bet · GO01JuU14 · 2001-03-06 00:00:00 — I övrigt krävs särskilttillstånd för att få inneha ammunition.Tillstånd krävs också för innehav av ljuddämpare.Av 2 kap. 5 § vapenförordningen följer att sådanttillstånd får meddelas till skydd för hälsa ellermiljö vid jakt och målskjutning, om det är särskiltpåkallat.Den dåvarande justitieministern besvarade den 25maj 2000 en riksdagsfråga om ljuddämpare påjaktvapen (fråga 1999/2000:969). I frågesvaretframhöll hon bl.a. följande. Skälet till atttillståndsplikt infördes var bl.a. att motverkaolaga jakt med hjälp av vapen försedda med sådanutrustning. Ljuddämpare är vidare eftertraktade ivissa kriminella kretsar. En ljuddämpare somreducerar ljudet till torde inte medföraatt vapnets skottljud blir så lågt att det skulleunderlätta olaga jakt i någon större utsträckning.Däremot minskar risken för hörselskador redan vidden nivån. Det finns därför anledning att analyseraförutsättningarna för att använda ljuddämpare somreducerar ljudet till för att förebyggahörselskador. Inom pågår ettsådant arbete.Enligt vad utskottet har inhämtat arbetarRikspolisstyrelsen med ett förslag till regeringenom möjligheterna att ta bort kravet på tillstånd förljuddämpare som reducerar ljudet ner till 125decibel.Utskottet vill inledningsvis framhålla att deändringar som gjordes i vapenlagen under föregåendeår bl.a. syftade till att minska tillgången tillskjutvapen för att motverka att sådana vapen kommertill användning vid våldsbrott eller på annat sättmissbrukas. Enligt utskottet vore det oförenligt medett sådant ställningstagande att tillåta innehav avvapen och ammunition i vidare omfattning än dennuvarande regleringen medger. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motionerna Ju714 och Ju725.Vad gäller frågan om tillståndskravet förljuddämpare anser utskottet attRikspolisstyrelsens arbete i frågan böravvaktas. Utskottet föreslår att riksdagenavslår motion Ju902.Språket i brottsbalkenEtt enklare språk i efterfrågas imotion Ju718 (s).Allmänt gäller enligt de av Statsrådsberedningenutgivna Riktlinjer för författningsskrivning (Ds1998:66) att språket i en författning skall vara såenkelt och klart som möjligt. I författningsarbetetbör följas de skrivregler och riktlinjer förförfattningsspråket som Statsrådsberedningen givitut.I samband med att utskottet behandlade enskrivelse från regeringen om ett nytt offentligträttsinformationssystem (bet. 1998/99:JuU11)uttalade utskottet att det alltid måste vara ensträvan att göra språket i t.ex. lagar ochförordningar så enkelt och klart som möjligt. Ettspråkvårdande arbete pågår också påmånga håll inom den offentliga förvaltningen. IRegeringskansliet finns t.ex. en särskild enhet meduppgift att bl.a. granska - och förbättra - denspråkliga utformningen av lagar och förordningar.Utskottet uttalade sig senast i frågan i januari2000. Utskottet framhöll då att språket i lagar ochandra författningar bör vara så enkelt och klart sommöjligt. underströk utskottet att sådanatexter måste uppfylla bl.a. krav på klarhet,stringens och inbördes logiskt sammanhang, vilkainte alltid låter sig förena med en långt drivenenkelhet i språket. Det behov av rent språkligaförändringar som kan finnas i fråga om brottsbalkenborde enligt utskottets mening beaktas inom ramenför det fortlöpande lagstiftningsarbetet. Någonsärskild språklig översyn kunde enligt utskottetinte anses erforderlig (bet. 1999/2000:Ju7 s. 39).Utskottet vidhåller sina tidigare uttalanden ifrågan och föreslår att avslår motionJu718. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Ett särskilt tortyrbrott, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju705(delvis), 2000/01:Ju719 och 2000/01:U635yrkande 3.2.Skadestånd vid tortyr, m.m.Riksdagen avslår motion 2000/01:Ju705 (delvis).Reservation 1 (v)3.Brott mot homosexuella, bisexuella ochtranspersonerRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju713,2000/01:Ju724 yrkandena 2 och 5,2000/01:Ju921 yrkande 5, 2000/01:L459yrkande 10 och 2000/01:So450 yrkande 18.4.Brott med rasistiska motivRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju727 och2000/01:So450 yrkande 19.5.Diskriminering på grund av könRiksdagen avslår motion 2000/01:A808 yrkande12.Reservation 2 (mp)6.Sexualbrott, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju717,2000/01:Ju728, 2000/01:Ju732, 2000/01:Ju734 och2000/01:So455 yrkande 4.7.Försäljning av sexuella tjänsterRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju716.Reservation 3 (m, fp)8.BarnpornografiRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju715.Reservation 4 (kd)9.Uthyrning av videofilmer till barn under15 årRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju929 yrkande8.10.Elektroniska anslagstavlorRiksdagen avslår motion 2000/01:K341 yrkande 4.Reservation 5 (c)11.IT-relaterad brottslighetRiksdagen avslår motion 2000/01:T717 yrkande14.Reservation 6 (m, fp)12.Psykisk misshandelRiksdagen avslår motion 2000/01:A812 yrkande17.Reservation 7 (fp)13.RånRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju712.Reservation 8 (m)14.Tillgrepp av militära vapen ochammunitionRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju921 yrkande8.15.KlotterRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju707 och2000/01:Ju805.16.Brott mot poliser m.fl. i derastjänsteutövningRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju708.Reservation 9 (m)17.Övergrepp i rättssakRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju930 yrkande9.18.VarusmugglingRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju704 och2000/01:Ju720.19.TrafikbrottRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju726 och2000/01:T211 yrkande 7.20.Psykiskt störda lagöverträdareRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju703 och2000/01:Ju729.21.LivstidsstraffetRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju702,2000/01:Ju706, 2000/01:Ju710 yrkande 1,2000/01:Ju921 yrkande 20 och 2000/01:Ju933yrkande 28.Reservation 10 (v, mp, fp)22.Återfall i brottRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju911yrkande 4, 2000/01:Ju928 yrkande 1 och2000/01:Ju933 yrkande 27.Reservation 11 (m)Reservation 12 (fp)23.Strängare straffRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju911yrkande 2 och 2000/01:Ju928 yrkandena 2, 4, 5 och6.Reservation 13 (m)24.StraffmätningenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju722 och2000/01:Sf611 yrkande 10.25.Nöd och nödvärnRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju733.26.Påföljderna för narkotikabrottRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju701,2000/01:Ju723 och 2000/01:Ju931 yrkande 8.Reservation 14 (m)27.Straffen inom EU för vissa brottRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju914 yrkande3.28.Vapentillstånd, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju714,2000/01:Ju725 och 2000/01:Ju902.29.Språket i brottsbalkenRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju718.Stockholm den 6 mars 2001På justitieutskottets vägnarFredrik ReinfeldtFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Fredrik (), (), MärtaJohansson (s), (), IngemarVänerlöv (kd), (m), Ann-MarieFagerström (s), (), (), (), (),(), (), GunnelWallin (c), (), ()och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Skadestånd vid tortyr, m.m. (punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motion2000/01:Ju705 (delvis) som sin mening för regeringenvad som anförts i denna reservation.StällningstagandeFör offren för krigsförbrytelser och andra grovakränkningar av mänskliga rättigheter är det viktigtatt rättvisa skipas och att de drabbade gesupprättelse. Det är naturligtvis av störstabetydelse att de ansvariga ställs inför rätta ochdöms för sina brott. För att offren skall kunnagottgöras är det också viktigt att det finnsmöjligheter att driva en skadeståndsprocess motförövarna. Vi ifrågasätter om de svenska reglerna omforum i tvistemål är tillräckliga i detta avseende.Regeringen bör därför ges i uppdrag att utredamöjligheterna att i de aktuella fallen utvidgarätten att föra en talan om skadestånd i Sverige.2. Diskriminering på grund av kön (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motion2000/01:A808 yrkande 12 som sin mening förregeringen vad som anförts i denna reservation.StällningstagandeEnligt min uppfattning är det otillfredsställandeatt könsdiskriminering endast är förbjuden inomarbetslivet. Det är inte ovanligt att kvinnordiskrimineras på grund av sitt kön även i andrasammanhang. Till exempel kan en näringsidkare i dagavslå en låneansökan eller kräva extra säkerhet medmotiveringen att ensamstående kvinnor är dåliga påatt betala tillbaka lån. Regeringen bör därför geden utredning som skall studera möjligheterna mer generell lagstiftning mot diskriminering iuppdrag att särskilt överväga införandet av ettallmänt förbud mot diskriminering på grund av någonskön.3. Försäljning av sexuella tjänster (punkt 7)av (), (m),(), () och SiwPersson (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motion2000/01:Ju716 som sin mening för regeringen vad somanförts i denna reservation.StällningstagandeI samband med behandling av förslagettill lag om förbud mot köp av sexuella tjänsteruttalade vi att nackdelarna med en sådankriminalisering övervägde. Vi framhöll attlagstiftningen skulle bli ineffektiv, eftersom denskulle medföra bevissvårigheter. Vi framhöll ocksåatt lagen kunde öka den dolda prostitutionen, vilketskulle försvåra de sociala myndigheternas kamp motnyrekryteringen till prostitutionen. Slutligenunderströk vi att det här var mera fråga om ettsocialpolitiskt än ett kriminalpolitiskt problem. Vianser att de erfarenheter som finns av lagenstillämpning visar på styrkan i vad vi den gångenanförde. Enligt vår mening bör lagen därförupphävas. Det ankommer på regeringen att återkommatill med ett lagförslag som tillgodoserdetta.4. Barnpornografi (punkt 8)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motion2000/01:Ju715 som sin mening för regeringen vad somanförts i denna reservation.StällningstagandeDet undantag som gjorts från det straffbara områdethar bl.a. medfört att innehav av vissabarnpornografiska framställningar inte kunnatföranleda åtal trots att fråga varit om alster somskildrat verkliga barn och som av barnorganisationeroch en stor del av allmänheten uppfattats sombarnpornografiska. Som exempel kan nämnas ettnyligen aktualiserat fall där åtal inte väcktes ifråga om en av visad videofilm somframställde en vuxen man med ett naket litet barn ien starkt sexualiserad framställning. OrganisationenBarnens rätt i samhället, , sade om filmen attden riskerar att stimulera till pedofili.Enligt vår uppfattning måste denna lagstiftning haett barnperspektiv och se på frågan utifrån barnetsbästa. Det är inte acceptabelt att lagen tycks skapavissa barnpornografiska frizoner. Regeringen bördärför ges i uppdrag att se över lagstiftningen ochåterkomma till med ett förslag tilllagändring.5. Elektroniska anslagstavlor (punkt 10)av (c).Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motion2000/01:K341 yrkande 4 som sin mening för regeringenvad som anförts i denna reservation.StällningstagandeJag anser att det inte är rimligt att entillhandahållare av en elektronisk anslagstavlaskall kontrollera alla de meddelanden som skickas intill den. De mängder av meddelanden som strömmar inlåter sig i praktiken knappast kontrolleras. Härtillkommer att kommunikation via en elektroniskanslagstavla liknar kommunikation viatelefon. Att införa en särskild reglering av dennaform av kommunikation bara för att den utnyttjardatatekniken innebär en onödig särlagstiftning.Problemen med elektroniska anslagstavlor bör istället lösas inom ramen för de straffrättsligaregler som redan finns. Lagen om ansvar förelektroniska anslagstavlor bör således upphävas. Detankommer på regeringen att återkomma till riksdagenmed ett lagförslag som tillgodoser detta.6. IT-relaterad brottslighet (punkt 11)av (), (m),(), () och SiwPersson (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motion2000/01:T717 yrkande 14 som sin mening förregeringen vad som anförts i denna reservation.StällningstagandeDet är i och för sig bra att arbete pågår inomEuroparådet och EU på området. Detta är dock intetillräckligt. Enligt vår uppfattning måste hela detstraffrättsliga området anpassas till dekrav som den nya IT-världen ställer. Det gäller inteminst att säkerställa att lagskydd inte blirberoende av huruvida det skyddsvärda återfinns ilogisk eller fysisk form. Regeringen bör få iuppdrag att tillsätta en utredning som skall se överfrågan om IT-relaterade brott och vilkalagstiftningsåtgärder som krävs för att på etteffektivt sätt kunna bekämpa sådana brott.7. Psykisk misshandel (punkt 12)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motion2000/01:A812 yrkande 17 som sin mening förregeringen vad som anförts i denna reservation.StällningstagandeVid mindre allvarliga former av psykisk misshandelkan det vara svårt att styrka att denna lett tillsådana medicinskt påvisbara effekter som krävs föratt kunna döma till ansvar för misshandel. Det voreenligt min uppfattning värdefullt om det gick attkriminalisera även "lindrig" psykisk misshandel.Regeringen bör därför ges i uppdrag att utredafrågan.8. Rån (punkt 13)av (), (m),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motion2000/01:Ju712 som sin mening för regeringen vad somanförts i denna reservation.StällningstagandeAntalet rån och rånförsök ökar ständigt. Det blirockså allt vanligare att skjutvapen ochvapenattrapper används i dessa sammanhang. Debrottsoffer som utsätts för ett rån som sker medelstett skjutvapen eller en vapenattrapp upplever oftaett dödligt hot. Mot den bakgrunden finns detanledning att se ännu allvarligare på sådana brott.Rån som begås med hjälp av skjutvapen ellervapenattrapper skall sålunda alltid vara attrubricera som grova rån. Det ankommer på regeringenatt återkomma till med ett lagförslag somtillgodoser vad vi nu anfört.9. Brott mot poliser m.fl. i derastjänsteutövning (punkt 16)av (), (m),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motion2000/01:Ju708 som sin mening för regeringen vad somanförts i denna reservation.StällningstagandeEnskilda tjänstemän vars uppgift är att upprätthållarättsordningen, t.ex. poliser, åklagare och personalinom kriminalvården, utsätts i ökande utsträckningför våld och hot om våld. I vissa fall har det häntatt dessa personer inte har fått något stöd frånsamhället när de har utsatts för sådana brotteftersom de på grund av sitt utsatta arbete har haftatt tåla mer än vad andra grupper skulle behövagöra. Detta är enligt vår mening helt oacceptabelt.Det borde vara så att den som i sitt arbete försökerupprätthålla rättsordningen också får ett starktstöd av samhället. Regeringen bör därför ges iuppdrag att utreda hur skyddet förmyndighetsutövande personal kan bli bättre ochåterkomma till med förslag tillerforderliga lagändringar.10. Livstidsstraffet (punkt 21)av (), (), SiwPersson (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motionerna2000/01:Ju702, 2000/01:Ju706, 2000/01:Ju710 yrkande1 och 2000/01:Ju933 yrkande 28 och med avslag påmotion 2000/01:Ju921 yrkande 20 som sin mening förregeringen vad som anförts i denna reservation.StällningstagandeAntalet livstidsdömda i svenskakriminalvårdsanstalter har ökat under 1990-talet.Härtill har framför allt bidragit att regeringensnådepraxis blivit mera restriktiv, vilket medförtatt den faktiska strafftiden blivit längre.Livstidsstraffet är enligt vår mening intetillfredsställande från förutsägbarhetssynpunkt,eftersom straffet regelmässigt genom nåd omvandlastill ett tidsbestämt straff. Denna ordning innebärdessutom att det är regeringen och inte domstolensom bestämmer straffets längd, vilket ärotillfredsställande från konstitutionellutgångspunkt. Vi anser därför att livstidsstraffetskall avskaffas. Det får ankomma på regeringen atttillsätta en utredning med uppgift att se över hurman kan ersätta livstidsstraffet med tidsbestämdafängelsestraff.Det anförda innebär att vi ställer oss bakommotionerna Ju702, Ju706, Ju710 och Ju933 i härbehandlad del. Motion Ju921 bör däremot avslås.11. Återfall i brott (punkt 22)av (), (m),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motionerna2000/01:Ju911 yrkande 4, 2000/01:Ju928 yrkande 1 och2000/01:Ju933 yrkande 27 som sin mening förregeringen vad som anförts i denna reservation.StällningstagandeDet är allmänt känt att det är en liten del kroniskabrottslingar som svarar för en stor del av dentotala brottsligheten i . Det borde enligtvår mening vara en självklarhet att dessa personerblev föremål för en särskild behandling av derättsvårdande myndigheterna. Återfall i brottslighetav samma art och svårhet måste på ett tydligt sättleda till straffskärpningar. Det finns enligt vårmening inte anledning att ge personer som har begåttlikartad brottslighet vid tre eller flera tillfällennågon särskild rabatt. Dessa borde i stället alltidådömas det maximala straff som kan följa på brottet.Det får ankomma på regeringen att till riksdagenåterkomma med ett lagförslag som tillgodoser vad vinu anfört.Det anförda innebär att vi ställer oss bakommotionerna Ju911, Ju928 och Ju933 i nu berördadelar.12. Återfall i brott (punkt 22)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motion2000/01:Ju933 yrkande 27 och med avslag påmotionerna 2000/01:Ju911 yrkande 4 och2000/01:Ju928 yrkande 1 som sin mening förregeringen vad som anförts i denna reservation.StällningstagandeStudier visar att en begränsad grupp personer stårför en mycket stor andel av brottsligheten. Mot denbakgrunden kan det te sig som stötande förallmänheten, inte minst de personer som varitutsatta för brott, att återfallsförbrytare i vissafall får en betydande straffrabatt eller slipperåtal för mindre förseelser. Enligt min mening skallbrottslingar som vid upprepade tillfällen återfalleri brottslighet successivt och systematiskt ådömasallt längre straff. Detta bör komma till klarareuttryck i . Det ankommer på regeringenatt till återkomma med ett förslag somtillgodoser vad jag nu anfört.Det anförda innebär att jag ställer mig bakommotion Ju933. Jag är däremot inte beredd att ställamig bakom den lösning som förordas i motionernaJu911 och Ju928, varför dessa motioner bör avslås.13. Strängare straff (punkt 23)av (), (m),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motionerna2000/01:Ju911 yrkande 2 och 2000/01:Ju928 yrkandena2, 4, 5 och 6 som sin mening för regeringen vad somanförts i denna reservation.StällningstagandeVarje rättssamhälle måste ha ett fungerande ochallmänt accepterat påföljdssystem. För attupprätthålla lagen är det nödvändigt att utdömatydliga och proportionerliga straff. Enligt våruppfattning brister dagens svenska påföljdssystem iproportionalitet. De fastlagda straffskalorna ikombination med en rad regler för påföljdsbestämningoch straffmätning har lett till en domstols-praxissom inte sällan strider mot medborgarnas uppfattningom lämpliga straffnivåer. För att komma till rättamed detta problem och åstadkomma ett merproportionerligt påföljdssystem anser vi att en radåtgärder måste vidtas.Tillämpningsområdet för villkorlig dom måsteinskränkas. Enligt vår uppfattning borde villkorligdom endast kunna komma i fråga i de fall då detfinns särskild anledning att anta att den tilltaladeinte kommer att begå nya brott.Vidare måste bestämmelserna om samhällstjänständras. Enligt vår mening skall det framgå av lagenatt en person aldrig skall kunna ådömas samhälls-tjänst vid s.k. artbrottslighet. Det är direktstötande att en person som misshandlat sin hustrueller sambo skall kunna få samhällstjänst sompåföljd för brottet.Härutöver krävs det att bestämmelserna om s.k.mängdrabatt ändras. Enligt vår mening skall varjebrott avspeglas i straffet på ett tydligare sätt änvad som sker . Ett regelsystem som innebär attsamtliga brott på ett tydligt sätt beaktas vidstraffmätningen skulle enligt vår mening ge fleragoda effekter. Bland annat skulle det sända entydlig signal från samhället om att ytterligarebrottslighet inte accepteras. Det skulle dessutomleda till färre brott och brottsoffer.Slutligen måste en samlad översyn avstraffskalorna i göras. De nu gällandestraffskalorna har tillkommit vid olika tidpunkterunder en och har därför en radsamordningsbrister. Speciellt överlappningen mellanolika gradindelade brott är ibland svår attöverblicka. Vid översynen bör regeringen ocksåöverväga att höja straffskalorna för vissa brott.Detta gäller särskilt straffskalorna för våldsbrott.För denna typ av brott, t.ex. misshandel, visardomstolarnas praxis på att alltför låga straff dömsut. Enligt vår mening är det viktigt att det straffsom en person kan förvänta sig att få till följd avbrottet verkar så avskräckande att han avhåller sigfrån att begå brott.Det får ankomma på regeringen att till riksdagenåterkomma med ett lagförslag som tillgodoser vad vinu anfört.14. Påföljderna för narkotikabrott (punkt 26)av (), (m),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motionerna2000/01:Ju701 och 2000/01:Ju931 yrkande 8 och medavslag på motion 2000/01:Ju723 som sin mening förregeringen vad som anförts i denna reservation.StällningstagandeNarkotikamissbruket är ett stort samhällsproblem,inte minst med hänsyn till de stora sociala problemdet orsakar. Därtill kommer att det inomnarkotikahanteringen finns enorma vinster att göra,vilket medför att narkotikabrottslingarna profiterarhänsynslöst på andra människors beroende och olycka.I detta perspektiv - och med hänsyn till detallmänna rättsmedvetandet - är de straff som i dagdöms ut inte alltid tillräckliga.Enligt vår mening måste regeringen verka för attriktpunkten för när hantering med drogen kat är attbedöma som grovt narkotikabrott avsevärt sänks.Vidare borde regeringen ges i uppdrag att tillriksdagen återkomma med ett förslag till lagändringsom innebär att livstids fängelse kan dömas ut förgrovt narkotikabrott.Det nu anförda innebär att vi ställer oss bakommotionerna Ju701 och Ju931 i berörda delar. MotionJu723 bör däremot inte föranleda någon åtgärd.Särskilda yttranden1. KlotterFredrik (), (),(m), (), RagnwiMarcelind (kd), (), (c) och () anför:Klotter är enligt vår uppfattning ett mycket stortsamhällsproblem. Det är därför tillfredsställandeatt ändrad lagstiftning och andra åtgärder motklotter nu övervägs inom . Vi utgårfrån att de förslag regeringen kommer att lägga framinnebär att klottret kan bekämpas med kraftfullamedel på ett mer effektivt sätt.2. Vapentillstånd m.m.Fredrik (), (m), MaudEkendahl (m) och () av den svenska befolkningen har enhörselskada. Av dessa hundratusentals människor ären stor del jägare. Att tillåta jägare att användaljuddämpare som reducerar ljudet ner till en nivå av125 decibel skulle betydligt minska risken förytterligare hörselskador. Sådana ljuddämpare bordedärför, i likhet med kikarsikte, vara ett tillbehörsom inte kräver något särskilt tillstånd.