bet · GP01TU3 · 2001-06-12 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande tillstyrker utskottet regeringensförslag rörande den huvudsakliga inriktningen avstödet till svensk sjöfart. Ställningstagandetinnebär att nuvarande stödsystem bör ersättas av enordning som omfattar såväl lastfartyg sompassagerarfartyg vilka huvudsakligen används iinternationell utrikestrafik av betydelse för densvenska utrikeshandeln eller den svenska tjänste-exporten. Det nya stödet bör innebära fullkompensation för såväl skatter somarbetsgivaravgifter på sjöinkomst samt omfatta denallmänna löneavgiften. Stödet bör, som regeringenockså föreslår, tillgodoföras arbetsgivaren genomkreditering av dennes skattekonto. De nyastödreglerna bör - under förutsättning av att dedessförinnan godkänts av - börjatillämpas den 1 oktober 2001.I betänkandet finns fem reservationer och ettsärskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Utvidgat stöd till svensk sjöfartRiksdagen godkänner den huvudsakligainriktningen för utformningen av stödet tillsvensk sjöfart och antar lag om ändring i lagen(1999:591) om kreditering av anställningsstöd på skattekonto.Riksdagen bifaller därmed proposition 2000/01:127samt avslår motionerna 2000/01:T17 yrkande 1 och2000/01:T18 yrkande 3.Reservation 1 (m)2. Retroaktiv tillämpning av de nya stödreglernaRiksdagen avslår motion 2000/01:T16 yrkande 1.Reservation 2 (c)3. TonnageskattRiksdagen avslår motionerna 2000/01:T16 yrkande2 och 2000/01:T17 yrkande 2.Reservation 3 (kd, c)4. Gemensamma EU-reglerRiksdagen avslår motionerna 2000/01:T16 yrkande3 och 2000/01:T18 yrkandena 1 och 2.Reservation 4 (m)Reservation 5 (c)den 12 juni 2001På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MonicaÖhman (s), (), (), (), (), JohnnyGylling (kd), Tom (), (),(), (), StigEriksson (v), Skånberg (kd), (), (), (),() och ().2001/02TU3Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningEn interdepartemental arbetsgrupp, ledd avgeneraldirektören och med medverkanav representanter för Finans-, Social- ochNäringsdepartementen, har påregeringens uppdrag utvärderat det nuvaranderederistödet samt övervägt behovet av ett fortsattrederistöd och utformningen av ett sådant stöd. Den9 har arbetsgruppen redovisat sittuppdrag i promemorian Den svenska sjöfartspolitiken.Promemorian har remissbehandlats. Yttranden harinkommit från bl.a. ,, , ,, ,och sjöarbetsmarknadens parter.BakgrundDet nuvarande sjöfartsstödet har sin grund iriksdagens sjöfartspolitiska beslut (prop. 1996/97:1 utg.omr. 22, bet. 1996/97:TU1,rskr. 1996/97:115). Enligt beslutet skulle statentillförsäkra den svenska handelsflottan rimligakonkurrensvillkor. Vidare skulle den svenskflaggadehandelsflottan omfattas av ett statligt stöd.Bestämmelser om stödet har tagits in i förordningen(1996:1559) om statligt bidrag till svensk sjöfart.Stöd utgår i form av bidrag till arbetsgivare förinbetald skatt på sjöinkomst och för arbetsgivareskostnader för socialavgifter. Sistnämnda del avstödet har successivt höjts och uppgår sedan år 1999till per kalenderår och årsarbetskraft.Stöd enligt förordningen omfattar intepassagerarfartyg i förordningens mening, dvs. "fartyg som transporterar även andra passagerare änchaufförer till lastbilar som transporteras medfartyget". Detta betyder att t.ex. färjetrafikenmellan svenska och utländska hamnar inte har rätttill statligt stöd enligt gällande regler. Detnuvarande stödet är av s.k. bruttomodell, vilketinnebär att arbetsgivaren drar skatter och avgifter,som sedan helt respektive delvis återgår tillarbetsgivaren.Ett komplement till det statliga stödet utgör detavtal om tillfälligt anställd personal, det s.k.TAP-avtalet, som sjöarbetsmarknadens parter ingått.Detta avtal reglerar rätten för svenska redare attersätta högst hälften av en fartygsbesättning medutländsk personal. Varje tillfälligt anställd fårvara anställd . Dentillfälligt anställda personalen omfattas också av1996 års stödförordning.I budgetpropositionen för betonaderegeringen att den svenska sjöfartsnäringen måsteges långsiktiga förutsättningar och likvärdigakonkurrensvillkor. Ett nytt stödsystem, ocksåinnefattande färjenäringen, borde införas den 1januari 2002. I sitt av godkändabetänkande med anledning av propositionen (bet.2000/01:TU1 utg.omr. 22, rskr. 2000/01:80)välkomnade trafikutskottet den översyn och detförslag som regeringen förutskickade. Emellertidkunde enligt utskottet visa sigvara en för sen tidpunkt för färjesjöfarten.Åtgärder borde därför genomföras redan under år 2001för att stärka konkurrenskraften och motverkautflaggning. Utskottet ansåg att regeringen snarastmöjligt borde återkomma till med förslagom hur åtgärderna skulle utformas.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att ett sjöfartsstöd införssom omfattar både last- och passagerarfartyg iinternationell trafik. Syftet är att ge svensksjöfartsnäring konkurrensvillkor som är likvärdigamed konkurrensvillkoren för andra EU-ländershandelsflottor.Stödet föreslås ges i form av att arbetsgivarensskattekonto krediteras ett belopp motsvarandeskatteavdrag och arbetsgivaravgifter på sjöinkomst.Det innebär att stödbeloppet höjs från perårsarbetskraft för kostnaderna för sociala avgiftertill ett belopp som motsvarar avgifterna i derashelhet, enligt propositionen motsvarande avsjömannens bruttolön. Stödet, som avses regleras iförordning, skall ersätta det stöd som ges enligtden förordning (1996:1559) om statligt bidrag tillsvensk sjöfart som upphör vid utgången av år 2001.Genomförandet förutsätter en ändring i lagen(1999:591) om kreditering av anställningsstöd,vilken efter ändringen får benämningen lag omkreditering av anställningsstöd och sjöfartsstöd.Det är regeringens mening att stödordningen, underförutsättning av att godkännerförslaget, skall träda i kraft den 1 oktober 2001.Med hänsyn till att det råder viss osäkerhet om närEG-kommissionens beslut kan väntas förelås riksdagenbemyndiga regeringen att besluta om tidpunkt förlagändringens ikraftträdande.Utskottets övervägandenUtvidgat stöd till svensk sjöfartUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag rörande denhuvudsakliga inriktningen av stödet tillsvensk sjöfart. Ställningstagandet innebäratt nuvarande stödsystem bör ersättas av enordning som omfattar såväl lastfartyg sompassagerarfartyg vilka huvudsakligen användsi internationell utrikestrafik av betydelseför den svenska utrikeshandeln eller densvenska tjänsteexporten. Det nya stödet börinnebära full kompensation för såväl skattersom arbetsgivaravgifter på sjöinkomst samtomfatta den allmänna löneavgiften. Stödetbör, som regeringen också föreslår,tillgodoföras arbetsgivaren genom krediteringav dennes skattekonto. Ett motionsyrkande (m)om avslag på propositionen avstyrks. Ettannat yrkande (kd), om stödsystemetskompensationsnivå, anses tillgodosett genomutskottets ställningstagande utan någotsärskilt initiativ från sida.Jämför reservation (m).Utvecklingen av konkurrens och sjöfartsstödinom EUAv den nämnda interdepartementala promemorianframgår att handelsflottorna inom EU under desenaste årtiondena varit utsatta för en allt hårdarekonkurrens från tredjelandsflottor ochbekvämlighetsflaggat tonnage som opererat tillbetydligt lägre kostnader. Denna konkurrens harmedfört att EU:s andel av tonnaget tilli mitten av har minskat från till14 %. Mot den bakgrunden har i maj1997 fastställt nya riktlinjer för statligt stödtill sjöfartsnäringen. Dessa innebär jämfört med demsom tidigare gällt betydligt utökade möjlighetertill stöd. Dessutom har antalet stödformer ökat ochblivit mer flexibla. Som huvudregel gäller attstatligt stöd endast får ges till fartyg som ärregistrerat i ett medlemslands skeppsregister. Somtak för statligt stöd gäller reduktion till noll avskatter och sociala avgifter för sjöfolk och avbolagsskatt. Inom ramen för denna totala begränsningkan kostnader för sjömäns hemresor ersättas.Investeringsstöd i samband med fartygsanskaffningkan i viss utsträckning godtas. Stöd till utbildningoch forskning kan godkännas under vissaförutsättningar. För att täcka förluster av statensuppställda servicekrav kan s.k. Public ServiceObligations (PSO) medges. Företagsskatt kan ersättasmed s.k. tonnageskatt. Denna tas ut som en fastskatt som är relaterad till fartygets storlek. Förvinstgivande rederier innebär tonnageskatten attskatten reduceras avsevärt. I tillämpas olikametoder för att behandla skatter och socialaavgifter för ombordanställda. Får den anställdenettolön betalar rederiet inte in någon skatt. Dettakan också vara fallet vid bruttolönesystem omrederiets skatter och avgifter för ombordanställdabudgetmässigt behandlas netto. Behandlas de däremotbrutto betalas de först in till staten ochåterbetalas därefter till rederiet. Idepartementspromemorian lämnas en närmareredovisning av sjöfartspolitiken i vissa andraeuropeiska länder. Av redogörelsen framgår bl.a.följande.Sedan den l tillämpas i det s.k.parallellregisterstödet för alla skatter och socialaavgifter för besättningar ombord på lastfartyg. Ipraktiken gäller därmed ett nettolönesystem därkostnaderna för besättningen begränsas tillnettolönen. Stödet beräknas motsvara avbruttolönerna. Något motsvarande stöd tillpassagerarfartyg finns inte.I finns , vid sidan av detordinarie skeppsregistret, Danskt InternationaltSkibsregister (). Genom att registrera ett fartygi kan ett rederi anställa utländska sjömän påför den anställde mindre förmånligaanställningsvillkor. Vidare gäller att dansksjömansskatt inte utgår på inkomst som intjänatsombord på ett . genomfördalagändringar innebär att , både lastfartygoch färjor, har rätt att gå i dansk kustfart och fårtillträde till tidigare stängda marknader iÖstersjön, och Engelska kanalen. Bådedanska och utländska sjömän som är anställda ombordi , lastfartyg såväl som färjor, uppbärnettolön och är befriade från skatt.Norge har, förutom ett ordinarie skeppsregister(), ett särskilt internationellt register ().På fartyg tillhörande kan utländskt sjöfolkanställas på "lokala" avtal enligt vilka endastobetydlig skatt betalas i . Inhemskt sjöfolkges betydande skattereduktioner genom ett system medsjöinkomstavdrag. Även för fartyg registrerade i NORhar införts statligt stöd, uppgåendetill av ombordanställdas bruttolön. Härutöverfinns ett system förtonnagebeskattning.Av promemorian framgår att också ,och vidtagit åtgärder föratt stärka sin egen rederinärings konkurrenskraft iform av t.ex. tonnagebeskattning och sänkning avbemanningskostnaderna.Regeringens förslagRegeringen föreslår att det nuvarande rederistödetutvidgas till ett sjöfartsstöd. Det nya stödetskall, till skillnad från nu utgående rederistöd,omfatta också passagerarfartyg. Det skall utgå medett belopp som motsvarar dels den preliminära skattsom arbetsgivaren gjort avdrag för på deombordanställdas löner, dels de sociala avgifter sombelöper på sjöinkomst för ombordanställda, dvs.inklusive den allmänna pensionsavgiften som ärundantagen. Stödet skall avse samtligaombordanställda som enligt gällande regler klassassom sjömän. Liksom skall stödet omfatta defartyg som huvudsakligen används i utrikestrafik avbetydelse för den svenska utrikeshandeln eller densvenska tjänsteexporten. Stödet skall enligtförslaget utformas som ett nettostöd, vilket betyderatt arbetsgivarens skattekonto varje månadkrediteras i anslutning till tidpunkten förskatteinbetalningen.MotionernaI motion T17 redovisar m.fl. (kd) attRedareföreningen pekat på en brist i propositionen.Sålunda anför regeringen att stödet förutom skatt påsjöinkomst bör omfatta samtliga arbetsgivaravgifter.Dessa sägs tillsammans motsvara avbruttolönen. Men i själva verket utgörarbetsgivaravgifterna . Skillnaden motsvararden s.k. löneavgiften på . beslutbör enligt motionärerna innebära att stödet täckerockså denna avgift (yrkande 1).I motion T18 föreslår m.fl. (m)att avslår propositionen. Motionärernakonstaterar inledningsvis att det nya sjöfartsstödetenligt förslaget skall regleras i lagen (1999:591)om kreditering av anställningsstöd. Menanställningsstödet har inte den karaktär av direktindustrisubvention som sjöfartsstödet har. Därmedinnebär förslaget en väsentlig ändring avförfattningen. Trots detta har Lagrådets yttrandeinte inhämtats. Förslaget innebär också ettkringgående av lagen (1996:1059) om statsbudgeten,enligt vilken statens inkomster och utgifter skallbudgeteras och redovisas brutto på statsbudgeten.Erfarenheterna av hittillsvarande stöd kan knappastbetraktas som goda. Handelsflottan har minskat,tonnaget har föråldrats, den tekniska utvecklingenhar avstannat och riskkapitalet har försvunnit.Regeringens beskrivning av hotet från utländskafärjerederier saknar stöd i verkligheten. Bortsettfrån färjetrafiken i finns ingen - ochväntas ingen - dansk-svensk konkurrens. Dennordeuropeiska färjesjöfarten är i praktiken enkartell där stora rederier har delat upp marknadenoch ogärna ger sig in på "konkurrenternas"trafikområden. Olönsamma linjer kommer attupprätthållas, liksom överkapaciteten. Vi fårskattefinansierade färjelinjer som lever påpolitiska villkor, inte på marknadens.Gotlandstrafiken har genom Rikstrafiken sin egenstödform. Därmed får vi två parallellasubventionssystem. Ägarstrukturen inomfärjenäringen är sådan att den dominerande delen avdet statliga stödet i praktiken kommer att gå tillett enda rederi. Till följd av att ett svenskt stödtill färjetrafiken införs tvingas , och i änhögre grad , att införa ännu mer omfattandestödsystem. Även de baltiska länderna är oroade överkonsekvenserna av det svenska färjestödet (yrkande3).Utskottets ställningstagandeBehov av utvidgat stödUtskottet konstaterar att svensk rederinäring undersenare år utsatts för en allt hårdare konkurrensfrån andra länder. Av den genomgång som regeringensinterdepartementala arbetsgrupp gjort framgår attflera av huvudkonkurrenter i medstöd av EU:s riktlinjer infört olika former avlättnader och subventioner för sina handelsflottor.Mot den bakgrunden noterar utskottet medtillfredsställelse att regeringen nu föreläggerriksdagen förslag till ett nytt och utvidgat stödför den svenska rederinäringen.Stödberättigat tonnageDet föreslagna stödet utvidgas till att ocksåomfatta passagerartrafik. Utvidgningen i dettahänseende får främst ses mot bakgrunden av attDanmark medgav att även danskapassagerarfartyg i trafik mellan t.ex. ochSverige kunde åtnjuta de förmånligare regler somtillämpas för tonnage tillhörigt det danskainternationella skeppsregistret. Utskottet delarregeringens uppfattning att utvidgningen av stödettill att avse också färjetrafiken måste ses som ennödvändig åtgärd under de förutsättningar som nuråder. Som redovisas i propositionen avserregeringen att ta upp långsiktiga diskussioner med iförsta hand de nordiska grannländerna och Tysklandför att undersöka möjligheterna att komma fram gemensam syn på behovet av näringspolitiskt stödtill europeisk färjesjöfart. Som regeringen anförbör den svenska hållningen vara att färjetrafik ochövrig passagerartrafik som i huvudsak bedrivs ikonkurrens med annan europeisk trafik inom EU/EES-området inte skall få statligt stöd.Stödets kompensationsnivåEnligt utskottets mening bör stödet, som regeringenförordar, innebära full kompensation för såvälskatter som arbetsgivaravgifter på sjöinkomst.Stödet bör enligt utskottets mening även omfatta denallmänna löneavgiften. Med denna preciseringtillgodoses syftet med motion T17 (kd) yrkande 1.Något särskilt initiativ med anledning av motionen idenna del erfordras därför inte.Stödets konstruktionUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslagatt stödet skall krediteras arbetsgivarensskattekonto. Detta förutsätter en ändring i lagen(1999:591) om kreditering av anställningsstöd,vilken efter ändringen får benämningen Lag omkreditering av anställningsstöd och sjöfartsstöd.Utskottets ställningstagande i sammanfattningSammanfattningsvis ställer sigutskottet bakom vad regeringen ipropositionen förordar om ett nyttstöd till den svenska sjöfarten. Ilinje härmed föreslår utskottet attriksdagen dels antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen(1999:591) om kreditering avanställningsstöd, dels godkänner deni propositionen föreslagnahuvudsakliga inriktningen förutformningen av stödet till svensksjöfart. Ställningstagandet innebäratt utskottet avstyrker motion T18(m) yrkande 3. Yrkande 1 i motionT17 (kd) avstyrks med ovan redovisadmotivering, dvs. att yrkandettillgodoses utan särskilt initiativfrån sida.Retroaktiv tillämpning av de nyastödreglernaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (c) omatt det nya sjöfartsstödet bör tillämpasretroaktivt fr.o.m. den 1 januari 2001.Jämför reservation (c).PropositionenAv propositionen framgår att den nya stödordningenenligt regeringens mening bör träda i kraft den 1oktober 2001. En förutsättning är att stödordningendessförinnan har godkänts av Europeiska kommissioneni enlighet med EG-fördragets artikel 88.3, innan denkan börja tillämpas. Regeringen förutsätter att ettgodkännande kommer att föreligga i sådan tid attlagen om ändring i lagen (1999:591) om krediteringav anställningsstöd kan träda i kraft vid nämndatidpunkt. Men med hänsyn till att det inte medsäkerhet kan förutsägas när kommissionensgodkännande föreligger föreslås bemyndigaregeringen att bestämma dagen för ikraftträdandet.MotionenEnligt vad m.fl. (c) uttalar i motionT16 är det glädjande, särskilt för somlänge drivit frågan, att staten nu kan bidra tillsvensk sjöfarts fortlevnad och utveckling. Menregeringens förslag kan förbättras ytterligare,anser motionärerna. Sålunda kan och bör systemet medkreditering av skatter och sociala avgifter införasretroaktivt (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeUtskottet för sin del finner att den av regeringenförordade ikraftträdandetidpunkten, liksomtidpunkten för när de nya reglerna skall börjatillämpas, är väl avvägd och i överensstämmelse medriksdagens tillkännagivande (bet.2000/01:TU1 utg.omr. 22, rskr. 2000/01:80). Medhänvisning till detta och dessutom till att förlängdretroaktiv tillämpning av de nya stödreglerna,såvitt utskottet inhämtat, skulle innebära storaadministrativa komplikationer, avstyrker utskottetmotion T16 (c) yrkande 1.TonnageskattUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden (kd, c) om införandeav s.k. tonnageskatt som ersättning försedvanlig bolags- ochrealisationsvinstbeskattning. Jämförreservation (kd, c).MotionernaI motion T16 anför m.fl. (c) attsvensk sjöfart genom det nya sjöfartsstödet kommerett steg närmare konkurrenterna. Men i propositionensaknas ett viktigt element, nämligen tonnageskatten.Tonnageskatt ersätter både den vanligaföretagsbeskattningen och reavinstbeskattningen. Deninnebär väsentligt lägre beskattning än vanligbolagsskatt, om rederiet går med vinst. Men minstlika viktigt är att tonnageskatten underlättarrederiernas planering. bör se övermöjligheterna att i likhet med bl.a. , Norgeoch införa en sådan skatt (yrkande 2).Johnny m.fl. (kd) erinrar i motion T17 omatt tidigare hade s.k. fartygsfonder.Systemet innebar att rederierna efter utförsäljningav tonnage kunde avsätta medel för nya fartygsköp.Enligt motionärerna är det av största vikt för ettrederi att kunna planera sina långsiktiga åtagandengentemot staten. Därför bör , liksom mångaandra EU-länder, införa ett system med tonnageskatt.Svenska redare sägs välkomna ett sådant system,trots att det skulle innebära större inbetalningartill statskassan. Tonnageskatten skulle, hävdarmotionärerna, bidra till att trygga svensk sjöfartsframtid och säkert också till ökad inflaggning(yrkande 2).Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet har behandlatmotioner om införande av tonnageskatt. I sinasenaste betänkanden i ämnet (bet. 1999/2000:SkU14och bet. 2000/01:SkU19) har skatteutskottet sommotiv för att avstyrka motionerna hänvisat dels tilldet stöd i form av kompensation för skatt påsjöinkomst och arbetsgivaravgifter som lämnats undersenare år, dels till pågående utredningsarbete omutvidgning av sådant stöd, men också till deprinciper som låg bakom reform avföretagsbeskattningen, bl.a. den om tillämpning aven förhållandevis låg skattesats och i gengäld merbegränsade reserveringsmöjligheter. Trafikutskottetär för sin del inte berett att föreslå att riksdagentar något initiativ med anledning av nu behandlademotionsyrkanden. Motionerna T16 (c) yrkande 2 ochT17 (kd) yrkande 2 avstyrks följaktligen.Gemensamma EU-reglerUtskottets förslag i korthetUtskottet finner att syftet medmotionsförslag (m, c) om en gemensam syn påstatligt sjöfartsstöd och om industristödinom EU tillgodoses utan något särskilttillkännagivande från sida. Mo-tionsyrkandena avstyrks följaktligen. Jämförreservationer (m, c).PropositionenI propositionen (s. 6) uttalar regeringen att denavser att ta upp långsiktiga diskussioner med iförsta hand de nordiska grannländerna och Tysklandför att utröna möjligheterna till en gemensam syn påbehovet av näringspolitiskt stöd till deninomeuropeiska färjesjöfarten. Den svenskainriktningen bör vara att passagerartrafik som ihuvudsak bedrivs i konkurrens med annan europeisktrafik inom EU/EES-området inte skall ges statligtstöd.MotionernaSven m.fl. (c) erinrar i motion T16 1997 förnyade de s.k.statsstödsreglerna. Dessa regler syftar till att gede europeiska staterna rimliga förutsättningar attkonkurrera med icke-europeiska handelsflottor ochbekvämlighetsflaggat tonnage. Det är, menarmotionärerna, inte konstigt att EU vill motverkautflaggning till mindre nogräknade register. Men sålänge EU-reglerna finns får den svenskasjöfartsnäringen inte försättas i ett sämre läge änandra europeiska staters handelssjöfart. börvara drivande i frågan om en gemensam syn på behovetav näringspolitiskt stöd till inomeuropeiskfärjesjöfart. Inriktningen bör vara att deeuropeiska staterna inte skall konkurrera inbördesgenom olika åtgärder till stöd för sin egen flotta.Samtidigt måste reglerna vara så utformade att deneuropeiska sjöfarten med sina höga säkerhets- ochmiljökrav skall kunna leva vidare bland mindrenogräknade register (yrkande 3).Enligt vad m.fl. (m) anför imotion T18 är det från Moderata samlingspartietsutgångspunkter av största vikt att de av regeringenaviserade förhandlingarna genomförs. Det naturligahade varit att regeringen redovisat resultat frånsådana överläggningar, innan propositionen föreladesriksdagen (yrkande 1). I motionen föreslås också attSverige omgående begär överläggningar med om en mer restriktiv tillämpning avRomtraktatens regler om industristöd (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet finner för sin del att de nu behandladeförslagen i motionerna T16 (c) och T18 (m) omgemensamma regler för sjöfarten inom EU ligger väl ilinje med den inriktning som regeringen deklarerat ipropositionen. Syftet med motionerna i dessa delarsynes bli tillgodosett utan något särskilt uttalandefrån sida. Motionerna T16 (c) yrkande 3och T18 (m) yrkande 1 avstyrks följaktligen.Beträffande yrkandet i motion T18 (m) om EU:sregler om industristöd vill utskottet erinra om sittställningstagande med anledning avliknande motionsyrkanden. I sitt budgetbetänkande(bet. 2000/01:TU1 utg.omr. 22 s. 74) anförde sålundautskottet att den uppkomna situationen medsnedvridna konkurrensförhållanden inom EU måstebetraktas som olycklig. Utskottet förutsatte attregeringen inom EU skulle verka för en ordning somsäkerställde största möjliga konkurrensneutralitet.Utskottet står fast vid denna uppfattning ochbedömer mot den bakgrunden att syftet med motionen iden behandlade delen blir tillgodosett utan attriksdagen tar något initiativ i ärendet. Yrkande 2 imotion T18 (m) bör alltså avslås av riksdagen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Utvidgat stöd till svensk sjöfart (punkt 1)av (), Tom (), LarsBjörkman (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1.