att ta ställning därtill närregeringen anmäler sådanaorganisationsförändringar (bet.2000/01:JuU1 s. 70 f). Några sådanaförändringar har inte anmältsbeträffande de berörda tingsrätterna.Utskottet finner inte skäl att nuuttala sig såvitt gäller de enskildatingsrätter som tagits upp i motionernaJu289, Ju293, Ju305, Ju315 och Ju408samt motion Ju443 i här behandlad del.Allmänna domstolar ochförvaltningsdomstolarI motionerna Ju330 (kd) och Ju358 (m)anförs att de allmänna domstolarna ochförvaltningsdomstolarna börläggas samman.Utskottet har tidigare haft att taställning till motionsyrkanden om attslå samman allmänna domstolar ochförvaltningsdomstolar. I denprincipiella frågan om sammanläggninghar utskottet anfört att det för sindel inte vill bestrida att det kanfinnas vissa fördelar med ensammanläggning av de bådadomstolsorganisationerna. En sådanordning skulle enligt utskottetantagligen framstå som lättare attvverblicka för enskilda.Medborgarperspektivet skulle alltsåtjäna på det. Mot en sådan ordning harutskottet dock ansett att man måsteställa nackdelar som också de har sittsamband med just medborgarperspektivet.En viktig fråga i det sammanhanget harenligt utskottets mening varit attallmänhetens berättigade krav på enkompetent rättskipning kräverspecialisering. En förändring mot ensammanläggning av domstolsslagen skullekunna leda till att specialiseringentunnades ut. Utskottet har vidarekonstaterat att de övriga fördelar somen sammanläggning skulle kunna erbjudaockså kan tas till vara inom ramen fören sådan inriktning av reformarbetetsom regeringen tagit upp i sinhandlingsplan för reformeringen avdomstolsväsendet, dvs. med gemensamledning och administrativ samverkan.Senast utskottet tog ställning i fråganhade en särskild utredare föreslagitvissa författningsändringar för att ensådan samordning skulle vara möjlig,och regeringen avsåg återkomma tillriksdagen med författningsförslag ibudgetpropositionen för år 2002.Eftersom beredningsarbetet inte bordeföregripas ansåg utskottet attriksdagen borde avslå den då väcktamotionen (bet. 2000/01:JuU29 s. 10). Avvad som framgår av budgetpropositionenbereds det numera remitterade förslagetalltjämt inom Regeringskansliet.Utskottet anser alltjämt att detpågående beredningsarbetet bör avvaktasoch föreslår att avslårmotionerna Ju330 och Ju358 i härbehandlade delar.Avskaffande av specialdomstolarna samthyresnämndernaI motion Ju358 (m) yrkas att special-och partssammansatta domstolar skallavvecklas och att deras uppgifter skallövertas av de allmänna domstolarna. Imotion Bo318 (m) begärs att ävenhyresnämnderna skall avskaffas.De helt fristående specialdomstolarnasom finns är Patentbesvärsrätten,och Arbetsdomstolen.Under början av 1990-talet avveckladesflera specialdomstolar, nämligenförsäkringsrätterna,Försäkringsöverdomstolen ochBostadsdomstolen. beredsi också ett förslagom att föra över den verksamhet som förnärvarande bedrivs iPatentbesvärsrätten till Stockholmstingsrätt (SOU 2001:33).Regeringen gjorde i sin skrivelseReformeringen av domstolsväsendet - enhandlingsplan (1999/2000:106)bedömningen att den dömandeverksamheten i landet så långt sommöjligt bör ske i de allmännadomstolarna eller de allmännaförvaltningsdomstolarna. Regeringenanförde bl.a. att en allomfattadprincip under det senaste decennietvarit att specialdomstolar utanför debägge domstolsslagen bör undvikas.Regeringen uttalade bl.a. attpersonalförsörjning, ökad flexibilitet,minskad sårbarhet och högreeffektivitet talade för en lösning meden sammanhållen organisation. överlämnadeskrivelse om information ochuppföljning av handlingsplanen harregeringen vidhållit denna inställning(skr. 2000/01:112 s. 54).Även utskottet har intagit enrestriktiv hållning tillspecialdomstolar. uttaladesålunda utskottets dåvarande majoritetatt specialdomstolar i möjligaste månborde avskaffas (bet. 1993/94:JuU31 s.9). I en reservation anförde dock densocialdemokratiska minoriteten attvarje specialdomstols fortsattaverksamhet borde bedömas efter dessegna meriter och inte utifrånprincipiella ståndpunkter.Våren 1998 behandlade utskottet enmotion liknande den nu aktuella (bet.1997/98:JuU24 s. 12 f). Utskottet ansågdå att det fanns anledning att se meranyanserat på frågan omspecialdomstolar. Dessa fick nämligenanses besitta en särskild kompetens somleder till att målen behandlasskickligt, snabbt och ekonomiskteffektivt. De återståendespecialdomstolarnas fortsattaverksamhet borde bedömas efter sinaegna meriter och inte endast utifrånprincipiella utgångspunkter. Vad gälldePatentbesvärsrätten ansåg utskottet attdet då pågående beredningsarbetet bordeavvaktas. Några skäl att förorda ettavskaffande av ellerArbetsdomstolen kunde utskottet intefinna. Utskottet avstyrkte den dåaktuella motionen.Utskottet har även vid de två senasteriksmötena haft att ta ställning tillmotionsyrkanden motsvarande de nuifrågavarande. Utskottet har då ståttfast vid uppfattningen attspecialdomstolarna även fårbedömas på sina egna meriter ochavstyrkt bifall till motionsyrkandena(se senast bet. 2000/01:JuU32 s. 7 f).Utskottet har inte någon annanuppfattning och föreslår attmotion Ju358 i här behandlad delavslås.Hyresnämnderna har bl.a. till uppgiftatt medla och avgöra vissahyrestvister. Hyresnämnderna hargemensamt kansli med arrendenämndernapå tolv orter i landet.I betänkandet Nytt system förprövning av hyres- och arrendemål (SOU1999:15) föreslog 1997 årshyreslagstiftningsutredning attmerparten av hyres- ocharrendenämndernas verksamhet skulleföras över till domstol. Betänkandethar varit föremål för remissbehandlingoch bereds i . Dettaarbete bör enligt utskottets meninginte föregripas, och böravslå motion Bo318 i denna del.Regeringen anför ibudgetpropositionen att de nio minstahyresnämnderna endast har ett hyresråd,vilket leder till hög sårbarhet ochpåtagliga svårigheter att dimensioneraarbetsbördan. I skrivelsenReformeringen av domstolsväsendet -information och uppföljning avhandlingsplanen (skr. 2000/01:112)framhöll regeringen att en lösning föratt komma till rätta med sårbarhetenhos de mindre hyres- ocharrendenämnderna är att administrativtknyta dessa till tingsrätten påkansliorten. Regeringen har därföruppdragit åt att utredaoch lämnaförslag på en administrativ ochorganisatorisk samordning som knyterhyres- och arrendenämnderna tilltingsrätten på orten. Domstolsverketsuppdrag omfattar dock inte nämnderna iStockholm, och därarbetsvolymen är av den storleken attmotsvarande problem saknas.Utnämning av domare och domstolscheferI motionerna Ju358 (m) och Ju450 (fp)begärs en större öppenhet vidutnämningen av högre domare. Medanledning av ett utredningsförslag, förvilket redogörs nedan, ansermotionärerna i motion Ju358 (m) vidareatt det inte bör hållas förhör ijustitieutskottet vid utnämning avhögre domare.Av 11 kap. 9 § första stycketregeringsformen samt 4 kap. 2 §rättegångsbalken och 3, 10 och 15 §§lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar framgår attordinarie domare alltid utnämns avregeringen. I fråga om de högstadomartjänsterna, dvs. tjänsterna somjustitieråd, regeringsråd, president ihovrätt och kammarrätt, ihovrätt och kammarrätt, domare iArbetsdomstolen och ,ordförande och vice ordförande iPatentbesvärsrätten samt tjänsten somlagman i tingsrätterna och länsrätternai , och ochtjänsterna som ordförande ihyresnämnderna i nämnda städer, gälleratt de tillsätts direkt efter ettkallelseförfarande. Tjänsterna kungörsalltså inte lediga, och det sker inteheller något formelltanmälningsförfarande.Övriga ordinarie domartjänster ochtjänster som hyresråd och dispaschörtillsätts efter ettansökningsförfarande sedan tjänsternakungjorts lediga. Ansökan ställs tillregeringen men ges in tillDomstolsverket. Tjänsteförslagsnämndenför domstolsväsendet (TFN) beredertillsättningsärendena och avger förslagtill regeringen på vilken sökande sombör få tjänsten.Med anledning av ett tillkännagivandefrån utskottet, som biföll,har formerna för tillsättandet av dehögre domartjänsterna varitföremål för utredning (bet.1997/98:JuU24 s. 3 f, rskr. Isitt betänkande Domarutnämningar ochdomstolsledning - frågor om utnämningav högre domare och domstolschefensroll (SOU 2000:99) har denparlamentariska kommittén lämnat sitt,om än inte eniga, förslag. När detgäller utnämningen av högre domare sägsi betänkandet att regeringen ävenfortsättningsvis bör vara det organ somutnämner de högre domarna och att deninte bör kunna delegera uppgiften attutnämna ordinarie domare. Beredningenav utnämningen till högredomarbefattningar bör enligtbetänkandet inledas i ett särskilt frånsåväl riksdag som regeringorganisatoriskt självständigtberedningsorgan, en förslagsnämnd, somlämnar regeringen förslag på lämpligakandidater. Alla lediga befattningarbör tillkännages offentligt och ettsystem med intresseanmälningar införas.Nämnden skall lämna regeringen ettoffentligt förslag på lämpligakandidater till högre befattningar.Regeringen bör enligtkommittébetänkandet kunna välja frittbland de personer som nämnden fört upppå förslag.