bet · GP01KRU4 · 2001-09-27 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motioner somväckts under allmänna motionstiden /01.Motionerna gäller frågor om Stiftelsen förSamhällsarbete och Mobilisering (Cesam),förutsättningar för det ideella folkrörelsearbetet,EU-samarbetet, överläggningar mellan representanterför staten och den sociala ekonomin samt detoffentligas gemensamma förhållningssätt gentemot densociala ekonomin.Samtliga motionsyrkanden avstyrks.I betänkandet finns 2 reservationer och 1 särskiltyttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. CesamRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr503.Reservation 1 (kd, c)2. Förutsättningar för det ideella folkrörelsearbetetRiksdagen avslår motion 2000/01:N225 yrkande 7.3. EU-samarbetetRiksdagen avslår motion 2000/01:N380 yrkande 3.4. Överläggningar mellan representanter förstaten och den sociala ekonominRiksdagen avslår motion 2000/01:N380 yrkande 2.5. Det offentligas gemensammaförhållningssätt gentemot den socialaekonominRiksdagen avslår motion 2000/01:N380 yrkande 4.Reservation 2 (c)den 27 september 2001På kulturutskottets vägnarInger DavidsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngerDavidson (kd), (), ElisabethFleetwood (m), (), (), (v), (), (), (), LarsWegendal (s), (), (), (), (), BirgittaSellén (c), () och ().2001/02KrU4Utskottets övervägandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- Cesam, jämför reservation 1 (kd, c),- förutsättningar för det ideellafolkrörelsearbetet,- EU-samarbetet,- överläggningar mellan representanter förstaten och den sociala ekonomin,- det offentligas gemensamma förhållningssättgentemot den sociala ekonomin, jämförreservation 2 ( c).InledningRiksdagen godkände i samband med behandlingen avbudgetpropositionen regeringensföreslagna mål för politikområdetFolkrörelsepolitik. Målet för folkrörelsepolitikenskall enligt beslut vara att människorskall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda ochdelta i olika typer av folkrörelser och föreningar.I budgetpropositionen angav regeringen att dengenom en aktiv folkrörelsepolitik vill bidra tillatt stärka den sociala ekonomin i samhället och tillatt utveckla, fördjupa och bredda demokratin. Vidareangavs att folkrörelsepolitiken inrättas sompolitikområde i syfte att skapa ett samlat synsättoch agerande från statens sida vad gäller relationertill folkrörelser och föreningsliv av olika slagsamt villkor och förutsättningar för derasverksamhet.Grundläggande värden för folkrörelsepolitiken ärenligt regeringen sammanslutningarnassjälvständighet och oberoende, såväl gentemot detoffentliga som gentemot det privata näringslivet.Inom ramen för folkrörelsepolitiken pågår enligtregeringen arbete med att utveckla system ochmetoder för en rättvisande statistik över densociala ekonomin även kallad den tredje sektorn,vilken, utöver ideella föreningar, även inkluderarstiftelser, kooperativ och liknandesammanslutningar. Detta ger också enligt regeringenförutsättningar för utökad forskning på området.Statistiska Centralbyrån (SCB) deltar i ettinternationellt projekt som syftar till att utvecklaen gemensam standard för statistik över den sektorav samhället där folkrörelserna och föreningslivethör hemma. SCB genomför vidare och2001, inom ramen för Undersökningarna omlevnadsförhållanden () och med finansiering frånRegeringskansliet, en särskild kartläggning avsvenskarnas engagemang i ideella och ekonomiskaföreningar. Kartläggningen väntas vara klar i aprilår 2002.Regeringen avser att beslutaatt en särskild utredare skall kartlägga hurlagstiftningen inom olika områden påverkar ideellaföreningar. Avsikten är enligt regeringen att ge ensamlad bild och bedömning av de rättsliga villkorenför sådana föreningar.Vidare kan nämnas att regeringen den 6 september2001 beslutade att det inom skalltillsättas en arbetsgrupp med uppgift att delsutgöra ett forum för samråd i frågor rörandefolkrörelser och social ekonomi, dels följa uppvissa insatser på området. Arbetet skall varaavslutat senast den 31 december 2002.I juni år 2001 arrangerade regeringen i samverkanmed svenska och europeiska organisationer den sjundeeuropeiska konferensen om social ekonomi. Regeringeninrättade en nationalkommitté (Ku 1999:07) meduppgift att vara samordnande organ för förberedelseroch genomförande av konferensen. arbetsplan anges konferensenssyfte vara att öka kunskapen om den socialaekonomins roll i det europeiska samhället, att getillfälle till kontakt, erfarenhetsutbyte ochkunskapsinhämtning, att följa upp tidigarekonferenser samt att diskutera den sociala ekonominsutveckling . Konferensenriktade sig till organisationer, föreningar,kooperativ, ömsesidiga bolag och stiftelser såväl iSverige som i andra medlems- respektivekandidatländer. Konferensen samlade nära 1 000deltagare, varav ca 400 var från andra länder änSverige. Trojkans ministrar, dvs. från ,och , diskuterade inom ramen för densjunde europeiska konferensen om social ekonomifrågor med anknytning till konferensen.MotionsförslagMotionärerna bakom motion Kr503 (kd, s, m, c, fp)anser att Stiftelsen ochMobilisering (Cesam) i bör få uppdrag somnationellt kompetens- och utvecklingscentrum med ettgrundläggande samhällsstöd.I motion N225 (fp) anser motionärerna attstatsmakten bör uppmuntra det ideellafolkrörelsearbetet genom att ge goda förutsättningaroch villkor (yrkande 7). Motionärerna bakom motionN380 (c) har tre motionsyrkanden om social ekonomi.I yrkande 3 hemställs att regeringen bör tillsättaen arbetsgrupp med uppgift att stärka och utveckladen svenska sociala ekonomin inom ramen för EU-samarbetet.Under yrkande 2 framhålls att den arbetsgrupp somregeringen uppgett sig ha för avsikt att tillsättaoch som skall samråda kring frågor om folkrörelseroch social ekonomi bör finna former för merregelbundna och representativa överläggningar mellanstaten och den sociala ekonomin.I yrkande 4 begärs att regeringen bör ta initiativtill överläggningar med för att utveckla detoffentligas gemensamma förhållningssätt gentemot densociala ekonomin.Utskottets ställningstagandeUtskottet har beträffande motionsyrkandet om Cesaminhämtat att Cesam ansökte om ettdemokratibidrag inom ramen för regeringenslångsiktiga utvecklingsarbete för den svenskafolkstyrelsen (Tid för Demokrati). Förutsättningarnaför att få demokratibidrag regleras i en särskildförordning (2000:648) om statliga projektbidrag förutvecklingsarbete för den svenska folkstyrelsen.Bidrag lämnas enligt förordningen med högst 150 000kronor per projekt. I vissa fall kan dock enligtförordningen bidrag lämnas med ett högre belopp.Cesams ansökan gällde ett bidrag om 6 851 000 kronorför ett projekt benämnt MOD - Modern demokrati -möte och delaktighet. För att kunna uppnå syftet medsitt projekt önskade Cesam fungera som ettnationellt och internationellt kompetens- ochutvecklingscentrum. Regeringen avslog ansökan inovember . Enligt uppgift frånRegeringskansliet pågår en dialogmellan regeringen och Stiftelsen i frågan ommetoder för utvecklingsarbete till stöd och gagn förlokala verksamheter som främjar demokrati ochdelaktighet.Med hänvisning till att resultaten av den dialogsom pågår mellan regeringen och Stiftelsen bör föregripas avstyrker utskottet motion Kr503(kd, s, m, c, fp).Beträffande motionsyrkandet om att skapa godaförutsättningar för det ideella folkrörelsearbetetkan utskottet hänvisa till vad som ovaninledningsvis redovisats om den aktivitet som pågårpå området. Utskottet påminner också om attregeringen i budgetpropositionen för år 2001framhöll att en viktig uppgift inomfolkrörelsepolitiken är att medverka till attlagstiftningen och de finansiella villkoren förföreningslivet och folkrörelserna utformas på ettändamålsenligt sätt. Av intresse är också att, somovan angetts, en särskild utredare skall tillsättasför att kartlägga hur lagstiftningen inom olikaområden specifikt påverkar de ideella föreningarna.Vidare kan utskottet nämna att betänkandetFöreningslivet på spel- och lotterimarknaden (SOU2000:9) innehåller förslag om att överskottet frånvärdeautomaterna och kasinoverksamheten skalltillföras folkrörelserna och att fler ideellaorganisationer än de som erhåller bidrag börfå del av dessa medel. fördelas avöverskottet av () och avUngdomsstyrelsen. Betänkandet bereds för närvarandeinom Regeringskansliet.Utskottet delar motionärernas uppfattning i motionN225 (fp) att det är av vikt att det ideellafolkrörelsearbetet ges goda förutsättningar ochvillkor men anser med hänvisning till de olikainitiativ som tagits för att skapa dessa godaförutsättningar att motion N225 (fp) yrkande 7 böravstyrkas.När det gäller motionsyrkandet i N380 (c) om atttillsätta en arbetsgrupp med uppgift att stärka ochutveckla den sociala ekonomin inom ramen för EU-samarbetet kan utskottet erinra om det EU-samarbetesom skett genom den inledningsvis nämnda sjundeeuropeiska konferensen om social ekonomi som hölls iSverige . Vidare kan utskottet framhållaatt den ovan nämnda arbetsgruppen med uppgift attsamråda kring frågor om folkrörelser och socialekonomi, också har att ta upp frågor kringrelationen till EU.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion N380 (c) yrkande 3.Beträffande motionsyrkandet avseende mer regelbundnaöverläggningar mellan representanter för staten ochden sociala ekonomin kan nämnas att regeringensenast i budgetpropositionen för har angettatt det från regeringens sida finns en grundläggandeönskan om dialog med det självständigaorganisationslivet. Vidare har regeringen tillsatten arbetsgrupp inom rörande samrådkring frågor om folkrörelser och social ekonomi. Denskall ha till uppgift att samverka medorganisationer inom den sociala ekonomin ochdessutom ge underlag till regeringen för dess dialogmed dessa organisationer. Utskottet förutsätter attdenna samverkan och denna dialog kommer att skeregelbundet. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motion N380 (c) yrkande 2.I fråga om motionsyrkandet rörande detoffentligas gemensamma förhållningssätt gentemot densociala ekonomin förutsätter utskottet att det frånoffentligt håll finns en gemensam syn på den socialaekonomins betydelse och att denna samsyn kanförstärkas bl.a. genom den samverkan som skett vidarrangemangen runt den sjunde europeiskakonferensen. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motion N380 (c) yrkande 4.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Cesam (punkt 1)av (), () ochBirgitta ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2000/och Mobilisering (Cesam)i startade som ett projekt 1984. I sambandmed att Cesam fick ett större uppdrag från dåvarandeCivildepartementet 1993 bildades Stiftelsen iÖrebro läns landsting. På uppdrag avCivildepartementet byggde Cesam upp enspecialdesignad databas som innehåller dokumentationav erfarenheter av ideellt arbete i . Meddenna dokumentation som grund har Cesam bedrivitrådgivning, gett handledning och spritt informationom lokalt utvecklingsarbete. Cesam har arbetat påflera hundra orter i landet med allt från små lokalabyagrupper i glesbygd till invandrargrupper imiljonprogramsområden. Stiftelsen har i olika formermedverkat i bildandet av ca 100 lokala resurscentrumi Sverige.Cesam har ambitionen att bli ett kompetens- ochutvecklingscentrum som är tillgängligt för allaoavsett ekonomiska och andra förutsättningar. Föratt möta behoven och möjliggöra ett långsiktigtarbete med utveckling av delaktighet och demokrati iSverige vill Cesam drivaprojektet - Modern demokrati - möte ochdelaktighet.Cesam bör enligt vår uppfattning få ett uppdrag avstaten som nationellt kompetens- ochutvecklingscentrum med ett grundläggandesamhällsstöd.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi här framfört.Därmed bifaller motion 2000/01:Kr503.2. Det offentligas gemensamma förhållningssättgentemot den sociala ekonomin (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2000/01:N380 yrkande 4.StällningstagandeDen sociala ekonomin är viktig för bl.a. välfärd,sysselsättning och demokrati. Frågor rörande dessaämnen avgörs i mångt och mycket ute i kommuner,landsting och/eller regioner. För att undanröjaeventuella juridiska och fiskala hinder för enpositiv utveckling av den sociala ekonomin ärstatens roll betydelsefull. Jag anser det viktigtatt det offentliga, dvs. staten,landstingen/regionerna och kommunerna söker finnaett gemensamt förhållningssätt gentemot den socialaekonomin. Detta bör ske genom att regeringen tarinitiativ till överläggningar medLandstingsförbundet och . Jagföreslår att tillkännager för regeringensom sin mening vad jag här framför. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:N380 (c) yrkande 4.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttrande.Social ekonomiInger och (båda kd) anför:Vi vill här erinra om att vi i vår motion2000/01:Kr345 (kd), som behandlades i samband medbudgeten (bet. 2000/01:KrU1), utförligtredovisade vår syn på utvecklingen av den ideellasektorn. Vi tog där bl.a. upp att vi anser att ettnytt anslag för utveckling av den ideella sektornbör införas. Vidare anförde vi att det ideellaarbetet har som huvuduppgift att skapa gemenskap,helhet och struktur i människors liv, och att denutgör ett viktigt komplement till den offentliga ochprivata sektorn.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden20002000/01:Kr503 av tredje vice talman m.fl. (kd, s, m, c, fp):begär att regeringen återkommer medförslag om ett nationellt kompetens- ochutvecklingscentrum i enlighet med vad i motionenanförs.2000/01:N225 av och ():7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att godaförutsättningar ges för att stärka det ideellafolkrörelsearbetet.2000/01:N380 av och ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att deninterdepartementala arbetsgruppen i samråd medföreträdare för den sociala ekonomin bör finnaformer för mer regelbundna och representativaöverläggningar mellan staten och den socialaekonomin.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att tillsättaen arbetsgrupp med uppgiften att stärka ochutveckla den svenska sociala ekonomin inom ramenför EU-samarbetet, bl.a. avseende förutsättningarför att delta i transnationella projekt.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att regeringenbör ta initiativ till överläggningar med och för attutveckla det offentligas gemensamma förhållningssättgentemot den sociala ekonomin.