bet · GO01KUU1 · 2001-04-26 00:00:00 — , eller andra ut[5]:skott, kan komma att unde[6]:rsöka andra framtidsfrågor, m[7]:en några beslut har ännu in[8]:te fattats.Ty[9]:sklandFör att uppmuntra till en bred allmän debat[10]:t har i F[11]:örbundsdagen organiserat ett antal öppnautfrågningar. Till exemp[12]:el anordnade man en öppen utfrågni[13]:ng om en europeisk konstitution.Förbundsrådet planerar att hålla en konferen[14]:s med experter kring framtidsfrågorna.ÖsterrikeÄn så länge[15]:har inga särskilda åtgärder vidtagits.UtskottsmötenaReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Legitimitetsfrågor (punkt 1)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:U511 yrkande 1.StällningstagandeI finns en lång tradition av öppenhet. Densvenska offentligheten garanterar alla medborgareinsyn i alla myndigheter, så länge inte särskildabeslut finns om sekretess. Även omoffentlighetsprincipen har fått ett visst genombrotti EU under ordförandeskap finns ännu storabrister, vilka föranleder utskottet att påpeka attregeringen måste fortsätta att driva dessa frågorinom EU. Bland annat är möjligheten atthemligstämpla EU-handlingar alltför generösttilltagen. Dessutom återstår hela problematikenkring att meddelarfrihet saknas inom EU:sinstitutioner. Offentlighet och insyn är inte baraen demokratisk rättighet, utan också det kanskefrämsta vapnet i kampen mot den omfattandekorruptionen inom EU. Trots det har regeringen visatsig alltför benägen att kompromissa ioffentlighetsfrågor.2. Förenkling av fördragen ochkompetensfördelningen (punkt 2)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:U511 yrkande 2.StällningstagandeAv demokratiska skäl är det angeläget att utformaEU:s fördrag på ett tydligare sätt än vad som ärfallet . Men det är inte bara tydlighet om vadsom hör hemma på EU-nivå respektive vad som hörhemma på nationell nivå som bör eftersträvas iarbetet med en förenkling av fördragen. En väsentliguppgift är också att återföra befogenheter från EU-nivå till nationell nivå, i frågor som bör avgörasnärmare medborgarna. En "förenkling av fördragen"får inte innebära att man skriver en EU-konstitutionsom stärker EU:s överstatliga karaktär. Tvärtom börregeringen driva att EU helt befrias från sådanapolitiska områden som hanteras bäst på nationellnivå. Många märkliga EU-beslut visar med tydlighetatt EU har kompetens i alltför många frågor.EU lägger sig i nästan allt och naturligtvis blirdet ofta fel när man fattar beslut som skall gällahundratals miljoner EU-medborgare. Beslut som är braför människor i t.ex. södra är helt enkeltinte alltid bra för människor i norra , ochtvärtom. Det finns också ett egenvärde i att beslutfattas så nära medborgarna som möjligt, eftersom detökar möjligheten för den enskilda medborgaren attvara med och påverka beslutet, vilket i sin turstimulerar till ökat samhällsengagemang. Till vissdel kan det avtagande intresset för demokrati ochsamhällsfrågor förklaras med att EU-inträdehar inneburit att makten över många frågor harflyttats längre bort från människors vardag.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden.1. De nationella parlamenten i EU (s), , , PärAxel , och (alla s) anför:Genom toppmötet i har en debatt om EU:sframtidsfrågor inletts. Som företrädare för ettparti med lång tradition av internationelltsamarbete välkomnar vi att det skall bli enalleuropeisk debatt. Vi skall alla - medlemsstateroch efterhand också kandidatländerna - dela med ossav våra erfarenheter, och vi skall försöka omsättade bästa av dessa i ett välfungerande framtida EUtill gagn för dess medborgare. Demokratin i EU måstebefästas och utvecklas. Frågor om insyn, påverkan,kontroll och ansvarsutkrävande måste stå i fokus. Vivälkomnar därför toppmötets beslut att de nationellaparlamentens roll är en av de frågor som skallprioriteras.De nationella parlamenten har genom sin ställningförutsättningar av en helt annan art än övrigaaktörer inom EU. Viktigast är att de, med någrabetydelselösa undantag, är direkt valda av folken -oftast med ett högt valdeltagande - och att de ochderas ledamöter därmed har en ojämförligrepresentativitet och legitimitet.Ett annat särdrag är den flexibilitet med vilkende nationella parlamenten kan agera. De kanformaliserat och på stor bredd agera genom COSAC, dekan informellt samverka genom utskottsnätverk och dekan när så är lämpligt uppträda enskilt gentemotsåväl den egna regeringen som de olika EU-organen.Också de enskilda parlamentsledamöterna kan, var försig och med sitt demokratiska mandat i ryggen, bidratill att allmänintresset kommer till uttryck.För att utveckla formerna för de nationellaparlamentens agerande inom EU måste man enligt vårmening dra nytta av varandras erfarenheter. Dettakan innebära att låter sig inspireras averfarenheter från Cortes eller att Tweede Kamerbörjar tillämpa svenskinspirerad uppföljning ochutvärdering av EU-frågor. I inledningen avdiskussionen om de nationella parlamenten i detframtida EU måste vi därför lyfta fram goda exempelutifrån våra nationella erfarenheter.Bidrag till denna debatt kan bl.a. hämtas från desvenska erfarenheterna av informella kontaktermellan utskott och regering eller från deltagandetav riksdagsledamöter i utredningsväsendet, som juutgör ett led i regeringens beredningsarbete. Detkan i sammanhanget också noteras att det förekommeratt svenska Europaparlamentariker suttit och sitteri svenska utredningar. Det viktiga är inte på vemsmandat en parlamentariker sitter, utan att det rörsig om en folkvald med helt annan legitimitet än enNGO-företrädare eller "vis man".Nationellt parlamentariskt inflytande i EU-processen kan som vi ser det ske framför allt genomden nationella regeringen men också genom direktakontakter med EU:s institutioner.Vi socialdemokrater anser i likhet med vadRiksdagskommittén anför att fackutskottens roll, vidsidan av det samråd med regeringen som sker inomramen för , måste utvecklas och stärkas.Fackutskotten uppmanas att utveckla sina former förtidig information och konsultation i EU-frågor somberör respektive utskotts ansvarsområden.Vårt grundläggande synsätt är att de nationellaparlamenten bör komma in tidigt i processerna på EU-nivå och att de skall kunna överblicka helheten.Möjligheterna till parlamentarisk påverkan ochkontroll är också av central betydelse. Härvid börsärskilt möjligheterna till kontakter mellanparlamentsutskott och enskilda kommissionärerbeaktas.När det gäller de mellanstatliga frågorna inom denandra pelaren finns det särskilda skäl att erinra omatt det av framgår att det finns ettbehov av att upprätta och övervaka en mer exaktavgränsning av Europeiska unionens ochmedlemsstaternas behörigheter, så attsubsidiaritetsprincipen återspeglas. Vi menar attdetta ligger i de nationella parlamentens och därmedi demokratins intresse.2. EU:s framtidsfrågor (v)och (båda v) anför:Demokrati, i sin vardagliga och vidaste definition,betyder folkstyre. Innebörden av begreppet återfinnsbl.a. i regeringsformens första paragraf: "Alloffentlig makt i utgår från folket." Iregeringsformens fjärde paragraf konkretiserasfolkstyret: "är folkets främstaföreträdare." Men genom det svenska medlemskapet iEuropeiska unionen, EU, har riksdagöverlåtit en väsentlig del av beslutandemakten tillöverstatligt beslutsfattande inom EU.Den representativa demokratin förutsätter ettsymmetriskt förhållande mellan makt och ansvar. Därden offentliga makten utövas skall det politiskaansvaret gå att utkräva. Problemet med EU är att detinte går att utkräva ett samlat politiskt ansvar avministerrådet, kommissionen, domstolen ellercentralbanken.Urholkandet av rösträtten - EU:s demokratiskaunderskottÖverlåtandet av beslutandemakten inom ett antalpolitikområden till EU har skapat en rättsgemenskapsom är direkt bindande både för medlemsstaterna ochderas medborgare. Inom dessa politikområden fattasmed andra ord beslut som får konsekvenser för detsvenska folket utan någon möjlighet för svenskafolket att i direkta, återkommande val avsätta deansvariga politikerna. Med andra ord utövas denoffentliga makten i EU av organ vars politiskaansvar inte går att utkräva. [16] , liksommedlemsstaters, rösträtt urholkas.Populärt uttryckt dras EU med ett demokratisktunderskott. Främst grundar sig den kritiken på attministerrådet stiftar lagar som inte behövergodkännas av de nationella parlamenten för att bligällande rätt i medlemsstaterna, trots attmajoriteten av ministerrådet inte kan avsättas genomallmänna val eller genom misstroendeförklaring frånett folkvalt parlament.En annan del av det demokratiska underskottet harsin rot i kommissionens exklusiva initiativrätt.Följaktligen har ingen direkt folkvald ledamot inomEU, eller på nationell nivå, möjligheten att läggalagförslag. Eftersom EG-rätten har företräde framförsvensk lagstiftning urholkas folkets maktytterligare. Dessutom bör här det s.k.lagstiftningsutrymmets upptagenhet nämnas. Detinnebär att om EU har antagit en bindande norm påett område, så har EU mutat in detta som sitt eget.Då finns det inte längre möjlighet att stiftanationella lagar på området.Ännu ett exempel på EU:s demokratiska underskottär den generella bristen på öppenhet ibeslutsprocessen. När lagstiftningsmakten flyttasfrån de nationella parlamenten till ministerrådetändrar beslutsfattandet karaktär. Genom EU-medlemskapet har en stor del av inrikespolitikenkommit att handläggas på utrikespolitiskt vis.Priset för detta är att medborgarna i högre gradutestängs från förhandlingsprocessen, eftersom förmycket insyn sägs försvaga de svenskaförhandlingspositionerna och därmed "motverka"svenska intressen i sakfrågorna. Beslutandemaktenanonymiseras för väljarna.Betydande kritik riktas även mot att politikenavpolitiseras genom delegering av förhandlingsmandattill tjänstemän och experter. Med regeringensstärkta ställning följer även en stärkt ställningför departementstjänstemän, eftersom en stor del avförhandlingarna inom EU sker mellan nationella ochEU-anställda tjänstemän. Dessutom ges s.k. oberoendeexperter en framskjuten ställning i processen motfattandet av beslut.Återupprätta folkstyret!Principiellt finns två möjligheter att välja mellanför att avskaffa det demokratiska underskottet. Ettalternativ är att man etablerar en mekanism föransvarsutkrävande på den nivå där makten i dagligger, dvs. man instiftar ett folkvalt parlamentsom till skillnad från det nuvarande EU-parlamentettilldelas makt att kontrollera den överstatligalagstiftningen och de exekutiva organen. Det andraalternativet är att man etablerarlagstiftningsmakten på den nivå där mekanismen föransvarsutkrävande redan finns. Med andra ord flyttaslagstiftningsmakten tillbaka till varje medlemsstatsnationella parlament.I det första fallet upprättar man en europeiskfederation, vilket är oförenligt med Sverigesofficiella ståndpunkt.I det andra fallet åternationaliserar man hela dennuvarande överstaten, som återfinns inom denförsta pelaren. Makten återförs från EU-organen tillde enskilda medlemsstaterna som måste komma överensinför varje beslut. EU skulle återgå till att varaen i raden av mellanstatliga, internationellaorganisationer. Vi anser att kan avvecklas isin nuvarande form och ersättas med annat folkvaltorgan, t.ex. indirekt valt av de nationellaparlamenten. Mot denna bakgrund förordar vigenerellt en förstärkning av mellanstatligheten påöverstatlighetens bekostnad.De särskilda framtidsfrågornaI det fortsatta arbetet med EU:s framtidsfrågor tarvi ställning utifrån följande kort sammanfattadeslutsatser:Kompetensfördelningen inom EUEn kompetensfördelning, som beskriver gränsen mellan EU:s ochmedlemsstaternas ansvarsområden och därmeduppdelningen av makt och befogenheter dem emellan,kan leda till en . Avsaknaden aven konstitution är ett av de få steg som formellt, ijuridisk mening, skiljer EU från riktigaförbundsstater. EU är en fördragsbaseradsammanslutning, vars konstruktion är beroende av hurde ingående staterna vill att den skall varainrättad. Denna mellanstatliga karaktär anser viskall bevaras.Grundläggande rättigheter inom EUVi delar utskottets bedömning att EU:s institutioner böranslutas till . Däremot anser viatt den upprättade rättighetsstadgan inteytterligare bör behandlas, varken på nationell nivå,eller på internationell nivå, eftersom en sådanberedning eller remissbehandling skulle ge sken avatt rättighetsstadgan har större dignitet än denpolitiska deklaration den antagits som.Processen inför nästa regeringskonferensVi anser att konvent är en form av samarbetsprocess inför enregeringskonferens, men det finns andra sätt attsamarbeta inför en regeringskonferens, t.ex. genoms.k. Den kritik som utskottetriktar mot konventsformen, delar vi. Dessutom menarvi att ej bör gesrepresentationsplatser, utan endastobservatörsstatus, i syfte att behålla enmellanstatlig samarbetsform.De nationella parlamentens rollI likhet med utskottet menar vi att det finns en tydligkonflikt mellan och de nationellaparlamentens inflytande, som bör lösas genom att makt minskas till fördel för denationella parlamenten. Flera åtgärder har redanvidtagits i i syfte att stärka riksdagensroll gentemot regeringen genom Riksdagskommitténsreferensgrupps slutrapport om hanteringav EU-frågor, och vi avser att med kraft fortsättaarbeta på denna inslagna linje. Vi förordar även attde nationella parlamenten ges förslagsrätt tillministerrådet, vilket väsentligt skulle stärka denationella parlamentens roll.Vänsterpartiets motionsyrkandenVänsterpartiet vidhåller EU:s behov av ökad öppenhet i enlighetmed vad som anförs i motion 2000/01:K306.Utskottets betänkande visar även behovet av attregeringen lägger fram ett förslag till program förEU:s framtida utveckling. Därför fasthåller vi vadsom anförs i motion 2000/01:K309.3. EU:s framtidsfrågor (fp)() anför:Europeiska unionen står inför framför allt tvåstora utmaningar: utvidgningen och EU:s bristandeförankring hos medborgarna. De är förbundna medvarandra på det sättet att EU måste återerövralegitimiteten och stödet hos medborgarna för attkunna genomföra de förändringar som krävs inför ochefter utvidgningen.Toppmötet i tog steg irätt riktning. finns dock en delutestående frågor, såsom frågan om en författningoch majoritetsbeslut i ministerrådet. Dessa skötsfram till en ny regeringskonferens år 2004.Det låga deltagandet i valen till EU-parlamentetvisar att unionen präglas avbristande intresse och lågt förtroende frånmedborgarnas sida. Detta är delvis ett resultat avbristande effektivitet och öppenhet inom EU:sinstitutioner, liksom de senaste årens skandaler ochbedrägerier.Trots en allmän irritation över att EU lägger sigi alltför mycket finns också en förväntan på att EUtar krafttag när det gäller vissa gemensamma frågorsom t.ex. fred och säkerhet, miljöproblem, kampenmot brottsligheten och värnandet om säkra livsmedel.Här har EU viktiga funktioner att fylla. EU behövsför de gränsöverskridande problemen.De närmaste åren måste EU:s medlemsstater verkaför att se till att unionen på ett effektivt sättkan fungera med fler medlemmar samt att medborgarnasförtroende för EU återställs. Detta kan vi barauppnå om vi genomför långtgående reformer av EU:sinstitutionella ramar och av i syfteatt klargöra i vilka frågor EU skall eller inteskall agera.Ett EU med 25 eller kanske 30 medlemmar sernaturligtvis inte ut som det EG som ursprungligenbildades för 6 medlemmar. Institutionerna och derasarbetsformer behöver förändras ytterligare för attde efter utvidgningen skall kunna fungera effektivt.Europeiska kommissionen kan exempelvis inte bevarasin nuvarande form och storlek i en utvidgad union.Redan dagens kommission med 20 ledamöter har svårtatt arbeta effektivt. anser att intenågot land skall ha mer än en kommissionär.Rådets arbete måste även bli effektivare. I syfteatt öka effektiviteten i beslutsprocessen böranvändningen av kvalificerad majoritet bli normenför beslutsfattande i ministerrådet. Endast frågorsom rör ändring av fördragen, internationella avtal,nya medlemmar, beslut om samarbete inom nya områdensamt vissa frågor av särskilt nationellt intressebör avgöras med enhällighet. Övrigt bör avgöras medmajoritetsbeslut.För att öka medborgarnas inflytande i EU börEuropaparlamentets inflytande öka. Parlamentet ärdet enda direkt folkvalda organet som ställs tillansvar i allmänna val, varför parlamentet bör hamedbeslutanderätt på alla områden därmajoritetsomröstning i rådet gäller. Vidare måstedet kunna utöva sina parlamentariska befogenheter påhela EU:s budget. Det innebär att jordbruksbudgetenockså måste bli föremål för parlamentets kontroll.Parlamentet bör bli helt likställt medministerrådet i lagstiftningsfrågor, och de bådaorganen bör betraktas som de två delarna i etttvåkammarparlament.Parlamentet måste vidare självt få fatta beslut omsina arbetsformer och sin sammanträdesort. Trots attvi känner stor respekt för att förläggaEuropaparlamentets sessioner till , stadensom symboliserar freden mellan ochFrankrike, är det varken praktiskt,funktionellt eller ekonomiskt försvarbart att pendlamellan och på det sätt som görs . Arbetet bör koncentreras till en ort.Majoriteten av parlamentets ledamöter vill ändra pådetta, men eftersom det står inskrivet i fördragetkan endast statscheferna ändra beslutet, medenhällighet.Det är av central betydelse för unionens framtidatt medborgare ges ett reellt inflytande. Ominte medborgarna upplever att deras röster räknas,och om inte de politiska instanser som styr Europaverkligen är ansvariga inför de folkvalda iparlamentet, kommer medborgarnas intresse förunionen att minska ännu mera. Demokrati och öppenhetär en nyckel till EU:s framgång. Att välja bortdemokrati och öppenhet i förhoppningen att vinna ieffektivitet är ett ödesdigert felval.EU:s institutioner måste präglas av störreöppenhet. Genom ökad öppenhet och insyn kan fusk ochoegentligheter bekämpas och medborgarnas förtroendeför unionen stärkas. Insyn och ett gott agerandegentemot medborgarna måste vara en ledstjärna förEU:s institutioner. bör verka för att densvenska synen på allmänna handlingars offentlighetfår en motsvarighet också inom EU. Öppenhet bör vararegel, sekretess undantag, i stället för tvärtom.Sverige bör driva fram en sådan tillämpning av EU:snya offentlighetsprincip att den också blir praktiskverklighet överallt i EU:s beslutsfattande. På detnationella planet bör upprätthålla sinhittillsvarande tolkning av offentlighetsprincipen.Svensk hantering av EU-dokument skall följa svenskalagar och rättspraxis när det gäller offentligheten,oavsett hur en handling klassats av ett EU-organ. Omunionsorganen bestrider vår rätt att tillämpaoffentlighetsprincipen skall vi strida i för vår öppenhet.För ytterligare förankring är det viktigt att EU:snärhetsprincip, den s.k. subsidiaritetsprincipen,gäller. EU skall enligt mening endastägna sig åt frågor där de lokala, regionala ochnationella nivåerna inte räcker till. Om EU skallkunna fungera med 30 medlemsländer krävs enkoncentration på färre uppgifter. EU måste varaeffektivt. Det betyder att beslutsmaskineriet måstevara effektivt. Men det innebär också att EU skallägna sig åt rätt frågor. Det finns frågor därbeslutsmöjligheterna på EU-nivån är för små. Detfinns också frågor där möjligheterna att besluta ärför stora. Ett exempel på frågor där möjligheternaär för små är ekonomiska styrmedel för en bättremiljö. Ett annat område där unionen behöver störrebefogenheter gäller den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken.Om det på dessa områden således behövs mersamarbete, så finns det områden där det behövsmindre av lösningar på unionsnivån, t.ex. kultur,turism samt social- och arbetsmarknadspolitik.Tilltron till EU bland medborgarna imedlemsländerna undergrävs såväl av att unionen inteär kapabel att fatta beslut i genuint gemensammafrågor som av att unionen fattar beslut i frågor somden inte borde syssla med. Det är därför inte enbartav principiell vikt att rätt fråga handläggs på rättplats.Ett sätt att åstadkomma detta ärinförandet av en konstitution som regleraransvarsförhållandet mellan unionen och de enskildamedlemsländerna.För att medborgarna skall veta var ansvaret liggeroch för att medlemsländerna skall veta vilkapolitiska och demokratiska åtaganden som ärförknippade med ett medlemskap i , måste enkonstitution upprättas. Principerna och procedurernamåste finnas tydligt i en officiell text, och detmåste klart framgå vilka frågor som EU skall handhaoch även vilka frågor EU inte får syssla med.Sverige bör i driva frågan om enkonstitution.4. Betänkandehantering och några framtidsfrågor(mp)Per () anför:Betänkandet har en bra historiebeskrivande del.Framtidsfrågorna får dessvärre inte samma utrymmeoch omtanke. Här förekommer inte några omfattandeanalyser och här läggs inga skarpa förslag om deverkligt viktiga framtidsfrågorna för EU, t.ex.miljöfrågorna (utsläpp och klimatfrågor), detdemokratiska underskottet, maktförskjutningar,överstatlighet eller mellanstatlighet, djurfrågornaoch jordbruksstödet, framtida konflikthantering,utvidgningen.Med begränsningen av frågorna och den skyndsammaoch i många stycken lapidariska hantering sombetänkandet fått, har det varit svårt att kunnautveckla alternativa ståndpunkter på ett bra sätt.Miljöpartiet anser att alla EU-motioner bordebehandlats i detta betänkande och att EU:sframtidsfrågor kräver en betydligt bredare ochtidsmässigt mer tilltagen utskottsbehandling.Här är exempel på några frågor, som borde kunna hahanterats i ett betänkande med rubriken och folkomröstningarDet närmast förestående trappsteget i EU:sutveckling är ratificeringen av Nicefördraget.Miljöpartiet anser att börunderställas en beslutande folkomröstning. Vi anseratt det är angeläget att föra in en praxis om attalla nya som innebär att mer makt försöver från nationell nivå till EU-nivå skallunderställas folket i en omröstning.Folkomröstningen gällde ett svenskt medlemskapi EU enligt . VarkenAmsterdamfördraget eller kan därförsägas ha verklig folklig förankring i . IIrland kommer man att genomföra enfolkomröstning om . Varför inte också iSverige?Fördragsfäst utträdesmöjlighetEn uppenbar brist inom EU, som utskottet har lämnatdärhän, är frågan om att fördragsfästa vad som skallhända om ett land vill lämna EU-samarbetet. Inteminst påkallar EU:s östutvidgning att utträdesfråganutreds innan ett eventuellt skarpt läge uppkommerdär ett land begär utträde ur unionen.Förslagsrätten och kommissionenSveriges ambition borde vara att kraftigt verka föratt omvandla EU till att i högre grad vara ettmellanstatligt samarbete. Vi anser att ensamrätt att lägga fram förslag måsteavskaffas till förmån för förslagsrätt från både denationella parlamenten och EU-parlamentet.Kommissionen borde avskaffas och ersättas med ettrent administrativt organ.Förslagsrätt och utvärderingÅterkopplingssystem måste införas, så att riksdageninte bara yttrar sig inför förslag till beslut utanockså får möjlighet att utvärdera effekterna av ettbeslut. Det är lätt att finna exempel på EU-beslutsom i efterhand visat sig ha mycket negativakonsekvenser och som inneburit direkta försämringargenom EU:s ingripande. Forsknings- ochutbildningspolitiken är sådana exempel.Vi menar därför att alla av EU beslutade regleroch lagar som berör skall tasupp i för att få de praktiskakonsekvenserna belysta.