bet · GP01UBU3 · 2001-10-16 00:00:00 — Det omgivandesamhället har alltid ett ansvar för att barn somhamnat i en svår situation får det stöd de behöver.Därför måste, enligt min mening, skolan ochförskolan på olika sätt försöka ta ansvar för barnsom hålls gömda. På vissa håll i har skolorredan erbjudit gömda barn skolgång. Det borde därförutredas vilka olika möjligheter som kan finnas generellt erbjuda även de gömda barnen skolgång.Skolverket bör ges i uppdrag att, i samarbete medövriga berörda myndigheter, utreda denna fråga. Vadjag här har anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2000/01:Ub48 yrkande 2.BILAGA 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenRegeringen har i proposition 2000/01:115 Asylsökandebarns skolgång m.m. föreslagit att antarregeringens förslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100).Lagförslaget finns som bilaga 2 till dettabetänkande.MotionenI betänkandet behandlar utskottet nedan uppräknademotionsyrkanden i vilka föreslås att riksdagenfattar följande beslut:2000/01:Ub48 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att kommuner skallvara skyldiga att erbjuda utbildning inom detoffentliga skolväsendet, förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg även till de barn som väntar påutvisning.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om gömda barnsmöjlighet till skolgång, förskoleverksamhet samtskolbarnsomsorg.BILAGA 2Regeringens lagförslagFörslag till lag om ändring iskollagen (1985:1100)BILAGA 3Socialförsäkringsutskottets yttrande2000/01:SfU8yAsylsökande barns skolgångTill utbildningsutskottetUtbildningsutskottet har berettsocialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sigöver proposition 2000/01:115 Asylsökande barnsskolgång m.m. jämte eventuella motioner i de delarsom berör socialförsäkringsutskottetsberedningsområde. En motion har därefter väckts medanledning av propositionen, nämligen motion2000/01:Ub48 av m.fl. (fp).PropositionenI propositionen föreslås att skollagen (1985:1100)ändras så att regeringen i förordning kan meddelaföreskrifter om mottagande i förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg av barn som inte räknas som bosattai . De barn som omfattas av 1 § förstastycket 1-3 lagen (1994:137) om mottagande avasylsökande m.fl. (LMA) bör enligt regeringensbedömning ha tillgång till utbildning inom detoffentliga skolväsendet för barn och ungdom samttill förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg på ihuvudsak samma villkor som gäller för barn som ärbosatta i . Förslaget omfattar därmedasylsökande barn och barn som beviljatstidsbegränsat uppehållstillstånd med stöd av 2 kap.4 a § utlänningslagen (s.k. massflyktingar) liksombarn som av andra skäl ansökt om uppehållstillståndi och getts rätt att vistas här medanansökan prövas. Rätten till utbildning inomgrundskolan och motsvarande skolformer bör intemedföra någon skolplikt och barnen bör tas emot idet offentliga skolväsendet så snart det är lämpligtmed hänsyn till barnets personliga förhållanden.Mottagandet bör dock ske senast efterbarnets ankomst till . Rätten tillgymnasieutbildning bör gälla om studierna påbörjasföre ålder.I propositionen görs vidare bedömningen att denstatliga ersättningen till kommunerna för kostnaderavseende undervisning i för asylsökandebarn m.fl. bör höjas och en statlig ersättning tillkommuner avseende allmän förskola för asylsökandebarn m.fl. i åldern införas. En ersättningtill kommuner avseende förskoleklass för dessa barnbör också införas, liksom ersättning till kommuneravseende gymnasieutbildning för asylsökande ungdomarm.fl.MotionenUlf m.fl. (fp) begär i motion Ub48 yrkande 1ett tillkännagivande om att kommuner skall varaskyldiga att erbjuda utbildning inom det offentligaskolväsendet, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorgäven till de barn som väntar på utvisning.Motionärerna anser att det av propositionen tydligtborde framgå att också de barn som fått avslag påsin asylansökan skall få rätt till skolgång i väntanpå utvisning, som i många fall kan bli mycket lång.En orsak kan enligt motionärerna vara attmottagarlandet inte är berett att ta emot dehemvändande medborgarna.I yrkande 2 begär motionärerna etttillkännagivande om gömda barns möjlighet tillskolgång, förskoleverksamhet samt skolbarnsomsorg.Barn som hålls gömda inför verkställighet befinnersig enligt motionärerna i en mycket utsattsituation. På vissa håll har skolor redan på olikasätt erbjudit gömda barn skolgång. Det bör därförutredas vilka olika möjligheter som kan finnas atterbjuda dessa barn t.ex. skolgång och förskola.Utskottets bedömningI betänkande 1998/99:SfU5 (s. 43 och 44) framhöllutskottet att utbildning är en grundläggandeförutsättning för att de barn och ungdomar somkommer till som asylsökande och som senareeventuellt erhåller uppehållstillstånd här på ettbra sätt skall kunna integreras i det svenskasamhället. Även om de inte får uppehållstillståndhär är utbildning de vistas i avstor betydelse för dem när de återvänder tillhemlandet. Av naturliga skäl föreligger vissaspeciella svårigheter med de asylsökande barnens ochungdomarnas skolgång. Det tar tid att lära sig ettnytt språk, och många har svåra traumatiskaupplevelser bakom sig som kräver särskilda insatser.Utskottet, som påpekade att asylsökande barn ochungdomar har rätt till grundskoleundervisning meninte till gymnasieundervisning, föreslog enkartläggning av hur många asylsökande ungdomar somutnyttjar den svenska undervisningen, vilka resursersom krävs för att de skall kunna tillgodogöra sig engymnasial undervisning samt kostnaderna härför.Detta gav som sin mening regeringen tillkänna (rskr. 1998/99:162).Regeringens förslag får sägas ligga i linje medvad utskottet tidigare anfört i frågan. Utskottetser därför positivt på förslaget om att införa enrätt för asylsökande barn m.fl. att få tillgång tillutbildning, förskola och skolbarnsomsorg på ihuvudsak samma villkor som gäller för barn som ärbosatta i rätten till utbildning delar utskottetregeringens bedömning att en individuell bedömningutifrån barnets bästa måste göras i varje särskiltfall. Barn som kommer till från andra länderhar mycket skiftande kunskaper, erfarenheter ochbehov. Vissa barn kommer från tidigare välfungerandeskolor i hemlandet medan andra aldrig haft möjlighetatt gå i skolan. Innehållet och uppläggningen avskolverksamheten måste därför utformas utifrån enbedömning av varje enskilt barns behov ochförutsättningar. För vissa barn är kanske skolgångenett stöd för att finna en struktur i tillvaron medanandra kanske inte orkar delta i undervisning likamånga timmar som andra barn. Även om det i praktikeninnebär att barnens undervisning tidsmässigt måsteanpassas efter barnets behov är det dock inteaktuellt med någon begränsning i bestämmelserna förrätt till utbildning.Såvitt gäller förskola och skolbarnsomsorg innebärförslaget att asylsökande barn m.fl. i åldern 1-6 årskall erbjudas förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg om föräldrarna förvärvsarbetar ellerstuderar eller om barnet har ett eget behov.Utskottet anser att en individuell prövning utifrånbarnets egna behov och möjligheter även skall gällaförskolan och skolbarnsomsorgen. Som framhålls ipropositionen är den svenska förskolan emellertidviktig också genom att den kan bidra till att ge deasylsökande barnen kontinuitet och trygghet. mening gäller detta i lika hög gradskolbarnsomsorgen. Barnen i fråga har skilts frånsläktingar och vänner och lämnat det språk de delademed sin omgivning. Vissa barn har upplevt våld avolika slag. Både förskolan och skolbarnsomsorgen kanvidare ge barnen möjlighet till social kontakt medandra barn och vuxna samt stimulans till personligutveckling.Vad gäller barn som väntar på avvisning ellerutvisning har utskottet erfarit att barn som redangår i skolan får fortsätta med det även i avvaktanpå verkställighet. Någon formell skyldighet förkommunen att låta barnet gå kvar i skolan föreliggerdock inte. Såvitt gäller asylsökande barn har dethittills inte funnits någon skyldighet förkommunerna att ta emot dessa barn i den kommunalaförskolan eller skolbarnsomsorgen. I vissa kommunerhar dessa barn ändå tagits emot i förskolan.Utskottet anser det naturligt att i dessa falljämföra med vad som föreskrivs i LMA om rätten tillbistånd. Enligt 11 § LMA upphör rätten till bistånd(t.ex. dagersättning och särskilt bidrag) närutlänningen lämnar landet. Den som håller sig undanså att ett beslut om avvisning eller utvisning intekan verkställas har enligt 12 § däremot inte rätttill bistånd. Enligt utskottets mening är detnärmast självklart att barnen under motsvarandeförutsättningar skall få gå kvar i skolan ochskolbarnsomsorgen liksom i förskolan till dess attde lämnar landet. Utskottet förutsätter att såkommer att bli fallet.Beträffande frågan om gömda barns möjligheter tillbl.a. skolgång vill utskottet hänvisa till sitt avriksdagen godkända betänkande 1996/97:SfU5 (s. 96och 97), vari utskottet redovisade sin principiellahållning i fråga om personer som håller sig undanverkställigheten av ett avlägsnandebeslut. Utskottetanförde bl.a. att utlänningslagstiftningen bygger påtanken att den som har fått ett beslut om att lämnalandet gör det självmant. Enligt utskottet var detett allvarligt problem, att många personer kundeantas hålla sig gömda i kanske långa tider.Särskilt allvarligt ansåg utskottet det vara närbarn finns med i bilden med hänsyn till riskerna föratt barnet skadas i sin hälsa och utveckling.Utskottet underströk betydelsen av väl motiveradebeslut för att skapa förståelse för att ansökningarom uppehållstillstånd avslås, när sökandena inte hartillräckliga skäl att stanna i landet.Socialstyrelsen och har påuppdrag av regeringen gjort en kartläggning av barnsom lever gömda i syfte att undgå att ettavvisnings- eller utvisningsbeslut verkställs. Avrapporten barn lever gömda (1999:5)framgår bl.a. att de frågor som utretts är hur mångabarn det är som lever gömda, varför de är gömda ochhur de påverkas de lever gömda på kortoch lång sikt. Enligt rapporten var det /99 ca 300 barn med slutligtavlägsnandebeslut som var efterlysta. Bland demfanns troligen en del som lämnat landet utan attpolisen fått kännedom om det.Frivilligorganisationerna kände till 150 barn somlevde gömda. De sammanställningar som gjorts ochannat material som inhämtats av utredningen tydde påatt det innebär stora risker för ett barnshälsotillstånd att leva gömt. Avgörande för hurbarnen psykiskt klarar tiden som gömda är i vilkenutsträckning deras föräldrar sviktar i sinomsorgsförmåga . Möjligheten att fågå kvar i skolan är också enligt rapporten av storbetydelse.Härefter har regeringen i enlighet med enöverenskommelse mellan staten ochLandstingsförbundet beslutat att barnsom hålls gömda inför verkställigheten av ettavvisnings- eller utvisningsbeslut skalltillförsäkras hälso- och sjukvård samt tandvård påsamma grunder som asylsökande barn. Landstingen fårdärmed en statlig ersättning för denna vård.Frivilligorganisationerna har framfört att de avseratt medverka till att dessa barn kommer till lämpligvårdgivare.I regeringens skrivelse Barn - här och (skr.1999/2000:137, s. 68 och 69) finns en redogörelseför s.k. barnprojekt. En del avprojektet syftar till att förbättraförutsättningarna för att de som får ettavlägsnandebeslut förstår och accepterar beslutet. Ibarnskrivelsen anges att detta är en viktig del iarbetet med att förhindra att barnfamiljer gömmersig. Det avslutade s.k. språkvårdsprojektet harmedfört att besluten nu motiveras på ett förfamiljerna mer förståeligt sätt. återvändandearbete skall enligtbarnskrivelsen utvecklas ytterligare eftersom det ärväsentligt att återvändandeperspektivet hålls öppetunder hela asylprocessen genom att t.ex. alternativalösningar för familjens, såväl föräldrarnas sombarnens, framtid diskuteras. Migrationsverketutvecklar vidare ett s.k. early warning system föratt uppmärksamma och ge stöd till barnfamiljer somverkar vara i riskzonen för att gömma sig. Ett närasamarbete mellan mottagnings- ochasylenheter, men också med , skalldärför enligt barnskrivelsen utvecklas. Syftet äratt få ett underlag för en systematisk uppföljningav vilka familjer som valt att gömma sig och vilkaomständigheter som förelegat i dessa fall.Det är enligt utskottet givet att barn i familjersom saknar tillstånd att vistas i och somhåller sig undan myndigheterna regelmässigt leverunder svåra förhållanden. Det är därför av stor viktatt olika åtgärder vidtas liksom att projektinitieras och utvecklas i syfte att förhindra attbarnfamiljer gömmer sig. Utskottet konstaterar attmöjligheten till utbildning är av stor betydelseäven för barn som inte har rätt att vistas iSverige. Utskottet är dock inte berett att förordaatt även gruppen gömda barn skall ges en uttryckligrätt till utbildning m.m.Med det anförda föreslår utskottet attutbildningsutskottet tillstyrker regeringens förslagoch avstyrker motion Ub48.Stockholm den 31 maj 2001På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: BeritAndnor (s), (), (),(), (), UllaHoffmann (v), (), (), (), (), FannyRizell (kd), (), Kerstin-MariaStalin (mp), (), MargaretaCederfelt (m), () och ().Avvikande meningar1. Utbildning m.m. i avvaktan på avvisningeller utvisningav (), () och MagdaAyoub (kd).Enligt vår uppfattning bör också de barn somfått avslag på sin asylansökan ges rätt tillskolgång, skolbarnsomsorg och förskola iavvaktan på att ett avvisnings- ellerutvisningsbeslut verkställs. Väntan påverkställighet kan i många fall bli mycketlång. Ofta handlar det , iblandt.o.m. En orsak kan vara att mottagarlandetinte är berett att ta emot de hemvändandemedborgarna eller att en familjemedlem på grundav sjukdom tvingas stanna i . Oavsettvad orsaken är måste dessa barn ges en drägligtillvaro fram till verkställighet,och därför är t.ex. skolgång under väntetidenen viktig rättighet. Vi anser att kommunernaskall vara skyldiga att erbjuda skolgång,förskola och skolbarnsomsorg till barn somväntar på avvisning eller utvisning och attdetta bör ges regeringen till känna. Med detanförda föreslår vi att utbildningsutskottettillstyrker motion Ub48 yrkande 1.2. Gömda barnav ().Det är inte svårt att inse att barn som hållsgömda inför verkställighet av ett avvisnings- ellerutvisningsbeslut befinner sig i en mycket utsattsituation. Barnen, som inte själva har valt attbefinna sig gömda i annat land, kan inte lastas förden situation de befinner sig i. Skolan är för dessabarn betydelsefull och skulle kunna bidra till attge vardagen ett innehåll som barnen kan fåden kunskap som de så väl behöver. Det omgivandesamhället har alltid ett ansvar för att barn somhamnat i en svår situation får det stöd de behöver.Därför måste, enligt min mening, skolan ochförskolan på olika sätt försöka ta ansvar för barnsom hålls gömda. På vissa håll i har skolorredan erbjudit gömda barn skolgång. Det borde därförutredas vilka olika möjligheter som kan finnas generellt erbjuda även de gömda barnen skolgång.Skolverket bör ges i uppdrag att, i samarbete medövriga berörda myndigheter, utreda denna fråga.Detta bör som sin mening ge regeringentill känna. Med det anförda anser jag attutbildningsutskottet bör tillstyrka motion Ub48yrkande 2.