bet · GO01BoU12 · 2001-05-17 00:00:00 — Den bostadsbidragsgrundande inkomsten för år 2001m.m. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utskottet föreslår med utnyttjande av sininitiativrätt att beräkningen av denbostadsbidragsgrundande inkomsten för studerande medstudiebidrag skall ske enligt särskilda regler för2001. Bakgrunden till utskottets initiativ är attstudiemedelssystemet fr.o.m. ändraspå ett sätt som för ett betydande antal studerandemed studiebidrag innebär att bostadsbidragen ochdärmed också deras disponibla inkomst minskar. Genomdet lagförslag som utskottet lägger fram kompenserasde studerande som berörs.Ändringen i reglerna för bostadsbidragen är avseddatt vara temporär i avvaktan på att ett förslag långsiktig lösning kan läggas fram. bör regeringen i budgetpropositionen för2002 lägga fram ett förslag till en sådan lösning iförening med ett förslag till finansiering. Vidareuttalar utskottet att frågor om bl.a.bostadsbidragens roll och effekter för särskildagrupper som socialbidragstagare och arbetslösa medvarierande inkomster bör ses över.Utskottet föreslår också att som sinmening tillkännager för regeringen vad utskottet idessa avseenden anfört.Till betänkandet har fogats fyra reservationer ochtvå särskilda yttranden.Innehållsförteckning Bostadsbidragens utformningBeräkningen av den bidragsgrundande inkomsten2001Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta utskottets förslag tilllag med särskild bestämmelse 2001.Lagförslaget avser endast bostadsbidrag förår 2001 och innebär att studiebidrag enligtden nya studiestödslagen (1999:1395) endastskall ingå till i denbostadsbidragsgrundande inkomsten. Avsiktenmed förslaget är att ändringarna istudiemedelssystemet fr.o.m. den 1 juli 2001inte skall leda till minskade bostadsbidragoch därmed inte heller till minskaddisponibel inkomst för de studerande medstudiebidrag som också uppbär bostadsbidrag.Som utskottet redovisat ovan innebär förändringen istudiemedelssystemet bl.a. att bidragsandelen höjsför gruppen universitets- och högskolestuderandem.fl. Det totala studiemedelsbeloppet förändrassålunda inte. En följd av den ökade bidragsandelen istudiemedelsbeloppet blir emellertid attbostadsbidraget minskar och därmed också studentensdisponibla inkomst. Även för studerande som övergårfrån dagens vuxenstudiestöd (SVUX och SVUXA) tillstudiemedelssystemet kan i vissa fall liknandeeffekter uppstå. Enligt utskottets mening är detinte rimligt att en reform som är avsedd attförbättra de studerandes ekonomiska situation ivissa fall leder till försämringar. Det finns motden bakgrunden anledning att överväga vad som kangöras för att inte höjningen av studiebidragen skallleda till minskade bostadsbidrag. Åtgärder börenligt utskottets mening därför vidtas inom ramenför bostadsbidragen för att kompensera de studerandesom berörs.För att kompensera de hushåll som får minskadebostadsbidrag som en följd av att bidragsdelen avstudiemedlen ökar kan flera vägar väljas. En möjligväg är att öka bostadsbidragen för dem som berörs.En annan väg är att höja inkomstgränserna för närbostadsbidragen börjar reduceras. En tredje väg äratt ändra reglerna för hur den bidragsgrundandeinkomsten beräknas.Med tanke på att regeländringen måste göras mittunder ett bidragsår torde den minst kompliceradevägen vara att ändra beräkningsgrunderna för deninkomst som skall ingå i underlaget förbostadsbidraget. Det kan ske på i princip två olikasätt. Antingen kan ett fiktivt bidrag fastställasgenom att bidraget beräknas som om de gamla reglernaför studiestöd fortsatt att gälla också , eller också kan studiebidraget räknasom med en schablon.För metoden att vid bestämningen avbostadsbidraget beräkna ett fiktivt bidrag genom atttillämpa de äldre reglerna för beräkningen avstudiestödet talar bl.a. att den torde ge det mesträttvisande utfallet för alla studerandegrupper.Metoden torde dock i praktiken vara mycket svår attanvända och dessutom orsaka stora administrativaproblem för berörda myndigheter. Det beror bl.a. påatt jämförelser mellan det nya studiemedelssystemetoch de äldre systemen SVUX och SVUXA i det aktuellaavseendet synes vara synnerligen komplicerade föratt inte säga mer eller mindre omöjliga. Till dettakommer att ett system med fiktiva bidrag förutsätteratt det äldre bidragssy-stemet behålls parallelltunder en övergångsperiod, något som inte ärförutsatt med avseende på medelstilldelning ochpersonalresurser m.m.Enligt utskottets mening är mot den angivnabakgrunden en schabloniserad metod att föredra. Enschablon för omräkning av studiebidraget kanutformas med utgångspunkt i att den förändring avstudiemedlen som genomförs fr.o.m. den 1 juliinnebär att bidragsdelen för gruppen universitets-och högskolestuderande m.fl. ökar från till34,. Det motsvarar en ökning av bidraget meddrygt . För att det ökade studiebidraget inteskall ge minskat bostadsbidrag innebär det att dendel av bidraget som räknas in i den bidragsgrundandeinkomsten bör minskas till omkring 80 %.En på detta sätt utformad schablon har denuppenbara fördelen att den är enklare att tillämpaän en regel som förutsätter att ett fiktivt bidragräknas fram. kan den invändningen görasatt en procentuell omräkning enligt schablonmetodeninte tar hänsyn till att bidragsandelen förvuxenstuderande är mer än dubbelt så hög jämfört medövriga. Det innebär att en del bostadsbidragstagarei denna grupp får höjningar av bostadsbidraget som ikronor räknat är större än de för övriga studerande.Enligt utskottets mening kan detta accepteras bl.a.mot bakgrund av att reglerna är tillfälliga. Det ärdessutom utskottets uppfattning att det antalvuxenstuderande som berörs är begränsat. på att de i högre grad torde omfattas avreglerna för bostadsbidragen till hushåll med barndär inkomstgränserna för reducerat bidrag liggerväsentligt högre än de som gäller förungdomsbostadsbidragen.Mot den nu angivna bakgrunden bör enligtutskottets mening tillfälliga regler för beräkningenav bostadsbidragsgrundande inkomsten införas för år2001. Reglerna bör utformas så att av destudiebidrag som avser avbidraget ingår i den bostadsbidragsgrundandeinkomsten. Lagtekniskt åstadkoms detta genom attreduceringen knyts till sådana studiebidrag somutgår enligt den studiestödslag (1999:1395) somträder i kraft . Ett förslag till lagmed särskild bestämmelse om bostadsbidrag för år2001 läggs därför fram i bilaga till betänkandet.Det förslag till temporär ändring i beräkningenav den bostadsbidragsgrundande inkomsten somutskottet nu för fram föreslås träda i kraft den 1juli 2001, dvs. mitt under ett bidragsår. Detbetyder att de studerande som redan nu harbostadsbidrag har fått sina bidrag beslutade medtillämpning av delvis andra regler. Underförutsättning av att de uppgivit en korrekt inkomstför bidragsåret innebär detta att derasbostadsbidrag är lägre än vad de blir med entillämpning av de nya tillfälliga reglerna för 2001.För att dessa bidragstagare skall kunna få det nyahögre bidraget utbetalat fordras att de tillförsäkringskassan anmäler den nya lägrebidragsgrundande inkomst som följer av detillfälliga regler som utskottet nu föreslår. Det ärmot den bakgrunden viktigt att tydlig informationlämnas om de nya reglerna. Målet bör sålunda varaatt alla berörda bidragstagare redan underbidragsåret skall få det högre bostadsbidrag som denya reglerna ger förutsättningar för.Påverkan på anslaget till bostadsbidragKostnaderna för den nu föreslagna ändringen avbostadsbidragen är begränsade. För andra halvåret2001 kan de beräknas till omkring 25 miljonerkronor. Utskottet gör emellertid bedömningen attdenna begränsade utgiftsökning väl kommer att rymmasinom anslaget för bostadsbidrag även efter denanslagsminskning som regeringen föreslagit och somutskottet tillstyrkt i yttrande 2000/01:BoU6y.I tilläggsbudgeten redovisar regeringenatt utgifterna för bostadsbidrag kommer att minskasom en följd av en gynnsam utveckling avsysselsättning och reallöner. Med hänvisning härtillföreslår regeringen därför ett minskat anslag.Erfarenheterna från visar attregeringen regelmässigt överskattat utgifterna förbostadsbidragen. Detta gällde inte minst där de slutliga utgifterna förbostadsbidragen kom att ligga närmare 1 300 miljonerkronor under det ursprungligen anvisade anslaget.Det finns mot den bakgrunden inte anledning att nugöra någon ytterligare justering avbostadsbidragsanslaget. har ocksåredovisat sin syn på denna fråga i det ovan angivnayttrandet till finansutskottet.Bostadsbidragens utformning efter 2001Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör tillkännage för regeringen vadutskottet anför om bostadsbidragensutformning efter 2001.Förslaget innebär att regeringen i denkommande budgetpropositionen bör föreslååtgärder för att långsiktigt säkerställa atthöjda studiemedel inte leder till sänktabostadsbidrag. Utskottets förslag innebärdessutom att en översyn bör göras av bl.a.bostadsbidragens roll och effekter försärskilda grupper som socialbidragstagare ocharbetslösa där inkomsterna kan varierakraftigt . Jämför reservationerna 1(m), 2 (kd), 3 (c) och 4 (fp).Det förslag avseende beräkningen av den bostadsbidragsgrundandeinkomsten som utskottet nu lägger fram avser endastår 2001. De problem som förslaget syftar till attlösa kvarstår dock även . För att intede studerande som berörs skall få sänktabostadsbidrag måste därför åtgärdervidtas för att långsiktigt säkerställa att höjdastudiemedel inte automatiskt leder till sänktabostadsbidrag. Utan att i detalj gå in på hur dettakan och bör lösas vill utskottet peka på någramöjligheter. En sådan möjlighet är att höja deinkomstgränser från vilka bostadsbidragen reduceras.En annan möjlighet är att helt eller delvis undantastudiebidragen när den bostadsbidragsgrundandeinkomsten bestäms. En tredje möjlighet är att höjabostadsbidragen i takt med att studiebidragen höjs.Det bör ankomma på regeringen att utarbeta ettlångsiktigt hållbart förslag med den inriktning somutskottet nu förordat. Förslaget bör tillsammans medett förslag till finansiering föreläggas ibudgetpropositionen för 2002.Bostadsutskottet har sedan de nya reglerna förbostadsbidrag infördes aktivt följt upputfallet av dem. Det har bl.a. skett genom internautfrågningar av företrädare för Regeringskanslietoch . På initiativ av utskottethar också flera ändringar i reglerna kommit till.Det gäller bl.a. införandet av en lägsta nivå undervilken boendekostnaden inte skall reduceras på grundav bostadsytans storlek och att räntebidragen harexkluderats från den bidragsgrundande inkomsten.Även i övrigt har utskottet varit pådrivande när detgäller att få till stånd justeringar ibostadsbidragssystemet.De tillfälliga regler för beräkningen av denbostadsbidragsgrundande inkomsten för studerande somutskottet nu föreslår aktualiserar frågan ombostadsbidragens träffsäkerhet och funktion också iandra avseenden. Utskottet har vid flera tidigaretillfällen uppmärksammat frågor som enligtutskottets mening bort utvärderas. Så sent somhösten 2000 redovisade utskottet (bet. 2000/01:BoU1s. 45-47) en samlad syn på vad som får anses varavissa ofullkomligheter i bostadsbidragssystemet.Även om utskottets utgångspunkt var attbostadsbidragssystemet i väsentliga delar tordesvara mot de uppsatta målen, lyfte utskottet på nyttfram flera frågor som borde övervägas. Det skeddedels med hänvisning till tidigareställningstaganden, dels med utgångspunkt i de nyauppgifter som kommit fram.Utan att här i detalj gå in på de tidigareövervägandena vill utskottet peka på några av defrågor som mot bakgrund av den nu uppkomnasituationen bör få sin lösning. Det gäller inteminst frågan om bostadsbidragens roll och effekterför särskilda grupper som socialbidragstagare ocharbetslösa där inkomsterna kan variera kraftigtunder året. Även vissa frågor av mer teknisk naturkan behöva belysas ytterligare. Det gäller bl.a.försäkringskassornas tillgång tillkontrolluppgifter, hur barns försäkringsersättningarm.m. skall beaktas, kravet på anmälningsplikt sedanbidraget upphört och socialbidragstagares skyldighetatt anmäla ökad inkomst.Även om de tidigare överväganden som utskottetkortfattat har redovisat ovan inte har varitförenade med några formella tillkännagivandenuttalade utskottet så sent som att defrågor som avsåg enskildheter ibostadsbidragssystemet borde övervägas i särskildordning. Enligt utskottet borde resultaten avövervägandena och eventuella förslag kunnaföreläggas i den ekonomiskavårpropositionen . Så har dock inte skett.När gjorde sitt uttalande pågick densärskilde utredarens översyn av de ekonomiskafamiljestöden (dir. 2000:16). Utredaren har nuredovisat sitt uppdrag i slutbetänkandet Urfattigdomsfällan (SOU 2001:24). Översynen harförutom bostadsbidragen till barnfamiljer ocksåomfattat barnbidragen och underhållsstödet. Trotsden pågående beredningen av förslagen finns detenligt utskottets mening fortsatt anledning att isärskild ordning överväga de frågor avseendebostadsbidragen som utskottet nu lyft fram. mening bör regeringen därför ges iuppdrag att dels presentera en långsiktigt hållbarlösning på de problem beträffande bostadsbidragenför vissa studerande som utskottet pekat på, delssnarast göra de överväganden avseendebostadsbidragen i övrigt som utskottet förordat. nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till den motivtext som framförs underUtskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut.1. Beräkningen av denbostadsbidragsgrundande inkomsten 2001Riksdagen antar utskottets förslag till lag medsärskild bestämmelse om bostadsbidrag för år2001.2. Bostadsbidragens utformning efter 2001Riksdagen tillkännager för regeringen vadutskottet anför om bostadsbidragens utformningefter 2001.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd)Reservation 3 (c)Reservation 4 (fp)den 17 maj 2001På bostadsutskottets vägnarKnut BillingFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: KnutBilling (m), (), (), (), (), Ulla-BrittHagström (kd), (), (), (), (), AnnelieEnochson (kd), (), (), (), CarinaAdolfsson Elgestam (s), () och AgneHansson (c).Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningBostadsutskottet har på förslag av utskottetssocialdemokratiska ledamöter beslutat att medanvändande av sin initiativrätt enligt 3 kap. 7 §riksdagsordningen lägga fram ett förslag till lagmed särskild bestämmelse om bostadsbidrag för år2001. Bakgrunden till utskottets initiativ är attstudiemedelssy-stemet fr.o.m. ändraspå ett sätt som för vissa studerande medstudiebidrag innebär att bostadsbidragen och därmedockså deras disponibla inkomst minskar.Under beredningen av ärendet har synpunkter underhand inhämtats från ,och Centralastudiestödsnämnden.BakgrundBeräkningen av den bostadsbidragsgrundandeinkomstenBarnfamiljer liksom ungdomar som har fyllt 18 meninte kan få bostadsbidrag. Bidragets storlekbestäms i princip av hushållets sammansättning,bostadskostnaden och hushållsmedlemmarnas inkomster.Sedan år 1997 gäller att bostadsbidragen ärpreliminära för att när taxeringen är klar stämmasav mot den taxerade inkomsten för bidragsåret. Viddenna avstämning får den som erhållit för lite ibidrag detta utbetalat i efterskott, medan den somfått för mycket i bidrag blir återbetalningsskyldig.När det gäller den bostadsbidragsgrundandeinkomsten är grundregeln att den utgörs av summan avde skattepliktiga inkomsterna av tjänst,näringsverksamhet och kapital. Dessa inkomster, sombestäms enligt skattelagstiftningens regler,justeras sedan med vissa tillägg och avdrag somanges i lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Enligtbestämmelserna i 4 § skall bl.a. studiemedel i formav studiebidrag ingå i den bidragsgrundandeinkomsten.Reformering av studiestödssystemetRiksdagen fattade beslut om ett nyttreformerat studiestödssystem som börjar tillämpasfr.o.m. 1999/2000:10, bet.1999/2000:UbU7). Reformen innebär att ett samordnatstudiemedelssystem införs för alla studerande ireguljär utbildning. Det sker genom att de trestudiestöden studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd(SVUX) samt särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa(SVUXA) sammanförs till ett enda stöd - studiemedel.För den som har rätt till studiemedel, dvs.främst studerande vid universitet och högskolor,innebär det nya stödsystemet att bidragsdelen istudie-medlen ökar från nuvarande till 34,. I normalfallet betyder det att studiebidraget vidheltidsstudier ökar med ca . Dentotala summan utgående studiemedel, dvs. summan avlån och bidrag, är dock oförändrad och uppgår liksomi dag till räknat . Förhur studiemedel utgår bestämsav det antal veckor under vilka studenten bedriverstudier enligt den kursplan eller motsvarande somgäller för utbildningen. Det vanliga torde dock varaatt studiemedel som utgår för omkring 9månader per år.Som framgår ovan är en del i reformen att de bådastödformerna särskilt vuxenstudiestöd (SVUX) samtsärskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA)upphör och ersätts av studiemedel. Det totalastudiemedelsbeloppet för denna grupp studerande blirdetsamma som för övriga studerande med studiemedel.Däremot är bidragsandelen högre och uppgår till . Den som uppburit SVUX eller SVUXA harmöjlighet att på vissa villkor övergångsvisfortsätta att uppbära dessa stöd. Denna möjlighetupphör dock fr.o.m. den 1 juli 2003.Effekterna av det reformerade studiestödet påbostadsbidragenDe som har rätt till studiemedel är tillövervägande delen studerande vid universitet ochhögskolor. Hur reformeringen av studiestödssystemetkan påverka bostadsbidragen för denna gruppstuderande belyses med några exempel nedan.Som redovisats ovan ingår bidragsdelen avstudiemedlen i den bostadsbidragsgrundandeinkomsten. Det innebär att en höjning avbidragsdelen i sin tur minskar bostadsbidraget förde bidragstagare som ligger över de inkomstgränserför oreducerat bidrag som satts upp.För barnfamiljer reduceras bostadsbidraget av den bidragsgrundande inkomst som överstiger för en sökande eller för makar förvar och en av dem. För hushåll utan barn reducerasbostadsbidraget med en tredjedel av denbidragsgrundande inkomst som överstiger 41 000 krför ensamboende och för makar.Vid studier som ger rätt till fullt studiemedeloch därmed också fullt bidrag under 9 månaderinnebär de nya reglerna att ökningen av bidragsdelenmed som mest reducerarbostadsbidragen med förensamstående studerande, för studerande medbarn och för studerande par utan barn. Enförutsättning för att utfallet skall bli det nuredovisade är bl.a. att den eller de studerandeligger över inkomstgränsen för oreduceratbostadsbidrag.För den som uppbär någon av stödformerna förvuxenstudier, dvs. SVUX eller SVUXA, och som fr.o.m.den 1 juli 2001 väljer att i stället finansiera sinastudier med studiemedel kan naturligtvis dendisponibla inkomsten också påverkas. Studerande somär i denna situation har emellertid möjligheten atti stället stanna kvar i det tidigare stödsystemetoch därmed också fortsätta studierna på oförändradeekonomiska villkor. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer.1. Bostadsbidragens utformning (punkt 2)av (), (), IngaBerggren (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen vad somanförs i reservation 1 om bostadsbidragensutformning efter 2001.StällningstagandeVi har från Moderata samlingspartiets sida under enrad av år framhållit att grundprincipen bör vara attden som betalar skatt inte skall behöva bidrag ochden som behöver bidrag inte skall betala skatt. Påsikt bör alltså bostadsbidragen avvecklas och istället ersättas med sänkt skatt. I en situation därskattetrycket på boendet kraftigt har drivit uppbostadskostnaderna och där inkomstbeskattningenlämnar alltför lite kvar av lönen låter detta sigemellertid inte göras annat än stegvis. Ettindividuellt bostadsstöd i form av bostadsbidrag hardärför blivit ett nödvändigt instrument för attmotverka de effekter som de höga skatterna orsakar.Samtidigt illustrerar den utformning sombostadsbidragen har tydligt den rundgång sompräglar statens agerande gentemot familjer ochenskilda. Vi menar därför att snabba åtgärder måstevidtas för att växla dagens bidrag mot sänkt skatt.Målet bör självfallet vara att den enskilde skallkunna leva på sin lön utan att vara beroende avbidrag. Som ett led i denna utveckling bör ensamordning av bostadsbidragen och övrigasocialpolitiska åtgärder komma till stånd. Denhelhetssyn som detta ger över den ekonomiskasituationen för de berörda hushållen är en nödvändigförutsättning för att den nu förordade växlingen avbidrag mot sänkt skatt skall kunna inledas.Vad vi nu uttalat bör som sin mening geregeringen till känna.2. Bostadsbidragens utformning (punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen vad somanförs i reservation 2 om bostadsbidragensutformning efter 2001.StällningstagandeDen omfattande omdaning av bostadsbidragen som densocialdemokratiska regeringen genomfört harinneburit stora försämringar för i första hand ettstort antal barnfamiljer. Trots att bostadsbidragenär det fördelningspolitiskt sett mest effektivasättet att tillförsäkra också lågavlönade,barnfamiljer och studenter en rimlig bostadsstandardhar de alltså skurits ned. Det kan mot denbakgrunden ifrågasättas om målsättningen medbostadsbidragen - att hushåll med barn skall kunnaefterfråga en bostad där varje barn har ett eget rum- längre kan anses vägleda stödets utformning. Motden nu skisserade bakgrunden menar vi attbostadsbidragen måstereformeras så att- den samlade familjeinkomsten läggs till grund förbostadsbidraget,-- ytgränserna för oreducerat bidrag höjs med 10 m2för alla hushållstyper och-- det särskilda bidraget höjs med per barn.-När de åtgärder som vi nu föreslår genomförts rättasde största orättvisorna i dagensbostadsbidragssystem till. Detta är dock intetillräckligt. Även andra felaktigheter ibostadsbidragen måste ses över och åtgärdas. Iförsta hand gäller hur den slutliga avstämningen avbostadsbidragen skall göras. bestäms detslutliga bostadsbidraget en gång . Dennaavstämning sker dessutom efter bidragsåret.Det har redan efter det första bidragsåret med detnya bostadsbidragssystemet visat sig att det är enmindre lämplig för att inte säga olämplig ordning.För att mildra de marginaleffekter som kan uppkommaför de familjer som har inkomsterna ojämnt fördeladeöver året bör bostadsbidragen därför, på samma sättsom studiestödet, omprövas halvårsvis. Genom att pådetta sätt göra en avstämning med tätare intervallförbättras träffsäkerheten i systemet. En storfördel med detta är att kraven på återbetalning avbidrag kommer att minska. Vidare kommer bidraget attunder bidragsperioden vara bättre anpassat till denverkliga ekonomiska situationen.Vad vi nu uttalat bör som sin mening geregeringen till känna.3. Bostadsbidragens utformning (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen vad somanförs i reservation 3 om bostadsbidragensutformning efter 2001.StällningstagandeDet finns enligt min och meninganledning att inleda en översyn och reformering avbostadsbidragssystemet. Denna omdaning avbostadsbidragen bör ske med utgångspunkt i deförslag som vi från lagt fram tillförbättringar i föräldraförsäkringen och tillskattesänkningar för låg- och medelinkomsttagare.Båda dessa åtgärder leder till inkomstförstärkningarför bl.a. barnfamiljer. En följd av detta ärnaturligtvis att behoven av bostadsbidrag minskar.Ett första steg mot ett minskat bidragsberoende hardärmed tagits.De åtgärder jag nu beskrivit måste följas upp medytterligare insatser med samma inriktning. Detbetyder att behovet av bostadsbidrag kommer attminska ytterligare framöver. Utan att idetalj gå in på hur detta bör påverkabostadsbidragssystemet så innebär denna utvecklingnaturligtvis att bidragen måste anpassas tillhushållens nya ekonomiska förutsättningar.Vad jag nu uttalat bör som sin mening geregeringen till känna.4.