bet · GO01AU6 · 2001-02-06 00:00:00 — Motioner från allmänna motionstiden Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01AU6Redogörelse för ärendetUtskottet behandlar i detta betänkande 16motionsyrkanden. Motionerna är väckta 1998, 1999 och 2000 och tar upp olikafrågor med anknytning till kompetensutveckling iarbetslivet.Förslagen i motionerna återges i bilaga 1. Utskottet behandlar i detta betänkande 16motionsyrkanden. Motionerna är väckta 1998, 1999 och 2000 och tar upp olikafrågor med anknytning till kompetensutveckling iarbetslivet.Samtliga motioner avstyrks, främst med hänvisningtill att frågor om bl.a. individuelltkompetenssparande är under beredning iRegeringskansliet.I betänkandet finns sju reservationer. Motioner från allmänna motionstiden 1998/99:A224 av och Per-OlofSvensson (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omkompetensutveckling.1998/99:A257 av m.fl. (kd) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om lärlingssystem,1998/99:A272 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om fullföljande avprogrammet för kompetensutveckling i näringslivet.1998/99:A274 av och PaavoVallius (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omkompetensutveckling hos anställda i såväl privat somoffentlig anställning.1998/99:A283 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att satsa påkompetensutveckling.1998/99:A284 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om personal ioffentlig sektor.Motioner från allmänna motionstiden19991999/2000:T703 av m.fl. (c) variyrkas5. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en översyn avregelverket för investeringar i kunskapskapital.1999/2000:N278 av m.fl. (c) variyrkas4. att hos regeringen begär att idirektiven till utredningen om individuellkompetensutveckling skall även företag med få elleringa anställda omfattas.1999/2000:A220 av m.fl. (c) variyrkas8. att hos regeringen begär förslag tillett system för kompetensutveckling i arbetslivet ienlighet med vad som anförts i motionen,1999/2000:A231 av m.fl. (fp) variyrkas16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omkompetensutveckling,1999/2000:A254 av m.fl. (kd) variyrkas23. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om införande avutbildningskonto för att främja kompetenshöjning iarbetslivet,Motioner från allmänna motionstiden20002000/01:A291 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om betydelsen av attskapa bra incitament och villkor för företag ochyrkesverksamma att utveckla konkurrenskraft ochindividuell kompetens.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ökat utrymme förindividuellt ansvarstagande.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ökadefterfrågestyrning av utbildning.4. begär att regeringen lägger framförslag om försäljning av AB.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om individuelltkompetenssparande. Utskottets förslag i korthetI betänkandet behandlas ett antal motionersom tar upp frågor med anknytning tillkompetensutveckling i arbetslivet. Samtligamotioner avstyrks bl.a. med hänvisning tillatt sådana frågor bereds iRegeringskansliet. I betänkandet finns sjureservationer.BakgrundÅr 1998 tillsatte det dåvarandeArbetsmarknadsdepartementet en arbetsgrupp meduppgift att främja kompetensutveckling iarbetslivet. I arbetsgruppen ingick företrädare förRegeringskansliet och arbetsmarknadens parter.Arbetsgruppen lämnade sitt förslag i en rapportunder . Arbetsgruppens förslag harsedermera varit föremål för beredning av utredningenom framtida mål 3 inom (se SOU1999:107). Regeringen överlämnade i november 1999till ett förslag till program förförhandlingar mellan företrädare för regeringen ochkommissionen. Kommissionen fastställde ett samlatprogramdokument för mål 3 i under hösten2000. Växtkraft Mål 3 skall stimuleraförändringsarbete, kompetensutveckling ochkompetensförsörjning i arbetslivet. Våren 1999beslutade att avsätta 2,4 miljarder kronorunder för en stimulans avkompetensutveckling inom ramen för Europeiskasocialfondens nya mål 3.Riksdagen beslutade i samband med behandlingen avbudgetpropositionen för att särskilda medelskulle avsättas för att stimulera individuellkontinuerlig kompetensutveckling. Den ekonomiskaramen för detta angavs till 1,35 miljarder kronorför och för år 2001.Medlen skall användas för ett individuellt systemför kompetenssparande. Ett förslag till hur ettsådant system skulle kunna utformas har lämnats ibetänkandet Individuellt kompetenssparande IKS - medstart (SOU 2000:19) i december 2000.Förslaget innebär i korthet följande. Ett nyttavdragsgillt individuellt kompetenssparande (IKS)inrättas. Enskilda individer och arbetsgivare skallfå möjlighet att avsätta medel till ett individuelltkompetenssparkonto. Beskattning sker först när medeltas ut från kontot och den löpande avkastningenbeskattas med en avkastningsskatt på . Avdragetskall medges med maximalt ett inkomstbasbelopp perår. Medlen är individens egna och skall kunnaanvändas till sådan kompetensutveckling som denenskilde själv bestämmer. Den som gör uttag frånkompetenssparkontot och genomgår godkändkompetensutveckling har rätt till en kompetenspremiei form av en skattereduktion som relateras tillomfattningen av genomgången kompetensutveckling.Arbetsgivare som sätter in medel på en anställdskompetenssparkonto skall få nedsättning avarbetsgivaravgifterna på avsatt belopp. Ommedel finns kvar på ett IKS-konto när innehavarentar ut ålderspension kan kontot omvandlas tillindividuellt pensionssparande alternativtpensionsförsäkring. De medel som beslutatatt avsätta till individuell kompetensutvecklingunder används till att särskiltstimulera låginkomsttagare att påbörja sparande iIKS. Sparandet skall kunna ske både i fonder och iform av försäkringar. Försäkringsbolag, banker,värdepappersbolag och andra sparinstitut skall kunnabedriva kompetenssparrörelse och tillhandahållakompetenssparkonton och kompetenssparförsäkringar.Slutligen föreslås ett stöd för de fackligaorganisationernas informationsinsatser om IKS.Utredningens förslag bereds iRegeringskansliet.MotionernaModeraterna anser i kommittémotion 2000/01:A291 attdet är nödvändigt att förändra och förnyaförutsättningarna för kompetensutveckling. Enpolitik inriktad på regelförenklingar behövs liksomstörre möjligheter för enskilda individer ochföretag att efterfråga och finansierautbildningstjänster. Det behövs också enkla ochtydliga incitamentsystem (yrk. Sänkta skatteroch bättre möjligheter till ett individuelltkompetenssparande skulle enligt Moderaternamöjliggöra ett ökat individuellt ansvarstagande närdet gäller kompetensutveckling (yrk. Moderaternaanser att utbudet av utbildningstjänster bättreskall anpassas till vad som efterfrågas iarbetslivet. som dess medarbetaremåste ges möjlighet att köpa utbildningstjänster meden kvalitet och ett innehåll som svarar mot behoven(yrk. För att öka konkurrensen bör det statligaägandet i avvecklas genom en stegvisförsäljning av hela eller delar av bolaget. Ettannat ägarskap skulle leda till ett mer varieratutbud av utbildningar inom arbetsmarknadspolitikenframöver (yrk. I samma motion förordas ocksåinförandet av individuellakompetens/utbildningskonton. Den enskilde och dennesarbetsgivare föreslås kunna avsätta medel till ettsådant konto för återkommande kunskapsförsörjning,medel som får användas när helst det passararbetstagaren och arbetsgivaren (yrk. 5).I kommittémotion 1999/2000:A254 (yrk. 23) förKristdemokraterna fram sitt förslag om införandet avs.k. Enligt förslaget skallarbetstagare och arbetsgivare få möjlighet att göraskattefria avsättningar med vardera högst avarbetstagarens tjänsteinkomst till ettutbildningskonto. Ett maximibelopp bör dock finnas.En arbetstagare skall kunna ta ut pengar från kontotför att finansiera ett studieuppehåll, dock högstmed ett belopp som motsvarar en årsinkomst avtjänst. Uttagna belopp skall beskattas. Medel sominte används för studier skall kunna användas tillatt förstärka pensionen. Försäkringsbolagen börkunna administrera kontona. Kristdemokraternaföreslår i motion 1998/99:A257 (yrk. 8) också attett lärlingssystem utvecklas. Utbildningstideneller lärlingstiden skulle kunna vara tre eller fyraår i dualsystem enligt tysk modell med tre dagarpraktik och teori med rimligersättning, stigande med tiden.Även förordar i motion 1999/2000:A220(yrk. 8) införandet av individuella kompetenskonton.Till ett sådant konto skall enligt förslaget såvälarbetstagare som arbetsgivare kunna göraavsättningar. Sådana avsättningar bör gynnasskattemässigt. Staten bör också ges en utjämnandefunktion så att inte de som saknar arbete eller somhar låga löner missgynnas. Regeringen bör skyndsamtåterkomma till med förslag på hur ettsystem för kompetensutveckling bör utformas, ansermotionärerna.Folkpartiet anser i kommittémotion 1999/2000:A231(yrk. 16) att frågan om kompetensutveckling iarbetslivet är viktig och hänvisar i motionen tilltidigare lämnade föreslag om ett "friår" mitt ilivet för att fortbilda sig.Sven-Erik och (båda s) anseri motion 1998/99:A274 att kraftfulla åtgärder måstesättas in för att stimulera kontinuerligkompetensutveckling i näringslivet. Motionärernahänvisar till att arbetsmarknadens parter inom ramenför den s.k. kompetensberedningen diskuteratförutsättningar för satsningar påkompetensutveckling. En ekonomisk stimulans ocheventuellt också andra åtgärder från statens sidabehövs anser motionärerna. Även m.fl.(s) anser i motion 1998/99:A272 (yrk. 2) att denplan för kompetensutveckling som parterna påarbetsmarknaden gemensamt tagit fram bör genomföras.Också m.fl. (s) efterlyser imotion 1998/99:A283 ett engagemang från statens sidavad gäller kompetensutveckling i arbetslivet.Raimo och (båda s) anseri motion 1998/99:A224 att varje arbetsgivare börupprätta och redovisa en kompetensutvecklingsplan.Denna plan bör innehålla uppgifter om bl.a. vilkenkompetens som finns, hur den är fördelad och hur denskall utvecklas i ett längre perspektiv. Fördelarnamed sådana planer är att arbetsgivare ochfackföreningar måste formulera gemensamma strategierför kompetensutveckling som redovisas förallmänheten både på kort och lång sikt.Ann-Marie m.fl. (s) anser i motion1998/99:A284 att det är viktigt att behålla samtligayrkesgrupper som finns inom skola, vård och omsorgdå de kompletterar varandra. Personalen börkontinuerligt utbildas för att kunna utföra ett braoch kvalitativt arbete.Agne () efterlyser i motion 1999/2000:T703(yrk. 5) en översyn av regelverket för investeringari kunskapskapital. Arbetsmarknadens parter bör haett ansvar för att utveckla de anställdasyrkesroller. I det sammanhanget bör IT vara ennaturlig del. Den offentliga sektorn har i dettasammanhang ett särskilt ansvar.I motion 1999/2000:N278 tar m.fl.(c) bl.a. upp inriktningen av det då framlagdaförslaget om EU:s mål 3-program. Motionärerna menaratt företag med få eller inga anställda bör gesmöjligheter att ta del av insatserna i ett framtidasystem för kompetensutveckling (yrk. 4).Utskottets ställningstagandeAllmänt om kompetensutvecklingUtbildning inom det reguljära utbildningsväsendet -från förskolan till högskolan, i vuxenutbildningenoch forskarutbildningen - skall i första handtillgodose individens utbildningsval och utgörgrundstenen i det livslånga lärandet. Anställda kanockså bygga upp sin yrkeskompetens genom attkontinuerligt delta i olika former avverksamhetsrelaterad personalutbildning, utbildningsom arbetsgivaren ansvarar för. Utbildning somriktar sig till arbetslösa sker företrädesvis ioffentlig regi och med offentlig ersättning. Hit hörarbetsmarknadsutbildning men även utbildning inomKunskapslyftet. Som ett komplement till ovanståendefinns det behov av en mer generell och individuelltinriktad kompetensutveckling, som inte enbart ärrelaterad till individens nuvarande arbetsuppgifterutan också tar utgångspunkt i individens egna behovoch önskningar.En välutbildad arbetskraft är avgörande förtillväxten i ekonomin. Bredd och spets i utbildningoch kompetens kan utnyttjas i produktionen ochförbättra möjligheterna att tillvarata nyaorganisationsformer och ny teknik. Nya kunskaper ochnya idéer är nödvändiga drivkrafter för samhälletsutveckling. För den enskilde individen har kunskapoch tillgång till kompetensutveckling en storbetydelse för chanserna att etablera sig och stannakvar på arbetsmarknaden, vilket är avgörande förindividens trygghet och för målet om "det godaarbetet".Strukturomvandlingen på arbetsmarknaden ställernya krav på individens flexibilitet och kompetens.Kunskap och kompetens åldras allt snabbare, och denutbildning och kompetensuppbyggnad som sker vidsidan om reguljär utbildning har kommit att bli alltviktigare.Utskottet instämmer i motionärernas uppfattningatt satsningar måste göras för att möta det ökadebehovet av kompetensutveckling. Detta är viktigtinte minst för att undvika att brist på arbetskraftuppstår, vilket kan medföra inflationsdrivandeflaskhalsar i produktionen, och för att förhindraatt många människor ställs utanför den ordinariearbetsmarknaden därför att de inte kan anpassa sigtill förändringar i arbetslivets kompetenskrav.Ökade kompetensutvecklingsinsatser är ocksånödvändiga för att bryta den könssegregeradearbetsmarknaden.Av AMS rapport finns jobben , Ura2001:1, framgår att arbetsmarknaden är på väg in iett ökat behov av arbetskraft inom vissayrkesområden, främst yrken på högskolenivå, inomteknik, vård och omsorg samt pedagogik. Tillskottetav utbildade från det reguljära utbildningssystemetär alldeles för litet i förhållande till rådandebehov, enligt AMS.Utskottet ser det som angeläget att satsningargörs på yrkesutbildningar med hög kvalitet, särskiltinom bristyrkesområden. Utskottet konstaterar attåtgärder har vidtagits i denna riktning. Enligt AMShar arbetsmarknadsutbildningen under det senasteåret inriktats mer mot industriarbete,byggnadsarbete och vård och omsorg, dvs.yrkesområden där bristen på arbetskraft är på vägatt stiga (se ovan nämnda rapport). Utskottet vill idetta sammanhang framhålla vikten av att nivån iarbetsmarknadsutbildningen ökar inom ramen för detnuvarande programutbudet så att matchningen mellanarbetssökande och lediga platser kan förbättras.Utskottet kan vidare nämna att det harpågått en försöksverksamhet med bristyrkesutbildningför redan anställda. AMS skall lämnaen preliminär rapport om kostnader och deltagare ibristyrkesutbildningen. Utskottet avvaktar enutvärdering av försöksverksamheten.Det bör också poängteras att det är viktigt attutbildningar inom det reguljära utbildningssystemetanpassas efter arbetsmarknadens behov. Avbudgetpropositionen för (prop. 2000/01:1bilaga 3, s. 13) framgår att regeringen har föravsikt att ge i uppdrag att analyserahur högskolornas utbildningsutbud i ökadutsträckning skall kunna svara mot arbetsmarknadensbehov. Regeringen har lämnat enproposition till (prop. 2000/01:63) medförslag att en ny reguljär utbildningsform vid sidanom högskolan - Kvalificerad yrkesutbildning (KY) -införs. KY, som funnits som försöksverksamhet sedanår 1996, är normalt tvåårig och genomförs i närasamarbete med arbetslivet.Moderaterna efterlyser att utbudet av utbildningaranpassas till vad som efterfrågas i arbetslivet.Utskottet ser med hänvisning till vad som nyssanförts inte att det finns något behov av etttillkännagivande i denna del. Motion 2000/01:A291yrkande 3 (m) avstyrks.Arbetsgivarna har ett ansvar för denkompetensutveckling som den anställde behöver föratt behålla och vidareutvecklas i sitt nuvarandearbete. Det kan antas att en medveten planering avkompetensutvecklingen på arbetsplatserna ger godaresultat för produktivitet och tillväxt. Utskottetser det som angeläget attkompetensutvecklingsplaner utvecklas inom ramen fören aktiv personalpolitik, och utskottet utgår ifrånatt det ligger i arbetsmarknadens parters intresseatt planera kompetensutvecklingen påarbetsplatserna. Även jämställdhets- ochmångfaldsplanerna är av intresse i sammanhanget.Utskottet är däremot inte berett att ställa sigbakom det förslag som lämnats i motion 1998/99:A224(s) om kompetensutvecklingsplaner. Motionen avstyrksdärför.I praktiken fördelar sig omfattningen avpersonalutbildningen mycket ojämnt mellan olikaarbetsgivare och grupper av anställda. Statistiskacentralbyrån undersöker omfattningenav personalutbildning på svenska arbetsplatser.Statistiken görs som ett tillägg tillarbetskraftsundersökningarna () två gånger omåret. Personalutbildning definieras som utbildningsom helt eller delvis bekostas av företaget.Utbildningen omfattar såväl lärarledd undervisningsom självstudier. Statistiken omfattar däremot intehandledning på arbetsplatsen eller annat lärande påjobbet. Tiden för personalutbildning räknas iprocent av total arbetstid. Under det deltog av alla förvärvsarbetandei någon form av personalutbildning. De som får mestpersonalutbildning är de landstingsanställda ochstatliga anställda, de heltidsarbetande, de medhögre utbildning och de som befinner sig imedelåldern. Enligt SCB föreligger det ett klartsamband mellan ett företags eller en organisationsstorlek och omfattningen av personalutbildningen. Jufler anställda företaget har, desto högre ärdeltagarandelen i personalutbildning (källa:Aktuella trender inom kompetensutvecklingsområdet,SOU 2000:115).LO har bearbetat SCB:spersonalutbildningsundersökningar för och publicerat resultatet i rapportenPersonalutbildning . Av rapporten framgår attdet var nästan dubbelt så vanligt bland SACO-medlemmar som bland LO-medlemmar att delta ipersonalutbildning. Undersökningen visar också attom en uppdelning efter kön görs får LO:sprivatanställda kvinnor, dvs. den grupp som har denallra lägsta utbildningsnivån, minstpersonalutbildning medan statligt anställda män inomSACO ligger högst. Anställda i företag med mindre äntio anställda får i genomsnitt av denpersonalutbildning som ges anställda vid mycketstora företag. Enligt utskottet visar dessa siffroratt åtgärder måste vidtas för att uppnå enfördelningspolitiskt bättre spridning avpersonalutbildningen och att ettjämställdhetsperspektiv därvid integreras.Utbildning med särskild inriktningVad gäller yrkandet om personalutbildning tillyrkesgrupper inom skola, vård och omsorg villutskottet till en början instämma i att det ärviktigt att dessa personalkategorier fårvidareutbildning. Utskottet anser att omfattningenoch formerna för vidareutbildning i arbetet är enfråga för arbetsmarknadens parter. Motion1998/99:A284 (s) avstyrks därför. I detta sammanhangkan dock hänvisas till vad utskottet anförde isamband med beredningen av budgetpropositionen förår 2001 om att stora satsningar görs inom vård-,tillverknings-, IT- och kontorsutbildningar inomarbetsmarknadsutbildningens ram. Utskottet noterarockså att 2001-2003 inomramen för anslaget 22:3 Köp avarbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader skallanvändas för riktade insatser som kompletterandeutbildningsinsatser inom vård och andra bristyrkenför att öka sysselsättningen bland invandrare (prop.2000/01:1 utgiftsområde 13).Med anledning av synpunkterna på behovet av ITinom utbildningen kan utskottet konstatera att dentidigare nämnda statistiken från SCB ompersonalutbildningar visar att ett av de vanligastekursämnena i personalutbildningen är "data".Utskottet anser inte att det finns behov av att göranågot tillkännagivande om IT i utbildningen medanledning av motion 1999/2000:T703 yrkande 5 delvis(c). Motionen avstyrks därför.Individuell kompetensutveckling m.m.Vid sidan om den verksamhetsrelateradekompetensutvecklingen finns också behov av mergenerell och individuellt inriktadkompetensutveckling. Som framgår av avsnittetBakgrund har relativt beslutat omkraftfulla satsningar på kompetensutveckling iarbetslivet, dels inom ramen för Europeiskasocialfondens mål 3, dels som en ekonomisk stimulanstill ett individuellt kompetenssparande. Av vad sominledningsvis anförts framgår också att förslag nuhar lämnats av Utredningen om individuelltkompetenssparande, förslag som beredsi Näringsdepartementet.Innan utredningen lämnade sitt slutbetänkandepresenterade den ett delbetänkande -Individuellt kompetenssparande IKS - en stimulansför det livslånga lärandet (SOU 2000:51) - medförslag som sedan har remissbehandlats. 89 remissvarinkom och av dem var en majoritet positiva tillprincipförslagen. Kritiska synpunkter lämnades dockbl.a. avseende startpremier, arbetsgivarnasmedverkan, individens stimulans samt kontroll,förvaltning och finansiering. Utskottet är medvetetom att betänkandet innehåller en del kompliceradefrågor som noga måste övervägas. Det är dockangeläget att förslag till lösning av frågan läggsfram så snart det är möjligt.Inte minst mot bakgrund av de tidigare redovisadeuppgifterna om hur ojämnt personalutbildningenfördelar sig på olika grupper av anställda, är detviktigt att ett sådant system får en rimligfördelningsprofil. Det förhållandet att de som mestbehöver utbildning har minst resurser att göraavsättningar till ett kompetenssparkonto måstebeaktas. Det är också viktigt att arbetsmarknadensparter stimuleras att bidra till attkompetensutveckling kommer till stånd.Flertalet av de motioner som behandlas i dettabetänkande framhåller vikten av satsningar påkompetensutveckling. I några av motionerna lämnasockså förslag till olika modeller för hurkompetenskonton eller utbildningskonton skulle kunnautformas. Utskottet är i avvaktan på den fortsattaberedningen av den tidigare nämnda utredningen omett individuellt kompetenssparande inte berett attta ställning till förslagen. Motionerna 1998/99:A283(s), 1999/2000:A220 yrkande 8 (c), 1999/2000:A254yrkande 23 (kd), 2000/01:A291 yrkandena 1, 2 och 5(m) samt 1999/2000:T703 yrkande 5 delvis (c)avstyrks därför.Motionerna 1998/99:A272 (yrk. 2) och 1998/99:A274som väcktes under den allmänna motionstiden 1998innehåller som framgått ovan förslag om åtgärder förkompetensutveckling med anknytning till den rapportsom lämnades av en arbetsgrupp till regeringen år1998 och som utskottet nämnt i inledningen av dettabetänkande. Den ovan refererade motionen1999/2000:N278 från den allmänna motionstiden hösten1999 avser bl.a. inriktningen av det då ännu intefastlagda programmet för insatser inom mål 3 för deeuropeiska strukturfonderna. Motionärerna anser medhänvisning till innehållet i det då föreslagnaprogrammet att företag med få eller inga anställdabör ges möjligheter att ta del av insatserna inomramen för ett framtida system förkompetensutveckling.Kommissionen fastställde ett samlatprogramdokument för mål 3 i under hösten2000. Växtkraft Mål 3 skall stimuleraförändringsarbete, kompetensutveckling ochkompetensförsörjning i arbetslivet. Programmetomfattar hela arbetsmarknaden, dvs. företag,ensamföretagare, offentlig sektor ochorganisationer. Stödet riktar sig särskilt till småoch medelstora företag och arbetsplatser. Programmetskall ge stöd till såväl arbetslösa och anställdasom ensamföretagare. Med detta kan utskottetkonstatera att programmets inriktning ligger i linjemed motionernas förslag. I övrigt anser utskottet, ilikhet med vad som anförts tidigare, att den ovannämnda beredningen av frågor om individuelltkompetenssparande bör avvaktas. Motionerna1998/99:A272 yrkande 2 (s), 1998/99:A274 (s) och1999/2000:N278 yrkande 4 (c) avstyrks.ÖvrigtVad gäller förslaget om införandet av friår förfortbildning kan utskottet nämna att regeringen hargett Statskontoret i uppdrag att utreda för- ochnackdelar med att införa ett s.k. friår. I dennautredning skall myndigheten särskilt belysaerfarenheter och slutsatser från den danskafriårsmodellen och det s.k. Trelleborgsförsöket samtde effekter som den danska modellen respektiveTrelleborgsmodellen hade avseende arbetskraftsutbud,sysselsättning och arbetslöshet.