bet · GP01FIU2 · 2001-11-29 00:00:00 — hävdar attverksamhetsutveckling samtutvecklingsinsatser för myndigheternasledning bör rymmas inom respektivemyndighets ramanslag.Såsom framgått av den tidigare lämnaderedogörelsen är detta anslag inte avsettför generella utvecklingsinsatser utananvänds i första hand för att finansieradet s.k. , ett brettupplagt projekt som tillkommit för att fåtill stånd ett integrerat statligtkoncernsystem för prognoser, budgetering,resultatstyrning ochbetalningsinformation. Avsikten är atthela statsförvaltningen skall inordnas idetta system. I projektet har de olikapartigrupperna i finansutskottetmedverkat genom en parlamentariskreferensgrupp som knutits till projektet.Finansutskottet har tidigare ställt sigbakom det utvecklingsarbete som bedrivsinom ram och finner inteanledning att nu ompröva dettaställningstagande. Utskottet biträderdärför regeringens förslag tillmedelsberäkning på anslaget.Centerpartiet föreslår utan närmaremotivering att anslaget tillFinansinspektionen skall minskas med 9miljoner kronor.Finansutskottet avstyrker dettaförslag.Centerpartiet föreslår att anslaget förRiksgäldskontorets förvaltningskostnaderskall minskas med 10 miljoner kronor.Motivet härför sägs vara att statsskuldenkommer att minska snabbare medCenterpartiets förslag till inriktning avbudgetpolitiken, vilket i sin turbegränsar utgifterna för provisioner förkronskulden.Utskottet vill med hänsyn härtillerinra om att provisionskostnaderna förkronskulden belastar utgiftsområde 26Statsskuldsräntor . Någraprovisionskostnader finns således intelängre uppförda bland Riksgäldskontoretsförvaltningskostnader. Detta framhöllutskottet redan i förra årets betänkandedå med samma motiveringockså föreslog att anslaget förRiksgäldskontorets förvaltningskostnaderskulle begränsas.Utskottet avstyrker därför än en gångCenterpartiets förslag beträffande dettaanslag.Moderata samlingspartiet föreslår attanslaget till revisorer skallminskas med . I avvaktanpå den förestående sammanslagningen avRiksrevisionsverket och Riksdagensrevisorer bör revisorersanslag trappas ned. Kristdemokraternaanser att revisorernas och RRV:sverksamhet bör samordnas och föreslår därför atthälften av revisorernas anslag förs övertill RRV.Enligt finansutskottets mening kan detvid ett eventuellt samgående mellan RRVoch revisorer finnas anledningatt se över de båda myndigheternasanslagstilldelning. Det bör dock skeförst efter det att formerna för ettsådant samgående närmare klarlagts. Såsomtidigare nämnts kommer denorganisationsutredning som skall se överdessa frågor att ha slutfört sitt arbetei , och enligt riksdagenstidigare, enhälliga beslut skall den nyarevisionsmyndigheten bildas först underförsta halvåret 2003.Med hänsyn härtill avstyrker utskottetModerata samlingspartiets ochKristdemokraternas förslag.Sammanfattningsvis biträder alltsåutskottet regeringens förslag tillfördelning av anslagen inom utgiftsområde2 (punkterna 13 och 14). Samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta sammanhangavstyrks, dvs. motionerna Fi220 (m),Fi260 (fp), Fi263 (c), Fi276 (kd)yrkandena 2-4, Fi279 (m), Fi287 (m) samtFi294 (fp) yrkande 10 i denna del.Statens fastighetsverkUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att riksdagengodkänner regeringens förslag tillinvesteringsplan och låneram förFastighetsverket.PropositionenStatens fastighetsverk är centralförvaltningsmyndighet med uppgift attförvalta det fastighetsbestånd somregeringen bestämmer. Verksamhetenfinansieras fullt ut med avgiftsintäkter.Regeringen föreslår att skallgodkänna en i propositionen (avsnitt4.14.15, punkt 8) redovisadinvesteringsplan för . Vidare föreslås attFastighetsverkets låneram iRiksgäldskontoret för investeringar skallvara även (punkt 6).I budgetpropositionen redovisasföljande investeringsplan för Statensfastighetsverk.Investeringsplan för StatensfastighetsverkMiljoner kronorAnska Progn BudgeBeräk Beräkffat os t nat natt.o.m 2001 2002 2003 2004.2000Inrikes 529, 218,2 357,9 357,5 199,94Utrikes 20,9 20,1 18,1 15,0 10,0Mark 8,7 23,1 12,4 6,8 3,5Summa 559, 261,4 388,4 379,3 213,4investering 0arFinansutskottets ställningstagandeUtskottet biträder regeringens förslagtill investeringsplan och låneram förStatens fastighetsverk. Det innebär attutskottet tillstyrker punkterna 6 och 8 ipropositionen.FortifikationsverketUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att riksdagengodkänner regeringens förslag tillinvesteringsplan och låneram förFortifikationsverket.PropositionenFortifikationsverket är centralförvaltningsmyndighet med huvuduppgiftatt förvalta statens försvarsfastigheter.Verksamheten finansieras fullt ut medavgiftsintäkter.Regeringen föreslår att skallgodkänna en i propositionen (avsnitt4.14.16, punkt 9) redovisadinvesteringsplan förFortifikationsverket. Vidare föreslås attlåneramen för iRiksgäldskontoret skall höjasmed ca till 5,1miljarder kronor. Av den nya låneramenskall få användasför investeringar i mark, anläggningaroch lokaler samt förinvesteringar i anläggningstillgångar förförvaltningsändamål (punkt 7).I budgetpropositionen redovisasföljande investeringsplan förFortifikationsverket.Investeringsplan för FortifikationsverketMiljoner kronorFinansutskottets ställningstagandeUtskottet biträder regeringens förslagtill investeringsplan och låneram förFortifikationsverket. Det innebär attutskottet tillstyrker punkterna 7 och 9 ipropositionen.Rörlig kredit förPremiepensionsmyndighetenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att riksdagengodkänner regeringens förslag om enrörlig kredit förPremiepensionsmyndighetens handel medfondandelar.PropositionenI propositionen (avsnitt 5.9.8) föreslåsatt regeringen även skallbemyndigas att tilldelaPremiepensionsmyndigheten (PPM) en rörligkredit i på högst 500miljoner kronor. Den rörliga krediten äravsedd att tillgodose PPM:s behov avlikviditet vid handeln med fondandelar(punkt 12). Krediten skall täcka ojämnalikviditetsflöden vid denna handel.Regeringen har för avsikt att utvärderadet fortsatta behovet av den särskildakrediten.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet biträder regeringens förslagatt beviljas enrörlig kredit på iRiksgäldskontoret även . Detinnebär att utskottet tillstyrker punkt12 i propositionen.Kapitalhöjning i EuroparådetsutvecklingsbankUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag att skall godkännaatt medverkar i enkapitalhöjning i Europarådetsutvecklingsbank.PropositionenRegeringen föreslår att skallgodkänna att medverkar i enkapitalhöjning i Europarådetsutvecklingsbank, CEB (avsnitt 5.5.1,punkt 10).CEB:s styrelse fattade i november 1999beslut om att höja bankens eget kapitalmed . Efter höjningenuppgår det egna kapitalet därmed till3 248 miljoner euro.Enligt tidigare ordning skall 11,04 %av bankens eget kapital utgöras avdirekta överföringar frånmedlemsländerna. Resterande del täcks avgarantier som medlemsländerna har ställtut. Förhållandet mellan direktaöverföringar och garantiåtaganden skallefter den beslutade kapitalhöjningen varaoförändrat.Avsikten är att av den nuföreslagna kapitalhöjningen skallfinansieras genom en överföring frånbankens reservfond. Styrelsebeslutetleder således inte till någrabetalningsförpliktelser förmedlemsländerna, endast till ett utökatgarantiåtagande.Sveriges kapitalandel i CEB är 2,57 %.Skall vi efter den beslutade höjningenbehålla denna andel bör vi teckna kapitalför ytterligare 47,5 miljoner euro.Eftersom härav finansieras påannat sätt räcker det om utökarsin garanti med . Efterkapitalhöjningen kommer i så fall detsvenska garantiåtagandet i CEB att uppgåtill , motsvarande ca686 miljoner kronor.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringensförslag. Det innebär att utskottettillstyrker punkt 10 i propositionen.Tillgångshantering inom RiksgäldskontoretUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag att ,ochKärnavfallsfonden skall ges rätt attplacera i skuldförbindelser utfärdadeav staten.PropositionenInsättningsgarantinämnden (),() ochKärnavfallsfondens styrelse (KAF) hartillsammans tillgångar på ca 60 miljarderkronor placerade på räntebärande konto iRiksgäldskontoret. Regeringen föreslår(avsnitt 5.8) att dessa myndigheter,fr.o.m. , skall ges rättatt placera även i skuldförbindelserutfärdade av staten (punkterna 1-5).Riksgäldskontoret fungerar sominternbank i statsförvaltningen, vilketinnebär att myndigheter är hänvisade tillkontoret för lån av medel och förplacering av överskott. Detillgodohavanden som Riksgäldskontorethanterar i detta samanhang är i de flestafall av begränsad omfattning.De placeringar som IGN, PPM och KAF hari är dock av en annankaraktär. Gemensamt för dessa myndigheterär dels att de förvaltar medel somsamlats in i särskild ordning och som äravsatta för särskilda ändamål vid sidanav statsbudgeten, dels att de hanterarstora belopp. Förvaltningsansvaret avmedlen ligger antingen hos myndigheteneller hos anlitade externa förvaltare.Myndigheterna kan i det här avseendetanses bedriva en långsiktigtillgångsförvaltning.Enligt regeringens mening ärplaceringar i Riksgäldskontoretförknippade med problem för myndighetermed omfattande eller aktivtillgångshantering, främst beroende pådet sätt på vilket Riksgäldskontoretfastställer räntor, vilket kan leda tillmindre avvikelser från rådandemarknadsräntor. Vid förvaltningen avstora tillgångar kan även små avvikelserfrån marknadsräntan få stor effekt.Risken för fel prissättning blir särskiltpåtaglig vid reala placeringar eftersomrealobligationsmarknaden inte har sammalikviditet som den nominella marknaden.Problemen ökar ytterligare i det fall enmyndighet avser att bedriva en aktivförvaltning av sina tillgångar ochutvärdera sina placeringar mot någotmarknadsvärdesbaserat riktmärke.IGN, PPM och KAF skiljer sig frånövriga myndigheter även i ettprincipiellt avseende eftersom eventuellaavvikelser i Riksgäldskontoretsräntesättning i slutändan kan sägas varaav betydelse för aktörer utanför staten.I PPM:s fall är det exempelvispremiepensionstagarna som gynnas ellermissgynnas av en icke marknadsmässigavkastning på de tillfälligaplaceringarna i genomhögre eller lägre utbetalning avpremiepensionsmedel. I IGN:s och KAF:sfall är det berörda finansiella institutrespektive kärnkraftsindustrin och isista hand elkonsumenterna som gynnaseller missgynnas. Eventuella felaktigaprissättningar är således inte enbart enfråga om omfördelning ellerinternprissättning inom staten.Om IGN, PPM och KAF ges rätt att göraplaceringar även i statspapper väntasenligt propositionen drygt 40 miljarderkronor komma att omfördelas frånplaceringar på räntebärande kontor iRiksgäldskontoret tillstatspappersmarknaden. Eftersomplaceringarna uteslutande görs i svenskastatspapper kommer omläggningen varkenatt påverka den konsolideradebruttoskulden enligt EU:s definitioneller det finansiella sparandet, ejheller vad som i budgetpropositionenbenämns den konsoliderade statsskulden.Däremot kommer den okonsolideradestatsskulden - dvs. statsskuldenredovisad enligt Riksgäldskontoretsdefinition - att öka med det belopp somplaceringarna omfattar. Det sammanhängermed att inlåning frånmyndigheter inte ingår istatsskuldsdefinitionen medan däremotstatspapper gör det. Skillnaden mellankonsoliderad och okonsoliderad statsskuldskulle därmed öka från ca 3 miljarderkronor till ca 43 miljarder kronor.Regeringen har därför för avsikt att iökad utsträckning använda denkonsoliderade statsskulden som deträttvisande måttet på fordringarna påstaten.Förändringen kommer inledningsvis inteatt påverka statens lånebehov ellerbudgetsaldot nämnvärt. Detta beror på attRiksgäldskontorets skuld till dessamyndigheter i allt väsentligt bilateraltbyts från en kassaskuld till envärdepappersskuld utan att någonkassatransaktion äger rum.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringensförslag. Det innebär att utskottettillstyrker punkterna 1-5 ipropositionen.Hantering av äldre garantier till vissabolagUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag att regeringen skall bemyndigasatt ersätta de ekonomiska förpliktelserstaten har i form avkapitaltäckningsgaranti till Statensbostadslåneaktiebolag ochgrundfondförbindelse till Statensbostadsfinansieringsaktiebolag, (publ. ), med tidsbegränsade garantiertill (publ. ).PropositionenStaten har tidigare utfärdat engrundfondförbindelse till Statensbostadsfinansieringsaktiebolag, (publ.) samt en kapitaltäckningsgarantitill Statens bostadslåneaktiebolag. Föratt dessa åtaganden skall kunna hanterasi enlighet med den nya garantimodellenföreslår regeringen att den skallbemyndigas att ersätta dem medtidsbegränsade garantier till på upptill (avsnitt 5.8,punkt 11). Garantiramen skall varje årminskas med och alltsåvara helt avvecklad . Enriskrelaterad avgift skall tas ut förgarantin, och enligt regeringen finns detdärför ingen anledning att anvisa någotanslag motsvarande subventionseffekten.Utfärdande av den nya garantin medförvidare att kan ändra koncernstrukturutan hinder av nu gällandekapitaltäckningsgaranti.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringensförslag. Det innebär att utskottettillstyrker punkt 11 i propositionen.Finansinspektionens finansieringUtskottets förslag i korthetI en motion föreslås attFinansinspektionen skall fåtillgodogöra sig avgiftsinkomsterdirekt. Utskottet avstyrker motioneneftersom förslaget strider motbudgetlagens krav på bruttoredovisningav offentligrättsliga avgifter.Jämför reservation 4MotionenKristdemokraterna föreslår i motion Fi276yrkande 1 att man skall utreda om inteFinansinspektionens verksamhet kanfinansieras på ett effektivare sätt.Motionärerna anser att Finansinspektionensom tillsynsmyndighet bör kunnaavgiftsfinansiera sin verksamhet genomatt tillåtas debitera finansinstitutendirekt för sina kostnader.Finansutskottets ställningstagandeI propositionen tar regeringen (avsnitt5.6.2) upp frågan om Finansinspektionensavgiftssystem. Regeringen skriver därföljande:Finansinspektionen tilldelas ettramanslag över statsbudgeten. Baserat påanslagets storlek och inbetaladeansökningsavgifter tar inspektionen uten obligatorisk tillsynsavgift enligtförordningen (1995:1116) om finansieringav verksamhet.Ansökningsavgifterna tas ut i enlighetmed avgiftsförordningen (1992:191) somgäller för ett stort antal statligamyndigheter. Avgiften förmarknadsövervakning tas ut enligtbestämmelserna i lagen (2000:1087) omanmälningsskyldighet för vissa innehavav finansiella instrument.Finansinspektionens kostnad förprövningen av vissa ärenden överstigerväsentligt de avgifter som inspektionentar ut enligt avgiftsförordningen.Inspektionens avgifter bör därföranpassas till aktuell kostnadsnivå ochvara skilda från avgiftsförordningensbestämmelser. hardärför haft regeringens uppdrag attinkomma med ett förslag om reformeringav ansökningsavgifterna. Förslagetredovisas i rapporten till en nyavgiftsreglering på Finansinspektionensansvarsområde (Fi2001/1136). Förslagetinnebär att en ny förordning utfärdassom reglerar Finansinspektionensavgifter vid prövning av olika ärendensamt att aktuella bestämmelser ianslutning till avgiftsförordningenupphävs.Förslaget har remissbehandlats. Av desom besvarat remissen har samtligatillstyrkt förslaget eller lämnat detutan erinran. Mot denna bakgrund avserregeringen besluta nya avgiftsregler förFinansinspektionen, som skall träda ikraft från och med 2002.Motionärerna föreslår attFinansinspektionen skall fådebitera finansinstituten direkt för sinakostnader. Utskottet behandlade ettlikalydande motionsyrkande i betänkande2000/01:FiU2. På förslag från utskottetavslog motionen. I betänkandetkonstaterade utskottet att de avgiftersom betalas till äroffentligrättsliga avgifter. Utskottetskrev (s. 34): "Enligt 9 § i budgetlagen(1996:1059) skall offentligrättsligaavgifter som beräknas av riksdagenredovisas mot inkomsttitlar. I 17 § sammalag föreskrivs att statens inkomster ochutgifter skall budgeteras och redovisasbrutto på statsbudgeten. Av förarbetenatill budgetlagen (prop. 1995/96:220 s.94) framgår att det inte finns någotundantag från bruttoprincipen beträffandeinkomster som redovisas motinkomsttitlar. Sådana inkomster skalldärför alltid budgeteras och redovisasbrutto." Utskottet ansåg attmotionärernas förslag innebar ett avstegfrån budgetlagens krav påbruttoredovisning. Utskottet fann ingenanledning att frångå budgetlagens krav.Utskottet anser inte att det harframkommit något som föranleder utskottetatt frångå sitt tidigareställningstagande. Motion Fi276 (kd)yrkande 1 avstyrks således.Företagens uppgiftslämnandeUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att integör något tillkännagivande omsmåföretagens uppgiftslämnande inomIntrastatsystemet eftersom dettaregleras på multilateral basis av EU:sministerråd.Den i frågan väckta motionen avstyrks.Jämför reservation 5MotionenI motion N345 av ochLeif () konstateras att kravetpå importerande småföretag att lämnastatistikuppgifter inom s.k. Intrastat ärså detaljerat att det leder tillgodtyckliga förenklingar avproduktbeskrivningar hos företagen. Dettamedför att statistiken inte blir korrekt.Motionärerna anser att antaletklassificeringar inom Intrastat måsteminska till mer generella huvudgrupper.Detta skulle bidra till ett av huvudmålenför företagspolitiken, nämligen attförenkla det administrativa arbetet förföretagen och göra uppgiftslämnandetrelevant.Utskottets ställningstagandeI och med medlemskapet i EU upphördemöjligheten att från tulldokument hämtastatistiskt underlag för handeln medövriga EU-länder. Inom EU har man somersättning utvecklat ett statistiksystem- Intrastat - som trädde i kraft föratt i stället direkt från företagen samlain uppgifterna om införsel och utförselav varor mellan medlemsländerna.Intrastatsystemet är baserat pågrundläggande EU-förordningar som gälleri samtliga EU-länder. Den praktiskatillämpningen skiljer sig dock någotmellan medlemsländerna.EU:s ministerråd har konstaterat attinformation om varuhandeln mellanmedlemsländerna är väsentlig för attkunna visa den inre marknadensutveckling. Informationen måste baseraspå detaljerade varuuppgifter för attkunna belysa olika sektorer avnäringslivet. I rådets förordning (EEG)3330/91 regleras uppgiftslämnandet iIntrastat. Bland annat skall denåttasiffriga koden enligt den kombineradenomenklaturen (KN) anges för varje typ avvara. Varje medlemsland skall månadsvisleverera Intrastatuppgifterna på denfinaste varunivån till EU:sstatistikkontor Eurostat.Utskottet har förståelse för attuppgiftslämnararbetet i Intrastat ärstort och svårigheten att redovisatillförlitliga uppgifter fördelade på 10500 varukoder är uppenbar. Kvaliteten istatistiken på den finaste nivånifrågasätts ibland, men statistikenefterfrågas trots det av många användare,bl.a. Man har på EU-nivån gjort några försök att förenklavarunomenklaturen i Intrastat men intelyckats med detta. Enskilda medlemsländerhar ingen möjlighet att på nationell nivåminska antalet klassificeringar i sinstatistikinsamling så länge EU med stödav förordning kräver in uppgifternaenligt KN:s åttasiffernivå.Enligt vad utskottet erfarit tillämpass.k. trösklar för att minskauppgiftslämnarbördan för de småföretagen. De företag vilkas utförseleller införsel under en 12-månadersperiodöverstiger tröskelvärdet är skyldiga attlämna uppgifter. I ärtröskelvärdet sedan1998, vilket innebär att alla företag medårlig införsel eller utförsel somunderstiger denna tröskel slipper heltatt lämna Intrastatuppgifter.Utskottet vill erinra om attStatistiska centralbyrån i olikasammanhang föreslagit förenklingar iIntrastat, inklusive ett helt nytt systemför statistiken. Förslagen har dock stöttpå kraftigt motstånd från andramedlemsländer.Med det anförda avstyrker utskottetmotion N345 (m).GenerationsräkenskaperUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att det inte börinföras några årligagenerationsräkenskaper. Den i fråganväckta motionen avstyrks.MotionenI motion Fi202 av ochMagnus () framhålls att detär av stor vikt att samhället ständigtser över stödet till och inkomsterna frånolika generationer. Det är inte rimligtatt en generation får ta del av helakakan och efterföljande generationer fårnöja sig med de eventuella smulor somfinns kvar. Den samhällsekonomiskamålsättningen för ett hållbart systemmåste vara att varje generation över enlivscykel betalar sina kostnader för detrygghetssystem och de förmåner sommedborgare har. Motionärerna föreslårdärför att begära hosregeringen en årlig översyn avgenerationsräkenskaperna.Utskottets ställningstagandeFinansutskottet har vid flera tillfällenbehandlat förslag omgenerationsräkenskaper3. Utskottet villerinra om att en studie av frågorangående generationsräkenskaper harutförts av . Iinstitutets rapportGenerationsräkenskaper (Ds 1995:70)konstaterades att varje försök attvärdera hur olika generationer påverkasav sådana faktorer som utlandsskulden,pensionsskulden, statsskulden,miljöskulden och den sociala skuldenstöter på stora principiella ochstatistiska svårigheter. Särskilduppmärksamhet ägnades åt den s.k.Kotlikoffmodellen förgenerationsräkenskaper, men i rapportenredovisades också flera invändningar motdenna modell.Utskottet har från Finansdepartementetinhämtat att Konjunkturinstitutetsrapport inte lett till något fortsattutvecklingsarbete för att skapa årligagenerationsräkenskaper ibudgetpropositionen. Det innebäremellertid inte att frågan har förblivitoutredd. ladesärskild vikt vid den demografiskautvecklingens betydelse förvälfärdssystemen, tillväxten ochsysselsättningen (SOU 2000:7). I enbilaga ägnas särskild uppmärksamhet åtden åldrande befolkningens konsekvenserför svensk ekonomi (bilaga 9).Pensionsreformen har också inneburit attgenerationsfrågan kommit upp tillbelysning. Vidare har Expertgruppen förstudier i offentlig ekonomi, , irapporten 40-talisternas uttåg (Ds2000:13) presenterat nya demografisktbaserade prognoser för den ekonomiskautvecklingen i Sverige.Ett brett underlag till diskussionen omvälfärdspolitikens förutsättningar ochdess utmaningar har också överlämnats iVälfärdsbokslutet över frånKommittén Välfärdsbokslut. I kommitténsslutbetänkande (SOU 2001:79) ges enutförlig beskrivning av de demografiskautmaningarna för den svenskasocialpolitiska modellens framtidainriktning.Utskottet anser det viktigt attregeringen utförligt och metodisktanalyserar välfärdsfördelningen mellangenerationerna. I detta arbete kangenerationsräkenskaperna vara av värde.Utskottet finner det dock inte motiveratatt man behöver ta fram sådanaräkenskaper. Med hänvisning härtillföreslår utskottet att avslårmotion Fi202 (kd).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken angesinom parentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlasi avsnittet.1.Anslagen inom utgiftsområde 2- punkt 1 (m)av , ,och (allam).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen anvisar för budgetåret 2002anslag inom utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltning pådet sätt som framgår av det medreservation 1 (m) betecknade förslaget iden specifikation som följer efterutskottets förslag till beslut. Därmedbifaller motionerna2001/02:Fi220 av förste vice talmannenAnders och (),2001/02:Fi260 av m.fl.(fp),2001/02:Fi279 av m.fl.(m),2001/02:Fi287 av m.fl. (m)liksom proposition 2001/02:1utgiftsområde 2 punkterna 13 delvis och14 delvis samt avslår motionerna2001/02:Fi263 av m.fl. (c),2001/02:Fi276 av Per m.fl. (kd)yrkandena 2-4 och2001/02:Fi294 av m.fl.(fp) yrkande 10 i denna del.StällningstagandeDen beslöt en majoriteti bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister att fastställasåväl nivå för utgiftstaket som ramar förde olika utgiftsområdena. Beslutetinnefattade också en beräkning avstatsbudgetens inkomster liksomde skatteförändringar som påverkar dettaårs inkomster.För gäller därmed attde samlade utgifterna på utgiftsområde 2inte får överstiga 8 754,4 miljonerkronor under fortsattabehandling.