bet · GO01FöU2 · 2001-05-04 00:00:00 — Enligt regeringensmening skulle dessa åtgärder ochkostnader inte motsvaras av ensammantaget ökad rationalitet ocheffektivisering av en samordnadcivil-militär flygverksamhet i Uppsala.En omprövning av lokaliseringen av TFHS-verksamheten är därför inte aktuell.I sitt yttrande i samrådsförfarandetanför att det kan finnasvinster om genomförandet av den civilaoch militära flygutbildningen kansamlokaliseras. Försvarsmakten, å andrasidan, anför i sitt samrådsyttrande attdet ur ett luftrumsperspektiv kan finnasfördelar med att inte samlokaliseraflygskolan med TFHS eftersom man då fåren jämnare fördelning av flygverksamhetenmellan befintliga flygövningsområden ochdärmed minskad överbeläggning iluftrummet. Regeringen bedömer att endelad lokalisering av den civilarespektive den militära flygutbildningeninte innebär några negativa konsekvenserför respektive skolas verksamhet elleratt samordning i vissa avseenden skulleförsvåras. Tvärtom finns det fördelar meden sådan ordning.I Uppsala-Stockholms-området skulle denmilitära flygutbildningen vara baseradmed de delar av den samlade militäraflygutbildningsverksamheten som genomförsav Försvarsmakten, dvs. GFU och GTU samtden övergripande ledningen förutbildningsverksamheten avseendehelikoptrar. Denna utbildningsgrentillför den kvalificeradeflygutbildningen i kompetens ochkunskap från den mellansvenska regionensuniversitet, institutioner ochflygverksamhet. Exempel på institutionerär och Kungl.Tekniska högskolan i . Närhetentill Försvarsmaktens högkvarter ochOperativa insatsledningen med detflygtaktiska kommandot är också avbetydelse.Regeringen vill härutöver peka på atten lokalisering av flygskolan tillUppsala, och en utveckling avverksamheten där till ett flygutbildnings-centrum, skulle innebära synergieffekteroch skapa goda möjligheter för etteffektivt stöd när det gällerutbildningsåtaganden avseende Gripen.Den civila delen av den högkvalitativaflygutbildningen får sin bas i södraSverige. Där tillförs den samladeflygutbildningen i kompetens ochkunskap från landets södra region medbl.a. , Lunds tekniskahögskola och Svenskt flygcentrum.Regeringen noterar att aspekten medlokalisering av flygutbildningen ianslutning till universitet och högskolori såväl som framhålls avHögskoleverket.AnpassningEn annan en aspekt som enligt regeringenbör uppmärksammas när det gäller enlokalisering av den militäraflygutbildningen till , och därmedfortsatt flygverksamhet på nuvarande , är frågan om Försvarsmaktensanpassningsförmåga. Försvarsmakten skallenligt sin instruktion ha en beredskap,organisation och planläggning som medgeratt myndighetens förmåga kan anpassas föratt motsvara förändrade krav och behov. Iproposition 1999/2000:30 redovisaderegeringen frågor om förmåga tillanpassning på medellång sikt respektivelång sikt. Regeringen anförde när detgäller flygstridskrafterna attflygförbanden harmöjlighet att tillväxa upp till ettinnehåll som motsvarar dagensförbandsantal, dvs. Därefter begränsastillväxtmöjligheterna av bl.a. tillgångenpå flygförare. Efter det attGripensystemet har införts, dvs. 2005, ärtillväxtmöjligheterna förstridsflygförbanden relativt goda,framhöll regeringen. Den övre gränsensätts av utbildningskapaciteten förflygförare och tekniker upp tillkapaciteten i totalt antal anskaffadeflygplan JAS 39 . Regeringenunderströk vidare att en förutsättningför att insatsorganisationen skall kunnaanpassas genom att tillväxa är att detfinns dels kompetenser, delsgrundorganisatoriska möjligheter. Avsistnämnda skäl förordade regeringen ipropositionen att dimensionerande övnings-och skjutfält behålls.Regeringen anser att likartadeprinciper bör tillämpas när det gällerolika slag av stora infrastrukturobjekts- såsom skjutfält och flygflottiljer -betydelse för Försvarsmaktens förmågatill anpassning. Möjligheterna att i enanpassningssituation nyanlägga ettskjutfält eller en flygflottilj är mycketbegränsade. Behålls flygverksamhet iUppsala genom att den militäraflygutbildningen lokaliseras dit,underlättas därför en eventuell framtidaanpassning. Det gäller framför alltUppsalas infrastrukturellaförutsättningar med tillgång tillbansystem med flera banor, skyddatbergrum och närheten tillutbildningsanläggningar och viktigakrigsanläggningar.Organisatoriska konsekvenserRegeringen föreslår att FlygvapnetsUppsalaskolor () skall läggas ned den31 eller vid den senaretidpunkt regeringen bestämmer.Regeringen föreslår vidare attFlygstridsskolan, med en verksamhet sominnefattar F 20:s verksamhet samt GFU ochGTU, skall inrättas i den 1januari 2002 eller vid den senaretidpunkt regeringen bestämmer.Härutöver föreslår regeringen attUpplands flygflottilj (F 16) skall läggasned senast den 31 december 2003.I sina skäl för förslagen anförregeringen bl.a. följande.InledningGenom den av fastlagdastrukturen för lokaliseringen avstridsflygdivisionerna (prop.1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr.1999/ 2000:168), och genom inriktningenav den militära flygutbildningen, bör denorganisatoriska strukturen för F 16/F 20förändras. Flygstridskrafternasverksamhet i kommer iväsentliga avseenden att vara inriktad påskolverksamhet.Flygvapnets Uppsalaskolor, F 20Regeringen föreslog i proposition1999/2000:97 att FlygvapnetsUppsalaskolor () skulle läggas ned.Regeringen ansåg i propositionen att detföreligger sådana samordningsmöjlighetermed F 16 att bör inordnas iflottiljen. Det innebär, anförderegeringen i propositionen, att det intelängre finns något behov av en separatskolledning.I riksdagsbehandlingen ansåg emellertidförsvarsutskottet, med hänvisning tillsitt betänkande Det nya försvaret (bet.1999/2000:FöU2) och uppfattningen där omen översyn av den militäraflygutbildningen, att inte bordeinordnas i F 16. Utskottet ville avvaktaregeringens redovisning av frågorna omexportstöd och flygutbildning.Inordnandet av den militära flygskolan iF 16 borde anstå till dess formerna m.m.för den framtida flygutbildningenklarlagts. beslutade att geregeringen till känna vad utskottetanfört (bet. 1999/2000:FöU7, rskr.1999/2000:250).Med hänvisning till förslagen ochinriktningen i förevarande propositionanser regeringen att organisationsenhetenF 20 bör läggas ned den 31 december 2001eller vid den senare tidpunkt regeringenbestämmer.FlygstridsskolanI ingår Flygvapnets flygbefälsskolaoch Flygvapnets stridslednings- ochluftbevakningsskola. Deras respektiveverksamheter bör fortsätta. I och med enomlokalisering av flygskolan från F 10till där flygskolan, dvs. GFU,samlokaliseras med GTU som redan finns iUppsala, erhålls en effektiviserings- ochrationaliseringspotential när det gällerutbildning för flygstridskrafterna,vilket regeringen tidigare pekat på.Regeringen anser att verksamheten vid F20 samt GFU och GTU bör sammanföras i enny organisationsenhet i Uppsala.Organisationsenheten kommer att svara förväsentliga delar av skolverksamheten förFörsvarsmaktens flygstridskrafter och bördärför benämnas Flygstridsskolan.Organisationsenheten bör inrättas den 1januari 2002 eller vid den senaretidpunkt regeringen bestämmer.Upplands flygflottilj, F 16I och med beslut att avvecklaViggendivisionerna vid F 16 kommerstridsflygdivisioner inte attorganiseras vid flottiljen. Detta innebäratt flygflottiljen inte längre kommer attha samma uppgifter som de övrigaflygflottiljerna. I det läget finns detenligt regeringens mening anledning attöverväga F 16:s organisatoriska statusoch benämning.I sitt samråd påFörsvarsdepartementets promemoria Vissafrågor om den framtida flygutbildningen,anför Försvarsmakten att verksamheten vidF 16 kommer att reduceras till en sådannivå när den sista JA 37 divisionenavvecklas att begreppet flygflottilj intelängre är adekvat. Regeringen delarFörsvarsmaktens uppfattning och anser attorganisationsenheten Upplandsflygflottilj F 16 bör läggas ned senastden 31 december 2003.F 16 ansvarar för väsentliga delar avden militära infrastrukturen, bl.a.krigsanläggningar, i mellersta Sverige.Flottiljen har också ansvar förutbildning av stridslednings- ochluftbevakningsförband. När F 16 läggs nedbör nämnda ansvar föras över till andraorganisationsenheter enligtFörsvarsmaktens bestämmande.Långsiktig inriktningGenom den samordningsfunktion somregeringen redovisat i det föregående börden militära och den högkvalitativastatliga civila flygutbildningenfortsätta att utvecklas. Försvarsmaktenoch Trafikflyghögskolan bör tillsammanskontinuerligt pröva möjligheterna attgenomföra utbildningsmoment samordnat.Samordningsfunktionen bör också verkaför att knyta annan flygutbildning tillsig.När det gäller den internationellasamverkan om militär flygutbildningbedömer regeringen att den i detföregående angivna inriktningen avsamordning mellan civil och militärflygutbildning och den redovisadeinriktningen för lokalisering av densamlade GFU- och GTU-verksamheten bildaren ändamålsenlig grund för ett önskvärtsvenskt engagemang i enlighet med t.ex.de europeiska flygvapenchefernas arbete.Försvarsmakten bör fortsatt medverka i deeuropeiska flygvapenchefernas gemensammaarbete och hålla regeringen underrättadom utvecklingen i detta samarbete. Beslutom svensk medverkan i ett internationelltflygutbildningssamarbete kan dock intefattas förrän samarbetets innehåll,konsekvenser och kostnader m.m. kanbedömas.Genom att nu samordna delar av denmilitära och den högkvalitativa civilaflygutbildningen läggs grunden för att iett framtida internationellt militärtflygutbildningssamarbete tillförakvalificerad svensk kompetens från såväldet militära som det civilaflygutbildningsområdet. Ett exempel påvärdefull civil kompetens är att decivila flygbestämmelserna tillämpas vidinternationella flygningar. I dettaavseende är flyglärare inriktade på attutbilda civila trafikflygare av särskildbetydelse. Regeringen vill ocksåunderstryka att även efter det attSverige har anslutit sig till ensameuropeisk militär flygutbildning - omnu så sker - skall det finnas ettnationellt ansvar för civil och militärflygutbildning.Regeringen vill avslutningsvisframhålla att skilda tidsperspektivgäller för den civil-militärasamordningen och den internationellamilitära samverkan. Den civil-militärasamordningen bör inledas redan inom någotår. Den internationella samverkan ommilitär flygutbildning ligger flera årframåt i tiden innan den har tagit enkonkret form.Bilaga 3Försvarsmaktens yttrande och synpunkterFörsvarsutskottet beslutade den 15 mars2001 med riksdagsordningen 4 kap. 10 §att hos Försvarsmakten inhämtaupplysningar i ärendet samt begärayttrande över proposition 2000/01:113Samverkan mellan civil och militärflygutbildning m.m. jämte tillhörandemotioner.I det följande sammanfattasFörsvarsmaktens redovisning (skr. Hkv 23 150:560 27).Grundläggande utgångspunkterFörsvarsmakten har valt att utforma sittyttrande och sina synpunkter tillförsvarsutskottet som en redogörelse iett sammanhang för Försvarsmaktens viljanär det gäller flygstridskrafternasgrundorganisation. Denna redogörelse,säger , innehåller eninriktning som leder till en långsiktigthållbar organisation som innehåller fyragrundorganisationsplattformar, vilkautformats så att flygstridskrafternassamtliga flygande enheter inklusiveflygskolan (GFU och GTU) kan inordnas idessa plattformar.Vid utformningen av grundorganisationenhar hänsyn tagits till bl.a. operativa,taktiska, personella,verksamhetsbetingade, ekonomiska ochmiljömässiga konsekvenser.Försvarsmakten anför att tidigarefattade beslut om inriktningen avflygstridskrafternas grundorganisationinte har varit styrande för utformning avmöjliga alternativ. Utgångspunkten har istället varit den aktuella situationensamt de långsiktiga förutsättningarna föratt utbilda flygstridskrafter ochgenomföra flygutbildning.Försvarsmakten framhåller i sinredogörelse bl.a. följande.BeslutslägetFörsvarsmakten konstaterade i underlagettill regeringen att det äroptimalt med fyra flygflottiljer efter2004 för att inrymma flygstridskrafternastotala flygverksamhet. Fram t.o.m. 2004erfordrades fem flottiljer. Dehuvudsakliga skälen för att behålla femflottiljer sades vara att slåvakt om säkerheten i omskolningen tillJAS 39 och förmågan till exportstöd innanomskolningen var genomförd.För närvarande bestårgrundorganisationen av sex flottiljer. Enflottilj skall som följd av riksdagensbeslut avvecklas . Försvarsmaktenanför att den i den nu aktuellautredningen har prövat om en reduceringkan ske till fyra flottiljer redan före2004. Försvarsmaktens bedömning är attdetta är möjligt. Försvarsmakten har ävenprövat om tre flygflottiljer kan inrymmaden verksamhet som beslutats förflygstridskrafterna. Försvarsmaktenbedömer inte detta vara möjligt, bl.a. avrationalitetsskäl.Försvarsbeslutet innebarbl.a. att i skallavvecklas till den 31 december 2002.Genom att beslutet inte gav besked omframtiden för Flygskolan vid iÄngelholm och fortsatt verksamhet vidF 16 i blev personalen vidflygstridskrafterna osäker om framtidaorganisation och utveckling. Dennasituation har förstärkts under det gångnaåret. Försvarsmakten önskar därför påtalavikten av ett tidigt beslut omgrundorganisationen och skolverksamhetenför att skapa stadga och framtidstro iorganisationen och möjlighet att utvecklaflygstridskrafternas framtida förmågor.Översyn av grundorganisationenUrvalsfaktorerFörsvarsmakten har genomfört en översynav flygstridskrafternas framtidagrundorganisation innehållande fyraflottiljer inklusive en flygskola.Översynen har gjorts mot deurvalsfaktorer som Försvarsmakten anservara de högst prioriterade. Dessa utgör,utan inbördes rangordning:· Flygstridskrafterna skall kunnaverka över hela landet, över Östersjönoch Västerhavet.·· Flygstridskrafterna skall ha enrationell förmåga att lösa uppgiftenterritoriell integritet (jaktberedskap).·· Förmåga att utbilda flygförband,tillgång till lämpligaflygövningsområden.·· Möjlighet till rationellflygutbildning (GFU och GTU).·· Kostnader för JAS-anpassning avflottiljerna.·· Kostnader förflygbulleråtgärder.·· Personalförsörjning av egetförband.·· Personalförsörjning av förband,skolor och centrum utan egen rekrytering.·Urvalsfaktorerna utgår, sägerFörsvarsmakten, från en långsiktigthållbar organisation. Faktorer som endastberör tiden fram till att omskolningentill JAS 39 är genomförd återfinns därförej bland de högst prioriterade. Förmågantill exportstöd har bedömts endastpåverka tiden fram till dess att egenomskolning är genomförd och skall därförinte påverka flygstridskrafternaslångsiktiga organisation, även omkonsekvenserna av exportstödet kommer attvariera i olika alternativ. Dessakonsekvenser får enligt Försvarsmaktenhanteras i de fall de uppstår och medåtgärder som är anpassade till denuppkomna situationen.AlternativFörsvarsmakten anför att det ärteoretiskt möjligt att formulera ettstort antal alternativ som behöveranalyseras före eliminering. Genom attlägga in ur-valskriteriet operativaförhållanden kan emellertid alternativenbegränsas. Utan ytterligare fördjupadanalys drar Försvarsmakten slutsatsen attbåde F 4 i och F 21 i Luleåinte kan avvecklas och inte heller bådeF 10 i och F 17 i Ronneby.Likaså anser Försvarsmakten att F 7 iSåtenäs har en så omfattande roll iomskolningsverksamheten och dencentraliserade JAS 39-utbildningen att enavveckling av F 7 inte är någotalternativ som behöver belysasytterligare. F 7 har också en uppbyggdinfrastruktur av stor betydelse.Urvalsfaktorn möjlighet till rationellflygutbildning (GFU och GTU) förutsätterbl.a. dubbla bansystem av effektivitets-och flygsäkerhetsskäl. Vidare bör endasten JAS 39-division vara samlokaliseradmed en gemensam flygutbildning, GFU ochGTU. Detta gör att Försvarsmakten drarslutsatsen att både och F 16 intekan avvecklas. Försvarsmakten anser detinte realistiskt att bygga ut bansystemetvid F 4 eller F 17 till dubbla bansystem.Försvarsmakten anser at det har stortsymbolvärde att flygstridskrafternabedriver en daglig och omfattandeflygverksamhet i norra , såvälsäkerhetspolitiskt som nationellt. Enavveckling av F 21 kan innebära oönskadesignaleffekter. Härutöver anförFörsvarsmakten att F 21 för närvarandeorganiserar SWAFRAP AJS 37 som inklusivebasförband upprätthåller 30 dagarsberedskap inom ramen för de s.k. PARP-målen och också är anmäld till EU:smilitära styrkeregister, HFC, förkrishantering. Sammantaget innebär detta,enligt Försvarsmakten, att F 21 inte böravvecklas.Slutsatsen är således attFörsvarsmakten anser att såväl F 7 som F21 skall ingå i flygstridskrafternasframtida grundorganisation.Med utgångspunkt i förda resonemang ochredovisade förutsättningar återstårenligt Försvarsmakten följande sexalternativ:Förband F 4 F F 16 F F/ 7 17 21AntalJAS 39-divisionerAlt. 1 2-3 2 1+GFU/G - - 2-TU 3Alt. 2 - 2 - 1+GFU/G 2- 2-TU 3 3Alt. 3 - 2 1+GFU/G 2 - 3TUAlt. 4 - 2 2 1+GFU/G - 3TUAlt. 5 - 2 2+GFU 2+GFU - 2Alt. 6 2+GT 2 2+GFU - - 2UAlternativjämförelseFörsvarsmakten har granskat dessaalternativ med underalternativbeträffande antalet flygdivisioner vidvissa flottiljer. Granskningen har skettmot bakgrund av urvalsfaktorerna· operativa förhållanden·· verksamhetsförutsättningar·· investeringsbehov ochmiljöåtgärder·· personalförsörjning och·· övrigt.·Karakteristiskt för urvalsfaktorerna sägsvara att de utgår från en långsiktigthållbar organisation.Flygstridskrafternas grundorganisationkommer att reduceras till en nivå sominnebär en låg redundans vad gällerpersonal, kompetens ochverksamhetsförutsättningar, sägerFörsvarsmakten. Jämförelsen avalternativen bör därmed, så långtmöjligt, ske som en jämförelse mellanhelhetslösningar och inte som enjämförelse mellan enskilda förband. Dettakan medföra att en och samma urvalsfaktorför det enskilda förbandet kan synas vägaolika tungt i olika alternativ, men i densammantagna helhetsvärderingen harhelheten bedömts vara tillräckligt braför att lösa ställda uppgifter.Fördelning av flygdivisionerFör att skapa kompletta alternativ utanunderalternativ belyser Försvarsmakteninledningsvis frågan om antaletdivisioner per flottilj.De alternativ som föreligger gerunderalternativ avseende fördelningen avJAS 39-divisioner vid F 4, F 17 och F 21.Utrymmesmässigt finns möjlighet attorganisera tre divisioner vid dessaflottiljer. Även övningsområdenasomfattning och närhet till flottiljernager en sådan möjlighet.Tillgången till näraliggandeövningsområden över såväl hav som landtalar för F 21 jämfört med F 4.Personalförsörjningsförutsättningarna vidde tre flottiljerna skiljer sig åt mednågon fördel för F 21. Vid F 21 hartidigare organiserats tre JA/AJS 37-divisioner, vilket inneburit attinfrastrukturen byggts upp mot dettabehov. F 21 har tre hangarer som kananpassas till JAS 39 behov. Vid F 4 och F17 finns två vardera. Därmed blirkostnaden för att organisera tredivisioner vid F 4 eller F 17 ca 100miljoner kronor större än för attorganisera tre divisioner vid F 21.Försvarsmaktens slutsats blir att valetstyrs av framtida tillgång tillnäraliggande lämpliga övningsområden, iviss mån av möjligheterna tillpersonalförsörjning samt till övervägandedel av kostnadsskäl, med en fördel för F21. Således bör F 21 organisera tredivisioner i alternativen 1-4 samt F 4och F 17 vardera två divisioner irespektive alternativ där dessaflottiljer ingår.Jämförelse av helhetsalternativenFörsvarsmakten har inledningsvis granskatalternativen 1 och 6.ALTERNATIV 1F 4 F 7 F F F 2116 172 JAS-2 JAS- 1 JAS- - - 3 JAS-div. div. div+GFU/GTU div.ALTERNATIV 6F 4 F 7 F F F 2116 172 JAS- 2 JAS- 2 JAS- - - 2 JAS-div.+GTU div. div.+GFU div.Alternativen 1 och 6 karakteriseras avatt uppträdandet över vidordinarie flygövningar kommer att behövaminska i omfattning om effektivitetenskall behållas. Alternativen ger störrebehov av att ombasera förband till södraSverige för incidentberedskapen. Deanslagsfinansierade kostnaderna förflygbullerisolering är ca 250 miljonerkronor större än i övriga alternativ.Möjligheterna att personalförsörja staberoch skolor i utan egenrekrytering är sämre än i övrigaalternativ.Härutöver tillkommer att alternativ 6inte innebär en samlokaliserad flygskola.Försvarsmakten bedömer attsamordningsfördelarna vid ensamlokaliserad flygutbildning (GFU ochGTU) är så värdefulla att alternativ sominte ger denna effekt har kunnat avförassedan de värderats.Försvarsmakten anser att de långsiktigafördelarna bedöms vara större än dekortsiktiga riskerna och nackdelarna.Alternativen 1-4 är av den anledningenatt föredra i förhållande tillalternativen 1 och 6.Försvarsmaktens slutsats är därför attalternativen 1 och 6 ger sämreförutsättningar att tillgodose deoperativa kraven med bibehållenutbildningsrationalitet. Alternativen gerinte heller en samlokaliserad flygskola.De innebär störst kostnader förflygbulleråtgärder och de försvårarpersonalförsörjningen av . fortsatta jämförelsen behandlardärför Försvarsmakten inte alternativen 1och 6 vidare.ALTERNATIV 2F F 7 F F 16 F 17 F 214 10- 2 JAS- - 1 JAS- 2 JAS- 3 JAS-div. div.+GFU/GTU div. div.Detta alternativ fyller enligtFörsvarsmakten bäst de operativa kraven.Jaktflygberedskapen kan lösas rationellt,liksom i alternativen 4 och 5. Kravet pånärvaro såväl över som överVästerhavet löses bäst i detta alternativmed behållen utbildningsrationalitet.Alternativet ger samlokaliseradflygskola.Ur miljösynpunkt är kostnaderna förflygbullerisolering relativt sett små,meninvesteringskostnaderna för JASanpassning är stora, ,beroende på att gjorda investeringar på F10 ej utnyttjas.Alternativet sägs tillgodosepersonalförsörjningen av påsamma sätt som alternativen 3, 4 och 5.Försörjningen av FMHS blir svårare ochförutsätter att personal främst från F 7och F 17 kan tillgodose behovet.Försvarsmaktens slutsats är attalternativ 2 sammantaget på bästa sättfyller de operativa kraven. Det innebären samlokaliserad flygskola och ger godförmåga att utbilda flygförband. Det harde minsta miljökostnaderna. Alternativetsörjer för en god personalförsörjning iMälardalsområdet. Personalförsörjningenvid FMHS är något svårare att uppnå än ialternativen 3, 4 och 5.ALTERNATIV 3F F 7 F 16 F F 214 17- 2 JAS- 1 JAS- 2 JAS- - 3 JAS-div. div.+GFU/GTU div. div.Enligt Försvarsmakten uppfylleralternativ 3 de operativa kraven sämre änalternativen 2, 4, och 5, bl.a. genom attendast en division är baserad söder om . Jaktberedskapen i detta alternativblir mindre rationell.Utbildningen av flygförbanden kan skerationellt, inklusive en samlokaliseradflygskola.Miljökostnaderna ligger på samma nivåsom i alternativen 4 och 5 men ligger100-200 miljoner kronor större än ialternativ 2.Investeringskostnaderna för JAS 39-anpassning blir 20-80 miljoner kronorstörre än i alternativen 4 och 5,beroende på att gjorda investeringar vidF 10 inte utnyttjas för mer än endivision. Detta beror på att densamlokaliserade flygskolan inte kankombineras med mer än en JAS 39-division.Investeringskostnaderna för JAS 39 ärdock ca mindre än ialternativ 2.Personalförsörjningskravet uppfyllstill samma goda nivå som i alternativen 4och 5.Försvarsmaktens slutsats är attalternativ 3 uppfyller de operativakraven sämre än alternativen 2, 4 och 5,men ger rationell förbandsutbildning ochen samlokaliserad flygskola.Miljökostnaderna är större än ialternativ 2 men samma som i alternativen4 och 5. Personalförsörjningskraven kanuppfyllas på ett bra sätt.ALTERNATIV 4F F 7 F 16 F F 214 17- 2 JAS- 2 JAS- 1 JAS- - 3 JAS-div. div. div.+GFU/GTU div.Alternativ 4 medför enligt Försvarsmaktenett mindre effektivt utnyttjande avtillgänglig flygtid vid uppträdande översödra . Över norra delen avÖstersjön och tillgodoseskraven väl. Jaktberedskapen kan bedrivasrationellt. Alternativet gersamlokaliserad flygskola.Miljökostnaderna på lång sikt blirdesamma som i alternativen 3 och 5, menöverstiger alternativet 2 med 100-200miljoner kronor. Investeringskostnadernaför JAS 39-anpassning överstigeralternativet 5, men är 260 miljonerkronor mindre än i alternativ 2.Ur personalförsörjningssynpunkt äralternativet tillsammans med alternativen3 och 4 det bästa, både för försörjningav staber och skolor samt förFMHS.Försvarsmaktens slutsats är attalternativ 4 inte fyller de operativakraven i samma utsträckning somalternativ 2.