bet · GP01JUU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Kriminalvården måstedärför, som också regeringenframhållit, öka sina insatser påområdet, inte minst vad gäller attbereda de intagna med missbruksproblemerforderlig behandling. Utskottet serockså mycket positivt påkriminalvårdens arbete med attförbättra möjligheterna för de intagnasom så önskar att verkställa sinpåföljd i en narkotikafri miljö. Dettaarbete bör ges fortsatt prioritet.När det gäller målet attfrigivningsförberedelserna skallförbättras vill utskottet, liksomtidigare, framhålla betydelsen av attkriminalvården under helaverkställigheten prioriterar insatsersom medverkar till att underlätta dendömdes övergång från kriminalvård ianstalt till ett liv i frihet. Särskiltgäller detta de långtidsdömda. Att såsker är också ett väsentligt led i detbrottsförebyggande arbetet. För attunderlätta den intagnes frigivningmåste kriminalvården ha ett gottsamarbete med kommunerna ochsocialtjänsten. Det är också av storvikt att ansträngningar görs för attden intagne vid frigivningen skall fåbostad, sysselsättning och försörjning.Utskottet delar regeringens bedömningatt den nu inledda försöksverksamhetenmed intensifierade och merstrukturerade frigivningsförberedelserkommer att vara ett betydelsefulltverktyg i detta arbete.Utskottet instämmer i de bedömningarsom regeringen har gjort rörandefrivården och brott med rasistiska,främlingsfientliga eller homofobiskainslag.I fråga om verksamheten vid häktenaanser utskottet att det är oroandesåväl att förhållandena vid häktenainte har utvecklats på ett sätt somvarit önskvärt som attantalet fängelsedömda i häkte somväntar på en anstaltsplacering ökade.Det är angeläget att kriminalvårdenfortsätter arbetet med att förbättraförhållandena på häktena och minskaväntetiderna i häkte för dem som skallplaceras ut på anstalt.Utskottet vill slutligen framhållavikten av att kompetensutvecklingenbland personalen fortsätter. Det ärpositivt att antalet utbildningsdagarrörande grundutbildning har ökat underår 2000. Som regeringen konstaterarmåste ett grundläggande krav vara attsamtliga nyanställda erbjudsgrundutbildning samt att de vårdare somhar varit yrkesverksamma under några årerbjuds möjlighet tillvidareutbildning. Enligt utskottetsmening är en kompetent och välutbildadpersonal av avgörande betydelse för attkriminalvården skall kunna uppfylla demål som gäller för verksamheten, t.ex.att erbjuda de intagna i anstalternaett meningsfulltverkställighetsinnehåll. Utskottet serdärför positivt på det arbete som pågårmed att ta fram en ny utbildningsmodellför kriminalvården.Sammanfattningsvis har utskottet intefunnit något som talar emot deslutsatser regeringen dragit i fråga omde olika verksamhetsmålen.Prioriteringar inför budgetåret 2002I fråga om verksamhetens inriktningunder kommande budgetår anförregeringen bl.a. följande.Kriminalvården skall fortsätta attutveckla verksamheten mot deprioriterade målen, dvs. förhindra grovbrottslighet under verkställigheten,förebygga återfall i brott, förberedafrigivningen och bekämpanarkotikamissbruket. Insatserna för attförhindra att intagna ägnar sig åtbrottslig verksamhet underverkställigheten skall intensifieras.Åtgärder som bidrar till att den dömdeinte återfaller i brott skall hafortsatt hög prioritet. Vidare skallfrigivningsförberedelserna förstärkas.De intagnas övergång från anstalt tillfrihet skall förbättras genomförsöksverksamheten med ettintensifierat arbetssätt ochanvändningen av intensivövervakning medelektronisk kontroll som ett led ifrigivningsförberedelserna. Arbetet medatt bekämpa narkotikamissbruket - bådegenom kontrollåtgärder ochbehandlingsinsatser - skall bedrivasmed ökad intensitet.Utskottet har ingen erinran mot debedömningar som regeringen har gjort idenna del.AnslagetI tabellen nedan återfinns enjämförelse av regeringens ochoppositionens förslag till anslag förkriminalvården (tusentalkronor).Anslag Prop. m kd c fp2001 2002inkl.TB4 146 4 122 + 312 + 337 + 100 -888 603 000 000 000För uppgår kriminalvårdensanslag, inklusive medel som tillförtspå tilläggsbudget, till drygt 4,1miljarder kronor. Vid ingången av åretfanns också en anslagskredit på drygt130 . Utgiftsprognosenför är beräknad till drygt 4miljarder kronor.Regeringen föreslår ett ramanslag förår 2002 på drygt 4,1 miljarder kronor.I anslagsberäkningen har hänsyn tagitstill beräknade utgiftsökningar förlöner, lokaler och övrigaförvaltningskostnader samt justering avpremierna för statligaavtalsförsäkringar.Regeringen anför att den instämmer ikriminalvårdens bedömning attytterligare volymökningar är att väntainom kriminalvården under de kommandeåren. Antalet anstaltsplatser ochhäktesplatser kommer därför att behövautökas. I budget för innevarande årtillfördes kriminalvården ett tillskottbestående av en höjning av ramen om 166miljoner kronor samt en engångsvishöjning om . Dettatillskott har givit verksamhetenförutsättningar att i ett kortareperspektiv upprätthålla en högkvalitativ nivå, att möta ett visstökat platsbehov och att fullföljaarbetet med de prioriteringar somtidigare slagits fast samt att geförbättrade möjligheter förkompetensutveckling.I motion Ju445 (m) begärs en höjningav anslaget med attbl.a. användas till en höjd säkerhetinom kriminalvården, ökadnarkotikabekämpning inom anstalternaoch till att utvecklaprogramverksamheten. Enligtmotionärerna krävs ytterligare resurserför att åstadkomma en meningsfullkriminalvård. I motion Ju322 (m) begärsmer resurser till kriminalvården bl.a.för inrättande av fler anstaltsplatser.I motion Ju270 (m) begärs bl.a. merresurser till kriminalvården. I motionJu368 (kd) begärs en höjning avanslaget med 337 miljoner kronor.Beloppet skall bl.a. användas tillutbildningssatsningar för att höjakompetensen hos framför allt denpersonal som arbetar nära de intagna,utveckla den brotts- ochmissbruksrelaterade programverksamhetenoch öka narkotikabekämpningen inomanstalterna. I motion Ju424 (kd) begärshöjda anslag för en ny inriktning avkriminalvården. I motion Ju444 (c)begärs en höjning av anslaget med 100miljoner kronor för att utveckla ochöka programverksamheten vidanstalterna, förbättra vården förpsykiskt sjuka och intagna meddrogproblem samt tillskapa mindreenheter och ett utökat antal platser ihäkten och anstalter. I Ju311 (c)begärs extra resurser för att få i gången fungerande rehabiliterings- ochprogramverksamhet.Anslagsyrkandena har behandlats ovani avsnittet Utgiftsramen och anslagen.Som framgår där föreslår utskottet attriksdagen antar regeringens förslag ochavslår motionsyrkandena.FrigivningsförberedelserI motion Ju311 (c) begärs attkriminalvårdens arbete med attförbereda frigivningen för den intagneskall förstärkas på olika sätt, bl.a.genom att kriminalvården utökar sittsamarbete med kommunerna ochsocialtjänsten. Av vikt är t.ex. attden intagne kan erbjudas en bostadefter frigivningen. I motionerna Ju311(c) och So375 (kd) begärs att särskildaformer av utslussningsboende skallinrättas för långtidsdömda. I motionJu424 (kd) begärs att det skall ske enutvärdering av hur kriminalvårdensarbete med att förbereda frigivningenför den intagne skall förstärkas ochatt goda exempel därvid bör tas tillvara i det fortsattaförändringsarbetet.Utskottet har tidigare behandlatliknande motionsyrkanden vid ettflertal tillfällen. Senast var isamband med förra åretsbudgetproposition (bet. 2000/01:JuU1 s.87 f). Där lämnade utskottet enredogörelse för de senaste årensutveckling inom området och avstyrktesamtliga motioner med hänvisning tillpågående beredning inomJustitiedepartementet.I februari 2001 överlämnaderegeringen till propositionenFrån anstalt till frihet (2000/01:76,bet. JuU21, rskr. Propositionen,som bifölls av , innehöllförslag om en treårig försöksverksamhetmed intensifierade och merstrukturerade frigivningsförberedelser.Inom ramen för denna skall intagna somavtjänar fängelsestraff om lägst två årkunna ges möjlighet att avtjäna densista tiden före den villkorligafrigivningen genom intensivövervakningmed elektronisk kontroll.Försöksverksamheten innebär i korthetatt i anstaltskall förberedelserna för den intagnesfrigivning vara särskilt inriktade påkonkreta åtgärder för att underlättaövergången till ett liv i frihet. Blandannat skall den intagnes bostads- ochsysselsättningssituation samt hanseller hennes behov av stöd- ochbehandlingsinsatser efter frigivningenutredas. Utredningen skall syfta tillatt den intagne vid frigivningen imöjligaste mån skall ha sin försörjningordnad genom arbete eller på annat sättoch att han eller hon skall ha tillgångtill bostad. Om den intagne behöverundervisning, utbildning ellerekonomiskt, socialt eller medicinsktstöd efter frigivningen skall åtgärdervidtas så att dessa behov, så långt sommöjligt, kan tillgodoses. Vidare skallförutsättningarna för att bevilja denintagne frigång enligt 11 §,verkställighet utanför anstalt medelektronisk kontroll eller vistelseutanför anstalt enligt 34 § särskiltövervägas. Förberedelserna skall ske inära samverkan med den intagne och isamarbete med berörda myndigheter,organisationer och enskilda personersom kan främja den intagnes anpassningi samhället.De nya reglerna började att gälla den1 oktober 2001.I nämnda proposition underströkregeringen att Kriminalvårdsstyrelsenbör ägna särskild uppmärksamhet åt attförsöksverksamheten utformas så att denär lätt att följa upp och utvärdera.Regeringen anförde också att somunderlag för regeringens och riksdagensfortsatta överväganden i frågan är detviktigt att en mer övergripandeutvärdering av försöksverksamheten görsbåde vad gäller det intensifieradearbetssättet och användningen avintensivövervakning med elektroniskkontroll som ett led ifrigivningsförberedelserna.I juni i år gav regeringenBrottsförebyggande rådet i uppdrag attutvärdera försöksverksamheten.I årets budgetproposition (utg. omr.4 avsnitt 4.6.4) framhåller regeringenatt det är angeläget attfrigivningsförberedelserna ytterligarestruktureras och intensifieras. Denförsöksverksamhet som inletts kommeratt vara ett centralt inslag i dettaarbete och regeringen avser att nogafölja utvecklingen.Utskottet delar motionärernasuppfattning att det är viktigt attverka för att förbättrafrigivningsförberedelsena för intagna.Som redogjorts för ovan har det nyligeninletts en försöksverksamhet medintensifierade och mer struktu-reradefrigivningsförberedelser. De mål och deåtgärder som därvid skall vidtas för deintagna ligger, enligt utskottetsuppfattning, i allt väsentligt i linjemed vad motionärerna efterfrågar. Enutvärdering kommer dessutom att ske avförsöksverksamheten, och regeringen harangett att den avser att noga följautvecklingen.Med hänsyn till det anförda finnerutskottet att några ytterligareåtgärder inte ärpåkallade. Motionerna Ju311, Ju424 ochSo375 avstyrks i nu berörda delar.I motion Ju449 (m) begärs attintensivövervakning med elektroniskkontroll endast skall få användas vidutslussning ur anstalt efter det atttvå tredjedelar av strafftidenavtjänats. I motion Ju279 (m)efterlyser motionärerna sanktioner vidmisskött utslussning med elektroniskkontroll.I det redovisade ärendet (bet.2000/01:JuU21) yrkade samma motionärersom i motion Ju449 avslag påpropositionens förslag. Motionärernaanförde därvid bl.a. att det saknadesskäl att utöka möjligheterna förfrigång, verkställighet eller vistelseutanför anstalt utöver vad som redangällde. Utskottet som avstyrkteyrkandet framhöll bl.a. att en viktigdel i kriminalvårdens arbete med attförhindra att dömda, efter avtjänatstraff, återfaller i brott ligger i attfrigivningsförberedelserna för demstruktureras på ett sådant sätt att desom avtjänat straffet på anstalt är välförberedda för ett liv i frihet.Utskottet välkomnade därför regeringensförslag om att kriminalvårdenytterligare skulle intensifiera ochstrukturera frigivningsförberedelsernaoch fann att det som ett led i dettaarbete kunde vara värdefullt att prövaett system med successiv utslussning uranstalt genom intensivövervakning medelektronisk kontroll. Utskottet fannockså att omfattningen av denföreslagna verksamheten syntes ha fåtten lämplig utformning.Utskottet, som inte finner att detframkommit några omständigheter som geranledning till en förändring av sitttidigare ställningstagande om närintensivövervakning med elektroniskkontroll skall få användas vidutslussning, avstyrker motion Ju449 idenna del.Enligt 33 b och 56 a §§ lagen(1974:203) om kriminalvård i anstaltföljer att i fråga om formerna förverkställighet för den som gesmöjlighet att avtjäna den sista tidenföre den villkorliga frigivningen genomintensivövervakning med elektroniskkontroll gäller i allt väsentligt sammaregler som för den som avtjänar sittstraff med elektronisk kontroll. Dettainnebär bl.a. att beslutet omverkställighet utanför anstalt skallupphävas om den dömde t.ex. åsidosättervad som åligger honom enligt enföreskrift som meddelats med stöd avlagen och det som ligger honom tilllast inte är av mindre betydelse. Isamband med att övervakningsnämndenupphäver ett beslut om verkställighetskall den fastställa hur många dagar avfängelsestraffet som har verkställtsutanför anstalt. Den tid sådanverkställighet har pågått skall därvidräknas som verkställd tid, om intesärskilda skäl talar mot det (14 och 15§§ lagen [1994:451] omintensivövervakning med elektroniskkontroll).Av det anförda framgår att detredan i dag finns ett sanktionssystemför de situationer som motionärernaberör. Med hänsyn härtill är utskottetinte berett att överväga någon nyreglering och utskottet avstyrkermotion Ju279.Situationen för häktade, m.m.I motionerna Ju329 och Ju424 (båda kd)begärs att åtgärder vidtasför att förkorta väntetiderna i häkteför fängelsedömda.Av 11 § lagen (1974:202) om beräkningav strafftid m.m. följer att den somskall förpassas undergåpåföljd får, i anslutning härtill,tillfälligt förvaras i allmänt häkteeller polisarrest i avvaktan på beslutom anstaltsplacering eller om detbehövs med hänsyn tilltransportförhållandena. I förarbetenatill bestämmelsen uttalas att en sådanförvaring inte bör pågå längre än någoneller (prop. 1974:20 s.77).Justitieombudsmannen () har vidflera tillfällen prövat klagomålrörande långa väntetider i häkte iavvaktan på anstaltsplacering (se t.ex.beslut , dnr 418-1988och beslut , dnr3002-1990). JO har därvid uttrycktkritik över att väntetiderna i vissafall varit för långa, och uttalat bl.a.följande. Det vore inte rimligt attbortse från attbeläggningsförhållandena inomkriminalvården kan lägga hinder i vägenför en omedelbar förpassning. Om inteförpassning kan ske tämligen omedelbarttill avsedd kriminalvårdsanstalt börden dömde dock överföras till annananstalt, vilken som helst där plats kanerbjudas och som i övrigt kan komma ifråga.Kriminalvårdsstyrelsen har i yttrandetill JO anfört att den tolkat gällandebestämmelser på så sätt att vistelsesom här avses inte bör överstiga envecka. Om "rätt" plats inte finnstillgänglig skalltillfällig placering på annan anstaltanvisas (se beslut den 22 februari1991, dnr 3002-1990).Som ovan framgått ökade under år 2000antalet intagna i häkte medverkställbar dom som väntade påanstaltsplats till i medeltal 153,jämfört med i medeltal 146 fall år1999.Av månatligaverksamhetsstatistik framgår antaletverkställighetsfall per den första ivarje månad. Beräknat för tidenjanuari-september 2001 har antaletfängelsedömda på häktena som väntade påanstaltsplats varit i genomsnitt 287.Av dessa hade i genomsnitt 207 väntatmer än i häkte.Orsaken till ökningen avfängelsedömda på häktena som väntar påanstaltsplacering är framför alltsvårigheterna att placera ut dömda ianstaltsorganisationen. Olika åtgärderhar vidtagits för att häktade medverkställbar dom skall kunna placerasut på anstalt snabbare och för attväntetiderna skall kunna kortas. Blandannat begränsade Kriminalvårdsstyrelsenunder de lokalamyndigheternas möjligheter atttillfälligt stänga anstalts- ochhäktesplatser. Kriminalvårdsstyrelsenöppnade också anstaltsplatser som legati "malpåse". sågs bl.a.indelningen i säkerhetsklasser ochdifferentiering av intagna över, ochfr.o.m. harkriminalvården infört en nyanstaltsindelning som innebär attlandets anstalter fortsättningsvisenbart är indelade i öppna respektiveslutna anstalter ochanstaltsavdelningar. Några få av deslutna avdelningarna har förhöjdsäkerhet. Under första halvåret 2001har bl.a. tillkommit drygt 60 platservid kriminalvårdsanstalten uppgifter frånKriminalvårdsstyrelsen kommer underandra ytterligare omkring80 platser att öppnas på olika platseri landet. Vidare harKriminalvårdsstyrelsen fortsatt arbetetmed att få det nyaplatsplaneringssystemet att fungeratillfredsställande.Av kriminalvårdens budgetunderlag förår 2002 framgår attKriminalvårdsstyrelsen till regeringenhemställt att regeringen skall geKriminalvårdsstyrelsen i uppdrag attplanera för en nykriminalvårdsanläggning. Bakgrundenhärtill är att i 2001 årsbudgetunderlag aktualiserades den sedannågra år vilande frågan om nybyggnationav en anstalt med omkring 250 nyaplatser. Anledningen var en förväntatökad beläggning i en prognos som pekadepå ett behov av minst 100 platser perår under de närmaste tre åren.Prognosen har enligtKriminalvårdsstyrelsen visat sigsnarare under- än överskattabeläggningsutvecklingen underinnevarande år.Frågan om situationen på landetshäkten togs även upp i eninterpellationsdebatt iår (snabbprotokoll 2001/02:20).Justitieministern anförde bl.a. attproblemet vad gäller häktessituationeninte är att det saknas häktesplatserutan att det saknas anstaltsplatser.Närmare bestämt är det slutnaanstaltsplatser som saknas, vilketleder till att många dömda inte kanlämna häktena trots att deras domar ärverkställbara. Justitieministernanförde vidare att det fram till år2003 planeras en ökning av antaletanstaltsplatser med omkring 200 ochantalet häktesplatser med omkring 30.På finns projektet inomKriminalvårdsstyrelsen om behovet av enstörre anstalt. Regeringen kan även pålängre sikt komma att se över vilkamöjligheter det finns att öppna platserpå olika håll i landet.Utskottet har vid flera tidigaretillfällen uttalat sig i frågan, senastvar (bet. 2000/01:JuU1 s.89 f). Utskottet konstaterade då att deåtgärder som kriminalvården vidtagitunder ännu inte hadefått avsedd verkan, att antaletfängelsedömda i häkte som avvaktaranstaltsplacering alltjämt varoförsvarligt högt och att det är avstor betydelse att fängelsedömda medverkställbar dom omgående placeras påanstalt, inte minst i syfte att kunnaerbjuda dem meningsfull sysselsättning.Utskottet fann med hänvisning till attKriminalvårdsstyrelsen arbetade med attfinna lösningar på situationen - bl.a.hade en ny anstaltsindelning beslutatsoch ytterligare anstaltsplatser skulleöppnas - och att regeringen anfört attden noga följer kriminalvårdens arbetei denna del att det inte fanns skäl attgöra något särskilt uttalande i frågan.Utskottet tvingas återigen konstateraatt de åtgärder som kriminalvårdenvidtagit ännu inte har fått avseddverkan. Tvärtom har det underinnevarande år skett en påtaglig ökningav antalet fängelsedömda i häkte somavvaktar anstaltsplacering. Utskottetvill än en gång understryka betydelsenav att fängelsedömda med verkställbardom omgående placeras på anstalt. senast uttalade sig harKriminalvårdsstyrelsen fortsatt sittarbete med att finna lösningar påsituationen. Bland annat harytterligare anstaltsplatser öppnats ochfr.o.m. /01 har en nyordning för beslut om anstaltsplaceringav intagna i häkte och förflyttning avintagna i anstalt införts där bl.a. enökad samverkan skall ske mellan deolika placerarna. Sistnämnda åtgärdräknar kriminalvården med skall bidratill ett effektivare platsutnyttjandepå såväl häkten som anstalter.Utskottet anser, med hänsyn till deåtgärder som kriminalvården vidtagitoch planerar att genomföra och medhänsyn till att regeringen anför attden avser att noga följakriminalvårdens arbete, att det inte inuläget finns skäl att göra någotsärskilt uttalande i frågan. Utskottetvill emellertid understryka hurangeläget det är att arbetetintensifieras ytterligare så att enminskning av antalet fängelsedömda påhäktena kommer till stånd. Meddessa ord avstyrker utskottetmotionerna Ju329 och Ju424 i nubehandlade delar.I motion Ju329 (kd) begärs att detskall byggas fler häktesplatser. Imotion Ju321 (m) begärs att dettillskapas fler platser på häktet iGävle, och i motion Ju 348 (s) begärsatt det skall byggas ett häkte iHalland. Slutligen begärs i motionJu442 (c) att en ny anstalt skallförläggas till Uppsala.Under början av 1990-talet minskadebeläggningen vid anstalter och häkten.Minskningen berodde främst påinförandet av verkställighetsreformenintensivövervakning med elektroniskkontroll, men att antalet fängelsedomarminskade bidrog också. Som en följddärav blev, i det korta perspektivet,kriminalvårdens häktes- ochanstaltsorganisation överdimensioneradoch en anpassning skedde. Under senareår har dock belastningen på häktes- ochanstaltsorganisationen ökat markant.Som utskottet redovisat ovan anserregeringen i årets budgetproposition(utg.omr. 4, avsnitt 4.8) att detillskott som tillförts kriminalvårdenfr.o.m. har givitkriminalvården förutsättningar att iett kortare perspektiv bl.a.upprätthålla en hög kvalitativ nivåinom frivård, häkte och anstalt, attmöta ett visst ökat platsbehov och attfullfölja arbetet med de prioriteringarstatsmakterna tidigare fastslagit förkriminalvården. Kostnader beroende påredan inträffade och förväntadevolymökningar, förväntadklientsammansättning och andra därmedsammanhängande faktorer kan dock visasig bli betydande i det längreperspektivet. Regeringen delar ocksåKriminalvårdsstyrelsens bedömning attytterligare volymökningar är att väntaunder och att mandärför kommer att behöva utöka antaletanstalts- och häktesplatser.Utskottet kan inledningsviskonstatera att beläggningsproblematikenpå häktena beror på flera olikaomständigheter. AvKriminalvårdsstyrelsens årsredovisningframgår bl.a. att beläggningen påhäktena varierar relativt kraftigt medsvängningar i tillströmningen av olikaklientkategorier och med variationeröver tiden (från månad till månad ellerfrån dag till dag) och mellan olikadelar av landet. Som utskottet nyssredovisat innebär dessutom problemensom funnits medatt placera ut de s.k.verkställighetsfallen på anstalt attbelastningen på häktesorganisationenhar ökat.I flertalet motioner begärs attutskottet skall ta ställning tillstorleken på enskildakriminalvårdsenheter eller var i landetolika enheter bör placeras. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om attfrågan om dimensioneringen av enskildaenheter liksom frågan om var i landetdessa skall placeras är en intern frågaför kriminalvården att avgöra utifrånde mål som ställs på verksamheten. Detankommer således inte på attuttala sig i den frågan. I flera avmotionerna pekas också på att enonödigt stor del av t.ex. polisensresurser går åt till att transporterapersoner till och från häkten förförhör etc. Utskottet vill framhållaatt detta inte i första hand är ettproblem för kriminalvården att ensamlösa inom ramen för häktesverksamheten.Problemet måste i stället lösas genomsamverkan mellan kriminalvården ochövriga berörda myndigheter inomrättsväsendet.Som redovisats harKriminalvårdsstyrelsen både vidtagitoch planerar att vidta åtgärder för attöka antalet platser på i huvudsaklandets anstalter. Utskottet noterarockså att både Kriminalvårdsstyrelsenoch regeringen gör bedömningen attantalet anstalts- och häktesplatserkommer att behöva ökas under dekommande åren.Sammantaget anser utskottet att någotuttalande av för närvarandeinte är påkallat varför motionernaJu321, Ju329, Ju348 och Ju442 avstyrksi nu behandlade delar.Barn till dömdaI motion Ju340 (v) begärs attverksamheten för stöd till barn som haren förälder som sitter i fängelse måsteutvecklas. I motion Ju311 (c) begärsatt kvinnliga intagnas behov bl.a. avmöjligheter till kontakt med egna barnskall uppmärksammas.