bet · GO01UbU10 · 2001-03-08 00:00:00 — BetygssättningRiksdagen bifaller motionerna 2000/01:Ub231yrkandena 1 och 3 och 2000/01:Ub260 yrkande 5 ochavslår motionerna 2000/01:Ub236 yrkande 15 och2000/01:Ub331 yrkande 16.StällningstagandeTill de övriga grunddragen i en reformering avgymnasieskolan bör enligt vår mening höra attantalet kärnämnen minskas. Kärnämnena bör begränsastill engelska, svenska, matematik ochsamhällskunskap samt idrott och hälsa. Detta börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motionerna 2000/01:Ub221 yrkande2 och 2000/01:Ub260 yrkande 4 i denna del.Vi vill se en ny, modern lärlingsutbildning, som börkännetecknas av följande. Huvudman kan vara enkommunal gymnasieskola, en friskola, ett företag, enbranschorganisation eller ett utbildningsföretag.Huvudmannen skall upprätta en utbildningsplan somskall godkännas av . Utbildningen skall gegymnasiekompetens i svenska, matematik ochförekommande karaktärsämnen. Undervisning i engelskaskall ges. Godkänd lärlingsutbildning ges offentligtstöd med lärlingspeng, som följer huvudmannen.Reglerna skall ge frihet när det gäller lärlingensstatus som elev eller anställd. Lärlingensutbildning på arbetsplatsen skall regleras genomavtal. Utbildningen skall avslutas med gesällproveller motsvarande. Den behöver inte ge grundläggandebehörighet till högskolan. Det vi här har anfört börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motionerna 2000/01:Ub260 yrkande 9 och 2000/01:Ub281 yrkande 7.En obligatorisk gymnasieexamen bör enligt vår meninginföras. Denna examen skall utgöra beviset på denkunskap eleverna tillgodogjort sig under studierna.Den som inte klarar examen skall ha möjlighet attkomplettera sina studier. Ingen skall lämnasutanför. Det vi här har anfört bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motion 2000/01:Ub260 yrkande 7.Systemet för betygssättning bör ses över. Vi villinföra fler betygssteg och klara, tydliga kriterierför vad som krävs för varje betygsnivå.Betygssystemet skall vara överblickbart ochförutsebart för att eleverna skall kännarättssäkerhet och veta vad som krävs av dem. Dettabör tillkännage för regeringen som sinmening och därmed bifalla motionerna 2000/01:Ub231yrkandena 1 och 3 och 2000/01:Ub260 yrkande 5.3. Övriga grunddrag i en reformeringav gymnasieskolan, m.m. (punkterna3, 9, 10 och 11)- kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 3,9, 10 och 11 borde ha följande lydelse:3. Övriga grunddrag i en reformering avgymnasieskolanRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub331yrkandena 1, 4, 7 och 12 och avslår motionerna1999/2000:Ub213 yrkande 1, 2000/01:Ub221 yrkande2, 2000/01:Ub225 yrkande 1, 2000/01:Ub236yrkandena 1, 2 och 8, 2000/01:Ub260 yrkande 4 idenna del, 2000/01:Ub281 yrkande 2, 2000/01:Ub802yrkande 2, 2000/01: Ub814 yrkande 2,2000/01:Ub816 yrkande 2 samt 2000/01:Kr537yrkande 3.9. LärlingsutbildningRiksdagen bifaller motionerna 2000/01:Ub323yrkande 1 och 2000/01:Ub331 yrkande 13 och avslårmotionerna 2000/01:Ub221 yrkande 1, 2000/01:Ub236yrkande 9, 2000/01:Ub260 yrkande 9, 2000/01:Ub270yrkande 4, 2000/01:Ub280 yrkande 5 och 2000/01:Ub281 yrkande 7.10. GymnasieexamenRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub331 yrkande15 och avslår motionerna 2000/01:Ub221 yrkande 3,2000/01:Ub236 yrkande 6 och 2000/01: Ub260yrkande 7.11. BetygssättningRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub331 yrkande16 och avslår motionerna 2000/01:Ub231 yrkandena1 och 3, 2000/01:Ub236 yrkande 15 och2000/01:Ub260 yrkande 5.StällningstagandeDe övriga grunddragen i en reformering avgymnasieskolan bör enligt vår mening vara följande.Gymnasieskolans programutbud bör formas medutgångspunkt i ungdomars och samhällets behov, intesom från ett uppifrånperspektiv. Det är intenödvändigt att alla program omfattar 2 500gymnasiepoäng. Det tredje året på de yrkesinriktadeprogrammen bör vara frivilligt och leda tillbehörighet till den yrkeshögskola som vi villinrätta. Historia bör göras till kärnämne. Detindividuella programmet behöver organiseras så attdet dels ger möjlighet att slussas in på ordinarieprogram för dem som så önskar, dels kan utgöra etteget alternativ för dem som behöver särskildalösningar. Hela eller delar av en nationelltfastställd kursplan bör kunna ingå i denindividuella studieplanen för en elev påindividuellt program och eleven skall kunna föra medsig kärnämnen som t.ex. Matematik A eller Svenska Atill ett nationellt program. Det vi här har anförtbör tillkännage för regeringen som sinmening och därmed bifalla motion 2000/01:Ub331yrkandena 1, 4, 7 och 12.Gymnasieskolan har blivit alltmer anpassad tillelever med teoretiska färdigheter, vilket har letttill att alltför många ungdomar inte trivs. Dagenssystem för lärlingsutbildning är ett fiasko, vilketvisas av att bara 150 elever deltar. Det tillgodoservarken elevernas behov av en relevantyrkesutbildning eller företagens behov avkvalificerade yrkesarbetare. Lärlingsutbildningenbör bilda ett eget program inom gymnasieskolans ramoch knytas nära till det lokala näringslivet.Utbildningen bör vara mellan två och ,beroende på yrkets karaktär och lärotid samtönskemål om förberedelse för kommande studier.Praktik bör varvas med teori redan från förstaterminen. Utbildningen avslutas med ettgesällprov/yrkesprov, och ett yrkesbevis utfärdassom också gäller som gymnasieexamen. Alla elever medavslutad utbildning har behörighet till fortsattyrkesutbildning inom den yrkeshögskola somKristdemokraterna vill inrätta. Det vi här haranfört bör tillkännage för regeringen somsin mening och därmed bifalla motionerna2000/01:Ub323 yrkande 1 och 2000/01:Ub331 yrkande13.Vi anser att en gymnasieexamen bör införas för allaprogram - såväl teoretiska som yrkesinriktade - ochvara en grund för fortsatta högskolestudieroch/eller arbete. Den skall avse fullständig treårigutbildning. Gymnasieexamen tydliggör vilka resultatoch vilken kompetens eleven har uppnått och ärhärigenom ett sätt att kvalitetssäkra allayrkesutbildningar. Det vi här har anfört börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motion 2000/01:Ub331 yrkande 15.Det är bra att vi numera har ett mål- ochkunskapsrelaterat system för betygssättning. Ettsådant system bidrar bättre än ett relativt systemtill att motivera eleverna och ge även svaga eleverett gott självförtroende. Det får inte vara alltförglest mellan stegen i betygsskalan om systemet skallmedverka till att motivera eleven att försöka uppnånästa steg. Om instrumentet är alltför trubbigtmäter det inte heller det som det är tänkt att mätaoch informationen som betygen skall ge blirdärigenom bristfällig. Dagens system bör därförkompletteras med fler steg. Hela betygssystemet börses över, framför allt hur det används vid urvaltill högre studier. Det vi här har anfört börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motion 2000/01:Ub331 yrkande 16.4. Övriga grunddrag i en reformeringav gymnasieskolan, m.m. (punkterna3, 5, 9, 10, 11, 14 och 20) - fpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkterna 3,5, 9, 10, 11, 14 och 20 borde ha följande lydelse:3. Övriga grunddrag i en reformering avgymnasieskolanRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening det som anförs i reservation 4 ochbifaller därmed motionerna 2000/01:Ub225 yrkande1 och 2000/01:Ub236 yrkandena 1, 2 och 8 ochavslår motionerna 1999/2000:Ub213 yrkande 1,2000/01:Ub221 yrkande 2, 2000/01:Ub260 yrkande 4delvis, 2000/01:Ub281 yrkande 2, 2000/01:Ub331yrkandena 1, 4, 7 och 12, 2000/01:Ub802 yrkande2, 2000/01:Ub804 yrkande 2, 2000/01:Ub816 yrkande2 samt 2000/01:Kr537 yrkande 3.5. Villkoren för antagning tillgymnasieskolanRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub227 yrkande3 och avslår motionerna 2000/01:Ub276 yrkande 1,2000/01:Ub327 och 2000/01:Ub344.9. LärlingsutbildningRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub236 yrkande9 och avslår motionerna 2000/01:Ub221 yrkande 1,2000/01:Ub260 yrkande 9, 2000/01: Ub270 yrkande4, 2000/01:Ub280 yrkande 5, 2000/01:Ub281 yrkande7, 2000/01:Ub323 yrkande 1 och 2000/01:Ub331yrkande 13.10. GymnasieexamenRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub236 yrkande6 och avslår motionerna 2000/01:Ub221 yrkande 3,2000/01:Ub260 yrkande 7 och 2000/01: Ub331yrkande 15.11. BetygssättningRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub236 yrkande15 och avslår motionerna 2000/01:Ub231 yrkandena1 och 3, 2000/01:Ub260 yrkande 5 och2000/01:Ub331 yrkande 16.14. Anteckning i betygshandling om ogiltigfrånvaroRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub236 yrkande17.20. Sex- och samlevnadsundervisningenRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub236 yrkande33.StällningstagandeNär det gäller övriga grunddrag i en reformering avgymnasieskolan vill jag framföra följande. Enligtmin och mening skall det individuellaprogrammet avskaffas och i stället gesdet fulla ansvaret för att eleverna fårbaskunskaperna. Det är rimligt att alla elever skallha minst betyget godkänd i engelska, svenska ochmatematik för att få börja i gymnasieskolan.Regeringen bör ta avstånd från förslaget frånSkolverkets kvalitetsgranskningsnämnd att kravet pågodkända baskunskaper skall slopas. Det individuellaprogrammets resurser bör överföras till grundskolanoch användas till mer stöd till elever som behöverdet. Stödet kan ha formen av extra undervisning,läxläsningshjälp, prioritering av baskunskaper m.m.En annan viktig reform är att inrätta yrkesinriktadeprogram i reell mening, något som inte finns idagens gymnasieskola. Programmen skall förbereda deelever för yrkeslivet som vill börja arbeta direktefter avslutade gymnasiestudier. Det jag här haranfört bör tillkännage för regeringen somsin mening och därmed bifalla motionerna2000/01:Ub225 yrkande 1 och 2000/01:Ub236 yrkandena1, 2 och 8.Villkoren för antagning till gymnasieskolan får inteförändras så att förkunskapskraven luckras upp.Detta bör tillkännage för regeringen somsin mening och därmed bifalla motion 2000/01:Ub227yrkande 3.Det behövs en modern, flexibel lärlingsutbildningdär skolan och arbetslivet delar på ansvaret förutbildningen. Förslagsvis kan den precis som i Norgevara fyraårig, men den totala tiden kan variera.Eleverna tillbringar i skolan och iarbetslivet. För en del elever kan det vara lämpligtatt sprida ut skoltiden så att fyra veckodagartillbringas på en arbetsplats och en femte i skolan.Företagen bör liksom i få ersättningmotsvarande kommunens kostnad för yrkesutbildningunder , som lärlingen under ett årges ersättning från arbetsgivaren i relation tillden insats som han eller hon gör i produktionen.Utbildningen bör avslutas med ett gesällprov ochleda till en lärlingsexamen. Det jag här har anförtbör tillkännage för regeringen som sinmening och därmed bifalla motion 2000/01:Ub236yrkande 9.Den gymnasieexamen som framför allt behövs är eninternationellt jämförbar studentexamen. ärdet enda land i västvärlden som har avskaffat sinstudentexamen. Att fler och fler ungdomar väljer attstudera vidare utomlands gör att behovet av eninternationellt gångbar examen ökar. En frivilligexamen, som kan tillgodoräknas utomlands, börerbjudas alla som avslutar ett nationellt program.För en sådan examen måste krävas mer än vad som krävs på de flesta program. En snabbutredningbör tillsättas för att utreda vilka olika moment enstudentexamen som håller internationella mått skallinnehålla och vilka ämnen som skall varaobligatoriska respektive utbytbara. Studentexamenskall krävas för högskolebehörighet. Dessutom skalldet finnas yrkes- och lärlingsexamina. Det jag härhar anfört bör tillkännage för regeringensom sin mening och därmed bifalla motion2000/01:Ub236 yrkande 6.Det system för betygssättning som infördes varett steg i rätt riktning. Det är bra att betyg nusätts utifrån om eleven har nått vissa kunskapsmåleller inte. Antalet betygssteg är dock för litet,särskilt mellan betygen Godkänd och Väl godkänd.Därför anser jag att sex betygssteg bör införas. Detbehövs också en nationell utvärdering avbetygssättningen i förhållande till resultaten på denationella ämnes- och kursproven. Det jag här haranfört bör tillkännage för regeringen somsin mening och därmed bifalla motion 2000/01:Ub236yrkande 15.Det saknas kraftfulla åtgärder mot dettilltagande skolket i gymnasieskolan. Enligt minmening bör regeringen återkomma med förslag omregler för betygssättning så att det blir möjligtatt ange ogiltig frånvaro i kursbetygen. Detta börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motion 2000/01:Ub236 yrkande 17.Skolverkets kvalitetsgranskning 1999 av sex- ochsamlevnadsundervisningen visade att skolorna fårdålig vägledning i de nationella styrdokumenten närdet gäller denna undervisning. Målskrivningar iläroplanen är betydelsefulla för möjligheten attavsätta resurser, formulera mål för det lokalaarbetet och bedöma kvalitet och resultat. Det bördärför införas mål i läroplanen som närmaredefinierar området sex och samlevnad. Detta börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motion 2000/01:Ub236 yrkande 33.5. Rätt att fullfölja studier igymnasieskolan (punkt 4) - kd, cav (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. Rätt att fullfölja studier igymnasieskolanRiksdagen tillkännager för regeringen vad somanförs i reservation 5 och bifaller därmed delvismotionerna 2000/01:Ub270 yrkande 6 och2000/01:Ub331 yrkande 8.StällningstagandeVi anser att alla som har påbörjat gymnasiestudierföre skall ha rätt att fullföljastudierna där på lika villkor fram till . Regeringen bör låta utreda hur en sådanutbildningsgaranti skall genomföras och återkommatill med förslag om de ändringar iskollagen som behövs. Det vi här har anfört börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed delvis bifalla motionerna 2000/01:Ub270yrkande 6 och 2000/01: Ub331 yrkande 8.6. Samverkan mellan näringsliv ochskola, m.m. (punkterna 6, 7, 9, 15och 18) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkterna 6,7, 9, 15 och 18 borde ha följande lydelse:6. Samverkan mellan näringsliv och skolaRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub270 yrkande2.7. Kraven på kommunernas utvärdering av sinskolverksamhetRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub270 yrkande5.9. LärlingsutbildningRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub270 yrkande4 och avslår motionerna 2000/01:Ub221 yrkande 1,2000/01:Ub236 yrkande 9, 2000/01: Ub260 yrkande9, 2000/01:Ub280 yrkande 5, 2000/01:Ub281 yrkande7, 2000/01:Ub323 yrkande 1 och 2000/01:Ub331yrkande 13.15. Information till föräldrar om myndigelevRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub270 yrkande8.18. NaturbruksutbildningRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub270 yrkande9.StällningstagandeSom ett led i att stärka inslaget av entreprenörskapi skolan är det viktigt att utveckla samverkanmellan näringslivet och skolan. Detta måste vara ettled i en ökad samverkan mellan hela det omgivandesamhället och skolan. Regeringen bör återkomma medförslag om hur denna samverkan kan stimuleras, bl.a.genom en översyn av gymnasieförordningen. Det jaghär har anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2000/01:Ub270 yrkande 2.Regeringen bör utreda möjligheten att öka kraven påkommunernas utvärdering av sin skolverksamhet. Detär en god ordning att varje skola numera är skyldigatt göra en kvalitetsredovisning.Fortfarande har dock inte alla skolor gjort någonredovisning, och det finns brister i utformningen.Det kvalitetsinstitut som vill inrättahar här en viktig uppgift att stödja och utvecklametoder för skolornas kvalitetsarbete. Det jag härhar anfört bör tillkännage för regeringensom sin mening och därmed bifalla motion2000/01:Ub270 yrkande 5.Lärlingsutbildningen är en form där det praktiskalärandet kommer till sin rätt. Det är viktigt attskolan samverkar med det omgivande samhället ocharbetslivet. Uppläggningen av lärlingsutbildningenbör därför vara flexibel och anpassad efter rådandeförhållanden. Det är också viktigt att kravenutformas så att många lärlingsplatser kan skapas ismåföretag. Utbildning kostar, vare sig den äger rumi skolan eller i företag. För att särskilt småföretag skall kunna medverka i lärlingsutbildningmåste ersättningsfrågan lösas. Regeringen bör uppdraåt 2000 att se över mindreföretags möjlighet att ta emot lärlingar, eventuelltgenom att införa lärlingspeng eller liknande. Detjag här har anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2000/01:Ub270 yrkande 4.Enligt min och mening är detbekymmersamt att föräldrar, som harförsörjningsplikt för gymnasieelever intill , inte har rätt till information om myndigelevs uppförande i skolan. Som sanktion för atteleven skolkar kan föräldrarna drabbas av indragningav studiebidrag, något som kan leda till sänktbostadsbidrag då eleverna avregistreras somstuderande. Det bör ankomma på regeringen attöverväga om rätten att underrätta föräldrar tillmyndiga elever skall skrivas in i skollagen. Det jaghär har anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2000/01:Ub270 yrkande 8.Jag anser att en översyn bör göras över utvecklingenför naturbruksutbildningarna för att se om detkommunala huvudmannaskapet har fungerat som det vartänkt. Det bör även undersökas hur intresset fördessa utbildningar har förändrats och hur man löserproblemen med påbyggnadsutbildningar. Det jag härhar anfört bör tillkännage för regeringensom sin mening och därmed bifalla motion2000/01:Ub270 yrkande 9.7. Prövning för högre betyg undergymnasietiden (punkt 12) - m, kd, c,fpav (), (), LarsHjertén (m), (), (), (), () ochAnders ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:12. Prövning för högre betyg undergymnasietidenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening det som anförs i reservation 7 ochbifaller därmed motionerna 2000/01:Ub231 yrkande2, 2000/01:Ub236 yrkande 16 och 2000/01:Ub260yrkande 6 och bifaller delvis motionerna2000/01:Ub270 yrkande 7 och 2000/01:Ub421 yrkande1.StällningstagandeI likhet med inspektörer anser vi bör återinföra en möjlighet att genomgå prövningför att höja betyg medan man är elev igymnasieskolan. De elever som igymnasieskolan förbättrar sina kunskaper bör kunnafå det på papper. Att komplettera efteråt inomkomvux, som eleverna nu hänvisas till, tar mer tid ianspråk Det vi här har anfört bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motionerna 2000/01:Ub231 yrkande 2,2000/01:Ub236 yrkande 16 och 2000/01:Ub260 yrkande 6och delvis bifalla motionerna 2000/01:Ub270 yrkande7 och 2000/01:Ub421 yrkande 1.8. Utbildning i entreprenörskap(punkt 16) - kd, fpav (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:16. Utbildning i entreprenörskapRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening det som anförs i reservation 8 ochbifaller därmed motionerna 2000/01:Ub236 yrkande19 och 2000/01:Ub331 yrkande 17.StällningstagandeVi anser att det inom gymnasieskolan bör inrättasett nationellt program för entreprenörsutbildning.Ett sådant program bör inrikta sig på samarbetemellan små, medelstora och stora företag inom allasamhällets sektorer. I entreprenörsutbildningen böringå kärnämnen som svenska, engelska och matematiksamt redovisning, affärsjuridik och marknadsföringetc. Tonvikten i programmet måste läggas påelevernas kreativitet och kapacitet att planera ochgenomföra egna projekt. Det vi här har anfört börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motionerna 2000/01:Ub236 yrkande19 och 2000/01:Ub331 yrkande 17.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Övriga grunddrag i en reformeringav gymnasieskolan, m.m. (punkterna3, 5, 13 och 20) - vBritt-Marie Danestig (v) och ()anför:Gymnasiekommittén 2000 arbetar nu med frågorna omhur gymnasieskolans studievägsutbud i framtidenskall se ut, och den har fåtttilläggsdirektiv som gäller hur en förändradutformning av vissa kärnämneskurser bör utformas.Därför anser vi att inte nu bör taställning till motionsförslagen om vilka ämnen somskall vara kärnämnen. Vi vill dock deklarera att viinte vill se värdegrunden som ett särskilt ämne.Betygen styr undervisningen och därmed elevernasutveckling på ett negativt sätt. Vi anser att detbör vara möjligt att forma gymnasieskolan så attalla elever får välja efter intresse och komma in påsitt förstahandsval. Därmed blir en betygsfriintagning möjlig. Av hänsyn till Gymnasiekommitténsarbete avstår vi dock från att reservera oss nu.Vi delar den uppfattning som har framfört, att elever igymnasieskolan bör ha rätt att överklaga betyg.Eftersom även frågor om betygssättningen är föremålför arbete har vi avstått frånatt reservera oss till förmån för förslaget om rättatt överklaga betyg.Skolans - inte minst gymnasieskolans - undervisningom sex och samlevnad är mycket viktig. Vi harredovisat våra förslag om inriktningen av dennaundervisning i en motion som kommer att behandlas iutskottets betänkande 2000/01:UbU13.2. Övriga grunddrag i en reformeringav gymnasieskolan, m.m. (punkterna 3och 23) - fpUlf () anför:Enligt min mening finns det starka skäl att görahistoria till ett kärnämne i gymnasieskolan. Jag hardock avstått från att reservera mig till förmån föryrkandet om detta, eftersom frågorna omstudievägsutbudet och om utformningen av vissakärnämneskurser nu är under behandling iGymnasiekommittén 2000.Vissa yrkanden handlar om frågor som det ankommer påandra än att besluta om, men som ändå ärviktiga. Jag vill därför deklarera Folkpartietsuppfattning i sak på dessa punkter.Det är angeläget med förbättrade möjligheter tillelevutbyten, så att gymnasieelevernas möjligheteratt studera utomlands utökas och de svenska skolornaberikas med elever från andra länder och kulturer.Att inte ge elever som har studerat utomlandschansen till högre betyg än Godkänd på kurser som defår tillgodoräkna sig från sin utlandsutbildning ärdjupt orättvist. Gymnasieförordningen bör ändras pådenna punkt.Det bör startas fler magnetskolor, dvs. skolor meden attraktiv profil, som drar till sig elever frånolika stadsdelar. Enligt mening skalldet vara möjligt att använda de valbara kursernatill att ge en gymnasieskola en viss profil.Gymnasieskolor och folkhögskolor kan spela en viktigroll för landsbygdens överlevnad. Utveckling avdistansmetodik även för gymnasister skulle bl.a.underlätta för landsbygdens ungdomar att slippatröttsamma resor till närmaste gymnasieort. Engymnasieskola i landsbygd kan också fungera som enallmän kompetenshöjande resurs för ortens enskildastuderande samt för näringslivet. En folkhögskolabelägen i landsbygden eller glesbygden kan genomsitt internatliv kanske få några elever från enstörre tätort att bosätta sig i bygden efteravslutade studier.3. Anteckning i betygshandling omogiltig frånvaro, m.m. (punkterna 14och 22) - mBeatrice (), (), TomasHögström (m) och () anför:Vi anser det självklart att föräldrar informeras om en elev är ogiltigtfrånvarande. Detta har vi uttalat i vår motion2000/01:Ub284, som kommer att behandlas i betänkande2000/01:UbU13.En av de åtgärder som verkligen skulle kunna bidratill att stärka relationen mellan gymnasieskolan ochhögskolan är att förse skolan med flerforskarutbildade lärare - lektorer. Denforskningsanknytning som fler lektorer innebär ärviktig för att undervisningen skall kunna hållajämna steg med en snabb kunskapsutveckling.4. Körkortsutbildning (punkt 23) -kdYvonne () och ()anför:Vissa yrkanden handlar om frågor som det ankommer påandra än att besluta om, men som ändå ärviktiga. Vi vill därför deklarera Kristdemokraternasuppfattning i sak på en av dessa punkter.Det beslut som fattades att 16-åringar har rätt att börja övningsköra aktualiserarbehovet av trafikfrågor och körkortsundervisningbland gymnasieelever.