bet · GP01SFU5 · 2001-11-22 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringensproposition /02:9 Vissa socialförsäkringsfrågor(delvis) jämte två motionsyrkanden som väckts medanledning av propositionen i denna del.I propositionen föreslås i huvudsak följande. Enförsöksverksamhet med 24-timmarsmyndighet inomsocialförsäkringsadministrationen inleds förförmånerna föräldrapenning och tillfälligföräldrapenning. Försöksverksamheten skall pågåunder 2002.Vidare införs ett särskilt högriskskydd förlevande av organ och vävnader i sambandmed donationsingrepp eller utredningar om sådantingrepp. Skyddet medför att donatorns arbetsgivarehar rätt till ersättning från sjukförsäkringen försina kostnader för sjuklön. Beslut om sådantsärskilt högriskskydd fattas av den allmännaförsäkringskassan. Ett sådant beslut innebär ävenatt den enskilde erhåller ersättning för den förstadagen i en sjukperiod (karensdagen).I propositionen föreslås också att en arbetsgivareinte längre skall lämna uppgift tillRiksförsäkringsverket om sjukdomsfall som har gettarbetstagare hos denne rätt till sjuklön.Statistiska centralbyrån bör i stället bliinsamlande myndighet för allt underlag tillstatistikföringen av den korta sjukfrånvaron.Den bestämmelse som reglerar försäkringskassansskyldighet att vid en viss senaste tidpunkt göra ens.k. fördjupad bedömning av sjukpenningrättenföreslås upphöra. Det betyder dock inte attförsäkringskassan inte längre skall göra en sådanbedömning utan endast att detaljregleringen upphör.Ändringarna föreslås huvudsakligen träda i kraftden 1 januari 2002.Utskottet tillstyrker regeringens förslag med denändringen att försöksverksamheten med 24-timmarsmyndighet förlängs till och med den 30 juni2003. Vidare föreslås en mindre redaktionell ändringi ett av lagförslagen. Motionsyrkandena avstyrksdärmed.I ärendet finns en reservation.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Full kompensation för donatorsinkomstbortfall avslår motion 2001/02:Sf6 yrkandena 1och 2.Reservation 1 (kd)2. Lagförslagen antar regeringens förslag till1. lag om försöksverksamhet med 24-timmarsmyndighet inom socialför-säkringsadministrationen med den ändringen attlagen skall gälla till och med ,2. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,3. lag om ändring i lagen (2000:774) om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring med denändringen att rubriken skall ha följande lydelse:Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,4. lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön,5. lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmänpensionsavgift,6. lag om ändring i lagen (1998:676) om statligålderspensionsavgift,7. lag om ändring i lagen (2000:981) omfördelning av socialavgifter,8. lag om ändring i socialförsäkringslagen(1999:799) och9. lag om ändring i socialförsäkringslagen(1999:799).Stockholm den 22 november 2001På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: BeritAndnor (s), (), (),(), (), MariannYtterberg (s), (), Sven-ErikSjöstrand (v), (), (), (), (), (), (), () och ().2001/02SfU5Redogörelse för ärendetI proposition 2001/02:9 Vissasocialförsäkringsfrågor föreslår regeringen attriksdagen antar förslag till lag omförsöksverksamhet med 24-timmarsmyndighet inomsocialförsäkringsadministrationen liksom förslagtill ändring i ett flertal lagar.Av utskottet behandlade lagförslag återfinns ibilaga 2.Regeringens förslag till ändring i lagen(1993:737) om bostadsbidrag (lagförslag 2.5) äröverlämnat till bostadsutskottet och behandlas avdet utskottet i betänkande 2001/02:BoU1.Två motioner har väckts med anledning avpropositionen. Två av motionsyrkandena, 2001/02:Sf6yrkandena 1 och 2, behandlas i detta betänkande ochåterges i bilaga 1.Övriga motionsyrkanden behandlas avbostadsutskottet i betänkande 2001/02:BoU1.Utskottets övervägandenFörsöksverksamhet med 24-timmarsmyndighet inomsocialförsäkringsadministrationenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör besluta om en försöksverksamhetmed 24-timmarsmyndighet som skall pågå t.o.m.den 30 juni 2003.Vidare bör bifalla regeringenförslag bl.a. om att försöksverksamheten skall omfattaföräldrapenning och tillfälligföräldrapenning, att regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer skall få meddela närmareföreskrifter om vilka som skall erbjudas attdelta i försöksverksamheten och omfattningeni övrigt, att en försäkrad inom ramen förförsöksverksamheten skall kunna anmäla uttag,lämna s.k. försäkran för föräldrapenning ochavstå rätt till föräldrapenning genomelektroniskt dokument via Internet samt att kravet på att uppgifter om faktiskaförhållanden skall lämnas på heder ochsamvete inte skall gälla inomförsöksverksamheten.PropositionenInom ramen för ()utvecklingsprogram har utarbetats enInternetstrategi med riktlinjer för interaktivasjälvbetjäningstjänster. Avsikten är attsjälvbetjäningstjänster inledningsvis skall införasinom föräldraförsäkringen men att möjligheterna attgöra personliga besök hos , skickabrev eller ringa skall kvarstå för dem som inteönskar eller kan utnyttja självbetjäningstjänsten.Uttrycket 24-timmarsmyndighet används relativtallmänt som beteckning för olika nätbaseradetjänster som tillhandahålls eller kommer atttillhandahållas allmänheten av den offentligaförvaltningen. Inom ramen för begreppet ligger såvältillhandahållande av information som av s.k.självbetjäningstjänster med möjligheter att görat.ex. ansökan via Internet. Eftersom förslagetomfattar en begränsad försöksverksamhet föreslåsinte någon närmare precisering av själva begreppet24-timmarsmyndighet.Avsikten är att interaktivasjälvbetjäningstjänster /2003skall införas i full skala inomföräldraförsäkringen. Med hänsyn härtill är detnödvändigt att en försöksverksamhet dessförinnanpåbörjas och utvärderas. Regeringen föreslår därföratt lagen om försöksverksamheten skall träda i kraftden och gälla t.o.m. den 31 decembersamma år.Inom förmånsslagen föräldrapenning respektivetillfällig föräldrapenning, som regleras i 4 kap.lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL), ärinslagen av formkrav begränsade. Det saknasuttryckliga krav på skriftlighet utom såvitt avseravstående av rätt till föräldrapenning enligt 4 kap.3 § sjätte stycket AFL. Dock gäller ett generelltkrav på heder och samvete i 20 kap. 8 § AFL.Eftersom de föreslagna bestämmelserna enbartsyftar till att ligga till grund för enförsöksverksamhet är det enligt regeringen intelämpligt att nu föreslå någon ändring avbestämmelserna i . I stället bör det införas ensärskild bestämmelse i den föreslagna lagen omförsöksverksamhet för att klargöra att avstående avrätt till föräldrapenning får ske genom elektronisktdokument.Föreskrifter om heder och samvete måste enligtregeringens uppfattning principiellt ses som en delav ett funktionellt sammanhang därstraffbestämmelserna i 15 kap. 10 § omosann respektive vårdslös försäkran utgör en viktigfaktor. Eftersom det är oklart om dessa brottomfattar även uppgiftslämnande i elektroniskameddelanden och den enskilde bör kunna förutsekonsekvenserna av ett visst handlande, måste detanses vara olämpligt att i fråga omförsöksverksamheten upprätthålla kravet på heder ochsamvete. I lagen om försöksverksamhet bör såledesinföras en bestämmelse om att kravet på attuppgifter om faktiska förhållanden skall lämnas påheder och samvete inte gäller inomförsöksverksamheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte något att erinra mot regeringensförslag men anser att försöksverksamheten börförlängas t.o.m. för att ge enrimlig tid för utvärdering och utarbetande avförslag avseende fullskaleverksamheten. Med dennaändring tillstyrker utskottet förslaget.Ersättning till levande av organoch vävnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag att kostnaderna för sjuklön, som utges arbetstagare när denne som givare av organeller annat biologiskt material enligt lagen(1995:831) om transplantation m.m. till följdav ingrepp för att ta tillvara det biologiskamaterialet eller förberedelser för sådantingrepp, skall kunna ersättas av den allmännasjukförsäkringen och att den enskilde skall erhålla ersättningför i en sjukperiod(karensdagen).Riksdagen bör därmed avslå motionsyrkandenom donators inkomstbortfall dels till följdav organdonationen, dels vid följdsjukdomarsom kan härledas till en sådan donation.Jämför reservation (kd).PropositionenEnligt regeringen är ersättning för organdonatorersinkomstbortfall och andra merkostnader i princip enfråga som bör lösas inom respektive landsting. Förarbetstagare som omfattas av reglerna om sjuklön bördock ändring göras i sjuklönelagen (1991:1047) föratt undvika att presumtiva kommer ikonflikt med sin arbetsgivare på grund av dekostnader för sjuklön som uppstår för denne.Regeringen föreslår därför att ett särskilthögriskskydd införs i sjuklönelagen för arbetstagarei samband med donation eller förberedelser fördonation av egna organ eller vävnader. Ett beslut omett sådant särskilt högriskskydd medför att denarbetsgivare hos vilken donatorn är anställd harrätt till ersättning från sjukförsäkringen för sinakostnader för sjuklön med anledning av donationen.Enligt regeringens uppfattning är det även rimligtatt den försäkrade får ersättning från den allmännaförsäkringen för karensdag i samband med ellerförberedelse för donation.Reglerna föreslås även omfatta arbetstagare somvarit föremål för undersökningar och provtagningarsom leder till ett sjukdomstillstånd men där det avolika skäl inte blir aktuellt att donera organ ellervävnader.Regeringen anser att ersättning förorgandonatorers inkomstbortfall såsommellanskillnaden mellan sjuklön och faktisk lön samtandra merkostnader är en fråga som även ifortsättningen bör lösas inom respektive landsting.MotionenI motion Sf6 av m.fl. (kd) begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om att avorgan och vävnader skall garanteras fullkompensation för inkomstbortfall. Enligtmotionärerna finns det annars risk för att det blirregionala skillnader i villkoren för donatorer.I samma motion yrkande 2 begärs etttillkännagivande om full kompensation vidföljdsjukdomar som kan härledas tillorgandonationen. Motionärerna påpekar att donatoreribland drabbas av komplikationer efteringreppet.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att av organ och vävnadergör insatser som är värdefulla både för enskildaindivider och för samhället i stort. Därmed är detenligt utskottet fullt rimligt att de erhållerersättning för karensdagen och att sjukförsäkringenersätter arbetsgivarens kostnader för den anställdessjuklön i samband med donationen.När det gäller ersättning till donator förinkomstdelar som inte ersätts av sjuklön ellersjukpenning noterar utskottet att det ipropositionen anges att flertalet landsting harutvecklat en praxis för ersättning i samband meddonationer. I vissa landsting utges ersättning iform av full lön för karensdagen, differenser mellansjukpenning och lönebortfall, resekostnader,patientavgifter och medicinkostnader. Egenföretagareeller lantbrukare kan också erhålla ersättning förvikarie eller avbytare. Vidare finns landsting sombetalar ersättning för vissa kostnader för barntill-syn, främst för små barn.Visserligen innebär en ordning där landstingenstår för sådan ersättning att ersättningen kan kommaatt skilja sig åt mellan de olika landstingen.Utskottet delar dock regeringens uppfattning attfrågan om kompensation för t.ex. mellanskillnadenmellan erhållen sjuklön/sjukpenning och faktisk lönbör lösas inom respektive landsting.Beträffande frågan om kompensation förföljdsjukdomar som kan härledas till donationenkonstaterar utskottet att det i förslaget tilländring såväl i 3 kap. 4 b § AFL som i 13 §sjuklönelagen anges att fårmeddela beslut om högriskskydd för en sjukperiod närden sökande som givare av biologiskt material harrätt till sjukpenning eller sjuklön till följd avingrepp för att ta tillvara det biologiskamaterialet eller förberedelser för sådant ingrepp.Ett sådant beslut innebär som nämnts attarbetsgivaren får ersättning för kostnader försjuklön och att den enskilde får ersättning förkarensdag.Enligt utskottets mening är lagtexten så utformadatt ett beslut om högriskskydd för en sjukperiod närdonatorn har rätt till sjukpenning m.m. till följdav ingreppet mycket väl kan avse även senareinträffade komplikationer till följd av enorgandonation m.m. Om det konstateras att detföreligger ett orsakssamband mellan organdonationenoch senare sjukperioder bör kunnabesluta att utge ersättning för sjuklönekostnaderoch karensdag.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag och avstyrker motion Sf6 yrkande 1. MotionSf6 yrkande 2 får anses tillgodosedd med detanförda.Uppgiftsskyldighet för arbetsgivarem.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag attarbetsgivare fr.o.m. inteskall lämna uppgift tillRiksförsäkringsverket om sjukdomsfall som hargett en arbetstagare hos denne rätt tillsjuklön.PropositionenI samband med att lagen om sjuklön infördes den 1januari 1992 ålades arbetsgivare att lämna uppgifttill RFV om sjukdomsfall som gett arbetstagare hosdenne rätt till sjuklön. Eftersom rapporteringeninte fungerade på ett tillfredsställande sättslopades fr.o.m. skyldigheten förarbetsgivare med färre än 50 anställda att lämnauppgift till RFV.RFV har i en skrivelse (dnr S2001/3073/SF) tillSocialdepartementet begärt attarbetsgivares skyldighet att lämna uppgift omsjukdomsfall som gett rätt till sjuklön skallupphöra . Enligt RFV kan det inte ansesförsvarbart att fortsätta med denna del avstatistiksystemet i dess nuvarande form eftersombortfallet för stora arbetsgivare är så stort attnågon publicering av officiell statistik inte kanske.Regeringen delar RFV:s uppfattning och föreslåratt det nuvarande systemet för sjuklöneaviseringaravvecklas. bör i ställetbli den myndighet som samlar in allt underlag förstatistikföring av sjukfrånvaron undersjuklöneperioden. RFV bör dock även fortsättningsvisvara den statistikansvariga myndigheten för dennasjukfrånvaro.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Fördjupad bedömning avsjukpenningrättenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag attförsäkringskassans s.k. fördjupade bedömningav sjukpenningrätten vid en viss senastetidpunkt skall upphöra att gälla.Gällande bestämmelserEnligt 3 kap. 8 och 8 a §§ AFL skall den försäkradetill ge in ett särskiltläkarutlåtande och en skriftlig särskild försäkranför att styrka nedsättningen av arbetsförmågan pågrund av sjukdom senast fr.o.m. den tjugoåttondedagen efter sjukanmälningsdagen. För en försäkrad,som i omedelbar anslutning till en sjuklöneperiodgör anspråk på sjukpenning, skall den särskildaförsäkran styrka nedsättning av arbetsförmågan pågrund av sjukdom redan fr.o.m. förvilken sjukpenning kan utbetalas.Det särskilda läkarutlåtandet skall bl.a.innehålla uppgift om pågående och planeradbehandling eller rehabiliteringsåtgärd, beräknadåterstående tid med nedsatt funktionsförmåga pågrund av sjukdom och läkarens bedömning av i vilkengrad den nedsatta funktionen påverkararbetsförmågan. Den särskilda försäkran, som skalllämnas på heder och samvete, skall innehålla enutförligare beskrivning av den försäkradesarbetsuppgifter och hans eller hennes egen bedömningav arbetsförmågan.Senast efter det att det särskilda läkarutlåtandetoch den särskilda försäkran kommit in tillförsäkringskassan skall kassan, efter attförsäkringsläkaren hörts, bedöma i vilken grad denförsäkrades arbetsförmåga är nedsatt pågrund av sjukdom och om det är nödvändigt medrehabilitering eller ytterligare utredningsåtgärder.Om det fordras för denna fördjupade bedömning, skallförsäkringskassan begära att den försäkrade genomgårutredning för bedömning av det medicinskatillståndet, arbetsförmågan och behovet av ochmöjligheterna till rehabilitering.PropositionenRFV har efter en utvärdering av den fördjupadebedömningen i budgetunderlaget för 20022004 (dnrS2001/1890/SF) föreslagit att reglerna slopas.Skälet är enligt RFV att den fördjupade bedömningen,som görs schablonmässigt, har visat sig hamycket liten effekt. Mot bakgrund bl.a. häravföreslår regeringen att bestämmelsen omförsäkringskassans fördjupade bedömning avsjukpenningrätten skall upphöra att gälla den 1januari 2002. Att själva bestämmelsen upphävsinnebär dock inte att regeringens uppfattning harförändrats beträffande värdet och behovet av tidigaoch kontinuerliga insatser både när det gäller attpröva sjukpenningrätten och att utredarehabiliteringsbehov och initierarehabiliteringsåtgärder. Syftet med regeringensförslag är enbart att ge störremöjlighet att satsa på kvalitet i stället förkvantitet i sitt arbete med sjukfallen.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening visar RFV:s utvärdering attde nu aktuella reglerna har kommit att motverka sittsyfte. Utskottet kan också konstatera attSjukförsäkringsutredningen i sitt betänkandeSjukfrånvaro och sjukskrivning fakta och förslag(SOU 2000:121) har föreslagit att detaljregleringenav formerna för bedömning ienskilda fall skall tas bort. Utredningen anser attden tvångsmässiga prioriteringen av generellainsatser till en viss tidpunkt har fått till följdatt resurser inte kunnat användas på ett optimaltsätt. Även den särskilda utredare som fått tilluppgift att utarbeta förslag till en samladhandlingsplan i arbetslivet, (dir.2000:92), har föreslagit att bestämmelserna omfördjupad bedömning av sjukpenningrätten upphävs.Utskottet delar regeringens uppfattning att reglernabör upphöra att gälla och tillstyrker därmedförslaget.Indexering av efterlevandepensionerm.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag att all form av efterlevandepension skallföljsamhetsindexeras efter det att dereformerade reglerna om efterlevandepensionträtt i kraft, att den statliga ålderspensionsavgiftenskall regleras gentemot vidsamma tillfälle och på det sätt som gällerför ålderspensionsavgifterna enligtsocialavgiftslagen (2000:980) och att i vissa närmare angivna lagar ändrasdet belopp som beräkningarna skall görasutifrån till inkomstbasbelopp i stället förförhöjt prisbasbelopp.PropositionenSom en följd av ålderspensionsreformen har ävenefterlevandepensionerna reformerats. De nya reglernagäller fr.o.m. och innebär bl.a.att inkomstrelaterad efterlevandepension skallföljsamhetsindexeras enligt samma regler som gällerför ålderspension.Ålderspension enligt reformerade regler har börjatbetalas ut . För dem som fårålderspension enligt ATP-systemets regler gällerdock nya regler först fr.o.m. den 1 januari 2003.Riksdagen har på förslag av regeringen (prop.1999/2000:138, bet. 2000/01:SfU4, rskr. 2000/01:11)beslutat att följsamhetsindexeringen av ATP i formav ålderspension skall träda i kraft ,dvs. börja tillämpas första gången vid årsskiftet2001/2002. beslut kom dock att omfattaäven vissa efterlevandepensioner. Eftersom dettainte varit regeringens avsikt föreslås nu en ändringsom innebär att reglerna om följsamhetsindexeringför all efterlevandepension skall gälla fr.o.m. den1 . Därmed kommer efterlevandepensioneratt följsamhetsindexeras första gången /2004.Ålderspensionsavgifter enligt socialavgiftslagen(2000:980) och preliminärt beräknad statligålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) omstatlig ålderspensionsavgift betalas in löpandemånatligen under intjänandeåret. En preliminärfördelning av ålderspensionsavgiften görs mellanstaten, och FörstaFjärde AP-fonderna. Den statliga ålderspensionsavgiftenfördelas preliminärt mellan ochFörstaFjärde AP-fonderna. åretefter fastställelseåret skall en avstämning avavgifterna göras. Den statliga ålderspensionavgiftenberäknas slutligt och det bestäms hur stort beloppdärav som skall föras till Riksgäldskontoretrespektive till FörstaFjärde AP-fonderna. Någonslutlig reglering gentemot görsdock inte för avstämningen utan dengörs först året därpå genom månatliga inbetalningar.Ålderspensionsavgiften regleras däremot slutligt iapril månad året efter fastställelseåret.RFV har i en skrivelse (dnrS2001/295/SF) påtalat att den nuvarande ordningenkan medföra att i vissasituationer måste ta upp särskilda lån. Regeringenföreslår med hänsyn härtill att regleringen av denframräknade slutliga statliga ålderpensionsavgiftengentemot ändras så att den görsvid samma tillfälle och på samma sätt som gäller förålderspensionsavgiften enligt socialavgiftslagen,dvs. det år avstämningen görs.Vissa beräkningar inom försäkringen förinkomstgrundad ålderspension skall göras med ledningav ett inkomstbasbelopp. Inkomstbasbeloppet harunder 2001 motsvarat det förhöjda prisbasbeloppet.Från 2002 skall emellertid inkomstbasbeloppet räknasom med förändringen av inkomstindexet. En ändringbör därför göras i lagen (1994:1744) om allmänpensionsavgift, lagen om statligålderspensionsavgift och lagen (2000:981) omfördelning av socialavgifter. Förslaget innebär attde aktuella beräkningarna skall göras utifråninkomstbasbeloppet.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Ändrade forumregler förutlandsärendenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagbl.a. om att läns allmänna försäkringskassablir ensam behörig att avgöra ärenden ompension och livränta enligt yrkes- ocharbetsskadelagstiftningen för personer varsärenden inte skall avgöras av någon annanförsäkringskassa enligt de allmännaforumbestämmelserna och att samma försäkringskassa fr.o.m. den 1januari 2003 även blir ensam behörig attavgöra ärenden om sjukersättning ochaktivitetsersättning för samma personkrets.PropositionenRegeringen beslutade attpensionsverksamheten vid allmännaförsäkringskassas utlandskontor skall omlokaliserastill läns allmänna försäkringskassa.Verksamheten skall fr.o.m. den 1 januari 2002bedrivas på Gotland.För att åstadkomma en laglig exklusiv behörighetför läns allmänna försäkringskassa attavgöra sådana ärenden som handläggs avutlandskontoret vid allmännaförsäkringskassa föreslår regeringen attforumreglerna i socialförsäkringslagen (1999:799)ändras. Ändringarna innebär att om ingen annanförsäkringskassa är behörig att avgöra ett ärende,skall ärendet avgöras av läns allmännaförsäkringskassa om ärendet gäller pension samtlivränta enligt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring och livränta som bestäms medtillämpning av lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring. Vidare bör länsallmänna försäkringskassa handlägga samma typer avärenden som avser anställda på beskickningar ochkonsulat samt Europeiska gemenskapernas personal.Från och med 2003 kommer förtidspension attersättas av sjukersättning och aktivitetsersättningsom inte är pensionsförmåner. Även sjukersättningoch aktivitetsersättning kan komma att utges tillutomlands bosatta. läns allmännaförsäkringskassa bör därför vara den kassa som avgörsådana ärenden.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservation. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.Full kompensation för donators inkomstbortfall(punkt 1)av och (bådakd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf6 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeEn organdonation är inte en sjukdom, utan envälgärning såväl för dem som är i behov av nya organsom för samhället. Den som bidrar till detta börhållas ekonomiskt skadeslös och således få fullkompensation för kostnader och inkomstförluster pågrund av den arbetsoförmåga som uppkommer i sambandmed donationen.Regeringen anser dock att ersättning avorgandonatorers inkomstbortfall såsommellanskillnaden mellan sjuklön och faktisk lön samtandra merkostnader är en fråga som ävenfortsättningsvis bör lösas inom respektivelandsting. Risken är att donatorerna därmed integaranteras full kompensation för inkomstbortfall.Dessutom är risken stor att det uppstår regionalaskillnader i villkoren för .