bet · GO01UbU7 · 2001-02-22 00:00:00 — Statligt bildade stiftelser m.m. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01UbU7Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRiksdagens revisorer har på eget initiativ genomförten granskning av stiftelser bildade efterutskiftningen av löntagarfondsmedel. Granskningenhar dels omfattat generella frågor rörande tillsynoch kontroll av statliga stiftelser, dels merspecifika frågor rörande de s.k.löntagarfondsstiftelserna.Resultatet av granskningen har redovisats iStiftelser bildade med löntagarfondsmedel (rapport1999/2000:6) samt i separata bilagor till nämndarapport.Rapporten har remissbehandlats. Remissyttrandenhar inkommit från ,, , , ,, iStockholms län, i län,i , iVästernorrlands län, ochallergiforskning, Stiftelsen ,, Stiftelsenför internationalisering av högre utbildning ochforskning, ochkompetensutveckling och det nu aktuella förslaget till riksdagenredovisar revisorerna sina slutliga överväganden ochförslag med anledning av granskningen. Förslagen somavser tillsyn över stiftelser, revision avstiftelser, stiftelsernas verksamhet samtutvärdering återges i bilaga till detta betänkande.Inga motioner har väckts med anledning avrevisorernas förslag.Utbildningsutskottet har berett såväl lagutskottetsom finansutskottet tillfälle att yttra sig överrevisorernas förslag. Båda utskotten har beslutatatt inte avge yttrande i ärendet. I betänkandet behandlar utskottet Riksdagensrevisorers förslag till angående statligtbildade stiftelser, med särskild inriktning på deforskningsstiftelser och andra stiftelser sombildats med löntagarfondsmedel. Förslagen rörtillsynen över stiftelser, effektivitetsrevision avbl.a. forskningsstiftelserna, information tillstyrelseledamöter i statliga stiftelser ochutvärderingen av forskningsstiftelsernas m.fl.verksamhet.Utskottet föreslår avslag på förslagen,huvudsakligen med hänvisning till regeringensplanerade utvärdering av stiftelselagen och tillpågående utredningsarbete om författningsregler förverksamheten vid en sammanhållen revisionsmyndighetunder , , som skall inrättas2003. InledningRevisorernas förslag rör till stor del deforskningsstiftelser som bildats medlöntagarfondsmedel och tillsynen och kontrollen avdessa stiftelser. Som en bakgrund till behandlingenav förslagen vill utskottet därför i korthet nämnaföljande.Under åren 1993 och 1994 bemyndigade riksdagenregeringen att inrätta sammanlagt elva stiftelsermed medel från de avvecklade löntagarfonderna (prop.1992/93:171, bet. UbU16, rskr. 387; prop.1992/93:231, bet. UbU18, rskr. 405; prop.1993/94:177, bet. UbU12, rskr. 399; prop.1993/94:206, bet. NU25, rskr. Av de stiftelsersom då bildades har sju till ändamål att främjaforskning och därtill anknytande verksamhet,nämligen inom områden medanknytning till och ,av högreutbildning och forskning, Stiftelsen förInternationella vid , Stiftelsen förkunskaps- och kompetensutveckling, Stiftelsen förmiljöstrategisk forskning, och ochallergiforskning. De övriga är Stiftelsen och och StiftelsenHögskolan i . Stiftelsehögskolornainnefattas dock inte i revisorernas granskning.Stiftelselagen (1994:1220) trädde i kraft den 1januari 1996 (prop. 1993/94:9, bet. LU12, rskr.225). Före stiftelselagen fanns det inte någongenerell lagstiftning om stiftelser. Lageninnehåller en civilrättslig reglering avstiftelseinstitutet samt bestämmelser om tillsyn.Den gäller såväl för stiftelser som har bildats avenskilda som för stiftelser bildade av staten ellerandra offentliga organ. Enligt lagens definitionbildas en stiftelse genom att egendom enligtförordnande av en eller flera stiftare avskiljs föratt varaktigt förvaltas som en självständigförmögenhet för ett bestämt ändamål. Föreskrifternai ett stiftelseförordnande skall följas vidförvaltningen av stiftelsens angelägenheter, om inteföreskrifterna strider mot stiftelselagen. Styrelseneller förvaltaren svarar för att föreskrifterna istiftelseförordnandet följs.Hösten 1996 antog - efter förslag ipropositionen Statliga stiftelser - en nybestämmelse i stiftelselagen av innebörd attregeringen, såvitt gäller stiftelser som har bildatsav staten, får ändra sådana föreskrifter istiftelseförordnandet som inte avser stiftelsensändamål och att detta får ske utan ansökan och utanstyrelsens samtycke (prop. 1996/97:22, bet. LU2,rskr. Den nya bestämmelsen trädde i kraft den 1januari 1997.Samtidigt - - godkände attriktlinjen vid ändringar av stiftelseförordnandenaför stiftelser bildade med löntagarfondsmedel skullevara att regeringen utser och entledigar ledamöternai stiftelsernas styrelser (prop. 1996/97:5, bet.UbU3, rskr. beslutade regeringenom sådan ändring i berörda stiftelsestadgar.Sedan den 1 januari 1998 är reglerna omhandlingsoffentlighet - genom en ändring isekretesslagen (1980:100) - tillämpliga på destiftelser som bildats med löntagarfondsmedel (prop.1996/97:142, bet. 1997/98:KU2, rskr. 17).Tillsyn över stiftelserUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå revisorersförslag angående mål och riktlinjer förtillsynen över stiftelser, översyn avtillsynsverksamhetens framtida organisationoch placering samt utökad tillsyn överoffentligt bildade stiftelser med hänvisningtill den av regeringen planeradeutvärderingen av stiftelselagen.Gällande bestämmelserBestämmelser om tillsyn över stiftelser återfinns i9 kap. stiftelselagen. Alla stiftelser är knutnatill en tillsynsmyndighet. Denna myndighet är iregel i det län där stiftelsensstyrelse eller förvaltare har sitt säte. befattning med stiftelser ingårtre huvuduppgifter, nämligen kontroll, ingripandeoch service.Kontrollen bygger i huvudsak på atttillsynsmyndigheten alltid har rätt att begärainformation av en stiftelse. fåri princip alltid begära in handlingar ellerupplysningar från vilken stiftelse som helst (9 kap.4 § första stycket 1). Som ett led ikontrollfunktionen får tillsynsmyndigheten ocksåkalla till och delta vid sammanträde med stiftelsensstyrelse eller förvaltare samt, om någon särskildanledning föreligger, utföra inspektion hosstiftelsen (9 kap. 4 § första stycket 2 och 3).Myndigheten utövar också en återkommande kontrollgenom att granska årsredovisning ochrevisionsberättelse om stiftelsen ärårsredovisningsskyldig.Tillsynsmyndigheten är skyldig att ingripa, om detkan antas att stiftelsens förvaltning eller revisioninte utövas i enlighet med stiftelseförordnandeteller bestämmelserna i stiftelselagen. Myndighetenskall också ingripa om det kan antas att enstyrelseledamot eller förvaltaren annars misskötersitt uppdrag (9 kap. 3 § första stycket).Tillsynsmyndigheten kan vid ingripanden använda sigav olika åtgärder; den kan bl.a. utfärdaförelägganden och meddela förbud (9 kap. 5 § förstastycket 2 och 3).Tillsynsmyndighetens uppgift att utföra servicegentemot stiftelserna består i att ge råd ochupplysningar (9 kap. 3 § andra stycket).Vissa stiftelser omfattas av en särskildtillsynsordning som innebär att de är undantagnafrån de centrala bestämmelserna om kontroll ochingripande. Det betyder bl.a. atttillsynsmyndigheten normalt är förhindrad att begärainformation av dessa stiftelser. Tre grupper avstiftelser berörs; för det första stiftelser som harbildats av eller tillsammans med staten, en kommuneller ett landsting, för det andra stiftelser somförvaltas av en statlig myndighet och för det tredjestiftelser som enligt stiftarens förordnande skallvara undantagna från tillsyn enligt stiftelselagenoch som varken under innevarande eller de trenärmast föregående räkenskapsåren har utövatnäringsverksamhet eller varit moderstiftelse (9 kap.10 § första stycket). angivna stiftelser ärundantagna från bestämmelserna omtillsynsmyndighetens rätt att ingripa (9 kap. 3 §första stycket), myndighetens rätt att begära inhandlingar m.m. (9 kap. 4 §) samttillsynsmyndighetens möjligheter att meddelaförelägganden och förbud (9 kap. 5 § första stycket2 och 3).De stiftelser som normalt är undantagna fråntillsyn kan dock under vissa förutsättningar bliföremål för ingripanden från tillsynsmyndigheten. Omdet kan antas att en stiftelse saknar namn eller haråsidosatt reglerna om årsredovisning och revisionm.m., är nämligen de centrala tillsynsbestämmelsernatillämpliga även beträffande dessa stiftelser (9kap. 10 § andra stycket).Revisorernas förslagRevisorerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad de anför om tillsynöver stiftelser, nämligen1. att regeringen bör formulera mål för tillsynenöver stiftelser som möjliggör en uppföljning ochutvärdering av verksamheten. Regeringen börvidare utarbeta riktlinjer för tillsynen överstiftelser för att åstadkomma en mer enhetligtillsyn,2.3. att regeringen bör göra en översyn avtillsynsverksamhetens framtida organisation ochplacering. Under förutsättning att regeringenfinner att i fortsättningen skallvara tillsynsmyndighet över stiftelser, börregeringen från effektivitets- och resurssynpunktpröva om tillsynsverksamheten kan koncentrerastill ett färre antal länsstyrelser. Dessa behovbör dock vägas mot värdet av att nyttjalänsstyrelsernas regionala kännedom,4.5. att frågan om en utökad tillsyn över offentligtbildade stiftelser bör behandlas av regeringen isamband med den aviserade översynen avstiftelselagen.6.I motiveringen till det första delförslaget anmärkerrevisorerna att regeringen i regleringsbrev som ettgenerellt mål för länsstyrelsernastillsynsverksamhet fastställt att denna skall varaeffektiv. Några mer preciserade eller kvantifierbaramål har inte angivits. Revisorerna anser att sådanauppföljningsbara mål bör formuleras. Revisorernasgranskning har vidare visat att det finns skillnadermellan olika länsstyrelser i fråga om hur tillsynenbedrivs. Gemensamma riktlinjer för tillsynen avstiftelser bör därför utformas utifrånlagstiftningens intentioner, i syfte att få tillstånd en mer enhetlig tillsynsverksamhet.Som skäl för en översyn av tillsynsverksamhetensorganisation och placering anförs följande.Revisorerna konstaterade i granskningsrapporten attlänsstyrelsernas tillsyn över stiftelser ärförhållandevis passiv. Sedan stiftelselagenstillkomst har en stor del av tillsynsverksamhetensresurser gått åt till att registrera stiftelserna idet s.k. stiftelseregistret. Antalet registreradestiftelser uppgår till ca 14 200 för hela landet. Avdessa står omkring 11 000 under fullständig tillsynmedan resterande, ca 3 000, står under begränsadtillsyn. De registrerade stiftelserna är starktkoncentrerade till storstadslänen. Vissalänsstyrelser med mycket få ärenden om tillsyn överstiftelser kan därigenom få svårt att upprätthållaoch utveckla kompetens på området. Revisorerna anserdärför att regeringen bör pröva - under deförutsättningar som angivits i förslagspunkten - omden nuvarande tillsynsorganisationen ärändamålsenligt utformad.Revisorerna har i sin granskning inte funnit någraegentliga skäl eller förklaringar till att en merbegränsad tillsyn skall utövas över offentligtbildade stiftelser. Att exempelvis staten en gångbildat en stiftelse utgör enligt deras mening inteen tillräcklig garanti för att tillsynen och därmedkontrollen av stiftelsen är tillräcklig. Deoffentligt bildade stiftelserna har ingen skyldighetatt lämna årsredovisning till . Enligtstadgarna för vissa av de stiftelser som bildats medlöntagarfondsmedel skall stiftelserna efter avslutadrevision överlämna kopia av årsredovisning ochårsberättelse till regeringen. Vid granskningen harframkommit att berörda departement tar del av dessahandlingar, men att det sedan inte görs någonegentlig återkoppling till stiftelserna. Enligtrevisorerna bör regeringen pröva om även offentligtbildade stiftelser bör lämna årsredovisning tilllänsstyrelsen och därmed bli föremål för enfullständig tillsyn.Utskottets ställningstagandeÄrenden rörande lagstiftning om stiftelser tillhörlagutskottets beredningsområde, medanutbildningsutskottet haft att bereda frågor ominrättande av forskningsstiftelser,stiftelsehögskolor och andra stiftelser medlöntagarfondsmedel som stiftelsekapital. Som nämntsi föregående avsnitt om ärendet och dess beredninghar lagutskottet beslutat att inte yttra sig tillutbildningsutskottet över revisorernas förslag.Utbildningsutskottet vill från sina utgångspunkterframhålla följande.För forskningsstiftelser och andra stiftelser sombildats med löntagarfondsmedel har tillskapatssärskilda regler för att garantera att användningenav medel som härrör från det allmänna står underdemokratiskt inflytande och demokratisk kontroll.Sålunda innebär nuvarande ordning att regeringenutser och entledigar samtliga ledamöter istiftelsernas styrelser. får förvarje stiftelse utse en revisor som tillsammans medrevisorer, valda av stiftelsen, utför den årligagranskningen och revisionen av verksamheten.Stiftelserna omfattas av samma offentlighet när detgäller handlingar som myndigheter. Dessutom fårenligt stiftelseförordnandet för flertalet avstiftelserna någon eller några av de vetenskapligaakademierna utvärdera stiftelsernas verksamhet.Utskottet har uppmärksammat attJustitiedepartementet i sitt remissyttrande överrevisorernas rapport påpekar att det idepartementets arbetsplanering ingår att genomföraen utvärdering av stiftelselagen för att utrönabehovet av lagändringar. Detta har ocksåförutskickats i propositionen om ny bokförings-lagm.m. Enligtremissyttrandet står det redan nu klart attutvärderingen bör innefatta några av de frågor somtas upp i revisorernas rapport. En fråga är omnuvarande regler om tillsyn och registrering avstiftelser är ändamålsenligt utformade eller omreglerna bör ges annat innehåll. När det gällerriktlinjer för tillsynen vill Justitiedepartementetför sin del inte utesluta att det finns ett behov avsådana riktlinjer. Uppenbarligen kräver emellertidriktlinjer av detta slag omsorgsfulla övervägandenoch mycket talar därför för att de helst börutarbetas inom ramen för eller i anslutning till enöversyn av stiftelselagens tillsynsregler. Enligtdepartementet synes det naturligt att också fråganom en utökad tillsyn över offentligt bildadestiftelser prövas vid utvärderingen. Som regeringenhar uttalat i den nämnda propositionen kan det isamband med en kommande utvärdering avstiftelselagen bli aktuellt att ompröva olika slagav särbestämmelser vad gäller stiftelsersupprättande och offentliggörande av årsredovisning.Reglerna om stiftelser är förhållandevis nya ochbör inte ändras på något mera genomgripande sättinnan de har hunnit utvärderas. Enligt vad utskottetinhämtat är utvärderingen av stiftelselagen nuplanerad att inledas . Då utvärderingenenligt vad som anförts från Justitiedepartementettorde komma att innefatta sådana frågor om tillsynsom revisorerna fört fram i sitt förslag, finns detenligt utskottets mening inte anledning förriksdagen att göra något särskilt tillkännagivandetill regeringen. Revisorernas förslag i denna delbör alltså avslås.Revision av statliga stiftelserUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå revisorersförslag om en genomgång av förordningen somreglerar rätt atteffektivitetsgranska statliga bolag ochstiftelser, med hänvisning till den nyligentillkallade utredningen med uppgift att lämnaförslag till författningsregler omRiksrevisionen och dess verksamhet.Gällande bestämmelserEnligt lagen (1987:519) om Riksrevisionsverketsgranskning av statliga aktiebolag och stiftelser fårverket granska den verksamhet som staten bedriver iform av aktiebolag eller stiftelse, om verksamhetenär reglerad i lag eller någon annan författningeller om staten som ägare eller genom tillskott avanslagsmedel eller genom avtal eller på något annatsätt har ett bestämmande inflytande öververksamheten. Dessutom får verket granska verksamhetsom bedrivs av Stiftelsen tekniska högskolaoch Stiftelsen och derasdotterbolag.I förordningen (1993:958) om Riksrevisionsverketsgranskning av statliga aktiebolag och stiftelsernamnges de bolag och stiftelser vilkas verksamhetomfattas av verkets granskningsrätt. De stiftelser -förutom högskolorna - som bildats medlöntagarfondsmedel finns inte medtagna iförteckningen.Revisorernas förslagRevisorerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad de anför om revisionav stiftelser, nämligen- att regeringen bör göra en genomgång av vilkabolag och stiftelser som bör finnas upptagna i denförordning som reglerar ()rätt att effektivitetsgranska bolag och stiftelser.-Enligt revisorerna borde det råda en bättreöverensstämmelse mellan å ena sidan de bolag ochstiftelser i vilka RRV har rätt att utse revisoreroch å andra sidan de bolag och stiftelser vilkaverket har rätt att effektivitetsgranska. Blandannat bör prövas om inte stiftelser bildade medlöntagarfondsmedel bör finnas upptagna iförordningen, i syfte att stärka den statligakontrollmöjligheten.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har beslutat att en sammanhållenrevisionsmyndighet under - Riksrevisionen- med ansvar för den statliga redovisnings- ocheffektivitetsrevisionen skall bildas under detförsta (riksdagsstyrelsens förslag1999/2000:RS1, bet. 2000/01:KU8, rskr. 116-119).Samtidigt har begärt att regeringenefter utredning lägger fram förslag till riksdagenom de grundlagsändringar och den övriga lagstiftningsom krävs för att den föreslagna reformen av denstatliga revisionens organisation och ledning skallkunna genomföras. I en ny revisionslag skall slåsfast att reviderar den statligaverksamheten, också sådan verksamhet som statenbedriver i form av aktiebolag eller stiftelse, omverksamheten är reglerad i lag eller någon annanförfattning eller om staten som ägare eller genomtillskott av statliga anslagsmedel eller genom avtaleller på något annat sätt har ett bestämmandeinflytande över verksamheten. Beslutsregler omtillägg eller undantag från denna grundregel skallfinnas i lagen. En genomgång bör göras av deregelverk som reglerar den statliga revisionen isyfte att se vilka bestämmelser som är lämpliga attinordna i den nya lagen.Regeringen har beslutattillkalla en särskild utredare med uppgift att lämnaförslag till författningsregler om Riksrevisionenoch dess verksamhet. Förslagen skall avse regler iriksdagsordningen, i en ny revisionslag samt i enlag med instruktion för myndigheten. Utredarensförslag till författningsreglering skall lämnassenast . Enligt direktiven (dir.2001:3) skall utredaren även gå igenom de regler somi dag styr den statliga revisionen, däribland lagen(1987:519) respektive förordningen (1993:958) omRiksrevisionsverkets granskning av statligaaktiebolag och stiftelser.Utskottet finner att revisorernas begäran om engenomgång av nämnda författningar därmed ärtillgodosedd, varför förslaget bör avslås avriksdagen.Information till styrelseledamöter istatliga stiftelserUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå revisorersförslag att regeringen skall utarbetariktlinjer för information tillstyrelseledamöter i statligt bildadestiftelser.Revisorernas förslagRevisorerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad de anför omstiftelsernas verksamhet, nämligen- att regeringen bör utarbeta riktlinjer förinformation till styrelseledamöter i statligtbildade stiftelser i syfte att klargöraledamöternas ansvar. Sådana riktlinjer bör ävenomfatta annan verksamhet med ansvar i enlighet medstiftelselagen. Som exempel kan nämnas myndighetermed s.k. anknuten förvaltning av stiftelse.-Revisorerna erinrar om att regeringen sedan januari1997 utser samtliga styrelseledamöter i deforskningsstiftelser som bildats medlöntagarfondsmedel. De menar att regeringen genomsin utnämningsmakt har ansvaret för att informeranya styrelseledamöter om det ansvar som ärförknippat med styrelseposten. På stiftelsernasstyrelser ankommer att i första hand se till attverksamheten bedrivs utifrån stiftelsernas stadgar.Av stadgarna framgår att styrelsen ansvarar för attstiftelsens förmögenhet förvaltas på betryggandesätt, så att riskerna begränsas och möjligheternatill god avkastning tillvaratas. Regeringen börenligt revisorerna låta utarbeta riktlinjer förinformation till styrelseledamöter i statligtbildade stiftelser, så att en systematiskinformation kan ges inför nyutnämningar.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser inte att skall göra någotuttalande i frågan om hur styrelseledamöter istatliga stiftelser skall informeras om det ansvarsom är förenat med uppdraget. Det är givetvisrimligt att styrelseledamöter ges information omuppdragets innebörd. bör kunna utgå frånatt regeringen tillgodoser detta. Likaså börriksdagen kunna utgå från att regeringen finnerformer för rekryteringen av nya ledamöter tillstiftelsers styrelser som tillgodoser berättigadekrav på lämplighet och kompetens hos ledamöterna.Med det anförda föreslår utskottet avslag pårevisorernas förslag.Utvärdering av verksamheten inomstiftelser bildade medlöntagarfondsmedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå revisorersförslag om förtydligande iforskningsstiftelsernas m.fl. stadgar avkraven på utvärdering av verksamheten.Revisorernas förslagRevisorerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad de anför omutvärdering, nämligen- att regeringen med stöd av stiftelselagen börpröva om kraven på utvärdering av delöntagarfondsbildade stiftelsernas verksamhetbehöver förtydligas i stiftelsernas stadgar.-I motiveringen till detta förslag understrykerrevisorerna betydelsen av att verksamheten inomforskningsstiftelserna och andra stiftelser bildademed löntagarfondsmedel regelbundet utvärderas avoberoende utvärderare. Detta är väsentligt, menarrevisorerna, för att avgöra i vilken månstiftelserna uppnått avsett resultat, satt irelation till de ambitioner statsmakterna hade vidstiftelsernas bildande. För samtliga stiftelser,utom Stiftelsen , gäller att någoneller några av vetenskapsakademierna i enlighet medstiftelsernas stadgar har rätt att granskaverksamheten. Stiftelserna har dock i skiftande gradvarit föremål för akademiernas utvärderingar. Någratydliga riktlinjer för akademiernas val avutvärderingsinsatser finns inte. Revisorerna serpositivt på att flera stiftelser själva tagitinitiativ till att låta externa oberoendeutvärderare följa upp verksamheten. Emellertid börregeringen pröva om stiftelsernas stadgar behöverförtydligas när det gäller kraven på utvärdering.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser det som självklart attforskningsstiftelsernas verksamhet följs upp ochutvärderas av oberoende utvärderare. Den utvärderingsom görs av bl.a. vetenskapsakademierna fyller enviktig funktion, då det gäller att ur striktvetenskaplig synpunkt bedöma kvaliteten i denforskning som finansieras med stöd av stiftelserna.Riksrevisionsverket har i sitt remissyttrande överrevisorernas rapport fört fram attvetenskapsakademiernas granskning bör kompletterasmed en effektivitetsrevision som granskarmåluppfyllelsen utifrån statsmakternas intentioner.Utskottet hänvisar återigen till att det åliggerden särskilde utredare som skall lägga fram förslagom regler för att gå igenom deförfattningar som styr den statligarevisionen, bl.a. bestämmelserna omeffektivitetsgranskning av statliga aktiebolag ochstiftelser, för att se vilka bestämmelser som in i en ny revisionslag. Utredarens förslag tillförfattningsreglering av skall lämnassenast . I avvaktan på detta börriksdagen enligt utskottets mening inte göra någotsådant tillkännagivande till regeringen omförtydligande av kraven på utvärdering somrevisorerna begärt. Revisorernas förslag bör alltsåavslås. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Tillsyn över stiftelserRiksdagen avslår revisorers förslag1999/2000:RR12 punkt 1.2. Revision av statliga stiftelserRiksdagen avslår revisorers förslag1999/2000:RR12 punkt 2.3. Information till styrelseledamöter istatliga stiftelserRiksdagen avslår revisorers förslag1999/2000:RR12 punkt 3.4.