bet · GP01UU2 · 2001-11-22 00:00:00 — Speciellt konflikthantering har under de senaste åreökade krav på ett effektivt konfliktförebyggande bistånd.UNDP + 20 miljoner kronorFN:s utvecklingsprogram UNDP spelar en central roll inom FN:s utvecklingsverksaUnicef + 10 miljoner kronorBarnen måste ges särskild uppmärksamhet i biståndspolitiken. måste aktiregeringens förslag.Unifem + 5 miljoner kronorArbetet med att främja jämställdhet mellan män och kvinnor skall spela en viktiUNFPA + 5 miljoner kronorFolkpartiet liberalerna har pläderat för att befolkningsfrågan snå ut till alla par i barnafödande ålder måste bidragen från den rika världen fUNFPA.WFP + 25 miljoner kronorFN:s världslivsmedelsprogram, WFP, spelar en viktig roll för länder med akuta fUNHCR + 63 miljoner kronorUNHCR spelar en mycket viktig roll i arbetet med att hjälpa flyktingar runt omarbetsuppgifter. liberalerna föreslår därför att ytterligare 63 milUNRWA + 20 miljoner kronorStöd till för Palestinaflyktingar är viktigt för fredenUNAIDS + 60 miljoner kronorWHO + 5 miljoner kronorAtt förebygga ohälsa och bekämpa sjukdomar är vidare en av biståndets huvuduppgden enskilt viktigaste överlevnadsfrågan. Sedan aidsepidemin började påmänniskor, . Miljontals barn blir föräldralösa. Hela samhällen och natiett mycket allvarligt och svåråtgärdat sätt. har definierat htill exempel oerhört viktigt att förebygga hiv/aids genom information om spridnexempelvis genom att erbjuda gratis eller mycket billiga bromsmediciner. Folkpa5 högre än regeringens förslag.Habitat + 5 miljoner kronorBiståndsinsatser för att komma åt urbaniseringsproblem är nödvändigMiljöinsatser + 60 miljoner kronorDen globala miljön är en överlevnadsfråga för mänskligheten. bör spelaKonfliktförebyggande insatser+ 50 miljoner kronorSkall världen lyckas hantera sina konflikter bättre måste det ske pÖvriga multilaterala insatser (kvinnor och barn) + 20 miljoner kronorFolkpartiet liberalerna föreslår att anslaget Övriga multilaterala insatser, dä2. Bilateralt utvecklingssamarbete+ 1 380 miljoner kronorAfrikaUnder har skakats av några av de mest förskräckliga konfpå behovet av ett annat styrelseskick än vad som varit gängse. rolunderstrykas.Vi förespråkar en något starkare inriktning på södra . föresstater utan flerpartisystem skall dock undvikas. Stöd till dessa stater börländer såsom , , och . Det bilaterala utvecklingssAsien - 130 miljoner kronorMot bakgrund av vår kritiska uppfattning om bristen på demokratisk utveckling fLatinamerika + 80 miljoner kronorSverige har en lång erfarenhet av samarbete med . Då landsstrategieSärskilda insatser för demokrati och mänskliga rättigheter+ 600 miljoner kronorFolkpartiet liberalerna anser att demokrati och mänskliga rättigheter skall genEnskilda organisationer + 100 miljoner kronorDet bistånd som förmedlas via enskilda organisationer har stor betydelse blekonomiskt. Enskilda organisationer har vidare en särskild roll att spela sombistånd genom enskilda organisationer tillförs ytterligare 100 miljoner kronor.Ekonomiska reformer och skuldlättnader+ 700 miljoner kronorOm de spirande nya demokratierna skall ha en chans anser liberalerntillgängliga för bl.a. skuldlättnadsinsatser. För att säkerställa denna av Folkekonomiska reformer.3. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (punkt 1) (kav och (båda kd).I tabellerna 1 och 2 redovisar sitt kostnadsförslag till ankostnaderna för garantier, överensstämmer med regeringens förslag.Beträffande anslaget Biståndsverksamheten för är Kristdemokraternmiljoner kronor och med år 2004.I tabell 3 redovisas ökningstakten av biståndsramen i procent av BNI. i vår femårsplan mot av BNI.Tabell 1 Anslagsbelopp utgiftsområde 7Tusental kronor--------------------------------------------------------------| | 2002 | 2002|--------------------------------------------------------------| |Regeringen | |--------------------------------------------------------------|8:1 Biståndsverksamhet |13 796 752 | (+ 500 000)|| | | 14 296 752|--------------------------------------------------------------|8:2 Sida | 485 814 | 485 814|--------------------------------------------------------------|8:3 | 11 256 | 11 256|--------------------------------------------------------------|9:1 Samarbete Central- och | 749 000 | 749 000||| | |--------------------------------------------------------------|9:2 Avsättning för | 1 000 | 1 000||förlustrisker vad avser | | ||garantier för finansiellt | | ||stöd och | | ||exportkreditgarantier | | |--------------------------------------------------------------|Summa |15 043 822 | (+ 500 000)|| | | 15 543 822|--------------------------------------------------------------Tabell 2 Utgiftsutveckling för biståndsramenMiljoner kronor (löpande priser)--------------------------------------------------------------Totalt 2003 2004biståndsramen--------------------------------------------------------------Regeringen 16 487 18 930 21 253--------------------------------------------------------------(+500) (+600) 19 530 (+1400)16 987 22 653--------------------------------------------------------------Tabell 3 Utgiftsutveckling av biståndsramen i procent av BNI--------------------------------------------------------------Totalt 2003 2004biståndsramen--------------------------------------------------------------Regeringen ----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------I det bilaterala utvecklingssamarbetet anslår ökade medel tilTabell 4 1.2 Bilateralt utvecklingssamarbeteBilateralt utvecklingssamarbete 2002Tusental kronor-----------------------------------------------------RegeringenKristdemokraterna-----------------------------------------------------2 410 000 2 410 000-----------------------------------------------------1 480 000 1 480 000-----------------------------------------------------785 000 785 000-----------------------------------------------------775 000 775 000-----------------------------------------------------Mänskliga rättigheter 0 (+ 200 000) 200och demokrati 000-----------------------------------------------------Globala 1 275 000 1 275 000utvecklingsprogram-----------------------------------------------------U-krediter 440 000 440 000-----------------------------------------------------Enskilda organisationer 905 000 905 000-----------------------------------------------------Humanitärt bistånd 930 000 (+ 100 000)1 030 000-----------------------------------------------------Ekonomiska reformer 500 000 (+ 200 000)700 000-----------------------------------------------------Information 50 000 50 000-----------------------------------------------------Totalt 9 555 000 (+ 500 000)10 055 000-----------------------------------------------------4. Anslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (punkt 1) (c)av ().Centerpartiet anvisar i sitt budgetalternativ, i förhållande till regeringensBNI) och 2003 (0,av BNI). Detta skapar förutsättningar förCenterpartiet delar inte regeringens uppfattning att pris- och löneförhombildningen av Sida till ett idé- och utvecklingsinstitut motiverar attökningen. Vi anser att ombildningen kan finansieras ur Sidas nuvarande budgetra8:1 Biståndsverksamhet.Vi föreslår följande förändringar i förhållande till budgetpropositionen:Under anslagsposten 1.1 Multilateralt utvecklingssamarbete föreslås en ökning ipå följande sätt:FN:s utvecklingsprogram (UNDP) föreslås ökas med 50 miljoner.FN:s barnfond () föreslås ökas med 30 miljoner.FN:s kvinnofond (Unifem) föreslås ökas med 10 miljoner.FN:s världslivsmedelsprogram (WFP) föreslås ökas med 5 miljoner.FN:s flyktingskommissarie () föreslås ökas med 50 miljoner.Multilateral handelsrelaterad biståndsverksamhet föreslås ökas med 5 miljoner.UNAIDS föreslås ökas med 50 miljoner.Under anslagsposten 1.2 Bilateralt utvecklingssamarbete föreslås:Afrika: en ökning i förhållande till regeringens förslag med 200 miljoner.Enskilda organisationer föreslås en ökning i förhållande till regeringens förslHumanitärt och konfliktförebyggande bistånd föreslås en ökning i förhållande tiGlobala utvecklingsprogram föreslås en ökning i förhållande till regeringens föEkonomiska reformer föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning m(alla m).5. Biståndsramen och enprocentsmålet (punkt 2) (m)av , , och (alla m).Bistånd måste vara strategibaserat. Situationen i många länder är akut. Det gälutvärdera biståndets resultat. Kraven på effektivitet i biståndet innebär intvärtom en snabbare måluppfyllelse. Utbetalningsmål som 0,7-procentsmål ellerchecken är överlämnad. Detta är en felaktig målsättning. Man måste efter fyrtiatt den övergripande strategin skall vara att utrota fattigdomen i världen.6. Biståndsramen och enprocentsmålet (punkt 2) (v)av och (båda v).Det är med glädje vi noterar regeringspartiets förändrade inställning till måTidigare har Socialdemokraterna i ord varit allmänt positiva, medan Finansdepskrivningar om en återgång . och solidaritetsrVänsterpartiet med glädje kan stå bakom den del av utskottets betänkande som ha7. Biståndsramen och enprocentsmålet (punkt 2) (mp)av ().Klimatförändringar i kombination med växande fattigdom kommer att öka benaturkatastrofer kommer att bli både mer omfattande och mer förödandeenprocentsmålet för biståndet inte är tillräckligt, utan att biståndet bör uppgsom ett delmål som vi anser bör uppfyllas snarast.Miljöpartiet de gröna ser också att det finns ett stort behov av ökad fförändringar och anser därför att systemet med ettårsbudget bör ses över förstora hotbilderna i en global värld är inte krig, utan de bakomliggandenaturresurserna, såsom rent vatten och odlingsbar jord, stor betydelse. Mpolitik för fattigdomsbekämpningen kan katastrofer och konflikter undvikas, nmänniskoliv. Som en följd av detta bör också försvarskostnaderna, både i Sverigtill att förebygga katastrofer och krig via ökade biståndsinsatser.I samarbetet med är det viktigt att inte i-världens värderingar av vkultur, livsfilosofi och kunskap måste ligga till grund för utvecklingen. Produinriktas på att tillfredsställa den egna befolkningens behov och förstkonsekvensbeskrivningar som görs inom utvecklingssamarbetet måste förbättras. Dinriktas på att stödja hållbara energi- och trafiksystem. Därför bör svenska bisom inte är långsiktigt hållbara. De resurser satsar bör i stället gå tatt förbättra icke hållbar teknik kan ofta ändå komma fattiga länder till del gI många fattiga länder bär kvinnorna en särskilt tung börda. De har ofta så gotär därför viktigt att utvecklingssamarbetet både stärker kvinnornas position ininom jordbruks- och landsbygdsutveckling. Familjerådgivningen måste vara utformaids är nödvändigt inom preventivmedelsrådgivningen. måste dessutorganisationer som EU, FN, och de regionala utvecklingsbankerna.8 Fattigdomsbegreppet (punkt 4) (c)av ().Fattigdomen skall halveras till 2015. Det målet har världens ledare satt upp.stort sett saknas. Förutsättningen för att nå dit och ge människor kraft attillväxt, demokrati, starka institutioner, jämställdhet och mänskliga rättigförutsättningen för mänsklig kapacitet är tillgång på livsmedel samt jordbrukförsörjning. Vi är starkt kritiska till att regeringen knappt nämner ordet jordFattigdomen kvarstår, trots att förutsättningarna för goda mänskliga förhållandresten av världshistorien. Det globala välståndet, de globala förbindelsernFördelningen av detta välstånd är mycket ojämn. Medelinkomsten i de 20 rikastefattigaste länderna en skillnad som fördubblats under de senaste 40 åren.Den nuvarande negativa ekonomiska utvecklingen i världen drabbar de svagasteatt det svenska biståndet minskar i reala termer eftersom biståndet till stöliknande effekt.Kostnaderna för att ge alla tillgång till de viktigaste sociala tjänsterna (utfattigdom beräknas till . Det är avsammanlagda förmögenheter.Den procent av världsbefolkningen som lever i absolut fattigdom har minskat sedvi skall uppnå en halvering av fattiga . Dessutom var det totalfjärdedel av befolkningen i underutvecklade områden och områden i en ekonomiskUtvecklingen går i många länder åt fel håll på grund av krig, naturkatasträr till större delen , vilket är senast tillgänglig statistik. VerkligVi kan dock konstatera att trots att fattigdomsminskning tiutvecklingssamarbete kan man knappast påstå att detta mål har kommitfattigdomsminskning som strategiskt fokus påpekas även i DAC:s genomförda översrapport från ODI: "It is difficult to see the supreme objective of popractice. "Medan man tidigare oftast definierade fattigdom i termer av direkta effekterdag snarare att betona villkor och förutsättningar som krävs för ett värdigtanvändbar och officiellt antagen definition av fattigdom finns ännu inte inom sMed erfarenhet av bistånd, utbyte med andra givarorganisationer, tillgånlängre präglas av storpolitisk polarisering borde det vara fullt möjligt attfattigdomsbekämpning till strategiskt fokus i svenskt utvecklingssamarbete.9. Millenniemålen och bekämpningen av fattigdomen (punkt 9) (m)av , , och (alla m).Bistånd skall vara resultatinriktat. Att från sida fortsätta med bigett mycket magert resultat kan inte vara en rimlig politik. Om utvecklär perspektivet dystert. Resultatlöst bistånd blir inte bättre av att förlängasEndast marknadsekonomi kan ge välstånd till en bred befolkning. Den bygger presten av de utvecklade länderna: fri företagsamhet och frihandel i kombinationFundamentalt handlar det om att öppna möjligheterna för den enskilde att skapasom inte primärt är intresserade av att främja utvecklingen utan av att butvecklingshindret. Men det finns också andra. Inte sällan är regeringar kleförmögenhet så snabbt som möjligt. Både socialism ochkleptokrati kan förvärras av biståndsflöden. Det handlar helt enkelt om hur nogtillförs faktiskt används för utveckling och inte för att hindra utvecklingen.tillförs en regim som för en politik som hindrar utvecklingen medför en försämrDet står alltmer klart att bistånd till en regim som förhindrar utvecklingsjälvt att det aldrig kan vara riktigt att i ett u-land stärka de mest utveckstatsmakten.I stället för ett bistånd som fortsätter decennium ut och decennium in bör maegna utvecklingsansträngningar. Det är länderna själva som i allt väsentligtunder decennier verkar inte rimligt. Det traditionella biståndet måste omvandlaRisken med biståndsberoende är att det skiljer regimen från sitt eget folk.beslut och ansträngningar. För åtskilliga afrikanska regimer har det länge varibygga upp ett förtroende hos det egna folket. Regimen har kunnat framställa sigför att vara ett av folket valt sätt att arrangera landets egna samhällsförhåll10.Demokrati och mänskliga rättigheter i biståndet (punkt 11) (m)av , , och (alla m).Moderata samlingspartiet anser att de centrala villkoren för bistånd sdemokrati och marknadsekonomi.Svenskt bistånd skall inte utgå till statsmakter som grovt och systematisktSverige skall inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik betoSvenskt bistånd får heller inte ha en sådan utformning att det sättergrundläggande för att knappa resurser skall användas effektivt. I många u-länsnedvrida marknader och leder till misshushållning av knappa resurser. SvensktBiståndet skall vara oljan i motorn inte bensinen i tanken. Det är oaccepttill fyra decennier, har lyckats åstadkomma så få förbättringar. Fattigdomeutbildningsnivån katastrofalt låg i många länder som mottagit stort bistånd undsvälta eller tyna bort i sjukdomar som lätt hade kunnat undvikas. Det finns ingläsa och skriva. Det kan inte vara meningen att många skall tillåtas fSvensk biståndspolitik är delaktig i skulden. Det svenska biståndet gick tidKuba och i regimer som förbjöd demokrati och marknadsekonomi. Gediktatur och ofrihet, som nödvändiga utvecklingsansträngningar kom atefter alltmer.Vi anser att målet för svenskt bistånd skall vara en snabb fattigdomsutrotnresultatinriktat och bör främst inriktas på kunskapsöverföring samt stöd tillVad som krävs är en kortvarig, intensiv och bred igångsättning av egna utvecklige en god start men som trappas ned inom en bestämd tid.Utbildning och sjukvård är grundläggande komponenter för utrotning av fattigdav underutvecklingen. Utbildning lär människor att bygga och leva i demokratihushållar med knappa resurser och hur man motverkar sjukdomar.Hälsa är en förutsättning för såväl ekonomisk som social och kulturell utvecklipåfrestningar och slår ut många utvecklingsansträngningar. Utbildning spelarenda instrumentet som kan utrota okunskap och kulturella vanföreställningarproblematiken, både i förebyggande och lindrande syfte.Behovet av mediciner i u-världen är omfattande, inte bara för hiv/aids utan ockkonstruktivt tillvägagångssätt att få fram effektiva och billiga mediciner är amediciner. Exempelvis skulle EU kunna utlova att köpa ett effektivt malariasådant vaccin utvecklas. Det ger incitament till läkemedelsindustrin som stmisslyckande. Det finns andra områden inom vilka forskningens framsteg kan anvämed Riodokumentet , måste ställas till u-världens förfogande för att f11.Sammanhållningen av bistånds- och flyktingpolitiken (punkt 37) (fp)av ().Bistånds- och flyktingpolitiken bör vara nära sammankopplade i främst tredemokratibyggande och respekt för mänskliga rättigheter mest angeläget. Även vid repatriering och återuppbyggnad är bistånd av stor betydelI såväl svensk som internationell debatt har frågan om ettandra sidan biståndspolitik kommit i fokus. Sambandet torde vara klart i dekanske framför allt utvecklingsnivå, har betydelse för såväl flykting- som migroch migranter. En flykting söker skydd undan förföljelse eller hot. Migrant ärannat land.Biståndspolitiska insatser som främjar ekonomisk och social utveckling kan långförsörja sig och ländernas möjligheter att få kontroll över sin befolkningsfrämst på något . På kortare sikt kan en genomsnittlig standardförmigration.Bistånd för att främja demokrati och respekt för mänskliga rättigheter torde ki tredje världen. Den satsning på bistånd som främjar demokrati och respektFolkpartiet liberalerna förordar, är alltså motiverad även i ett flyktingpolitiNär flyktsituationer uppstår i större omfattning är behovet av biståndsinsatserflyktingar sin tillflykt till grannländer. Sådana massflyktsituationer ställergruppen av fattigare . Detta kan dessutom ha en direkt destabiliserandeUnder senare år har en rad allvarliga och i tiden utdragna situationer av masssina hemländer. Såväl det fysiska repatrieringsarbetet som de enorma insatser fatt återvända till kräver stora biståndsinsatser.En samordnad politik för att bidra till att förebygga och/eller undanröja orinslag i internationella agerande såväl bilateralt som multilateralt.Folkpartiet föreslår ytterligare till UNHCR utöver regeringe12.Globala energi- och miljöfrågor (punkt 40) (m, fp)av , , , (alla m) ochVäxthuseffekten bedöms av många som ett av de allvarligaste hoten för fförhandlat sig till rätten till ökade koldioxidutsläpp och dessutom gör sig berVattenfall kraftfullt investerar i brunkolsproduktion.13.Globala energi- och miljöfrågor (punkt 40) (kd)av och (båda kd).De fattigaste länderna behöver hjälp med att genomföra s.k. tekniksprång för attydligt exempel gäller energisystem. Världens energiförbrukning har ökatpraktiken saknar tillgång till energi. Att förena deras behov med en mer hållbkombination med icke-hållbara energisystem, framför allt fossilbaserade, riskerföljande mänskliga katastrofer. Därför krävs gemensamma satsningar från biståndfrämja moderna, innovativa tekniker som är anpassade till villkor oInformations- och kommunikationsteknik (IKT) och förnyelsebara energisystfattigdomsbekämpning, hälsovård m.m. och bidra till ett mer hållbartoch ekonomiskt hållbara i mycket fattiga regioner. Således bör ocanvända sig av hållbara tekniker anpassade till behov.Nya, innovativa finansieringsmekanismer bör också prövas, i synnerhet eftersomett begränsat antal . Särskilt intressant är möjligheten att inrättafrån biståndet. Den globala miljöfonden GEF (Global Environment Facility) hartekniköverföring, i . Den är dock i stort behov av ökade resurser.utnyttjas mera, inte minst inom ramen för globala fonder av detta slag. Yttemekanismer", som bl.a. möjliggör handel med utsläppsrätter och att ett landland, genom en s.k. Clean Development Mechanism. Miljömärkningsprogram, som möprodukter, och "gröna" investeringsfonder, som ställer vissa miljökrav på de föInför och itillföra diskussionen om alternativa finansieringsvägar.Det globala samarbetet i miljöfrågor lider brist på starka institutiontvistlösningsmekanism och fungerande sanktionsmöjligheter, saknar världssamfundmiljökonventioner. fyller en viktig funktion men är mycDet globala ramverket på miljöområdet måste alltså stärkas, även om de flnationell nivå. Detta bör vara en prioriterad uppgift på toppmötet i föreslås att WTO:s samarbetsmodell, med lagbaserade rättigheter och skyldipå miljöområdet. Det förslaget bör utredas ytterligare.En "", , har föreslagits både från och fglobal miljöorganisation bör utredas . Den skulle ha som uppgift att öveockså ha resurser att följa världsutvecklingen på miljöområdet genom samarbetebör en huvuduppgift vara kunskapsöverföring på miljöområdet samt förslagsynnerhet för de fattigaste länderna.Ett miljömässigt hållbart handelssystem måste vara incitament till effektivahållbar utveckling att en produkts eller tjänsts miljöpåverkan måste reflektekonomiskt styrmedel för transporter. Dessvärre reflekterar internationellauppmärksammat är att priset på flygbränsle inte avspeglar dess miljökonselägger miljöskatter på internationella transporter. har i stället införatt ytterligare främja miljömässigt hållbara transporter bör dock Sverikoldioxidutsläpp. Strävan bör vara att också inkludera flygbränsle i en sådan öpriset. En sådan avgift skulle kunna driva fram tekniska framsteg och effektivtill en sådan överenskommelse.14.Fattigdomsbekämpning och katastrofhjälp (punkt 45) (m)av , , och (alla m).Det vi vardagligen kallar naturkatastrofer är ingenting annat än effekterna fDet är emellertid inte givet att människor måste fortsätta att dö i stort antalmänniskor skadas eller dödas är det centralt att biståndet inriktas pånaturfenomenens effekter. Förutom fattigdomsbekämpning är vid en naturkatastrofförse människor som förlorat allt med t.ex. mat, kläder, medicin och takavgörande. Därför är det fullt möjligt att i områden som ofta och återkommandDet går att lagra förnödenheter i katastrofförråd, vars dörrar bara kan öppnmåste då för att undvika framtida katastrofer växlas över i mer långsiktigautsatthet i det breda samhället. Det kan handla om allt från att stärka naturre15. integrering i världshandeln (punkt 52) (c)av ().Ett avgörande verktyg för att minska fattigdomen är att utveckla jordbrukspolitekonomiska politiken möjliggöra självförsörjning med baslivsmedel. Nationellekonomisk stabilitet, ökande kapitalinflöde och decentraliserad ekonomisk tillavskaffande uteblivit främst därför att ländernas egen jordbrukspolitik variterhållit av världsmarknadspriset medan statsapparaten och andra sektorer iDet finns forskningspolitiska belägg som visar att jordbrukstillväxt minskaalla länder där det har skett en snabb minskning av fattigdom och där det finnssnabb jordbruksutveckling, framför allt i småskaligt jordbruk.Viktigt att komma ihåg är att tillväxt i sig gör litet för att påverka fattigdosysselsättningen. Jordbruket är bättre på att öka sysselsättningen än indbistånd bör därför i mycket högre grad inriktas på jordbruksutveckling. Frånvar16.Närings- och livsmedelsfrågor i svenskt bistånd (punkt 55) (c)av ().Även om procenten av världsbefolkningen som är undernärda har halverats sedamiljoner personer. Så många människor hade då ett kaloriunderskott på mellan 10påvisas hur ekonomisk tillväxt är beroende av förbättrad nutrition. Om kaloriindenna nivå, så kan det öka BNP-tillväxten i dessa länder med mellan 0,34 och 1,Otillfredsställande tillgång till mat beror på fattigdom, politisk instabilitetorättvisa.