bet · GP01NU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Konkurrensneutralitet mellan offentliga ochprivata aktörer bör gälla.Även de förslag från Småföretagsdelegationen somligger på andra utskotts ansvarsområden bör beredasoch genomföras med skyndsamhet. På skatteområdet börde småföretagsfientliga s.k. 3:12-reglernaomedelbart avskaffas. Regeringen har begravt frågani en utredning, som beräknas lämna sitt betänkandesommaren 2002. Därefter följer remissbehandling ochberedning inom , varefter enproposition kan lämnas till . Det kommermed andra ord att dröja innan småföretagenkan slippa 3:12-reglerna.Avslutningsvis vill vi uttrycka vårt starkamissnöje med att regeringen nu anser att en OECD-granskning av regelförenklingsarbete intelängre är angelägen. Så sent som i februari 2001uppgav näringsminister att enansökan skulle lämnas in . Dennainställning har dock ändrats, och i ett svar på enfråga i sade nä-ringsministern, med hänvisning till arbetet medregelförenklingar inom EU, att regeringen villavvakta med en ansökan. Vi tillmäter EU-arbetet påregelförenklingsområdet stor vikt, men vi kan intese att detta arbete på något sätt skulle utgöra etthinder för en OECD-granskning av Sverigesregelförenklingsarbete. Tvärtom kan en sådangranskning ge värdefull kunskap om positioninternationellt när det gäller regelförenklingar.Regeringen bör således lämna in enansökan.Riksdagen bör anmoda regeringen att vidta åtgärderi enlighet med vad vi här har angett. Därmed blirsamtliga nu aktuella motioner tillgodosedda iberörda delar och tillstyrks.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringsliv (punkt 5)av Per , , (alla m).I finns en majoritet bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister för förslagen i budgetpropositionenför om ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena samt beräkningen av statensinkomster avseende i den statliga budgeten.Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällandeberäkningen av det offentliga utgiftstaket samtförslagen om preliminära utgiftstak för åren 2003och 2004.Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Ettövergripande mål för den ekonomiska politiken börvara en sänkt utgiftskvot. För detta krävs såväl enmoderniserad arbetsmarknad och avregleringar somsänkta skatter och lägre offentliga utgifter.Våra förslag syftar till att skapa förutsättningarför ett ekonomiskt, kulturellt och socialt växandeSverige. Vi vill satsa på en utbildning som ger allastörre möjligheter till ett rikare liv. Genom enstörre enskild sektor och ett starkare civiltsamhälle kan både företag och människor växa. Ännufler kan komma in på den ordinarie arbetsmarknaden,och den sociala tryggheten ökar också i andrabemärkelser genom att hushållen får en störreekonomisk självständighet. Friheten att välja bidrartill mångfald, en bättre kvalitet och en störretrygghet. De enskilda människorna får ett störreinflytande över sina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling frånsubventioner och bidrag till omfattandeskattesänkningar för alla, främst låg- ochmedelinkomsttagare. värnar vi om demänniskor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter attpåverka sin egen situation. Vi slår också fast attdet allmänna skall tillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgiftersom måste vara gemensamma. Avsevärda resursertillförs t.ex. för att bryta den ökade sjukfrånvaronoch de ökande förtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ med förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar bör ses som en helhet, där inte någon eller någradelar kan brytas ut och behandlas isolerat från deandra. Då majoritet har en annaninriktning av politiken, deltar vi inte i utskottetsbeslut avseende punkt 5 om anslag m.m. inomutgiftsområde 24 Näringsliv. I finansutskottetsbetänkande /02:FiU1 om utgiftsramar ochberäkning av statsinkomsterna har företrädarna förModerata samlingspartiet i en reservation (12) lagtfram förslag till totala utgifter på statsbudgetenoch fördelning på utgiftsområden. När det gäller dethär aktuella utgiftsområdet 24 Näringsliv innebärden föreslagna ramen en minskning med 351 miljonerkronor jämfört med beslut. Hur denminskade ramen borde fördelas på olika anslagframgår av motion 2001/02:N350 (m) och av bilaga 2.I huvudsak handlar regeringens näringspolitiskaprioriteringar i propositionen om satsningar pålokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU) och påkommunala konsumentvägledare. Det är svårt att sehur dessa satsningar skall förbättra det svenskaföretagsklimatet. För att skall få ettbättre företagsklimat, måste konkurrenssituationenbli hälsosammare, avregleringsarbetet prioriteras,arbetsmarknads- och företagslagarna ändras,skatterna sänkas, utbildningssituationen förbättras,osv.Anslaget Näringslivsutveckling är till viss delinriktat på subventioner som snedvrider konkurrensenoch förhindrar utveckling. Vi anser attbudgetutrymmet för sådana åtgärder måste minska ochatt anslaget borde minskas med 34 miljoner kronor.Det är ett faktum att det svenska företagandet iallmänhet, och bland kvinnor och invandrare isynnerhet, är alldeles för lågt. Orsakerna till attså få invandrare är företagare är, förutom detbristfälliga generella företagsklimatet, t.ex.dåliga möjligheter för invandrare att få enkvalitetsbedömning eller certifiering av sinayrkeskunskaper och av innehållet i sinautbildningar. Många kvinnor arbetar inom offentligsektor med verksamheter som stat, landsting ochkommuner har monopol på, vilket innebär attmöjligheterna för dessa att starta eget är mycketsmå. Detta kan förändras genom att stat, kommuneroch landsting inriktar sig på sina kärnverksamheteroch i större utsträckning konkurrensutsätter ochknoppar av verksamheter. I det fall någon form avriktat stöd skulle visa sig nödvändig, bör medeltill detta tas från anslaget Näringslivsutveckling,varför nya företagsstöd specifikt riktade till denämnda grupperna på lång sikt inte kan anses varatill gagn för vare sig kvinnor, invandrare ellerandra.Konkurrensverket bedriver ett viktigt arbete,varför vi vill satsa ytterligare ekonomiska medel pådetta. Det vore lämpligt om en del av verketsresurser används för att påvisa dekonkurrenssnedvridningar som är en följd av denoffentliga sektorns monopol samt kommunalt ochstatligt ägande av bolag som konkurrerar med privataföretag. Anslaget borde ha höjts med 3 miljonerkronor.I vårt budgetförslag förordades också att tvåanslag skulle slopas helt, nämligenNäringslivsutveckling i ochKostnader för omstrukturering av vissa statligt ägdaföretag, m.m. Anslaget för näringslivsutveckling iÖstersjöområdet bör ses som en del av stödet tillCentral- och . Stödets struktur är inte iöverensstämmelse med de behov som föreligger, varföranslaget bör upplösas och medel i stället tillförasdet ordinarie anslaget gällande samarbete medCentral- och under utgiftsområde 7Internationellt bistånd.Regeringen föreslår att skallanvändas till omstrukturering av vissa statligt ägdaföretag, m.m. Dock är det oklart vilka försäljningarav det statliga aktieinnehavet som regeringenplanerar, varför det inte kan uteslutas att medlen ipraktiken är tänkta att användas till förvaltning avstatligt ägda bolag. Detta är, enligt vår mening,oacceptabelt. Förvaltningen skall bolagen själva ståför, och kostnader som uppstår i samband med deförsäljningar som förhoppningsvis sker i framtidenskall täckas av försäljningsintäkterna. Därmedskulle anslaget kunna tas bort.Konsumentverket bör renodla sin verksamhet och blimer avgiftsfinansierat genom att tillhandahållatjänster som överensstämmer med konsumenternasefterfrågan. Därmed kan anslaget minskas med 20miljoner kronor. Konsumentorganisationerna börvidare bedriva en verksamhet som i högre grad än förnärvarande är självfinansierad. Därmed kanbesparingar på anslaget ske med 25 miljonerkronor. Den mest angelägna delen av verksamheten,som inte får utsättas för besparing, är denverksamhetsgren som är inriktad på att nå de gruppersom vanligtvis inte nås av konsumentinformation,t.ex. invandrare, funktionshindrade samt barn ochungdomar.2. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringsliv (punkt 5)av och (bådakd).Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken än den regeringen ochdess stödpartier föreslår. Kristdemokraternasbudgetalternativ tar sikte på att långsiktigtförbättra tillväxtförutsättningar genomstrukturella reformer och strategiskaskattesänkningar på arbete och sparande. Därigenomskapas förutsättningar för att sysselsättningenskall kunna öka i en sådan utsträckning attvälfärden tryggas för alla.Det handlar bl.a. om arbetsmarknaden som måstegöras mer flexibel och där den kraftigt ökandesjukfrånvaron måste mötas med en förbättradarbetsmiljö och rehabilitering. Det handlar omskatterna på arbete och företagande som måste sänkasoch anpassas till omvärldens betydligt lägreskattetryck. Det handlar om det svenskakonkurrenstrycket som måste förbättras. Vidare måsteden offentliga sektorn förnyas för att bättre kunnamöta konsumenternas/brukarnas behov och bättre kunnatillvarata personalens kompetens och idéer. Dessutommåste valfriheten inom familjepolitiken öka,rättsväsendet återupprättas, pensionärernasekonomiska situation stärkas, och infrastrukturenförbättras.Målet med våra reformer på dessa områden är attskapa förutsättningar för en uthålligt hög tillväxt,där sysselsättningen kan öka utan att inflationentar fart, där den enskildes valfrihet, personligaansvar och välfärd kan öka utan politiskdetaljstyrning, där den offentliga sektorn kanvitaliseras och möta ökande behov utan att jagas avkrympande skattebaser, och där statens finanser intekollapsar vid nästa lågkonjunktur.Riksdagens majoritet, bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister, har genom beslut om ramar för deolika utgiftsområdena ställt sig bakom en annaninriktning av politiken. Därför redovisar vi i dettasärskilda yttrande den del av vår politik som rörutgiftsområde 24 Näringsliv och som vi skulle hayrkat bifall till om vårt förslag till ramar hadevunnit bifall i första beslutsomgången omstatsbudgeten. Vi deltar således inte i utskottetsbeslut avseende punkt 5 om anslag m.m. inomutgiftsområde 24 Näringsliv. I finansutskottetsbetänkande /02:FiU1 om utgiftsramar ochberäkning av statsinkomsterna har företrädarna förKristdemokraterna i en reservation (13) lagt framförslag till totala utgifter på statsbudgeten ochfördelning på utgiftsområden. När det gäller det häraktuella utgiftsområdet 24 Näringsliv innebär denföreslagna ramen en minskning med 376 miljonerkronor jämfört med beslut. Hur denminskade ramen borde fördelas på olika anslagframgår av motion 2001/02:N370 (kd) och av bilaga 2.I det följande redovisar vi vilken fördelning påanslag inom utgiftsområde 24 som förordats avKristdemokraterna.Anslaget till näringslivsutveckling iÖstersjöregionen borde slopas. Kristdemokraternaställer sig avvisande till statligt stöd tillföretagsetableringar utanför gränser. Närdet gäller uppläggningen och hanteringen av de s.k.Östersjömiljarderna är vi mycket kritiska tilldessa. Även anslaget till kostnader föromstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m.borde slopas. Enligt uppfattningbör företag som är verksamma på en konkurrensutsattmarknad inte ägas av staten. böravyttras i den takt som marknaden kan absorbera, ochförsäljningen bör finansieras inom bolagen.Vi anser också att förvaltningsanslagen till denya myndigheterna och borde kunna minskas med för vardera myndigheten.Även beträffande anslaget Näringslivsutvecklingborde en besparing kunna ske, med 14 miljonerkronor, på områdena stöd till kooperativtföretagande samt stöd till kvinnors och invandraresföretagande. Den sistnämnda besparingen används iKristdemokraternas budgetalternativ somdelfinansiering av den generella nedsättningen avarbetsgivaravgifter som vi förordar. När det gällerVINNOVA avvisar vi regeringens förslag om att föraöver från anslaget Forskning ochutveckling till förvaltningsanslag.I anslutning till anslaget Näringslivsutvecklingvill vi uttrycka vårt stöd för de synpunkter somförs fram i motion 2001/02:N237 (kd) rörande dets.k. UPA-uppdraget till IUC-bolagen. IUC ärfristående aktiebolag med näringslivet sommajoritetsägare, varvid små och medelstora företagutgör merparten. Fackföreningar och kommuner finnsofta också med i ägarkretsen. Verksamheten ärfokuserad på industriell och regional tillväxt genomaffärsmässiga utvecklingsprojekt inom områdenakompetens, produkter, processer och teknik. IUC-verksamheten är, enligt vår mening, en typ avnäringspolitisk åtgärd som förefaller vara välavpassad till de krav som de berörda småföretagenställer. Varje framgångsrik IUC-etablering vilar,enligt konceptet, på initiativ och engagemangunderifrån, dvs. såväl analysarbetet som självabildandet av ett IUC har drivits av de berördaföretagen själva. IUC-bolagen har förNäringsdepartementets räkning svarat för det s.k.UPA-uppdraget uppsökande verksamhet,produktutveckling och avknoppning. Den fortsattastatliga finansieringen av UPA-uppdraget har varitoklar. Enligt vår mening har regeringens hanteringav frågan präglats av ryckighet och kortframförhållning, i stället för den långsiktighet ochstabilitet som hade varit önskvärd.Den av regeringen föreslagna ökningen av anslagettill exportfrämjande verksamhet med 45 miljonerkronor för utökade satsningar på exportfrämjandeåtgärder avvisas, och i stället borde en besparingpå totalt ha gjorts. Vidare bordebesparingar på anslaget till och påanslaget till åtgärder på konsumentområdet hagjorts, med respektive 8 och . Närdet gäller det sistnämnda området anser vi att detankommer på kommunerna att själva avgöra vilkenverksamhet som skall rymmas under den kommunalakonsumentvägledningen och att regeringen inte skalldetaljstyra verksamheten.Kristdemokraterna vill öka Konkurrensverketsmöjligheter att driva viktiga konkurrensmål, varföranslaget borde ha ökats med 2 miljoner kronor.Dessutom bör ,göras till en självständig del av ,och därför borde ytterligare hatillförts . Sammantaget bordeanslaget till ha ökats med 5,7miljoner kronor. Slutligen borde anslaget tillturistfrämjande ha ökats med föratt finansiera ökade satsningar på marknadsföringenav som turistland.3. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringsliv (punkt 5)av ().I finns en majoritet bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister för förslagen i budgetpropositionenför om ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena samt beräkningen av statensinkomster avseende i den statliga budgeten.Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällandeberäkningen av det offentliga utgiftstaket samtförslagen om preliminära utgiftstak för åren 2003och 2004.I finansutskottets betänkande 2001/02:FiU1 omutgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna harföreträdaren för i en reservation (14)lagt fram förslag till totala utgifter påstatsbudgeten och fördelning på utgiftsområden. Närdet gäller det här aktuella utgiftsområdet 24Näringsliv innebär den föreslagna ramen en minskningmed jämfört med riksdagensbeslut. Hur den minskade ramen borde fördelas påolika anslag framgår av motion 2001/02:N305 (c) ochav bilaga 2. Då budgetförslag är enhelhet är det i detta andra steg av budgetprocesseninte meningsfullt att delta i beslut avseendefördelning av den beslutade ramen på olika anslaginom utgiftsområdet. Jag deltar således inte iutskottets beslut avseende punkt 5 om anslag m.m.inom utgiftsområde 24 Näringsliv.Centerpartiet anser att ett gott företagsklimat ärgrunden för tillväxt och välfärd i . Tillväxtskapas bäst underifrån, och småföretagen har enavgörande betydelse för att tillväxt kan garanterasi framtiden. Det är avgörande för framtiden attskapa ett företagsklimat med positiva attitydergentemot företagande och entreprenörskap.Centerpartiet vill på en rad punkter förbättramöjligheterna att driva och starta företag. Dethandlar främst om att tillföra ekonomiska resurserför att utveckla befintliga företag, men även atttillföra riskkapital inom de områden där tillgångeninte är tillräcklig.Tryggheten för företagarna måste förbättras, dettagäller såväl utformning av regelverk som trygghetvid sjukdom och arbetslöshet. Företagarna i Sverigemåste ha konkurrenskraftiga villkor jämfört medövriga EU-länder, vilket förutsätter att enharmonisering av skatter och regler sker samt attdessa är konkurrensneutrala. Allt företagande kräveren god infrastruktur, såväl digital som fysisk ellerbåda i kombination. Staten har ett ansvar för att enfullgod infrastruktur, både digital och fysisk, avfullgod kvalitet finns att tillgå i hela landet.Centerpartiet är av hävd restriktiv med att ökabyråkratiseringen inom svenska myndigheter. Avregeringen föreslagna ökningar inom utgiftsområdetbiträds inte av Centerpartiet.4. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringsliv (punkt 5)av ().I finns en majoritet bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister för förslagen i budgetpropositionenför om ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena samt beräkningen av statensinkomster avseende i den statliga budgeten.Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällandeberäkningen av det offentliga utgiftstaket samtförslagen om preliminära utgiftstak för åren 2003och 2004.I finansutskottets betänkande 2001/02:FiU1 omutgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna harföreträdaren för i en reservation (15)lagt fram förslag till totala utgifter påstatsbudgeten och fördelning på utgiftsområden. Närdet gäller det här aktuella utgiftsområdet 24Näringsliv innebär den föreslagna ramen en minskningmed jämfört med riksdagensbeslut. Hur den minskade ramen borde fördelas påolika anslag framgår av motionerna 2001/02:Fi294(fp) och 2001/02:N267 (fp) och av bilaga 2. DåFolkpartiets budgetförslag är en helhet är det idetta andra steg av budgetprocessen intemeningsfullt att delta i beslut avseende fördelningav den beslutade ramen på olika anslag inomutgiftsområdet. Jag deltar således inte i utskottetsbeslut avseende punkt 5 om anslag m.m. inomutgiftsområde 24 Näringsliv. I det följanderedovisar jag vilken fördelning på anslag inomutgiftsområde 24 som förordats av Folkpartiet.Enligt mening är en fri konkurrens pålika villkor inom de ramar som sätts upp av etiskaprinciper och lagstiftning det bästa verktyget föratt tillgodose konsumenternas efterfrågan och föratt hushålla med begränsade resurser. En ökadavreglering bör ske för att ge utrymme förkonkurrens. bör konkurrenslagen skärpasoch övervakningen bli effektivare. Konkurrensverketbör få ökade resurser. Ökade medel borde sålunda hasatsats på ochkonkurrensforskningen. De båda berörda anslagenborde ha ökats med 10 respektive 6 miljoner kronor.Anslaget till näringslivsutveckling iÖstersjöområdet har visat sig ha svag träffsäkerhet.Olika utredningsorgan har kritiserat de s.k.Östersjömiljarderna. Anslaget borde dras in och endel användas för åtgärder för ökad kärnsäkerhet iÖsteuropa.Folkpartiet anser det både ideologiskt viktigt ochekonomiskt motiverat att sälja ut statliga företag ibetydande omfattning. Kostnaderna föromstrukturering av de statliga företagen bör täckasav dessa försäljningsintäkter, varför det aktuellaanslaget till kostnader för omstrukturering av vissastatligt ägda företag borde slopas.5. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringsliv (punkt 5)av ().Jag vill när det gäller anslagen på områdetKonsumentpolitik erinra om att i deförhandlingar som föregick budgetpropositionen drevigenom en förstärkning med utövervad regeringen ursprungligen hade tänkt sig. Avdessa ökade medel skulle avseAllmänna reklamationsnämndens verksamhet genom enpermanent anslagsökning, för att kunna bibehållakvalitet och för konsumenterna rimlig arbetstakt ihanteringen ger av inkomna ärenden. Miljöpartietansåg vidare att skulle avsättas ien fond för kriterieutveckling inom miljömärkningoch etisk märkning och att ansökningar ur fondenskall hanteras av . Som permanentbidragsökning till ideella konsumentorganisationerföreslogs att skulle anslås ochfördelas lika mellan konsumentråd ochSveriges konsumenter i samverkan, varvid syftetfrämst är att utöka möjligheten till aktivt arbetemed konsumentfrågor inom EU:s olika nätverk.Slutligen ingick att skulleavsättas för projekt inom uppsökandekonsumentrådgivning, som syftar till att ökakunskapen i konsumentfrågor hos ungdomar ochpersoner med begränsade kunskaper i svenska språket.Projektmedlen skulle hanteras av ochkunna sökas av ideella organisationer, kommuner ochnätverk. Jag utgår från att det som här nämnts omdisponering av de ökade medlen på områdetKonsumentpolitik beaktas vid utformningen avregleringsbrev för berörda anslag.BILAGA 1Förteckning över behandlade förslagProposition 2001/02:1(utgiftsområde 24 Näringsliv)Regeringen föreslår1. att bemyndigar regeringen att uppdra åtRiksgäldskontoret att träffa avtal omdelfinansiering till och AeroCorporation för deltagande i två aktuellaeuropeiska civila flygindustriprojekt inom en ramav högst (avsnitt 3.5.2),2. att bemyndigar regeringen att under år2002, i fråga om ramanslaget 38:14 Rymdverksamhet,ingå ekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter om högst (avsnitt 3.12.14),3. att bemyndigar regeringen att under år2002, i fråga om ramanslaget 26:2 Verket förinnovationssystem: Forskning och utveckling, ingåekonomiska förpliktelser om bidrag som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter om högst under budgetåren 20032007 (avsnitt6.1.2),4. att bemyndigar regeringen att under år2002 ikläda staten betalningsansvar intill ettbelopp av högst 200 förexportkreditgarantier (avsnitt 4.8.8),5. att bemyndigar regeringen att för år2002 ikläda staten betalningsansvar intill ettbelopp av högst 10 förinvesteringsgarantier (avsnitt 4.8.8),6. att bemyndigar regeringen att för år2002 besluta att fårobegränsad upplåningsrätt i förskadeutbetalningar (avsnitt 4.8.8),7. att godkänner att regeringen fr.o.m. år2002 tar ut en fullt riskavspeglande garantiavgiftför statens garantiåtagande till AB SvenskExportkredit (avsnitt 4.8.4),8. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligtregeringens förslag i bilaga 2.Skrivelse 2000/01:143I skrivelse 2000/01:143 lämnar regeringen enredogörelse för regelförenklingsarbetet med särskildinriktning på små företag.Motion med anledning av skrivelse2000/01:1432001/02:N1 av Per m.fl. (m, kd, c, fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett förbättratsvenskt näringsklimat.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om förändradeattityder till småföretagare.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att genomförasamtliga Småföretagsdelegationens förslag.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att geregelförenklingsarbetet högsta politiskaprioritet.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tydliga mätbaramål för regelförenklingsarbetet.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om obligatoriskakonsekvensanalyser vad avser reglernas ekonomiskaeffekter på företagen.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om försöksverksamhetmed tidsbegränsade regler.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att Sverigeomedelbart anmäler sitt intresse för att OECDgenomför en oberoende granskning av Sverigesregelförenklingsarbete.Motioner med anledning avproposition 2001/02:42001/02:N23 av m.fl. (fp):6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om åtgärder för enbättre företagspolitik.15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om regelförenklingar.2001/02:N25 av Per m.fl. (m):4.