bet · GO01KrU4 · 2001-03-06 00:00:00 — FrämjandeorganisationerRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr345 yrkande49.Reservation 16 (kd)24. Översyn av stödet till samlingslokalerfrån handikappsynpunktRiksdagen avslår motion 2000/01:So354 yrkande5.Reservation 17 (c)25. Samlingslokalernas betydelse istorstädernaRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo223 yrkande5.Reservation 18 (c)26. Återinförande av kösystemetRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Kr513 och1999/2000:Kr519.Reservation 19 (c)27. Skyldighet för kommunerna att ansvaraför tillgången till allmännasamlingslokalerRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr518.Reservation 20 (v)den 6 mars 2001På kulturutskottets vägnarInger DavidsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngerDavidson (kd), (), ElisabethFleetwood (m), (), (), (v), (), (), (), PaavoVallius (s), (), (),(), (), (), () och ().Tidigare riksdagsbehandlingm.m.Utskottet behandlade regeringensproposition /99:107 En idrottspolitik för 2000-talet, varvid bl.a. syftena med statens stöd tillidrotten lades fast (bet. 1999/2000:KrU3).Propositionen byggde bl.a. på Idrottsutredningensbetänkande Idrott & motion för livet (SOU 1998:76).Det var när betänkandet avgavs nära sedanstatens stöd till idrotten senast var föremål för engenomgripande prövning och analys.Statens stöd till idrotten administreras genomRiksidrottsförbundet (RF).Inriktningen i stort av RF:s verksamhet läggs fastvid den återkommande RF-stämman. Nästastämma skall hållas i maj 2001.Med sina nära tre miljoner aktiva medlemmar i över20 000 föreningar och 17 000 korpklubbar äridrottsrörelsen landets största folkrörelse. Antaletideellt arbetande idrottsledare uppgår till ca 50000.EU:s idrottspolitikEG-fördraget och EG-domstolenIdrotten omfattas inte av EG-fördraget. EG-domstolenhar emellertid genom domar lagt fast principen attidrotten bör underkastas gemenskapsrätten i de fallden utgör en ekonomisk aktivitet inom ramen för deninre marknaden. En dom av stor betydelse påidrottsområdet meddelades i det s.k.Bosmanfallet. När det gäller internationellaspelarövergångar inom fotbollen har kommissionenträffat en överenskommelse med () och () om ett nytt övergångssystemför spelare.BosmanfalletVillkoren inom elitidrott ställdes på sin spets dåfallet togs upp i (C-415/93).Jean-Marc var professionell fotbollspelareoch spelade i ett lag i sitt hemland . Sedankontraktet med klubben löpt ut ville istället spela i ett franskt fotbollslag, menhindrades av reglerna om övergångsersättning för enspelares övergång till ett annat lag. I detta fallfanns det ingen klubb som var villig att betala densumma den belgiska klubben begärt för . Bosmanifrågasatte övergångssummorna men även den dåvarandebegränsningen av antalet utländska spelare till trespelare per lag.EG-domstolen jämställde professionellaidrottsutövare med arbetstagare och ansåg attreglerna om övergångsersättning bröt mot artikel 39(f.d. artikel 48) i EG-fördraget om fri rörlighetför arbetstagare. Övergångssummor ansågs hindra denfria rörligheten för professionella ochkontraktsfria idrottsutövare. Dessutom betraktadeEG-domstolen begränsningen av antalet utländskaspelare i ett lag som ett brott mot EG-rätten, då ensådan begränsning kan minska en spelares chanser attbli antagen till en klubb i en annan medlemsstat.Amsterdamfördragets deklaration om idrottTill Amsterdamfördraget bifogades endeklaration om idrott som här återges i sin helhet:Konferensen betonar idrottens sociala betydelse,särskilt för att skapa identitet och gemenskapmänniskor emellan. Konferensen uppmanar därförEuropeiska unionens organ att beakta synpunkter frånidrottssammanslutningar när det gäller viktigafrågor som rör idrott. I samband därmed bör särskilduppmärksamhet ägnas det som är särskiltkännetecknande för amatöridrotten.Europeiska rådets deklaration om antog vid sitt möte i den7-9 december 2000 följande deklaration omidrotten, som återges i sin helhet:Uttalande om de särskilda kännetecken för idrottoch idrottens sociala funktion i som börbeaktas vid genomförandet av den gemensammapolitiken1. har noterat om idrott till i för attbevara nuvarande idrottsliga strukturer ochupprätthålla idrottens sociala funktion inomEuropeiska unionen. Idrottsorganisationerna ochmedlemsstaterna har det främsta ansvaret för attsköta idrottsärendena. Även om gemenskapen intehar direkta befogenheter på detta område bör deni åtgärder i enlighet med fördragets olikabestämmelser beakta idrottens sociala, fostrandeoch kulturella funktion, som ligger till grundför dess särart, för att iaktta och främja denetik och solidaritet som är nödvändig för attbevara dess sociala roll.2. Europeiska unionen önskar särskilt bevarasolidaritetens sammanhålla*n*d*e* *o*c*h**f*ö*r*e*n*a*n*d*e* *k*r*a*f*t*,* *s*o*m**f*ö*r*e*n*a*r* *i*d*r*o*t*t*e*n*s* *a*l*l*a**n*i*v*å*e*r*,* *r*ä*t*t*v*i*s*a**t*ä*v*l*i*n*g*a*r*,* *i*d*e*e*l*l*a* *o*c*h**m*a*t*e*r*i*e*l*l*a* *i*n*t*r*e*s*s*e*n*,**l*i*k*s*o*m* *i*d*r*o*t*t*s*u*t*ö*v*a*r*n*a*s**-ð ðs*ä*r*s*k*i*l*t* *d*e* *o*m*y*n*d*i*g*a*s**-ð ðf*y*s*i*s*k*a* *i*n*t*e*g*r*i*t*e*t*. ***A*m*a*t*ö*r*v*e*r*k*s*a*m*h*e*t* *o*c*h**i*d*r*o*t*t* *f*ö*r* *a*l*l*a***3*. * *I*d*r*o*t*t*e*n* *ä*r* *e*n**m*ä*n*s*k*l*i*g* *v*e*r*k*s*amhet som grundas påsociala, fostrande och kulturella värden. Denleder till assimilering, deltagande i det socialalivet, tolerans, accepterande av olikheter ochrespekt för regler.4. Idrotten bör vara tillgänglig för alla medrespekt för individens målsättning och förmågaoch som tävling eller fritidsverksamhet,organiserad eller enskild.5. För fysiskt eller psykiskt handikappade ärden fysiska och idrottsliga verksamheten ettutmärkt sätt för individuell mognad,rehabilitering, social och solidarisk anpassningoch bör därför uppmuntras. Europeiska rådetvälkomnar därför det värdefulla och föredömligabidraget från i Sydney.6. Medlemsstaterna uppmuntrar frivilligt arbeteinom idrotten genom åtgärder som främjar ettrelevant skydd och ett erkännande av defrivilligas ekonomiska och sociala roll,eventuellt med stöd av gemenskapen inom ramen fördess befogenheter.Riksidrottsförbundens roll7. framhåller sitt stöd tillidrottsorganisationernas självständighet ochderas rätt att själva leda sitt arbete genomlämpliga föreningsstrukturer. Det inser attidrottsorganisationerna, med beaktande avnationell lagstiftning ochgemenskapslagstiftning, och på grundval avdemokrati och öppenhet, har till uppgift attorganisera och främja sin verksamhet, bland annatbeträffande särskilda idrottsliga bestämmelser,utformningen av landslag så som de anser det bästmed tanke på målet.8. konstaterar att eftersomdet finns olika nivåer av idrottsutövande sidavid sida, från motionsidrott till elitidrott, harriksidrottsförbunden en central roll för dennödvändiga solidariteten mellan de olikanivåerna: de ger en stor allmänhet möjlighet attfå tillträde till idrottsevenemang, germänskligt och ekonomiskt stöd tillamatöridrotten, främjar lika tillgång till idrottpå alla nivåer för kvinnor och män, fostrarungdomar, skyddar idrottsutövarnas hälsa, kämparmot dopning, mot våld och rasistiska ochfrämlingsfientliga yttringar.9. Denna sociala roll medför ett särskiltansvar för riksidrottsförbunden och utgör grundför erkännandet av deras befogenheter vidanordnande av tävlingar.10. som riksidrottsförbunden beaktarutvecklingen i idrottsvärlden bör de spelahuvudrollen inom en organisation som säkerställerden idrottsliga sammanhållningen och ettdemokratiskt deltagande.Bevarande av riktlinjerna för fostran avidrottsutövare11. Riktlinjerna för fostran av idrottandeungdomar är nödvändiga för livskraften inomidrotten, landslagen och elitidrotten och böruppmuntras. Riksidrottsförbunden bör, vid behov ipartnerskap med offentliga myndigheter, vidtanödvändiga åtgärder för att bevara resurserna förfostran i anslutna klubbar och kvaliteten pådenna fostran med beaktande av lagstiftning ochpraxis på nationell nivå och gemenskapsnivå.Skydd av idrottande ungdomar12. framhåller idrottensvälgörande inverkan på ungdomar och betonarnödvändigheten av att i synnerhetidrottsorganisationerna ägnar särskilduppmärksamhet åt utbildning och yrkesutbildningför idrottande ungdomar på elitnivå, så att derasintegration i arbetslivet inte äventyras på grundav deras idrottskarriär, åt deras psykiska balansoch deras familjeband samt åt deras hälsa,särskilt förhindrande av dopning. uppskattar bidraget från föreningar ochorganisationer som i sitt utbildningsarbetetillgodoser dessa krav och därigenom lämnar ettvärdefullt socialt bidrag.13. känner oro förkommersiella avtal som rör minderårigaidrottsutövare, bl.a. dem som kommer från tredjeland, om de inte följer gällandearbetslagstiftning eller äventyrar de ungaidrottsutövarnas hälsa och uppmanar idrottsorganisationernaoch medlemsstaterna att utreda sådan verksamhet,kontrollera den och, i förekommande fall, planeralämpliga åtgärder.Idrottens ekonomiska situation och solidaritet14. anser att ägande ochekonomisk kontroll genom samma finansielle aktörför flera idrottsklubbar som deltar i sammatävlingar i en och samma idrottsgren kan inverkamenligt på det rättvisa i tävlingen.Riksidrottsförbunden uppmanas att genomförakontrollbestämmelser för klubbarnas förvaltningom detta skulle visa sig vara nödvändigt.15. Försäljning av rätten till TV-sändningar är en av de viktigaste inkomstkällorna för vissaidrottsgrenar. anser att detinitiativ som tas för att på lämpliga nivåer ochmed hänsyn till nationell praxis fördela en delav inkomsterna från försäljningen är välgörandeför principen om solidaritet mellan idrottensalla nivåer och alla idrottsgrenar.Övergångar16. stöder med kraft dialogenmellan idrottsrörelsen, särskiltfotbollsorganisationerna, de organisationer somföreträder yrkesidrottsmännen, gemenskapen ochmedlemsstaterna om utvecklingen när det gällersystemet för övergångar med beaktande avidrottens särskilda behov och gemenskapsrätten.17. Gemenskapsinstitutionerna ochmedlemsstaterna uppmanas att fortsätta granskasina riktlinjer, med beaktande av fördraget och ienlighet med respektive befogenheter, med hänsyntill dessa allmänna principer.Det franska ordförandeskapets sammanfattandeslutsatser av Europeiska rådets möte i NiceDet franska ordförandeskapet sammanfattade sinaslutsatser av Europeiska rådets möte i påidrottsområdet på följande noterar uttalandet som rådet(ministerrådet) har antagit om idrottens speciellakaraktär. För övrigt hälsar medtillfredsställelse rådets slutsatser om deninternationella antidopningsbyrån och beslutar attintensifiera det europeiska samarbetet inom dettaområde. Det noterar också FN:s millenniedeklarationinför det nya årtusendet, att främja fred ochömsesidig förståelse genom idrott och den olympiskafreden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Idrottens självständiga ställning (punkt 2)av (), (),(), (), DanKihlström (kd), () och LennartKollmats (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1.Tillkännagivandet görs med bifall till motionerna1999/2000:Kr509 yrkande 1, 2000/01:Kr537 yrkande 1 och2000/01:Kr539 yrkande 1.StällningstagandeIdrotten är en folkrörelse, vilket bör innebära attdess medlemmar skall besluta om och ta ansvar förverksamheten samt ta konsekvenserna av sina beslut.I dag kan man emellertid skönja en tendens till attföreträdare för det offentliga börjar lägga sig iidrottsrörelsen för mycket. Vi anser att det ärviktigt att rollerna hålls isär. Idrottens storabetydelse motiverar ett grundläggande samhälleligtstöd. Men det direkta och indirekta stöd som stat,landsting och kommuner lämnar till idrottsrörelsenfår inte vara styrande. Det är mycket viktigt attidrottsrörelsen inte byråkratiseras och tvingas in inågon slags halvoffentlig roll. Den måste förblifri, obunden och demokratiskt uppbyggd. Den svenskaidrotten måste ges möjlighet att agera självständigtoch ha friheten att själv bestämma verksamhetensinnehåll, inriktning och mål. Staten bör endast angede syften som staten har med sin bidragsgivning ochdet är väsentligt att det inte sker i form avdetaljstyrning med t.ex. långtgående och detaljeradesynpunkter på hur styrelserna bör se ut, hurverksamheten bör fördelas på kvinnor respektive män.Det är utmärkt med höga ambitioner, syftet är gott,men det kan ändå bli fel. Organisationsbeslut inomföreningar, liksom alla andra avgöranden om hurverksamheten skall bedrivas, är inte en statligeller fråga.Vad vi framfört om idrottens självständigaställning bör som sin mening ge regeringentill känna. Tillkännagivandet lämnas med bifall tillmotionerna 1999/2000:Kr509 (m) yrkande 1,2000/01:Kr537 (m) yrkande 1 och 2000/01:Kr539 (fp)yrkande 1.2. De statliga medlen till OlympiskaKommitté (SOK) (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2.Tillkännagivandet görs med bifall till motion2000/01:Kr539 yrkande 2.StällningstagandeFolkpartiet anser att idrottsrörelsenssjälvständighet markeras genom attRiksidrottsförbundet (RF) har ansvaret förfördelningen av de statliga medlen till idrotten.Regeringen har i budgetpropositionen anfört att denöverväger att i fortsättningen ställa de medel somskall gå till ()direkt till SOK:s förfogande och att medlen intelängre skall gå via RF. Jag anser att RF även ifortsättningen bör fördela samtliga medel tillidrotten. Vad jag här anfört bör medbifall till motion 2000/01:Kr539 (fp) yrkande 2 somsin mening ge regeringen till känna.3. Jämställdhet (punkt 5)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3.Tillkännagivandet görs med bifall till motionerna2000/01:Kr345 yrkande 46 och 2000/01:A811 yrkande 14 samtmed anledning av motionerna 2000/01:Kr524 yrkande 2,2000/01:Kr538 yrkandena 5 och 6 båda i denna del och2000/01:Kr539 yrkande 5.StällningstagandeDet är enligt vår uppfattning viktigt att kvinnoroch män, pojkar och flickor ges likvärdigamöjligheter och förutsättningar att utöva aktividrottsverksamhet. Vi anser att det är viktigt attidrottsrörelsen fokuserar ännu mer på jämställdhetenoch att åtgärder vidtas för att utjämna skillnadermellan könen när det gäller grundläggande frågor föridrottsutövning som t.ex. tillgång till lokaler ochträningstider. En oberoende utredning bör enligt våruppfattning tillsättas som belyser hur verklighetenför de kvinnodominerade idrotterna ser ut iförhållande till de mansdominerade. Vad vi häranfört bör med bifall till motionerna2000/01:Kr345 (kd) yrkande 46 och 2000/01:A811 (kd)yrkande 14 och med anledning av motionerna2000/01:Kr524 (c) yrkande 2, 2000/01:Kr538 (v)yrkandena 5 och 6 båda i denna del och 2000/01:Kr539(fp) yrkande 5 som sin mening ge regeringen tillkänna.4. Jämställdhet (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4.Tillkännagivandet görs med bifall till motionerna2000/01:Kr524 yrkande 2 samt med anledning av motionerna2000/01:Kr345 yrkande 46, 2000/01:Kr538 yrkandena 5och 6 båda i denna del, 2000/01:Kr539 yrkande 5 och2000/01:A811 yrkande 14.StällningstagandeDet är enligt uppfattning viktigt attflickor och pojkar får möjlighet att utvecklas eftersina egna förutsättningar, vilka kan vara väldigtolika. Dels finns det könsmässiga skillnader, delsutvecklas ungdomar olika snabbt. Vi anser attregeringen bör uppmana kommunerna att uppmärksammade delvis skilda förutsättningar som råder förpojkar och flickor. Det kan gälla såväl tillgångentill anläggningar som möjligheterna att fåträningstider i dessa. Det kan gälla prioriteringenav kommunens anslag till olika idrottsgrenar. Detkan också gälla stöd till elitsatsningar, därflickor ofta har betydligt sämre förutsättningar änpojkar. Vad jag här anfört bör med bifalltill motion 2000/01:Kr524 (c) yrkande 2 och medanledning av motionerna 2000/01:Kr345 (kd) yrkande46, 2000/01:Kr538 ( v) yrkandena 5 och 6 båda idenna del, 2000/01:Kr539 (fp) yrkande 5 och2000/01:A811 (kd) yrkande 14 som sin mening geregeringen till känna.5. Jämställdhet (punkt 5)().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 5.Tillkännagivandet görs med bifall till motion2000/01:Kr539 yrkande 5 och med anledning avmotionerna 2000/01:Kr345 yrkande 46, 2000/01:Kr524yrkande 2, 2000/01:Kr538 yrkandena 5 och 6 båda idenna del och 2000/01:A811 yrkande 14.StällningstagandeFolkpartiet anser att det är viktigt att alla geslikvärdiga förutsättningar att idrotta. Att dettasker i praktiken är såväl en statlig som en kommunaluppgift. Det gäller bl.a. att se till attanläggningstider fördelas lika mellan flickor ochpojkar och att typiska flickidrotter inte missgynnasi förhållande till typiska pojkidrotter vidplanering av nya anläggningar. Regeringen bör verkaför en utveckling i dessa frågor. Vad jag här anförtbör med bifall till motion 2000/01:Kr539(fp) yrkande 5 och med anledning av motionerna2000/01:Kr345 (kd) yrkande 46, 2000/01:Kr524 (c)yrkande 2, 2000/01:Kr538 ( v) yrkandena 5 och 6 båda i denna del och2000/01:A811 (kd) yrkande 14 som sin mening geregeringen till känna.6. Funktionshinder (punkt 6)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 6.Tillkännagivandet görs med bifall till motion2000/01:Kr539 yrkande 7.StällningstagandeHandikappidrotten i är mycket framgångsrikoch uppmärksammas mer . Det ökadeintresset har också inneburit att många handikappadehar blivit delaktiga i en social gemenskap som deannars skulle gått miste om och att derassjälvförtroende har stärkts. De handikappadeelitidrottarnas framgångar har också bidragit tillatt attityderna till människor med handikapp harförbättrats. Denna utveckling finner vi mycketpositiv men för att handikappidrotten skall gessamma förutsättningar som idrotten i övrigt krävsinsatser inte bara av idrottsrörelsen utan även avkommunerna. Det skall enligt vår uppfattning intevara dyrare eller krångligare för den handikappadeän för andra att utöva sin idrott. För att dettaskall bli möjligt måste de handikappades behovtillgodoses, bl.a. när det gäller tillgång tillanläggningar och fördelning av tränings- ochtävlingstider. Regeringen bör verka för enutveckling i dessa frågor. Vad vi här anfört börriksdagen med bifall till motion 2000/01:Kr539 (fp)yrkande 7 som sin mening tillkännage för regeringen.7. Ansökningar om och Paralympiska spel(punkt 8)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 7.Tillkännagivandet görs med bifall till motion1999/2000:Kr509 yrkande 8. Därmed avslås motionerna1999/2000:Kr511 samt 2000/01:Kr506.StällningstagandeSverige har ansökt om att fåarrangera , både vinter- ochsommarspel, men inte tilldelats något arrangörskap.Det anser vi beklagligt, eftersom i Sverigeskulle kunna ge stora positiva effekter församhället i stort - inte minst ekonomiskt - och föridrotten. För att stärka kommande ansökningar börenligt vår mening staten engagera sig mer i detskede där en ansökan byggs upp. Detta bör riksdagenmed bifall till motion 1999/2000:Kr509 (m) yrkande 8som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna1999/2000:Kr511 (kd) samt 2000/01:Kr506 (fp) böravslås.8. Dövas världsspel (punkt 9)av (), (),(), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 8.Tillkännagivandet görs med anledning av motionerna2000/01:Kr501, 2000/01:Kr537 yrkande 8 och2000/01:Kr539 yrkande 8.StällningstagandeVi anser att Dövas världsspel har en mycket storbetydelse för den döva handikappgruppen och attspelen därför skall jämställas med ochParalympics på så sätt att deltagarna i Dövasvärldsspel skall kunna erhålla statsbidrag påliknande sätt som deltagarna i de andra spelen.Detta bör med anledning av motionerna2000/01:Kr501 (m), 2000/01:Kr537 (m) yrkande 8 och2000/01:Kr539 (fp) yrkande 8 som sin mening geregeringen till känna.9. Folkomröstning om (punkt 10)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 9.Tillkännagivandet görs med bifall till motion2000/01:Kr515.StällningstagandeAtt anordna ett kostar mycket pengar.Miljöpartiet anser att det bör ankomma på dem somskall betala ett så stort arrangemang att bestämmaom en ansökan om ett skall göras. Om det ärStockholm som skall betala bör stockholmarnatillfrågas och om det är staten som skall gå in ochbekosta arrangemanget bör svenska folket tillfrågas.Folkets mening bör inhämtas genom en folkomröstning.Vad jag här anfört bör med bifall tillmotion 2000/01:Kr515 (m) som sin mening geregeringen till känna.10. Utredning om kampsporter (punkt 13)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:13. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 10.Tillkännagivandet görs med anledning av motion1999/2000:Kr518 yrkande 1. Därmed avslås motion 2000/01:Kr510.StällningstagandeVi anser att det bör tillsättas en allsidigutredning beträffande frågan om professionellboxning skall tillåtas eller inte i Sverige.Detta bör med anledning av motion1999/2000:Kr518 (v, s, m) som sin mening geregeringen till känna. Motion 2000/01:Kr510 (v, c,fp, mp) bör avslås.11. Utredning om kampsporter (punkt 13)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:13. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 11.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:Kr510. Därmed avslås motion 1999/2000:Kr518 yrkande1.StällningstagandeVi anser att inte bara professionell boxning börvara förbjuden utan att samtliga kampsporter sominnefattar slag mot huvudet och knock out och somutövas professionellt bör förbjudas. Regeringen bördärför ges i uppdrag att se över lagen om förbud motprofessionell boxning i syfte att utvidga den. Dettabör med anledning av motion 2000/01:Kr510(v, c, fp, mp) som sin mening ge regeringen tillkänna. Motion 1999/2000:Kr518 (v, s, m) bör avslås.12. Tolerans, etik och åtgärder mot sexuellatrakasserier m.m. inom idrotten (punkt 14)av (), () ochLennart Kollmats (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:14. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 12.Tillkännagivandet görs med bifall till motion2000/01:Kr539 yrkande 6 och med anledning avmotionerna 2000/01:Kr536 och 2000/01:So450 yrkandena15 och 16.StällningstagandeI har presenterats undersökningar som visat påförekomsten av sexuella trakasserier inom idrotten.Med tanke på likheterna mellan de skandinaviskasamhällena finns det givetvis en risk för attliknande trakasserier förekommer i . Dettafinner vi oacceptabelt. Vi anser därför attregeringen bör ta initiativ till åtgärder för attmotverka sexuella trakasserier inom idrotten. Vad vihär anfört bör med bifall till motion2000/01:Kr539 (fp) yrkande 6 och med anledning avmotionerna 2000/01:Kr536 (s) och 2000/01:So450 (mp)yrkandena 15 och 16 som sin mening ge regeringentill känna.13.