bet · GP01KUU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Regeringens utgångspunkter liksomde uttalanden som har gjort i betänkande1995/96:UU13 och i en rad andra betänkanden gälldeäven inför den regeringskonferens som leddetill Nicefördraget.I sitt betänkande 1995/96:UU13 med anledning avskrivelse 1995/96:30 framhöll utrikesutskottet attutvidgningen av unionen utgör ett viktigt steg påvägen mot den alleuropeiska freds- ochsäkerhetsordning som eftersträvar.Utrikesutskottet framhöll även att... vid konferensen skall verka för att EUskall utvecklas till en effektiv ochhandlingskraftig organisation för samarbetet i allade frågor som är av gemensamt intresse för unionensmedlemmar och där samverkan syftar till attförbättra invånarnas trygghet, välfärd och miljö.Utrikesutskottet menade vidare i betänkandet attdet liksom regeringen utgick.... från att EU också i fortsättningen kommeratt utvecklas som en sammanslutning avsjälvständiga stater till vilken medlemsstaternai vissa fall överför befogenheter för att lättareuppnå gemensamma mål.Utrikesutskottet noterade att ävenkonstitutionsutskottet i sitt yttrande 1995/96:KU5yansåg att en sådan hållning var en lämpligutgångspunkt för den svenska inställningen tillarbetet vid regeringskonferensen. I sitt yttrandeanförde bl.a. följande:Varje fråga om att överföra ytterligarebeslutanderätt får givetvis prövas noga i ensituation då frågan aktualiseras. Utskottet utgårfrån att rege-ringen för del kommer att verka för enutveckling av EU:s strukturer ochbeslutsmekanismer i de delar där det är påkallatför att uppnå en varaktig effektivitet ochhandlingskraft.I sitt yttrande 1996/97:KU8y till utrikesutskottetmed anledning av regeringens skrivelse 1996/97:80Berättelse om verksamheten i Europeiska unionenunder 1996 framhöll följande:Den europeiska integrationen var redan frånbörjan ett instrument för fred och säkerhet.Genom demokratiseringen av de östeuropeiskaländerna har förutsättningarna ökat för att genomsamarbete och ekonomisk integration skapa alltstörre säkerhet i . Utvidgningen av EU är idetta sammanhang av största betydelse. Detframhålls också i skrivelsen att samarbetet inomEU är ett uttryck för en solidarisk vilja attgenom gemensamma åtgärder på europeisk nivå delaansvar och möjligheter i gemensammaangelägenheter. En fördjupning av samarbetet kaninom vissa områden bidra till att målenförverkligas snabbare och effektivare. Samtidigtfinns det frågor som bäst hanteras genom beslutpå nationell nivå.Utskottet kan ställa sig bakom skrivelsensallmänna syn på EU:s utveckling.Utrikesutskottet noterade i sitt betänkande1996/97:UU13 med anledning av samma skrivelse vadkonstitutionsutskottet anfört och framhöll för sindel följande.Som framgår av detta betänkande finns det ensamsyn mellan regeringen och om ettantal reformer som syftar till att förberedaunionen för utvidgningen och föra den närmaremedborgarna. Det gäller även avseende åtgärdersom syftar till ett effektivt och sammanhängandesamarbete i utrikes- och säkerhetspolitiska samti inrikes och rättsliga frågor. Målsättningen medreformerna av grundfördragen är att unionen skallkunna fullgöra sina centrala målsättningar väl,bana väg för en utvidgning och förse unionen medeffektiva instrument.Utrikesutskottet noterade vidare i sitt betänkande1997/98:UU13 med anledning av regeringensproposition /98:58 Amsterdamfördraget:Vad gäller det andra målet [dvs. institutionellareformer] är det utskottets uppfattning att dethade varit att föredra om de grundläggandemaktfrågorna som aktualiseras i ettutvidgningsperspektiv hade fått en varaktiglösning i Amsterdamfördraget. Detta var nu intemöjligt även om medlemsstaterna har kunnat enasom vissa förberedelser, bl.a. ett åtagande attvid en senare tidpunkt återigen ta upp deinstitutionella frågorna till behandling.Utskottet vill emellertid framhålla att deinstitutionella reformer som kommer attgenomföras när Amsterdamfördraget träder i kraftligger i linje med vad som behöver göras införutvidgningen av unionen till en störremedlemskrets.Det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottetkan konstatera att de kvarvarande frågorna efterAmsterdamfördraget - främst frågor av institutionellkaraktär - genom har fått en lösningsom möjliggör en utvidgning av EU. Därutöver harregeringskonferensen behandlat frågor som syftartill ökad effektivitet i domstolen och vissa andrainstitutioner samt frågor som gäller unionenshandlingskraft.Utskottet menar att resultatet i denregeringskonferens som utmynnade i Nicefördragetligger väl i linje med de uttalanden som riksdagentidigare har gjort. Utskottet finner attNicefördraget innebär att framsteg har skett påmånga av de områden där det finns svenska intressenoch att förhandlingsresultatet i sin helhet måstebetraktas som gott som det innebär viktigasteg framåt för det europeiska samarbetet och föratt lägga grunden för en utvidgning med nyamedlemsländer.Sverige medverkar som EU-medlem i den för fredenoch avspänningen i mycket betydelsefullautvidgningen av EU till att omfatta de öst- ochcentraleuropeiska kandidatländerna samt ochMalta. Efter regeringskonferensens avslutande harunionen fattat ett antal betydelsefulla beslut föratt ta ytterligare steg i denna riktning. Islutsatserna från Europeiska rådets möte i Göteborgframhålls att utvidgningsprocessen är oåterkallelig.Vidare framhålls i slutsatserna att förutsatt attframstegen när det gäller att uppfylla kriteriernaför medlemskap fortsätter i oförminskad takt börförhandlingarna kunna slutföras med en första gruppländer till slutet av . Målet är att dessastater skall kunna delta i valen tillEuropaparlamentet som medlemmar. Utskottetser positivt på dessa uttalanden från och vill understryka att EU självt EU:smedlemsländer och institutioner inte får försenadenna tidtabell.Information och samråd mellan regeringen ochriksdagen i de institutionella frågornaI sitt yttrande till utrikesutskottet med anledningav regeringens skrivelse 1995/96:30 framhöllkonstitutionsutskottet vikten av att en fortsattförankring av konkreta ställningstaganden skulle ägarum både i och i utskotten.Utrikesutskottet framhöll i betänkande 1995/96:UU13att utskottet delade konstitutionsutskottetsuppfattning.Mot bakgrund av vad som redovisats ovan kan detsammansatta konstitutions- och utrikesutskottetkonstatera att fortlöpande information till ochsamråd med har ägt rum både inför ochunder regeringskonferensen. Därutöver har ettflertal riksdagsdebatter i EU-frågor ägt rum.Med anledning härav vill utskottet särskiltframhålla att detta har betytt att harkunnat följa förhandlingarnas utveckling, även ienskilda frågor, på ett heltäckande sätt och att detinformations- och samrådsförfarande som har ägt rummed konstitutions- och utrikesutskotten samt med inneburit att inte bara har kunnatlämna synpunkter utan även har varit delaktig ibeslutsprocessen samt kunnat delta i utformningen avSveriges förhandlingsupplägg i dessa frågor.Det offentliga samtalet och de institutionellafrågornaDet förtjänar att påpekas att en parlamentariskkommitté tillsattes inför regeringskonferensen ,(dir. 1995:15). Kommittén, somarbetade , hade iuppdrag att utreda viktiga sakfrågor som konferensenkunde komma att behandla, att stimulera denoffentliga debatten om dessa frågor och att ge såvälförespråkare som motståndare till olika EU-frågorutrymme att argumentera för sina uppfattningar.Kommittén lät publicera ett tjugotal expertrapportersamt ett antal informationsskrifter, däribland enrapport om de institutionella frågorna (Vembestämmer vad? EU:s interna spelregler införregeringskonferensen , SOU 1996:4). Vidareanordnades seminarier och regionala möten över helalandet. Kommittén överlämnade sittbetänkande , EU och framtiden, EU 96-kommitténs bedömningar inför regeringskonferensen(SOU 1996:19). Utskottet menar att tillsättandet avden parlamentariska var ett lovvärtinitiativ och noterar att en parlamentarisk kommitté(Kommitté för debatt om Europeiska unionensutveckling och framtid årsregeringskonferens, dir. 2001:35) har tillsattsinför nästa regeringskonferens, som enligtEuropeiska rådets beslut i i december år 2000skall sammankallas år 2004.3.2 ochratifikationsprocessenMotionernaI motion 2001/02:K369 av m.fl. (c)yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om attriksdagen bör avbryta den svenskaratifikationsprocessen i respekt för nejtill . Motionärerna anser att fördragetborde ha fallit i och med att väljarna i Irlandröstade nej till det , eftersomfördragsförändringar kräver enhällighet blandmedlemsstaterna. begär i motion2001/02:K427 av m.fl. (v) yrkande 2ett tillkännagivande om respekt för medlemsländersbeslut vid ratificering av EU:s fördrag.Motionärerna menar att så inte har skett vad gällerIrland.Utskottets bedömningNicefördraget, som innebär förändringar i fördragen,har förhandlats fram inom ramen för enregeringskonferens. Regler för ändringar i fördragenfinns i Unionsfördragets artikel 48. Enligt dennaartikel skall rådets ordförande sammankalla enkonferens med företrädare för medlemsstaternasregeringar (regeringskonferens) om rådet enhälligthar uttalat sig för detta. En regeringskonferens ärsåledes skild från rådets verksamhet därmedlemsländerna agerar inom ramen för en av unionensinstitutioner. Överenskommelser om ändringar ifördragen skall ske i samförstånd mellanmedlemsländerna, dvs. Enligtartikel 48 skall ändringarna träda i kraft när deratificerats av samtliga medlemsstater iöverensstämmelse med deras konstitutionellabestämmelser.Nicefördraget skall, i enlighet med ovan nämndaartikel 48 i Unionsfördraget och i enlighet medartikel 12.1 i ratificeras av allamedlemsstater i enlighet med deras konstitutionellabestämmelser. Fördraget träder i kraft den förstadagen i efter den månad då detsista ratifikationsinstrumentet har deponerats hosItalienska republikens regering.För att skall träda i kraft fordrassåledes att samtliga medlemsstater har godkäntfördraget och att samtliga ländersratifikationsinstrument har deponerats.Utskottet kan konstatera attratifikationsprocessen pågår i medlemsstaterna menatt exakta tidpunkter för olika medlemsländersbeslut är oklara. Utskottet noteraratt och har avslutat sinakonstitutionella procedurer för godkännande avfördraget.Vidare kan utskottet konstatera att enfolkomröstning har genomförts om iIrland och att resultatet var att en majoritetmotsatte sig ett irländskt godkännande av fördraget.Utskottet vill i sammanhanget framhålla attratifikationsprocessen skall ske i varje land varför sig och att olika medlemsländer har olikaprocedurer. De konstitutionella regler som gällerför finns i 10 kap. regeringsformen.Till skillnad från motionärerna menar utskottetatt den svenska beslutsprocessen för godkännande avNicefördraget inte skall påverkas avbeslutsprocessen i andra länder. Den måste gåvidare, och det är först somdet är möjligt att ta ställning till vad som skallske med resultatet i regeringskonferensen i det fallinte alla medlemsländer godkänner det aktuellafördraget. I slutsatserna från Europeiska rådetsmöte i heter det bl.a. attprocessen för ratificering av kommeratt fortsätta så att unionen blir i stånd attvälkomna nya medlemsstater från slutet av år 2002.Alla medlemsstater, även , är således överensom att procedurerna för nationella godkännandenskall fortsätta i de övriga medlemsländerna.Utskottet menar vidare att somfördragsslutande part har en skyldighet att behandlafrågan om godkännande, på grundval av resultatet iförhandlingarna och med utgångspunkt i de svenskaintressen som berörs.Sammanfattningsvis vill utskottet betona att detär av vikt att tar ställning tillfördraget för vidkommande.Utskottet noterar att Allmänna rådet i sinaslutsatser från mötet förklarar sigvilligt att på alla sätt hjälpa den irländskaregeringen att hitta en väg framåt. Rådet framhölläven ånyo sitt engagemang för utvidgningen ochupprätthållandet av goda framsteg iutvidgningsförhandlingarna. I samband med möte i den 15-16 juni 2001bekräftades dessa slutsatser.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottetmotionerna /02:K369 (c) yrkande 1 och2001/02:K427 (v) yrkande 2.3.3 Eventuell folkomröstningMotionernaI motion 2001/02:K428 av m.fl. (mp)yrkande 2 begärs ett tillkännagivande tillregeringen om att alla nya som innebärmaktöverföring till EU-nivån skall underställasmedborgarna i en folkomröstning. I samma motion,yrkande 3, begärs ett tillkännagivande tillregeringen om att skall underställasmedborgarna i en folkomröstning.Frågan om folkomröstning togs också upp i enmotion från allmänna motionstiden föregåenderiksdagsår, motion 2000/01:K366 av (), där motionären begär ett tillkännagivande förregeringen om att det avtal om ochEU-medborgarnas fri- och rättigheter som skulleantas i måste göras till föremål för enbeslutande folkomröstning i Sverige.Utskottets bedömningDe grundläggande reglerna om folkomröstning finns iregeringsformen. Föreskrifter om rådgivandefolkomröstning i hela riket och om förfarandet vidfolkomröstning i grundlagsfråga skall enligt 8 kap.4 § regeringsformen meddelas genom lag. Närmarebestämmelser finns i folkomröstningslagen(1979:369).Rådgivande folkomröstningar har i kunnatanordnas . Det har skett vid femtillfällen, om anslutning tillEuropeiska unionen. En rådgivande folkomröstning ärrättsligt sett inte bindande för statsmakterna.Inför folkomröstningen om medlemskap i förklarade partierna uttryckligen att deavsåg att respektera folkomröstningens resultat.Möjligheten att anordna beslutande folkomröstningi ett grundlagsärende har funnits sedan 1979.Möjligheten har inte använts. Bestämmelserom förutsättningarna för och betydelsen av en sådanomröstning finns i 8 kap. 15 § regeringsformen.Folkomröstning om vilande grundlagsförslag skallanordnas om yrkande därom framställs av minst entiondel av ledamöter och minst entredjedel av ledamöterna röstar för bifall tillyrkandet. Folkomröstningen skall hållas samtidigtmed val till . Vid omröstningen får de somhar rösträtt vid valet förklara huruvida de godtardet vilande grundlagsförslaget eller ej. Förslagetär förkastat om de flesta av dem som deltar iomröstningen röstar mot förslaget och de tillantalet är fler än hälften av dem som har avgivitgodkända röster vid riksdagsvalet. I annat fallavgör ärendet.Beslut om överlåtelse av viss beslutanderätt tillicke svenska organ kan enligt 10 kap. 5 §regeringsformen fattas i samma ordning som gällerför ändring av grundlag eller genom beslut iriksdagen med kvalificerad majoritet. Föröverlåtelse av beslutanderätt till EG är huvudregelnatt beslut fattas med kvalificerad majoritet,nämligen genom beslut varom minst tre fjärdedelar avde röstande förenar sig. Alternativt kan riksdagensbeslut fattas i den ordning som gäller förgrundlagsändring. Endast i detta fall - dåriksdagens beslut fattas i grundlagsordning - kansåledes frågan om överlåtelse av beslutanderätt bliföremål för formellt beslutande folkomröstningenligt reglerna i 8 kap. 15 § regeringsformen.Utskottet kommer att behandla frågan om formen förriksdagens beslut i följande avsnitt.Utskottet vill framhålla att det i likhet medregeringen inte kan finna att samarbetet inom EUändrar karaktär på något avgörande sätt genomNicefördraget. Utskottet kan konstatera attNicefördraget inte medför några i sak omvälvandenyheter i förhållande till den omfattande rättsligareglering som accepterat genom sinanslutning till EU.Utskottet vill framhålla att det står klart att defördragsslutande parternas avsikt varit att bevaraden mellanstatliga karaktären av andra och tredjepelarna. Där en reglering som ger möjlighet attmeddela EG-rättslig lagstiftning ansetts behövlighar dessa ämnesområden lagts i den första pelaren.Vidare vill utskottet betona att samarbetet ävenfortsättningsvis kommer att förbli i grundenmellanstatligt. Det överstatliga EG-samarbetet i denförsta pelaren vilar på de i mellanstatlig ordningöverenskomna fördragen. De förändringar som nugenomförs förändrar inte samarbetets karaktär iförhållande till vad som gällde när blevmedlem i Europeiska unionen 1995.Utskottet hänvisar också till regeringsformensbestämmelse om att beslut om överlåtelseav beslutanderätt till EG skall fattas med minst trefjärdedels majoritet av de röstande, om det intefattas i den ordning som gäller för stiftande avgrundlag. Strängare krav gäller således för ettsådant beslut än för de beslut vanligenfattar.Utskottet anser sammanfattningsvis att enfolkomröstning om i detta fall inte ärpåkallad och avstyrker motionerna 2001/02:K428 (mp)yrkande 3 och 2000/01:K366 (m).Utskottet avvisar även förslaget att alla nya som innebär maktöverföring till EU-nivånskall underställas medborgarna i en folkomröstning.Behovet av en folkomröstning måste avgöras pågrundval av det materiella innehållet i det aktuellafördraget och i vilken grad det sker en överlåtelseav beslutanderätt till ett överstatligt organ.Frågan om en folkomröstning måste därför avgörasfrån fall till fall.Utskottet avstyrker därmed motion 2001/02:K428(mp) yrkande 2.3.4 godkännande avNicefördraget, konstitutionellaförutsättningar, beslutsprocedur ochändring i anslutningslagPropositionenSveriges tillträde till förutsätteratt regeringsformens krav för ingående avinternationella överenskommelser är uppfyllda.Regeringen framhåller i propositionen att de nyabestämmelserna i gemenskapssamarbetet innebär attbeslutanderätt i vissa fall överlåts till EG. Därmedutökas befogenheten för gemenskapen (EG) att meddelabindande föreskrifter (normgivningsmakt). Regeringenframhåller i propositionen att överlåtelsen är avbegränsad omfattning.Regeringen konstaterar i propositionen attbestämmelserna i 10 kap. 5 § regeringsformenreglerar frågan om överlåtelse av beslutanderätt.Överlåtelse av beslutanderätt innebär attbefogenheter att fatta beslut som annars tillkommersvenska organ, t.ex. eller regeringen,överlämnas till exempelvis ett mellanstatligt organ.Det kan bl.a. vara fråga om att överlåtabefogenheten att ingå internationella avtal(traktatmakten) eller att överlåta befogenheten attmeddela bindande föreskrifter (normgivningsmakten).Regeringen konstaterar att 10 kap. 5 § förstastycket regeringsformen gör det möjligt att överlåtabeslutanderätt, t.ex. traktatmakt ellernormgivningsmakt, till EG. Bestämmelsen pekar ut EGoch inte EU som mottagare av beslutanderätten. Detär som fattar beslut om överlåtelsen.Beslutet skall fattas med tre fjärdedels majoriteteller i den ordning som gäller för stiftande avgrundlag.Av 10 kap. 2 § andra stycket regeringsformenframgår att om det finns en särskild ordningföreskriven för det riksdagsbeslut som förutsätts,samma ordning skall iakttas vid godkännandet avavtalet. Innebär ett internationellt avtal attbeslutanderätt överlåts till EG, skall avtaletalltså godkännas av med minst trefjärdedels majoritet av de röstande eller i denordning som gäller för stiftande av grundlag.Regeringen konstaterar i propositionen attNicefördraget inte medför att beslutanderättöverförs till EU. Det föreligger därmed inte hinderatt i enlighet med 10 kap. 5 § regeringsformen fattabeslut om att godkänna fördraget, menar regeringen.Däremot framhåller regeringen att viss överlåtelseav beslutanderätt till EG äger rum vid ett svenskttillträde till . Därmed skall avtaletgodkännas av med minst tre fjärdedelsmajoritet eller i den ordning som gäller förstiftande av grundlag.Regeringen framhåller att en förutsättning ienlighet med 10 kap. 5 § första stycket för attriksdagen skall kunna besluta om överlåtelse avbeslutanderätt till EG är att gemenskaperna har ettfri- och rättighetsskydd som motsvarar det som ges i2 kap. regeringsformen och i den europeiskakonventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna. Idetta hänseende strider inte motkravet i 10 kap. 5 § regeringsformen, menarregeringen.Regeringen konkluderar i propositionen att detinte finns konstitutionella hinder för att Sverigeskall kunna tillträda samt deprotokoll som har förtecknats i slutakten tillfördraget.Vidare framhåller regeringen attregeringskonferensens huvudmål var att förberedaunionen för utvidgningen och att utvidgningen avunionens medlemskrets har varit en av de starktprioriterade frågorna för Sverige.I propositionen konstaterar regeringen atthuvudmålet för regeringskonferensen har uppnåtts ioch med . Medlemsstaternas regeringarhar kommit överens om de institutionellaförändringar som är nödvändiga för att samarbetetskall kunna fungera i en utvidgad union. Regeringenbetonar att innebär ett grundläggandeframsteg för de av starkt prioriteradesträvandena att genomföra en utvidgning av EU.Regeringen ser sammanfattningsvis goda skäl föratt skall tillträda det nya fördraget ochföreslår därför i propositionens yrkande godkänner och vissa aktersamt de protokoll som har förtecknats i slutaktentill fördraget.Regeringen framhåller vidare i propositionen att iSverige tillämpas den statsrättsliga principen attett internationellt avtal som har tillträttinte blir en del av den svenska rätten,utan att det på ett eller annat sätt måsteinförlivas med svensk rätt för att bli gällandeinför svenska domstolar och andra myndigheter (SOU1974:100, s. 44). En sådan metod är inkorporering.Inkorporeringen innebär att det i en lag eller enannan författning anges att det internationellaavtalet eller delar av det skall gälla i Sverige.Detta innebär i sin tur att avtalsbestämmelserna,utan att omarbetas, överförs till svensk rätt ochblir direkt tillämpliga som svensk författningstext.Regeringen konstaterar att mot bakgrund av dettadualistiska synsätt i på förhållandet mellansvensk rätt och traktaträtt fastställdesövergripande bestämmelser om anslutningtill EU i lagen 1994:1500 med anledning av Sverigesanslutning till Europeiska unionen, den s.k.anslutningslagen. I anslutningslagen föreskrivs i 3§ att gemenskapernas beslut gäller här i landet iden omfattning och med den verkan som följer avbl.a. de fördrag som anges i 4 §. Regeringenframhåller att överlåtelse av beslutanderätt tillgemenskaperna således kommer till uttryck i 3 §. I 4§ räknas de fördrag och andra instrument upp somavses i 3 §. tillträde tillAmsterdamfördraget föranledde en ändring i 4 §anslutningslagen (SFS 1998:215 och SFS 1999:185).Regeringen konstaterar att även tillträdetill föranleder en ändring i 4 §anslutningslagen. Paragrafen bör ändras på detsättet att läggs till i förteckningeni 4 §.Regeringen föreslår därför i propositionensyrkande 1 att antar regeringens förslagtill lag om ändring i lagen (1994:1500) medanledning av anslutning till Europeiskaunionen. Detta innebär att införlivasmed den svenska nationella rätten och blir gällandehär i landet med den verkan som den övriga EG-rättenhar.Lagändringen skall träda i kraft vid fördragetsikraftträdande. Fördraget träder i kraft den förstadagen i efter den månad dåsamtliga ratifikationsinstrument har deponerats hosItalienska republikens regering.Regeringen framhåller att den inte nu kan förutsenär samtliga förutsättningar för ikraftträdande avNicefördraget är uppfyllda. I propositionen anförsdärför att det bör ankomma på regeringen att bevakadetta och besluta när lagändringarna skall träda ikraft.MotionernaI motion 2001/02:K2 av () yrkande 1yrkar motionären att bör avslå regeringensproposition /01:8 om . Motionärenmenar att ett flertal skäl talar för attNicefördraget ej skall godkännas av . Enförsta punkt är att en majoritet uttalade sig motett irländskt godkännande av det nya fördraget vidfolkomröstningen på . Motionären menar att omett land motsätter sig avtalet skallgodkännandeproceduren upphöra i de andramedlemsstaterna. Motionären menar vidare attNicefördraget ej är nödvändigt för att genomförautvidgningen samt att fördragets verkliga syfte äratt ta ytterligare steg i riktning mot en europeiskstatsbildning på EU:s grund. I motion 2001/02:K5 avBengt-Ola () yrkas avslag på propositionensom en följd av resultatet i den irländskafolkomröstningen om . Även i motion2001/02:K428 av m.fl. (mp) yrkande 1yrkas avslag på propositionen.