bet · GP01JUU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Insatserna föratt beivra våld mot kvinnor och barnskulle intensifieras och förbättras.Ekobrottsbekämpningen skulle fortsättaatt utvecklas inom helaåklagarväsendet. Samverkan med polisenför att förbättra den brottsutredandeverksamheten skulle utvecklasytterligare. Det gällde såvälbekämpningen av de allvarligastebrottstyperna - våldsbrott,narkotikabrott och ekonomiskbrottslighet - som bekämpningen avannan kriminalitet.Vidare skulle lagföringen öka ochkvaliteten på förundersökningarnahöjas. Antalet avslutade ärenden skulleuppgå till minst det antal som kommitin. Genomströmningstiden skulle minska.Rättstillämpningen skulle varaenhetlig. Riksåklagaren skulle somåklagare i verka förrättsutveckling och rättsbildning inomrättsområden där behovet av ledning ärnödvändig för den praktiskarättstillämpningen.För del gälldedessutom att myndigheten skulleförebygga och upptäcka ekonomiskbrottslighet. Myndigheten skulle ocksågenom nya arbetsmetoder och högkompetens skapa förutsättningar för eneffektiv ekobrottsbekämpning.Målen för stabsuppgifterna vidEkobrottsmyndigheten var att geregeringen och andra intressenter enbättre helhetsbild av den ekonomiskabrottsligheten och bättre möjlighet attförutse utvecklingen inom området.Berörda myndigheter skulle på ett såtidigt stadium som möjligt informerasom nya former av ekonomiskbrottslighet. I samverkan med andramyndigheter skulle metoder utvecklasför att effektiviseraekobrottsbekämpningen.Regeringen lämnar ibudgetpropositionen en utförligbeskrivning av hur verksamhetenutvecklats under de senaste åren.Inledningsvis anför regeringen attåklagarorganisationen satsat storaresurser på de prioriterade områdenaunder . Ärenden om vålds- ochnarkotikabrott, ekonomisk brottslighetoch miljöbrottslighet utgjordesammanlagt av alla avslutadeärenden under år 2000.Resultatförbrukningen för dessabrottstyper var av helaresursanvändningen.För arbetet medmiljöbrottsbekämpningen inrättadeRiksåklagaren i samverkan medRikspolisstyrelsen den 1 januari 2000en flexibel organisation. Vid utgångenav fanns sammanlagt 19miljöåklagare som helt eller tillövervägande del arbetade med brott motden yttre miljön. Vidare haråklagarorganisationen tagit på sig ettansvar för att etablera och utvecklasamverkan med tillsynsmyndigheterna påsåväl regional som på lokal nivå.Lokala och regionala samverkansgrupperhar etablerats på många håll i landet.Dessutom har Riksåklagaren under år2000 tagit initiativ till bildandet avett miljöbrottsråd för att förstärkasamverkan på central nivå. I rådetingår bl.a. företrädare förRiksåklagaren, ,, ochTullverket.Vad gällde utbildningsinsatser påområdet genomförde Riksåklagarenvidareutbildningsinsatser under år2000.Antalet anmälningar om miljöbrotttill åklagarorganisationen har ökatkraftigt. Antalet balanseradebrottsmisstankar avseende brott motmiljön har också ökat. Den 30 juni 2001uppgick antalet balanseradebrottsmisstankar avseende brott motmiljön till drygt 3 000.Enligt Riksåklagaren finns det motbakgrund av verksamhetsresultaten fördet anledning attse allvarligt på de bristandeutredningsresurserna för brott motmiljön. fanns 85-90 %av de balanserademiljöbrottsutredningarna hos polisen.Riksåklagaren anser att det finnsanledning att vidta omedelbara åtgärderför att bl.a. undvika en ytterligarebalansökning. Därför avserRiksåklagaren att inledadiskussioner med omhur utredningskapaciteten kanförbättras.Andelen inkomna miljöbrottsärendensom ledde till lagföring var . Denlåga lagföringsandelen beror enligtRiksåklagaren huvudsakligen på att allaanmälda brott mot miljön till skillnadfrån andra brott går direkt tillåklagare för bedömning. Polisen skriversåledes inte av någramiljöbrottsärenden. En annan bidragandeorsak till den låga lagföringsandelenär enligt Riksåklagaren att många äldremiljöbrottsärenden flyttades över tillorganisationen för bekämpning avmiljöbrott. Riksåklagaren förväntar sigatt lagföringsandelen skall öka i taktmed att de äldsta ärendena avgörs.Lagföringsandelen i färdigaförundersökningar om brott mot miljönvar 73 %.I budgetpropositionen erinrarregeringen om att Riksåklagaren idecember 1999 beslutade om ettomfattande och konkret handlingsprogramför åklagarväsendets bekämpning avbrottslighet med rasistiska ellerfrämlingsfientliga motiv. HosRiksåklagaren och vid allaåklagarmyndigheter finns vidare ensärskild funktion för samordning avinsatserna mot aktuell brottslighet.Av budgetpropositionen framgår attåklagarmyndigheterna med utgångspunkt ihandlingsprogrammet ytterligareförstärkt sina insatser för attsäkerställa att brott med rasistiskaeller främlingsfientliga motivprioriteras i verksamheten. Vid fleraåklagarkamrar granskar åklagare ochpoliser tillsammans brottsanmälningarför att på så sätt lättare identifierabrott med rasistiska motiv.Under år 2000 inleddes drygt 400förundersökningar om brott medrasistiska eller främlingsfientligamotiv. ökade antaletpågående förundersökningar från 130under till ca 200under . Åklagarnaväckte 157 åtal, varav bl.a. 56 förhets mot folkgrupp, 30 för grovmisshandel eller misshandel samt 4 förolaga diskriminering. Att så få åtalväckts för olaga diskriminering berorenligt Riksåklagaren på att det ärsvårt att bevisa det brottet.Riksåklagaren anser därför att denpågående översynen av lagstiftningen påområdet är mycket angelägen.Utgångspunkten föråklagarorganisationens insatser förbekämpning av våld mot kvinnor är desärskilda åtgärdsprogram som togs framvid alla åklagarmyndigheter under år1999. Insatserna har inriktats påförbättrade kunskaper, samarbete medpolisen för att utveckla effektivareutredningsmetoder, snabbare lagföringbl.a. genom särskildarättskedjeprojekt, samverkan medsocialtjänsten och olikafrivilligorganisationer samt ettförstärkt stöd till brottsoffren.Under år 2000 tog det i genomsnitt 36dagar för åklagarna att ta ställning iåtalsfrågan i färdiga förundersökningarom våld mot kvinnor. Lagföringsandelen harökat från år år2000. Enligt Riksåklagaren visar dessavärden att åklagarväsendet harprioriterat ärenden som gäller våld motkvinnor.Åklagarväsendets kostnader för attbekämpa ekonomisk brottslighet uppgicktill ellerknappt av de totala kostnaderna.Ekobrottsmyndigheten svarade för ca283,och övrigaåklagarmyndigheter för ca 39 miljonerkronor. Inom de övrigaåklagarmyndigheterna var andelenekobrott mindre än en procent av dettotala antalet ärenden.Åklagarmyndigheterna avslutade flerärenden än vad som kom in.Lagföringsandelen var , samma somår 1999. Genomströmningstiderna ökadefrån till 469 dagarår 2000.Såvitt angår Ekobrottsmyndighetensverksamhet redovisas den nedan.Samarbetet med polisen för attförbättra den brottsutredandeverksamheten ytterligare har enligtRiksåklagaren utvecklats positivt genomflera samordnande insatser på dekriminalpolitiskt prioriteradeområdena. Myndigheterna har dessutomfortlöpande vidtagit flera konkretaåtgärder för att effektiviserabrottsutredningsverksamheten. Detgäller bl.a. utbildning ochkompetensutveckling, bestämmelser omfördelningen avförundersökningsledarskapet, metoderför kvalitetssäkring avbrottsutredningar samt gemensammariktlinjer för att effektivisera dendirekta handläggningen avbrottsutredningar.Enligt Riksåklagaren har dockinsatserna inte lett till någrabestående förbättringar av närpolisensbrottsutredningsverksamhet, eftersommånga av de särskilt utbildadenärpoliserna har gått övertill annan verksamhet. Därför är detenligt Riksåklagaren nödvändigt attgenomföra omfattande förändringar avbrottsutredningsverksamheten för attkunna åstadkomma beståendeförbättringar av den.Regeringen pekar ibudgetpropositionen på attRiksåklagaren, ,revisorer,i anledning avmordet på statsminister (SOU1999:88) från delvis olikautgångspunkter pekat på brister ochoklarheter i brottsutredningssystemet.Kritiken har avsett bl.a. alltför långahandläggningstider, lågbrottsuppklaring, oklaransvarsfördelning mellan åklagare ochpolis, bristande tillsyn avåklagarväsendet och polisen,internutredningsverksamheten samtkompetensförsörjningen.I december 2000 tillsatte regeringenen beredning för rättsväsendetsutveckling (dir. 2000:90). Beredningenskall bl.a. överväga på vilket sättbrottsutredningsverksamheten kanförbättras. Ett brett angreppssätt bördärför anläggas där såväl nylagstiftning som administrativa ochorganisatoriska förändringar övervägs.Frågor om rollfördelning, utveckling avarbetsmetoder, möjlighet att utnyttjamodern teknik, utbildning ochkompetensutveckling bör enligtdirektiven kunna övervägas i dettasammanhang. Beredningen skallpresentera delbetänkanden efter handsom olika frågor behandlas. Senast föreutgången av skall beredningenredovisa det då aktuella läget inomrättsväsendet för de frågor somankommer på beredningen samt en planför det fortsatta arbetet.Lagföringsandelen, dvs. den andel avalla avslutade ärenden som lett tillbeslut om åtal, strafföreläggande elleråtalsunderlåtelse, var under år2000. Det är en minskning med 2procentenheter jämfört med år 1999.Riksåklagaren bedömer att den främstaorsaken till det är att andelenbötesärenden minskat kraftigt som enföljd av ändrad ansvarsfördelningmellan åklagare och polis. Under tiden1996-2000 har lagföringsandelen varit igenomsnitt . Andelen misstänktapersoner som lagfördes ökade något,från till 62 %.Åklagarmyndigheterna har under år2000, liksom , införtsärskilda kvalitetssäkringsprogram sominnebär att åklagarna ibrottsutredningarna skall ge polisen ensnabb och fortlöpande återkoppling omutredningskvaliteten.Balanserna minskade totalt sett från62 389 till 55 377 ärenden.Ärendeinströmningen från polisen tillåklagarorganisationen har fortsatt attminska: från ca 194 000 ärenden år 1998till 177 1999 och till 168 000ärenden . Också antaletavslutade ärenden har sjunkit underdenna period. avslutadeåklagarna ca 197 000 ärenden, år 1999ca 187 000 ärenden och ca 180000 ärenden. Det innebär att åklagarnaunder avslutade 3 000,10 000 respektive 12 000 fler ärendenän som kom in.Genomströmningstiderna minskade förnästan alla brottstyper under år 2000.Den genomsnittliga genomströmningstidenfrån inkommet förundersökningsprotokolltill beslut i åtalsfrågan minskade från54 jämfört med år 1999.Riksåklagaren har i verksamhetsplanernaför åren 2000 och 2001 krävt attåklagarmyndigheterna skall förkortagenomströmningstiderna väsentligt.Målsättningen är att de inte skallöverstiga . Ibudgetpropositionen anför regeringenatt detta mål uppnåtts redan underförsta halvåret 2001.Dessutom skall åklagarmyndigheternaeftersträva en ökning av andelenbrottsmisstankar som avgörs inom 15dagar, främst när det gällermängdbrott. fattadeåklagarna beslut om av allabrottsmisstankar inom högst 15 dagarfrån det attförundersökningsprotokollet kom in frånpolisen. Den andelen ökade till 66 %under första halvåret 2001. För år 1999var den siffran 51 %.Såvitt angår Riksåklagarens roll förrättsutvecklingen och rättsbildningenframgår av budgetpropositionen attRiksåklagaren eftersträvar attförstärka Riksåklagarens verksamhet iHögsta domstolen och att i så storutsträckning som möjligt koncentreraden på de mål som har störst betydelseför det operativa åklagararbetet.Därför upprättar Riksåklagaren rättsutvecklingsplan över de frågorsom bedöms ha betydelse för en enhetligrättsutveckling. harRiksåklagaren fört upp flerkriminalpolitiskt viktiga frågor tillHögsta domstolen om bl.a. rasistiskabrott, allmänna ansvarsfrihetsgrunderoch lagen (1998:408) om förbud mot köpav sexuella tjänster.Ekobrottsmyndigheten avslutade flerärenden än under år 1999.Antalet balanserade liksom antaletinkomna ärenden minskade.Vid varlagföringsandelen under år 2000jämfört med år 1999.Genomströmningstiden förekobrottsärenden vidEkobrottsmyndigheten ökade från458 dagar , eller med ca15 % jämfört med . De längregenomströmningstiderna kan enligtmyndigheten delvis förklaras av att ettflertal äldre ärenden avslutats.Därtill kommer att fler särskiltkrävande ärenden har avslutats, vilkagenerellt sett har långagenomströmningstider.Ekobrottsmyndigheten bedömer attekomålens svårighetsgrad ökat.Myndigheten har delat inekobrottsärendena i fyra kategorier.Under år 2000 har Ekobrottsmyndigheteninfört tidredovisning för att setidsåtgången för varje ärendekategori.Myndigheten räknar med atttidredovisningen kommer attskapa förutsättningar för en säkrarebedömning av förändringar när detgäller förundersökningarnassvårighetsgrad.Förutom genomförandet av olikautbildningar har Ekobrottsmyndighetenunder tagit fram ett omfattandeunderlag för en ny ekoutbildning somriktar sig till all berörd personalbåde inom och utanför myndigheten.Utbildningsverksamheten startar underhösten 2001.Vad gäller stabsverksamheten vidEkobrottsmyndigheten har myndigheten,på grundval av rapporter från deregionala samverkansorganen, utarbetaten redogörelse förekobrottsbekämpningen under år 1999.Vidare har enligtvad som anges i budgetpropositionenbl.a. överlämnat en rapport om denekonomiska brottsligheten och dessbekämpning, utvärderat de regionalasamverkansorganen samt bättrestrukturerat och fördjupat samarbetetmed andra myndigheter ochorganisationer.Generaldirektören förEkobrottsmyndigheten har införutskottet uppgivit att det föreliggeren snedfördelning av mängden ärendenmellan myndighetens olika avdelningar.Myndigheten har därför låtit göra enöversyn av sin organisation och enrapport har presenterats. Utskottetkommer att få anledning att återkommatill frågan om i vår i samband medbehandlingen av regeringens skrivelseom ekonomisk brottslighet.Regeringen bedömer ibudgetpropositionen attåklagarorganisationensverksamhetsresultat under de senasteåren visar på en positiv utveckling. Demål som slagits fast för verksamhetenhar i stort sett uppfyllts. Det ärenligt regeringens mening emellertidangeläget att åklagarorganisationentillsammans med polisen vidtar ännumera kraftfulla och omedelbara åtgärderför att förbättra och effektiviserabrottsutredningssystemet. Dessutomanser regeringen det vara angeläget attåklagarorganisationen och polisenfortsätter sitt gemensammautvecklingsarbete för att utarbeta ännueffektivare och rationellarearbetsmetoder för bekämpningen av denmest kvalificerade kriminaliteten.Vad angår Ekobrottsmyndighetensverksamhetsresultat anser regeringenatt det huvudsakligen visar på enpositiv utveckling där de mål somställts upp för verksamheten i principhar uppfyllts. Resultatet visar enligtregeringen vidare på att självaarbetsformen - med åklagare, poliseroch ekonomer i nära samarbete - ärframgångsrik.Det är enligt regeringen angelägetatt närmareanalyserar utvecklingen med längregenomströmningstider och vidtaråtgärder för att vända dennautveckling, liksom att myndigheten nogaföljer upp och utvärderar resultatet avsitt utvecklingsarbete.Utskottet har sammanfattningsvis intefunnit något som motsäger regeringensbedömning att åklagarorganisationen istort sett uppfyllt de mål förverksamheten som riksdag och regeringsatt upp. Den utveckling som skett inomåklagarväsendet ärenligt utskottets mening också myckettillfredsställande.Som regeringen konstaterat är detemellertid angeläget attbrottsutredningssystemet förbättras ocheffektiviseras. För egen del villutskottet också peka på det angelägna iatt utredningskapaciteten förstärkssåvitt avser anmälningar om miljöbrott.Utskottet utgår från att Riksåklagarenoch gemensamtnärmare analyserar den uppkomnasituationen så att åtgärder kan vidtasför att balanserna inte skall ökaytterligare. Utskottet utgår vidarefrån att regeringen noga följer dettaarbete.Också har enligtregeringens bedömning visat på en ihuvudsak positiv utveckling med enrelativt god måluppfyllelse. Det finnshär dock enligt utskottets meninganledning att känna en viss oro framförallt när det gäller de ökadegenomströmningstiderna ochresursutnyttjandet.Prioriteringar inför budgetåret 2002I fråga om prioriteringar anför regeringenföljande. Åklagarväsendet skallytterligare förstärka och utvecklaåklagarrollen. Åklagarväsendet skallmedverka i polisväsendets kompetens-och verksamhetsutveckling för attsäkerställa en effektiv och snabbbrottsutredningsverksamhet med högtställda krav på rättssäkerhet ochkvalitet. Fler brott skall leda tilllagföring.Åklagarna skall i ännu störreutsträckning ges utrymme att kunnakoncentrera sig på de merakvalificerade brottmålsärendena ochutöva aktiv förundersökningsledning idessa.Åklagarna skall ytterligare utvecklasin kapacitet att bekämpa brott motmiljön och brott med rasistiska ellerfrämlingsfientliga, antisemitiska ochhomofobiska inslag.Utskottet har ingen erinran mot vadregeringen anfört.AnslagenÅklagarorganisationenI tabellen nedan återfinns enjämförelse av regeringens ochoppositionens förslag till anslag föråklagarorganisationen (tusentalkronor).Anslag Prop. m kd c fp2001 2002inkl.TB722 741 + 20 + 50 - +789 751 000 000 10000För uppgåråklagarorganisationens anslag, efteratt hänsyn tagits till en minskning avanslaget genom beslut omtilläggsbudget, till knappt 723miljoner kronor. Vid ingången av åretfanns ett anslagssparande om ca 13,5miljoner kronor. Utgiftsprognosen förår 2001 är beräknad till 748 miljonerkronor.Regeringen föreslår ett ramanslag förår 2002 på . Ianslagsberäkningen har hänsyn tagitstill beräknade utgiftsökningar förlöner, lokaler och övrigaförvaltningskostnader samt justering avpremierna för statligaavtalsförsäkringar. Ökningen avanslaget avser till övervägande delenposter av justeringskaraktär.I motion Ju445 (m) föreslås attanslaget till åklagarorganisationenskall höjas med 20 miljoner kronor.Dessa ytterligare medel skall bl.a.möta kostnaderna för fler åklagare samtnödvändig IT-, metod- ochkompetensutveckling. I motion U303 (m)betonas vidare vikten av attåklagarorganisationen erhållertillräckliga resurser för att kunnadelta fullt ut i samarbetet inomEurojust.I motion Ju368 (kd) yrkas attanslaget till åklagarorganisationenskall höjas med iförhållande till regeringens förslag. Imotion Ju331 (kd) betonas vikten av enfortsatt nyrekrytering av åklagare ochadministrativ personal;åklagarorganisationen bör förstärkasmed 50 åklagare i syfte att skapa enarbetsorganisation med åklagarstöd förmängdärenden, 6 åklagare förekobrottsärenden och 10 åklagare förmiljöbrottsärenden. Med hänvisning tillkravet på nya åklagare anförmotionärerna i T470 (kd) att särskildatrafik-åklagare bör inrättas. Slutligenförespråkas i motion Ju331 (kd)åtgärder för kompetensutveckling inomåklagarväsendet och inrättande avsärskilda ungdomsrotlar.En anslagsökning för åklagarväsendetom förordas imotionerna Ju450 och Fi294, båda (fp).Utskottet har behandlatanslagsyrkandena ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen. Som framgårdär föreslår utskottet att riksdagenantar regeringens förslag och avslårmotionsyrkandena.EkobrottsmyndighetenI tabellen nedan återfinns enredogörelse för regeringens förslagtill anslag för år2002 (tusental kronor). Som framgårföreslår oppositionen inte någonändring.Anslag Prop. m kd c fp2001 2002inkl.TB313 312 - - - -069 389För uppgårEkobrottsmyndighetens anslag, efter atthänsyn tagits till beslut enligttilläggsbudget, till 313 069 000 kr.Det anslagssparande på 5,4 miljonerkronor som fanns vid ingången av år2000 förbyttes till ett underskott påknappt vid åretsslut. Utgiftsprognosen för ärberäknad till 309 miljoner kronor.Riksrevisionsverket har anmärkt attbristande finansiell kontroll lett tillett överskridande av anslagskreditenmed . Ekobrottsmyndighetenhar enligt ett yttrande till regeringenbl.a. angivit att ett antal åtgärdervidtagits för att bättre kunna bedömade kostnader som faktureras myndigheteni efterskott. Enligt regeringensbedömning bör de åtgärder somEkobrottsmyndigheten vidtagit varatillräckliga för att anslagskrediteninte skall överskridas på grund avbristande finansiell kontroll igen.Regeringen föreslår ett ramanslagtill på . I anslagsberäkningen har hänsyntagits till beräknade utgiftsökningarför löner, lokaler och övrigaförvaltningskostnader samt justering avpremierna för statligaavtalsförsäkringar. Vidare föreslåsanslaget höjt med 4,6 miljoner kronorfr.o.m. med anledning av attEkobrottsmyndighetens verksamhetsområdenumera även omfattar . Fördetta har tillförtsanslaget på tilläggsbudget och 2,3miljoner kronor i budgetpropositionen.Utskottet har behandlatanslagsyrkandet ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen. Som framgårdär föreslår utskottet att riksdagenantar regeringens förslag.OrganisationsfrågorRättskedjanI ett par motioner tas frågor upp somrör åklagarorganisationen och andradelar av rättskedjan. I motion Ju237(c) lämnas en rad förslag främst isyfte att korta handläggningstidernasåväl inom åklagarväsendet som inomrättsväsendet i stort. Sålunda begärs imotionen en breddad samverkan mellanrättsväsendets myndigheter, en särskildfunktion för bl.a. uppföljning iJustitiedepartementet, ett gemensamtärendehanteringssystem och en översynav effekterna av centraliseringen inomåklagarväsendet. I motion Ju313 (fp)anser motionären attåklagarmyndigheterna och polisensutredningsverksamhet bör slås samman.Som framgått ovan har regeringentillsatt en beredning förrättsväsendets utveckling (dir.2000:90). Beredningen skall bl.a.undersöka möjligheterna att förkortaden genomsnittliga genomströmningstidenfrån brottsanmälan till dom ochstraffverkställighet. En annan uppgiftför beredningen är att överväga påvilket sättbrottsutredningsverksamheten kanförbättras. I det arbetet ligger ocksåatt överväga frågor kring de skildamyndigheternas organisation ochrollfördelningen mellan dem.Beredningen skall presenteradelbetänkanden efter hand som olikafrågor behandlas. Senast före utgångenav skall beredningen redovisadet då aktuella läget inomrättsväsendet för de frågor somankommer på beredningen samt en planför det fortsatta arbetet.Utskottet konstaterar att de frågorsom tas upp i motionerna väl inryms ide nämnda direktiven. Enligt utskottetsmening bör det pågåendeutredningsarbetet avvaktas. Utskottetföreslår att avslår motionJu237 i här behandlade delar liksommotion Ju313. Utskottet vill dockframhålla att den omständigheten att enutredning tillsatts inte får hindra deteffektiviseringsarbete som redan pågårinom rättsväsendet.I en motion, Ju237 (c), yrkas attåklagarna skall överta vissa uppgifterfrån domstolarna i syfte att snabbarefå ärenden till huvudförhandling.Beredningen för rättsväsendetsutveckling har i delbetänkandetSnabbare lagföring 1 - Några förslagtill förenklingar (SOU 2001:59) lämnatsådana förslag som efterfrågas imotionen. Sålunda föreslår beredningenbl.a. att åklagarens möjlighet attutfärda stämning och kalla tillhuvudförhandling utvidgas samt att ävenåklagaren skall ges behörighet attbesluta om att inhämta personutredning.Betänkandet är föremålför remissbehandling.Enligt utskottets mening bör detpågående arbetet inte föregripas ochutskottet föreslår att avslårmotion Ju237 i denna del.EkobrottsmyndighetenI motionerna Ju403 och Ju450 (båda fp)begärs att skallavvecklas.Av instruktionen förEkobrottsmyndigheten följer att dennadels är en åklagarmyndighet, dels encentral förvaltningsmyndighet underregeringen.Utskottet har tidigare vid ettflertal tillfällen behandlat frågan omEkobrottsmyndighetens ställning.Vid /97 uttaladeutskottet sin tillfredsställelse överatt regeringen hade för avsikt attinrätta en . Den nyamyndighetens tillkomst borde kunnainnebära en betydande förstärkning avsamhällets insatser mot den ekonomiskabrottsligheten. Utskottet instämde iregeringens bedömning attEkobrottsmyndigheten borde inrättas somen självständig myndighet inomåklagarväsendet. Därigenom skullemyndigheten på ett naturligt sättknytas till den organisation förbrottsbekämpning som redan existerade(bet.