bet · GP01KRU1 · 2001-11-15 00:00:00 — För att därutöver särskilt stödjaminoriteters och invandrares kultur beräknas medelunder anslaget 28:2 Bidrag till allmänkulturverksamhet, utveckling samt internationelltkulturutbyte och samarbete. Dessa medel förstärks genomförslag i årets budgetproposition (utgiftsområde 17 s.35-36 och 73). För främjande av de nationellaminoriteternas språk och kultur beräknas 7 miljonerkronor för . Detta anges vara ett förstasteg. Vidare beräknas för verksamhetmed regionala konsulenter för mångkultur. förvaltningsanslag (28:1) avsätts dessutom1,för centrala utbildnings- ochutvecklingsinsatser på det mångkulturella området.Utskottet anser att det inom ramen för utgiftsområdetinte finns utrymme för den ytterligare satsning påminoriteters och invandrares kultur somföreslås i motionerna 2001/02:Kr419 (fp) yrkande 34 idenna del och 2001/02:Fi294 (fp) yrkande 18 i dennadel, varför de avstyrks.3 Mediepolitik (politikområde 27)3.1 InledningRiksdagen fattade beslut om riktlinjer förde tre public service-företagen (), () och () under kommandetillståndsperiod som sträcker sig från den 1 januari2002 t.o.m. (prop. 2000/01:94,bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). att radio och TV i allmänhetens tjänst skall gesen stark ställning . På några punkterförtydligas och förstärks programföretagens uppdrag.Det gäller bl.a. mångfald i nyhets- ochsamhällsbevakning, fördjupat kulturansvar, insatser förnationella minoriteter och andra språkliga och etniskagrupper samt insatser för att göra program tillgängligaför funktionshindrade. UR skall i större utsträckningän koncentrera sina insatser påutbildningsprogram. Kraven på redovisning och revisionförtydligas och skärps.En kommitté skall få i uppdrag att utvärdera denförsöksverksamhet med digital ljudradio som pågåttsedan år 1995. Kommittén bör enligt vad regeringenanger i budgetpropositionen också få i uppdrag attanalysera den digitala radions framtidsförutsättningar.Genom beslut fastställdes ocksåmedelstilldelningen för för de treprogramföretagen och TV-avgiftens storlek. För år 2002kommer SR, SVT och UR att tilldelas sammanlagt . Fr.o.m. uppgår TV-avgiften till , vilket innebär enhöjning med . beslutadeockså att ett särskilt distributionskonto skallinrättas för kostnader för TV-distribution i sambandmed övergången till digital sändningsteknik. Utskottetkommer att i det följande ta ställning till regeringensförslag rörande storleken på den kreditram för år 2002som skall knytas till distributionskontot.3.2 Anslagen inom mediepolitiken (27:1-27:4)3.2.1 (27:1)InledningStatens biografbyrå skall granska filmer och videogramsom är avsedda att visas vid allmän sammankomst elleroffentlig tillställning. På begäran förhandsgranskasäven filmer och videogram för enskilt bruk.Biografbyrån fastställer även åldersgränser för filmer.Vidare kan byrån besluta om att klipp görs i filmersamt om visningsförbud.Biografbyrån har i samråd med Ekonomistyrningsverketgjort en översyn av nivån på de olika avgifterna ochinkommit med ett förslag till regeringen angående höjdaavgifter.PropositionenRegeringen bedömer att de ökade kostnaderna förBiografbyråns verksamhet motiverar en höjning avavgifterna för att nå en överensstämmelse mellanintäkter och kostnader. Regeringen föreslår därför atttidsavgiften för Statens biografbyrås granskning höjsfrån till vid normalvisningshastighet. Regeringen föreslår vidare attavgiften för varje tillståndskort utöver det förstahöjs från till . För filmeroch videogram med speltider understigande fem minuterföreslås avgiften för varje tillståndskort utöver detförsta höjas från till . Regeringenanger att skälen till dessa förslag är att avgifternaskall motsvara kostnaderna. Förslagen föranleder enändring i lagen (1990:886) om granskning och kontrollav filmer och videogram. Lagtexten finns i bilaga 2till detta betänkande.Regeringen föreslår att anslaget för skalluppgå till 9 363 000 kronor.MotionernaI motionerna 2001/02:Kr419 (fp) yrkande 34 i denna deloch 2001/02:Fi294 (fp) yrkande 18 i denna del föreslåsatt anslaget skall minskas med 4 500 000 kronor.Minskningen motiveras med ett förslag i motion2001/02:Kr419 (fp) yrkande 12, om att filmcensur förvuxna skall avskaffas. (Motion 2001/02:Kr419 (fp) yrkande 12 har remitterats tillkonstitutionsutskottet, som behandlar censurfrågor. )Utskottets ställningstagandeAvgifterna för granskningen skall motsvara kostnaderna.Statens anslag till Biografbyrån avserförvaltningskostnader för tillsynen. Det är emellertidinte möjligt att minska Biografbyrånstillsynsverksamhet innan filmcensuren har avskaffats.Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena2001/02:Kr419 (fp) yrkande 34 i denna del och2001/02:Fi294 (fp) yrkande 18 i denna del. Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning.Utskottet tillstyrker också regeringens förslag tilländring i lagen (1990:886) om granskning och kontrollav filmer och videogram.Ett av målen för tillsyn är att se tillatt alla filmer och videogram som visas offentligt,utom de i granskningslagen undantagna, har genomgåttbyråns granskning. Ett andra delmål är att "förekomstenav olaga våldsskildringar på videogrammarknaden skallmotverkas". Biografbyrån anför i sin årsredovisning,att det första av delmålen, nämligengranskningsverksamheten, kan anses vara uppfyllt. Byrånframhåller emellertid att det är omöjligt att finnabelägg för att tillsynsorganisationen motverkar olagavåldsskildringar på videomarknaden. Utskottet framhöllredan i förra årets budgetbetänkande (2000/01:KrU1 s.102) att en meningsfull mål- och resultatdialog måstekunna ha sin utgångspunkt i mål som på olika sätt gåratt följa upp och anmälde sitt intresse för enredovisning av regeringens dialog med Biografbyrån ommålformuleringarna och deras tillämpning.Budgetpropositionen innehåller ingen sådan redovisning.Utskottet förutsätter emellertid att dialogen redovisasunder det kommande året.3.2.2 Utbyte av TV-sändningar mellan ochFinland (27:2)InledningUnder anslaget anvisas medel för de kostnader TeracomAB har för rundradiosändningar i Storstockholmsområdetav finländska TV-program, de kostnader har för tillhandahållande och överföringav en svensk programkanal till , de kostnaderComhem AB har för tillhandahållande av den finländskaprogramkanalen till kabelnät på ett antal orter iSverige samt Sverigefinska Riksförbundets kostnader isamband med utsändning av den finländska programkanaleni . De sistnämnda kostnaderna baserar sig påöverenskommelser mellan riksförbundet ochförhandlingsorganisationen som företrädervissa rättighetshavarorganisationer. Det svenskfinskatelevisionsutbytet bedrivs enligt en princip omömsesidighet.PropositionenSystemet med rundradiosändningar av den finländskaprogramkanalen över ochtillhandahållande av programkanalen förkabeldistribution på ett antal orter i börenligt regeringen bibehållas tills vidare. Regeringenhar noterat att i sitt budgetunderlag harredovisat ett betydligt lägre medelsbehov för år 2001jämfört med föregående år. De lägre kostnaderna berorpå att successivt gått över till digitaldistribution.Regeringen föreslår att anslaget för skalluppgå till 19 262 000 kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning.3.2.3 Bidrag till dokumentation om denmediepolitiska utvecklingen och till europeisktmediesamarbete (27:3)PropositionenUnder anslaget anvisas medel för svensk medverkan och forsknings-och statistikinstitutet . Regeringen föreslår att anslaget för år2002 skall uppgå till 821 000 kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning.3.2.4 Forskning och dokumentation ommedieutvecklingen (27:4)InledningUnder anslaget anvisas medel för stöd till vid för information omforskningsresultat och utarbetande av mediestatistikm.m.PropositionenRegeringen bedömer att verksamheten vid utgör en viktig resurs för sammanställning ochspridning av lättillgänglig information om forskning ommedier och kommunikation. Nordicom har under senare årinte fått någon kompensation för ökade kostnader.Vidare har verksamhetens omfattning vuxit bl.a. som enföljd av förändringar på medieområdet. Regeringenföreslår därför att anslaget höjs med 300 000 kronorfr.o.m. år 2002.Regeringen föreslår att anslaget skall uppgåtill 1 615 000 kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning.3.3 Radio- och TV-frågor3.3.1 Ändringar i radio- och TV-lagen (1996:844)PropositionenRegeringen föreslår att 9 kap. radio- och TV-lagen(1996:844) skall upphävas och ersättas med ett nyttkapitel. Som skäl för förslaget anger regeringen bl.a.följande.I januari 2000 överlämnade regeringen en proposition om kommersielllokalradio (prop. 1999/2000:55) tillriksdagen. I propositionen föreslogs att två nya bestämmelser, 9 kap.10 och 11 §§, skulle införas iradio- och TV-lagen. När lagförslaget utformades togs inte hänsyn tillatt en bestämmelse betecknad 9kap. 10 § redan fanns i lagen. har antagitförslagen i propositionen (bet.2000/01:KU22, rskr. 2000/01:222). Lagändringarna trädde i kraft den 1 juli2001.- - -Regeringen föreslår därför att 9 kap. radio- och TV-lagen ändras såatt den gällande lydelsen avbestämmelserna klargörs. Förslaget innebär alltså inte någon ändring i sak.Av lagtekniska skäl upphävshela nuvarande 9 kap. och ersätts med ett nytt kapitel. Förslaget innebäratt bestämmelserna i 9 kap.1-9 och 11 §§ motsvarar de nuvarande bestämmelserna med samma beteckning.De två bestämmelserna som nubetecknas 9 kap. 10 § motsvaras av de föreslagna 9 kap. 10 och 12 §§.Regeringens lagförslag framgår av bilaga 2 i dettabetänkande.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag tilländringar i radio- och TV-lagen.3.3.2 Distributionskonto för finansiering avkostnader för TV-distributionPropositionenI propositionen erinrar regeringen om att riksdagenbeslutat att ett särskilt distributionskonto förfinansiering av kostnader för TV-distribution skallinrättas (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr.2000/01:268). Bland annat anförs följande.Bakgrunden är att distributionskostnaderna förtelevisionen under kommande tillståndsperiod kommer attvara höga på grund av att distributionen skerparallellt med både äldre analog och ny digitalsändningsteknik. För att utjämna kostnaderna över tideninrättas ett distributionskonto till vilket medel försfrån rundradiokontot som motsvarar kostnadernaför SVT:s och UR:s analoga distribution. Fråndistributionskontot förs medel till programföretagensom motsvarar kostnaderna för TV-distribution via bådeanaloga och digitala marksändningar för SVT och UR. Detsuccessivt ökande underskott på distributionskontot somuppkommer under uppbyggnadsskedet täcks genom lån iRiksgäldskontoret. När TV-sändningarna i det analogamarknätet upphör skall betalningarna frånrundradiokontot till distributionskontot fortsätta tilldess att underskottet är återbetalt.Förslaget innebär att skall bemyndigaregeringen att för besluta om lån iRiksgäldskontoret i syfte att täcka underskott pådistributionskontot intill ett belopp av 335 000 000kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker förslaget i propositionen.3.3.3 Öppna kanalerBakgrundMöjligheten för medborgarna att genom ideellaorganisationers radio- och TV-sändningar komma tilltals och delta i samhällsdebatten regleras i radio- ochTV-lagen (1996:844). I enlighet med bestämmelserna ilagens 8 kap. 5 § är ett lokalt kabelsändarföretag ensådan juridisk person som har bildats för att bedrivalokala kabelsändningar och som kan antas låta olikaintressen och meningsriktningar komma till tals i sinverksamhet. Ett lokalt kabelsändarföretag skall i sinsändningsverksamhet sträva efter vidast möjligayttrandefrihet och informationsfrihet. Radio- och förordnande av lokala kabelsändarföretag skallavse högst tre år.Enligt 8 kap. 2 § i samma lag skall var och en somäger eller annars förfogar över en anläggning förtrådsändning, där TV-program vidaresänds tillallmänheten och varifrån sändningarna når fler än 100bostäder i varje kommun där han eller hon har en sådananläggning, kostnadsfritt tillhandahålla ett särskiltbestämt utrymme för sändningar av TV-program från etteller flera av Radio- och utsedda företag(lokala kabelsändarföretag).Vidare framgår av skriften Medieutveckling ,utgiven av Radio- och , att ett lokaltkabelsändarföretags sändningar normalt är begränsadetill en kommun (s. 112). Radio- och förordnarvanligtvis endast ett lokalt kabelsändarföretag i enkommun, men kan förordna fler. Verket kan också meddelaförordnande som omfattar mer än en kommun. är 29lokala kabelsändarföretag förordnade av Radio- och TV-verket.Tio av de lokala kabelsändarföretagen ärmedlemmar i kanaler iSverige. Förbundet är en allmännyttigideell förening, öppen för icke-kommersiella lokala TV-kanaler. Förbundetsmål är bl.a. att bidra till utvecklandet aven kommunikations- och medieinfrastruktursom tillvaratar och stärker demokratiskagrundvärden som yttrandefrihet,informationsfrihet, offentlighet,tankefrihet och jämlikhet. För att uppnåmålen verkar förbundet bl.a. för utvecklingoch tillämpning av s.k. public access föratt stärka demokrati, yttrandefrihet ochoffentlighet. (Uppgifterna har hämtats frånförbundets hemsida. )Med närradio avses lokala ljudradiosändningar förföreningslivet. Närradion är framför allt de lokalaideella föreningarnas radio och är tänkt som ettspråkrör för dessa. För att sända närradio behövstillstånd av Radio- och TV-verket.Uppgifterna i det följande har hämtats från Radio-och skrift Medieutvecklingen , s. 88.Försöksverksamhet med närradiosändningar startade i april 1979.Verksamheten blev permanent den 1januari 1986 och ökade antalet tillståndshavarekontinuerligt. Därefter har utvecklingengått i motsatt riktning. Det totala antalet tillståndshavare har på någraår halverats, från ca 2 200tillståndshavare till ca 1 210 i maj 2001.Följande juridiska personer kan ges tillstånd att sända närradio:lokala ideella föreningar som bildats för att sända program inärradion eller som bedriver annanverksamhet inom sändningsområdet,församlingar och kyrkliga samfälligheter inom ,obligatoriska sammanslutningar av studerande vid universitet och högskolorochsammanslutningar av flera tillståndshavare i ett sändningsområde förgemensamma närradioändamål, dvs.närradioföreningar.- - -utgör religiösa föreningar, liksom , ungefär enfjärdedel av alla tillståndshavareför närradion. En stor del av de religiösa föreningarna tillhör samfundutanför . Äveninvandrarföreningar, politiska föreningar och närradioföreningar utgörrelativt stora grupper avföreningskategorierna.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet har vid flera riksmöten tagit ställning tilloch avstyrkt motionsyrkanden som syftar till att stödjaverksamheten med Öppna kanaler (senast i bet.2000/01:KrU8 s. 72). Utskottet har därvid framhållitatt den kabelsändarverksamhet som bedrivs av ideellaorganisationer som kanaler har storbetydelse för grundläggande demokratiska värden såsomyttrandefriheten. Utskottet har emellertid ansett attdet i första hand bör vara en fråga för kommuner ochlandsting att stödja dessa föreningars verksamhet.MotionernaI motion 2001/02:Kr419 (fp) anförs att Öppna kanaler äratt betrakta som medborgar-TV, där vanliga människoroch föreningar kan komma till tals. De uppbär intenågot statlig stöd utan finansieras genommedlemsavgifter, ideella insatser och sporadiskt genomkommunala bidrag. I motionen föreslås att Öppna kanalerskall ges ett årligt statligt bidrag på 5 miljonerkronor (yrkande 34 delvis). Även imotion 2001/02:Fi294 (fp) yrkande 18 i denna delföreslås att skall anvisas för Öppnakanaler fr.o.m. år 2002.I fyra motioner framförs förslag som bl.a. syftartill ett framtida statligt stöd till Öppna kanaler.I motionerna 2001/02:Kr400 (mp) och 2001/02:Kr422(mp) föreslås att regeringen skall överväga att inrättaett framtida stöd för Öppna kanaler (yrkandena 4 resp.61). Vidare yrkas i motion 2001/02:Kr325 (s) att Öppnakanaler dels skall få ett statligt stöd, dels skalltillförsäkras en frekvens i hela landet i det digitalamarkbundna TV-nätet. Slutligen föreslås i motion2001/02:Kr338 (v) att regeringen skall utredamöjligheterna till statlig finansiering avallemansradio och allemans-TV eller - som det sägs imotionen - Öppna kanaler, vilket är en redan inarbetadbeteckning (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeFrån demokratisk utgångspunkt är det av stort värde attmedborgarna har möjlighet att deltaga och utövainflytande i samhällslivet och i den politiskaprocessen. Sådana möjligheter för medborgarna öppnast.ex. genom den verksamhet som bedrivs av lokalakabelsändarföretag såsom Öppna kanaler, där medborgarnasjälva kan få komma till tals och där de kan följadebatterna i de politiskt beslutande församlingarna,både i och i . I ett öppetsamhälle grundat på demokratiska principer är det avstort värde att sådana organisationer medverkar tillvidast möjliga yttrande- och informationsfrihet.Utskottets synsätt är helt i överensstämmelse med detav fastställda målet för mediepolitiken sombl.a. skall vara att stödja yttrandefrihet, mångfald,massmediernas oberoende och tillgänglighet.Utskottet har noterat att - isyfte att öka kunskapen om den lokala TV-verksamhetenoch dess förutsättningar när det gäller produktion ochdistribution - kommer att ta initiativ till en hearingsom skall ses som ett steg mot en fördjupad dialog omframtiden för Öppna kanaler och andra lokalakabelsändarföretag (se prop. s. 114). Utskottet utgårfrån att de förslag om statlig finansiering somframförs i här aktuella motioner kommer attaktualiseras i det sammanhanget. Detta innebär intenågon ändring i utskottets tidigare framförda åsikt,nämligen att kommuner och landsting har ett ansvar föratt stödja de ideella föreningar som ägnar sig åtradio- och TV-verksamhet regionalt och lokalt. Vidareanser utskottet att även frågan om frekvenstilldelningi det digitala markbundna TV-nätet, som nämns i motion2001/02:Kr325 (s), bör kunna belysas i den aviseradehearingen. Det ankommer därefter på regeringen att medutgångspunkt bl.a. från de erfarenheter som utvunnitsgenom hearingen överväga vilka framtida åtgärder sombör vidtas i dessa hänseenden.Även frågor om s.k. allemansradio - som närmast tordemotsvaras av den verksamhet som bedrivs av ideellanärradioföreningar - bör vara intressanta att diskuterautifrån ett demokratiskt perspektiv, bl.a. medhänvisning till de likheter och skillnader som finnsmellan de båda medieformerna. Utskottet, som erinrar omatt ärenden om närradio inom bereds avkonstitutionsutskottet, anser sig dock kunna uttala attdet är naturligt att frågor om ett eventuelltekonomiskt statligt stöd till såväl allemansradio somallemans-TV diskuteras samlat i ett sammanhang.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetförslaget i motionerna 2001/02:Kr419 (fp) och2001/02:Fi294 (fp) att ett årligt statligt bidrag skallinföras för Öppna kanaler (yrkandena 34i denna del respektive 18 i denna del).Utskottet kan inte heller tillstyrka motionsförslagsom bl.a. syftar till ett framtida statligt stöd tillÖppna kanaler. Därmed avstyrks således motionerna2001/02:Kr325 (s), 2001/02:Kr338 (v) yrkande 3,2001/02:Kr400 (mp) yrkande 4 och 2001/02:Kr422 (mp)yrkande 61.4 Ungdomspolitik (politikområde 29)4.1 Anslagen inom ungdomspolitiken (29:1-29:2)4.1.1 UngdomsstyrelsenInledningHösten 1999 behandlade regeringensproposition /99:115 På ungdomars villkor -ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstro.Regeringen förordade i propositionen att ett systemskulle införas med en generell, sektorsövergripande ochmålstyrd ungdomspolitik som inkluderar uppföljning ochanalys.Riksdagen godkände tre nya mål för ungdomspolitiken:Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv.Ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet.Ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas tillvara som en resurs.Ungdomsstyrelsen skall verka för att målen för dennationella ungdomspolitiken uppfylls. Regeringenutformar de övergripande målen för Ungdomsstyrelsensverksamhet. Regeringen har med utgångspunkt i de tremålen beslutat om 41 delmål för ungdomspolitiken, vilkafungerar som en utgångspunkt för uppföljning och analysav den samlade ungdomspolitiken. skallgöra en mera fördjupad analys . Godaexempel tas fram av för att illustreraolika former av konkret verksamhet som bidrar till attungdomspolitikens mål uppnås.PropositionenSedan antog nya mål för ungdomspolitiken harambitionshöjningen beträffande Ungdomsstyrelsenuppgifter, bl.a. i fråga om uppföljning och analys avden sektorsövergripande ungdomspolitiken inom både denstatliga och kommunala sektorn, följts avförstärkningar av myndighetens förvaltningsanslag. föreslår regeringen en höjning avanslaget med ytterligare till genom en omfördelning av medel från anslaget29:2 Bidrag till nationell och internationellungdomsverksamhet m.m.MotionenI motion 2001/02:Kr340 (m) yrkande 22 hemställs attanslaget skall minskas med som enföljd av att det i motionen också föreslås enneddragning av de statsbidrag tillungdomsorganisationerna som har atthantera.Utskottets ställningstagandeUtskottet har även haft att ta ställningtill ett motsvarande motionsyrkande om minskning avanslaget. Vid föregående avstyrktes yrkandetbl.a. med hänvisning till ökadeuppgifter att följa upp och analysera den fördaungdomspolitiken både på det statliga och det kommunalaområdet (bet. 2000/01:KrU1 s. 110-111). Utskottethänvisade även till att det är viktigt attUngdomsstyrelsen kan stödja kommunerna i deras arbeteinom ungdomsområdet. Utskottet anser att böravslå motion 2001/02:Kr340 (m) yrkande 22.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ökadmedelsanvisning under anslaget.Regeringen redovisar under anslaget 30:2 Bidrag tillallmänna samlingslokaler att ävenunder avses få disponera medel från dettaanslag för informationsinsatser och utredningsarbeteavseende ungdomars nyttjande av samlingslokaler. För år2001 disponerar styrelsen förändamålet.4.1.2 Bidrag till nationell och internationellungdomsverksamhet m.m. (29:2)InledningAnslaget disponeras för statsbidrag tillungdomsorganisationer enligt förordningen (1994:641) omstatsbidrag till ungdomsorganisationer samt för stödtill nationell och internationell ungdomsverksamhet.EU:s samarbete på ungdomsområdet regleras iAmsterdamfördraget (artikel 149). Av fördragsartikelnframgår att målen för gemenskapens insatser bl.a. skallvara att främja rörligheten för studerande och läraresamt att främja utvecklingen av ungdoms- ochungdomsledarutbyte.Ett nytt sjuårigt ungdomsprogram, Ungdom, påbörjadesunder och sträcker sig fram t.o.m. december2006. Programmet omfattar delprogrammen Ungdom förEuropa (ungdomsutbyte), Europeisk volontärtjänst,Ungdomsinitiativ, Programsamverkan och Stödaktiviteter.Inom kommissionen pågår ett arbete med att utarbetaen vitbok om ungdomspolitik, ungdomars möjlighet tillinflytande och liknande. Enligt kommissionens tidsplanskall vitboken överlämnas till rådet under hösten 2001.Information i frågan kommer att lämnas till utskottet ibörjan av år 2002.Av budgetpropositionen för framgår attSveriges prioriteringar på det ungdomspolitiska områdetinom EU-samarbetet gäller ungdomars arbetsmarknad ochungdomsutbyten. betonar även vikten avungdomars delaktighet och inflytande inom unionen samttillvaratagandet av ungdomars egna initiativ som enresurs (utg.omr. 17, politikområde 29).PropositionenRegeringen föreslår att anslaget skall föras upp med för , vilket innebär en minskningmed . Minskningen finansierar enmotsvarande ökning av Ungdomsstyrelsensförvaltningsanslag (29:1).Riksdagen godkände det nu gällandestatsbidragssystemet för statens bidrag tillungdomsorganisationerna (prop. 1993/94:135, bet.1993/94:KrU31, rskr. 1993/94:234). Bidraget består avgrundbidrag och särskilt bidrag.Grundbidraget består av ett fast bidrag och ettrörligt bidrag.