bet · GO01MJU10 · 2001-01-16 00:00:00 — Användningen av miljöledningssystem gerdärför inte heltäckande information om i vilkenutsträckning miljöfrågorna omhändertas iverksamheten. Utskottet delar motionärernasuppfattning i motion MJ2 (kd) när det gällerbetydelsen av att de små företagen arbetar medmiljöledningssystem och att detta skall kunna skepå frivillig väg. Enligt utskottets mening får detdock i första hand ankomma på regeringen att även ifortsättningen främja arbetet med att vidareutvecklanyckeltalen. Enligt skrivelsen har regeringen föravsikt att fortsätta den dialog med näringslivet ochövriga aktörer som påbörjats för att det bredaansvarstagande som behövs skall komma till stånd.Som exempel nämns bl.a. Närings- ochteknikutvecklingsverkets, , arbete för attfrämja näringslivets egna miljöarbete, exempelvisgenom införande av miljöledningssystem. Med detanförda föreslår utskottet att motion MJ2 (kd)yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd.Som framhålls i skrivelsen har medel tidigareanvisats till exportråd för att genomföraett treårigt program med syfte att främja export avmiljöteknikrelaterade varor och tjänster iregionalpolitiskt prioriterade regioner i landet.Under år 2000 förstärktes programmet med ytterligare9 . Genom nämnda program skapasbättre förutsättningar för samverkan mellanexempelvis tekniska konsulter ochtillverkningsföretag. I sin helhet stärks nätverketi mellan företag, myndigheter,biståndsorgan, finansiärer ochbranschorganisationer. Satsningen förväntas ge enförstärkt nationell samverkan och profilering avsvenskt kunnande inom miljöteknik vilket i störregrad än tidigare möjliggör gemensamma svenskamarknadsföringsinsatser på den internationellamiljömarknaden. Enligt regeringen kommer dessainsatser att fortsätta. Med det anförda avstyrkerutskottet motion MJ3 (c) yrkande 9 i den mån deninte kan anses tillgodosedd.EnergipolitikUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (m) omde negativa miljöeffekterna av den förtidaavvecklingen av kärnkraften med hänvisningframför allt till energipolitiskabeslut. Vidare avstyrks ett förslag (kd) omen miljökonsekvensanalys av stängningen avBarsebäck 1 med hänsyn bl.a. till attregeringen fortlöpande följer uppförutsättningarna för ett fortsattgenomförande av beslut.SkrivelsenMålet för den svenska energipolitiken är att på kortoch lång sikt trygga tillgången på el och annanenergi på konkurrenskraftiga villkor. Den skallskapa förutsättningar för en effektivenergianvändning och en kostnadseffektiv svenskenergiförsörjning med liten negativ påverkan påhälsa, miljö och klimat samt underlättaomställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle.Energipolitiken lades fast 1997 genom riksdagensbeslut med anledning av propositionen En uthålligenergiförsörjning (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Omställningen mot enlångsiktigt hållbar energiförsörjning innebär bl.a.att kärnkraften skall ersättas genom effektiviseringav elanvändningen, konvertering till nya energislagsamt en miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik.Enligt riktlinjerna för energipolitiken skulle enreaktor i ställas av före den 1juli 1998. Regeringsrätten beslutade den 14 maj 1998att inhibera regeringens beslut om avställning avden första reaktorn i avvaktan på ett rättsligtavgörande. meddeladeregeringsrätten att regeringens beslut skall ståfast. ställdes den förstareaktorn av efter det att ett preliminärt avtal omersättning till kraftverkets ägare slutits mellanstaten, och . De åtagandensom följer av avtalet har godkänts av (prop. 1999/2000:63, bet. 1999/2000:NU11, rskr.1999/2000:200). Den andra reaktorn i Barsebäckskulle enligt riktlinjerna för energipolitikenställas av före . Ett villkor förstängningen av den andra reaktorn i varatt bortfallet av elproduktion kunde kompenserasgenom tillförsel av ny elproduktion och minskadanvändning av el. Det energipolitiska programmetinnehåller därför åtgärder för att under enfemårsperiod stimulera användningen av förnybaraenergislag och effektivare energianvändning.Regeringen har i skrivelsen Denfortsatta omställningen av energisystemet m.m. (skr.2000/01:15) bedömt att villkor för enstängning av inte äruppfyllda. andra reaktor stängs såsnart dessa villkor är uppfyllda. Regeringensbedömning är att villkoren för stängning bör ståfast och att stängningen kan genomföras efter detatt erforderliga åtgärder har fått genomslag.Regeringen bedömer att detta blir fallet senast föreutgången av 2003. En ytterligare prövning av omvillkoren är uppfyllda skall göras ianslutning till budgetpropositionen för 2002.MotionerI motion MJ1 (m) yrkande 2 framhålls att en avregeringens åtgärder för att uppnå deenergipolitiska målen har varit att inleda denförtida avvecklingen av kärnkraften. Följden harblivit att utsläppen av växthusgaser ökat kraftigtsamtidigt som hotas av akuteffektbrist. För att få fram ny energiproduktion gesomfattande subventioner till vindkraft ochbiobränsle-baserad kraftproduktion. Slutsatsen äratt regeringens energipolitik inte har bidragit tillatt göra mer ekologiskt hållbart. Miljön hari stället blivit sämre som desubventionerade tillskotten av vind- ochbiobränslebaserad kraftproduktion har försämratkostnadseffektiviteten i energiförsörjningen. Enligtmotion MJ2 (kd) yrkande 2 måste avvecklingen avkärnkraften ske i takt med energieffektivisering ochersättning med förnybar energi. Ungefär stängdeskraftvärmeverket i , renasteoljekraftverk. I stället har köpt billig elhuvudsakligen från , i huvudsak producerad ikolkraftverk. skulle enligtriksdagsbeslut stängas före den 1 juli 2001.Regeringen har dock konstaterat att man till dettadatum ej kan uppfylla de krav som ställts på attbortfallet av elproduktion skall kompenseras genomtillförsel av ny elproduktion och genom minskadanvändning av el. En grundlig miljökonsekvensanalysav stängningen av måste göras omgående.Därifrån kan slutsatser dras om miljökonsekvenser aven stängning av 2.Utskottets ställningstagandeEnergipolitiken lades fast genom riksdagensbeslut med anledning av propositionen En uthålligenergiförsörjning (se ovan). Omställningen mot enlångsiktigt hållbar energiförsörjning innebär bl.a.att kärnkraften skall ersättas genom effektiviseringav elanvändningen, konvertering till nya energislagsamt en miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik.Som framhålls i skrivelsen är målet för den svenskaenergipolitiken att tryggatillgången på el och annan energi påkonkurrenskraftiga villkor. Den skall skapaförutsättningar för en effektiv energianvändning ochen kostnadseffektiv svensk energiförsörjning medliten negativ påverkan på hälsa, miljö och klimatsamt underlätta omställningen till ett ekologiskthållbart samhälle. Energipolitiken skall vidarebl.a. bidra till att stabila förutsättningar skapasför ett konkurrenskraftigt näringsliv och till enförnyelse och utveckling av den svenska industrin.Landets elförsörjning skall tryggas genom ettenergisystem som grundas på varaktiga, helstinhemska och förnybara energikällor samt en effektivenergianvändning. Stränga krav skall ställas påsäkerhet och omsorg om hälsa och miljö vidanvändning och utveckling av ny energiteknik. Idetta sammanhang vill utskottet även erinra om detenergipolitiska program som beslutades samma år.Programmet omfattar under ensjuårsperiod och dess huvudinriktning är enkraftfull och långsiktig satsning på forskning,utveckling och demonstration av ny energiteknik. Meddet anförda föreslår utskottet att motion MJ1 (m)yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd.Enligt de ovan nämnda riktlinjerna förenergipolitiken skulle en reaktor i Barsebäcksverketställas av före . Som framgår avskrivelsen blev beslutet om avställning föremål försärskild prövning i Regeringsrätten, och den förstareaktorn kunde ställas av först den 30 november 1999efter det att ett preliminärt avtal om ersättningtill kraftverkets ägare slutits mellan staten,och . Regeringen har iseptember 2000 i skrivelsen Den fortsattaomställningen av energisystemet m.m. (skr.2000/01:15) bedömt att villkor för enstängning av inte äruppfyllda. andra reaktor stängs såsnart dessa villkor är uppfyllda. Regeringensbedömning är att villkoren för stängning bör ståfast och att stängningen kan genomföras efter detatt erforderliga åtgärder har fått genomslag.Regeringen bedömer att detta blir fallet senast föreutgången av . En ytterligare prövning av omvillkoren är uppfyllda skall göras ianslutning till budgetpropositionen för år 2002.Riksdagen har ställt sig bakom regeringensbedömning att de villkor som satt upp förstängning av den andra reaktorn i Barsebäcksverketinte är uppfyllda. I samband härmed framhölls bl.a.att det inom en rimlig tid torde finnas godamöjligheter att nå de mål som är uppsatta för attkompensera kraftbortfallet. Stängningen av den andrareaktorn skall genomföras så snart att erforderligavillkor fått genomslag. I likhet med regeringenbedömdes detta kunna ske senast före utgången av år2003. Vidare anfördes att en stängning inte får -enligt de villkor som satte upp -medföra negativa effekter för elpriset, tillgångenpå el för industrin, effektbalansen eller för miljönoch klimatet. Vidare betonades betydelsen av attregeringen fortlöpande följer upp förutsättningarnaför att dessa villkor som har ställt uppkan uppfyllas (bet. 2000/01:NU3, rskr. 2000/01:111).Med det anförda avstyrker utskottet motion MJ2 (kd)yrkande 2.Miljöskatter m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (m,fp) om grön skatteväxling bl.a. medhänvisning till regeringens bedömning att demiljörelaterade skatterna behöver utredasytterligare för att strategin för en fortsattskatteväxling skall kunna förverkligas.Vidare avstyrks ett yrkande (c) beträffandeen eventuell energiskatt på biobränslen ochett förslag (fp) om skatt påavfallsförbränning. När det gällerbiobränslen hänvisar utskottet tillmiljöministerns bedömning att biobränslenunder överskådlig tid bör bli föremål förfortsatt undantag från energibeskattning.Beträffande skatt på avfallsförbränninghänvisar utskottet till regeringens bedömningsåsom den kommer till uttryck ibudgetpropositionen för år 2001.Fyra yrkanden (m, c, fp, mp) uppmärksammarolika aspekter när det gäller utvecklingen avhandeln med utsläppsrätter. Samtliga förslagavstyrks med hänvisning till den fortsattaberedningen av förslag.SkrivelsenI budgetpropositionen för presenteras enstrategi för en successivt ökad miljörelatering avskattesystemet genom grön skatteväxling (prop.2000/01:1 volym 1). Skatteväxlingen bör enligtstrategin utgå från de av fastställdamiljömålen. En omställning av energisystemet och enreformering av energiskattesystemet med enbegränsning av koldioxidutsläppen är centralauppgifter i en grön skatteväxling. Enligt strateginskall omställningen bidra till en effektivareenergianvändning, gynna användningen av biobränslen,ge incitament för att minska industrinsmiljöbelastning, säkerställa industrinskonkurrenskraft, skapa förutsättningar för inhemskproduktion av el, förenkla energiskattesystemet ochge det en stabil grund för en hållbar ekonomisktillväxt. Den principskiss som presenterades ibetänkande från (SOU1997:11) utgör en utgångspunkt för reformen.Regeringen bedömer att det går att ta ytterligaresteg i en grön skatteväxling om det sker på ettvarsamt och balanserat sätt. Effekterna av de olikastegen bör också löpande följas upp.MotionerEnligt motion MJ1 (m) yrkande 3 fungerar grönskatteväxling sällan i praktiken som det är tänkt.Det som regeringen har kallat för grön skatteväxlinghar framför allt handlat om att höja skatter och detenda gröna i dessa höjningar har varit att vissaskatter höjts mer än andra. Eftersom vi redan harmycket höga miljöskatter borde grön skatteväxling iSverige framför allt handla om att sänka andraskatter såsom skatten på arbete. Det andra praktiskaproblemet med grön skatteväxling är att man byter utstabila skattebaser mot instabila. Detta ger oss ettinstabilt skattesystem som måstejusteras. Vad vi behöver är ett mer långsiktigtstabilt skattesystem som ger tydliga signaler tillde ekonomiska aktörerna. I motion MJ3 (c) framhållsatt man ej bör belägga biobränslen med energiskatt.I finansplanen står att läsa att regeringen avseratt börja ta ut energiskatt på biobränslen. Dettaför att bredda skattebasen. Enligt regeringen är destatsfinansiella konsekvenserna av att inte ta utskatt för stora för att avstå. Detta aviseradeagerande, som stöds av både ochVänsterpartiet, står i skarp kontrast till denbeskrivning av skatteväxlingsstrategin regeringensäger sig vilja följa. Det finns fog att tro attskattebefrielsen inte alls skulle leda till minskadetotala skatteinkomster för staten. Inhemskproduktion av biobränslen ger ett ökatskatteunderlag som med stor sannolikhet skulleuppväga det direkta bortfallet av energiskatterna(yrkande 3). Även i motion MJ4 (fp) uppmärksammas enfortsatt grön skatteväxling. har sedanlänge förespråkat ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken och ställer sig positivt tillprinciperna för en grön skatteväxling. ärdet viktigt att beakta industrins internationellakonkurrenskraft och att miljöskatterna inte tvingarföretag att lägga sin verksamhet i andra länder.Genom att genomgripande växla skatt på arbete motskatt på miljöförstöring förenas miljömålen medmålen för den ekonomiska politiken (yrkande 6).Vidare yrkas att en skatt på avfallsförbränninginförs för att stimulera till avfallsminimering,materialåtervinning och biologiskabehandlingsmetoder (yrkande 7). Enligt motionärernafinns all anledning att verka för andra mer hållbaraoch miljövänligare alternativ för avfallshanteringän förbränning.Frågan om införandet av ett system för handel medutsläppsrätter uppmärksammas i ett antal motioner.Enligt motion MJ4 (fp) måste unionen skapa engemensam valuta för växthusgaser - en ekologisk euroi form i utsläppsrättigheter. Kyotoprotokolletskapar möjligheter för länder att klara sinaåtaganden genom att handla med utsläppsrätter. Attfördela utsläppsrätter via marknaden har storafördelar jämfört med administrativa regleringar.Sverige bör införa ett system för handel medutsläppsrätter så snart det är möjligt (yrkande 4 ).I motion MJ711 (c) yrkande 15 framhålls att handelmed utsläppsrättigheter inom ramen för en nordiskmiljöunion kan vara ett effektivt instrument för attminska utsläppen av växthusgaser med hjälp avmarknadsmekanismer. Systemet förenar ekonomiskt ochmiljömässigt effektiva lösningar. Miljöunionenskulle som en av sina första och viktigasteuppgifter ha att införa ett system med handel avutsläppsrättigheter i och eventuellt iBaltikum. skulle sedan detta kunna utvidgastill att gälla hela EU. Det är viktigt atthandelssystemet utformas på ett sådant sätt attteknikutvecklingen stimuleras och inte bromsas. Imotion MJ780 (mp) yrkande 1 redovisas deprincipiella krav som bör ställas på ett system förhandel med utsläppsrätter. Inkomsterna från deninitiala tilldelningen av utsläppsrätter skalltillfalla staten, det är marknadens funktion somskall avgöra minimistorleken på marknaden, ochhandel med utsläppsrätter skall ske mellanjämbördiga parter. Vidare framhålls attutsläppshandel skall vara ett komplement,ytterligare ett styrmedel och att kraven på attinneha utsläppsrätter i första hand bör riktas motdem som tillhandahåller produkter som orsakarproblem för miljön. Ett system för handel medutsläppsrätter måste utformas så att det totalt settbidrar till att minska samtliga miljöproblem, ochhandel med utsläppsrätter kräver ett omfattandeinternationellt administrativt system. Enligt motionMJ796 (m) är det viktigt att gå vidare i detinternationella samarbetet för att begränsa kväve-och fosforutsläppen till . Inom ramen förÖstersjösamarbetet vore det önskvärt att införahandel med utsläppsrätter. måste varapådrivande för att få till stånd ett sådantsamarbete. I avvaktan på en internationell handelbör gå före och införa en handel medutsläppsrätter (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeI den ekonomiska vårpropositionen aviserasen skatteväxling för . Höjdaskatter på miljöpåverkan skall växlas mot sänktaarbetsgivaravgifter och höjda grundavdrag. Somframhålls i skrivelsen har regeringen ibudgetpropositionen för följt upp dettaförslag med en strategi för en successivt ökadmiljörelatering av skattesystemet. En grönskatteväxling har presenterats som utgår från de avriksdagen fastställda miljömålen. Enligtpropositionen behöver dock utformningen avnedsättningssystemet för tillverkningsindustrin samtjordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna,alternativa ekonomiska styrmedel och övrigamiljörelaterade skatter utredas ytterligare för attstrategin för en fortsatt skatteväxling skall kunnaförverkligas. När det gäller skatten på arbeteframgår av propositionen att den, som ett led iskatteväxlingen och för att balansera de ibudgetpropositionen föreslagna höjningarna avenergiskatterna, bör sänkas. Utskottet konstaterarför egen del att det går att ta ytterligare steg ien grön skatteväxling om det sker på ett varsamt ochbalanserat sätt. Som regeringen framhåller fåreffekterna av de olika stegen löpande följas upp.Med det anförda föreslår utskottet att motionernaMJ1 (m) yrkande 3 och MJ4 (fp) yrkande 6 lämnas utanriksdagens vidare åtgärd i den mån de inte kan ansestillgodosedda.I samband med regeringens information beträffandeförhandlingsresultatet i om FN:sklimatkonvention aktualiserades även frågan omenergiskatt på biobränslen. Miljöministern anfördedärvid bl.a. att när undantag vad gällerenergiskatten för att få fram biobränslen intebehövs längre skall energiskatten betraktas som enskatt på energi och inte på särskilda energislag.Enligt miljöministerns bedömning dröjer det längeinnan vi är i den situationen. Under överskådlig tidbehövs olika typer av stimulanser för att få frambiobränslen och för att göra dem kostnadseffektiva.Dessutom krävs ytterligare forskning och arbete medteknisk utveckling på detta område (se prot.2000/01:37). Utskottet ansluter sig tillmiljöministerns bedömning när det gäller frågan omenergiskatt på biobränslen och avstyrker motion MJ3(c) yrkande 3.Sedan den 1 januari 2000 tas skatt ut på avfallsom deponeras. Avsikten med skatten är att den,tillsammans med andra styrmedel på avfallsområdet,skall medföra en halvering avmängden avfall som deponeras. 2001 anförde regeringen bl.a. att det är förtidigt att bedöma vilka effekter skatten på avfallfått på avfallshanteringen eftersom skatten endasthar varit i kraft . Samtidigtframhölls att det finns anledning att uppmärksammariskerna med en ökad förbränning av osorterat avfalloch att det därför är angeläget att följa upp ochutvärdera hur systemet med avfallsbeskattningenfungerar. En fråga som då kan aktualiseras är om enutvidgning av skattebasen bör ske till att omfattaäven förbränning av avfall (prop. 2000/01:1 volym 1s. Med det anförda avstyrks MJ4 (fp) yrkande7.Utskottet har behandlat ett antalmotionsyrkanden om handel med utsläppsrätter (bet.2000/01:MJU3). Utskottet var mot bakgrund av denpågående beredningen av betänkande(SOU 2000:23) inte berett att föreslå någotuttalande från sida med anledning avdessa motionsyrkanden. vill utskottet erinra om attKlimatkommittén i sitt betänkande bl.a. lämnatförslag om investeringsbidrag för att främjaanvändningen av förnybara energikällor i el- ochfjärrvärmeproduktion samt för att effektiviseraenergianvändningen i den energiintensiva industrin.Vidare bör uppmärksammas att den miljörelateradedelen av strategin för grön skatteväxling bl.a.innebär en fördjupad analys av alternativaekonomiska styrmedel som skall kunna kompletteraskattestyrmedlen. Utöver traditionellt inriktadebidragslösningar nämns i detta sammanhang bl.a.system för handel med utsläppsrätter (se prop.2000/01:1 volym 1 s. 36). Utskottet föreslår med detanförda att motionerna MJ4 (fp) yrkande 4, MJ711 (c)yrkande 15, MJ780 (mp) yrkande 1 och MJ796 (m)yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd.Transporter m.m.Utskottets förslag i korthetI den mån de inte kan anses tillgodoseddaavstyrker utskottet två yrkanden (c) omSveriges agerande i samband med den fortsattabehandlingen av EU:s järnvägspaket respektiveSveriges agerande i FN:s kommission förhållbar utveckling (CSD). Vidare avstyrks tvålikalydande förslag (c) omnollemissionsfordon.SkrivelsenGenomförandet av och förberedelserna förtioårsuppföljningen av om miljö ochutveckling (+10) är centrala utgångspunkter förarbete med att åstadkomma ekologisk hållbarhet.Under år 2000 har deltagit aktivt i en mängdolika internationella forum, främst inom EU, ,, , internationella miljökonventioner samtgenom regionalt utvecklingssamarbete i vårtnärområde. FN:s kommission för hållbar utveckling(CSD) möts för att driva på och underlättagenomförandet av rekommendationerna ihandlingsprogrammet . har,som tidigare nämnts, frågor kring markanvändning ochjordbruk samt handel och investeringar behandlatssärskilt. skall bl.a. frågor kring energi,transporter och informationsspridning behandlas. Medtanke på tyngden i dessa frågor får enviktig uppgift att ena EU i gemensamma ståndpunkteroch föra dess talan i dialogen med övriga världen.I december 1999 enades EU:s transportministrar omett nytt s.k. järnvägspaket. Grunden förkompromissen är att järnvägar snabbt måstevitaliseras om de inte skall fortsätta att tappamarknadsandelar. Enligt regeringen är det inteacceptabelt att järnvägen, som är relativtmiljövänlig, förlorar sin konkurrenskraft iförhållande till mindre miljövänliga transportsätt.Överenskommelsen skall ses som ett viktigt steg påvägen mot en europeisk järnväg med störrekonkurrenskraft med förbättrade möjligheter försvenska transportkunder att använda järnvägen förlångväga godstransporter. Med ökad konkurrens kanpriserna sänkas och effektiviteten förbättras påEuropas järnvägar.Den svenska bilindustrin arbetar med attmiljöanpassa fordonen. Bilindustrin är också viktigför ekonomi och sysselsättning i . Kunskap omteknik och organisatoriska lösningar som kan bidratill en hållbar utveckling är viktigakonkurrensfaktorer. Många av världens ledandefordonstillverkare satsar stora resurser påatt skapa konkurrensfördelar genom att tidigt kunnaerbjuda bränslesnålare eller alternativt drivnafordon. För en livskraftig fordonsindustri krävssärskilda insatser för att möta framtidensutmaningar. Ett nära och aktivt samarbete mellanstaten och näringslivet har en stor betydelse förutvecklingen av framtidens teknik.MotionerEnligt motion MJ3 (c) yrkande 5 bör inomFN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) underår 2001 särskilt driva frågan om skapandet av ettgrönare transportsystem. Vidare bör inomramen för EU:s järnvägspaket verka för förbättrademöjligheter till kombitrafik som ett led i att ökajärnvägens attraktivitet. Enligt motionärerna ärdetta ett viktigt moment för att kunna flytta godsfrån lastbil till järnväg där så är möjligt. Sverigemåste gå i täten för ett intensifierat arbete pådetta område (yrkande 10). Vidare bör verkaför att av de nytillverkade fordon som säljsinom EU skall vara nollemissionsfordon. Attutveckla fordon som drivs med hjälp av miljövänligadrivmedel är en förutsättning för att kunna skapaett hållbart och grönt transportsystem. Genom attställa upp ett konkret mål visar man att det finnsen vilja och en marknad, vilket är viktigt för attfå fordonsindustrin att satsa på utveckling avnollemissionsfordon (yrkande 11). Motsvarande kravframförs även i motion T231 (c) yrkande 24.Utskottets ställningstagandeGodstransportdelegationen (K 1998:06) har tilluppgift att bl.a. utveckla etttrafikslagsövergripande synsätt i syfte atteffektivisera godstransportsystemet och göra detekologiskt hållbart. Som framgår av skrivelsen skalldelegationen presentera förslag till ensamlad svensk godstransportstrategi med förslag pååtgärder såväl nationellt som internationellt. Idecember lämnade en rapportangående uppföljningen av slutsatserna frånEuropeiska rådets möte i . Irapporten underströks bl.a. transportrådets avsiktatt fortsätta arbetet med att ta fram en enhetligstrategi och relevanta miljömål i syfte att påskyndaintegreringen av miljökrav och hållbar utveckling iden gemensamma transportpolitiken.