bet · GO01KU18 · 2001-05-08 00:00:00 — Mediesamhällettenderar enligt motionärerna att karakteriseras avtillspetsning och konkretisering, vinkling,personifiering, intensifiering och polarisering.Denna utveckling, menar motionärerna, kan i fleraavseenden hota enskildas integritet och värdighet.De anser därför att ett förstärkt skydd bordeövervägas. På andra håll i har en lagliggenmälesrätt diskuterats enligt motionärerna, någotsom i viss mån förordas i EG:s TV-direktiv. I 6 kap.3 § radio- och TV-lagen finns den tämligen tandlösabestämmelsen att uppgifter skall "beriktigas när detär befogat". För övriga medier finns intemotsvarande regler i lag, men väl i branschinternaetiska normer, anför motionärerna. Uttrycket "närdet är befogat" blir en gummiparagraf utan egentligkärna. En mer detaljerad och substantiellgenmälesrätt bör övervägas enligt motionärerna,eftersom självsaneringen knappast är omfattande påområdet. Ett antal människor får sina liv"formligen" krossade av dramaturgin imediesamhället. Motionärerna menar att regeringen inågon form bör överväga en sådan lagliggenmälesrätt.BakgrundDen som sänder radioprogram skall, enligt 3 kap. 4 §yttrandefrihetsgrundlagen, självständigt avgöra vadsom skall förekomma i programmen.Enligt 6 kap. 3 § radio- och TV-lagen (1996:844)skall uppgifter som förekommit i ett TV-program sominte är reklam och som sänts på annat sätt än genomtråd, beriktigas när det är befogat. Även uppgiftersom förekommit i TV-program som inte är reklam ochsom sänts genom tråd bör beriktigas när det ärbefogat.Sändningstillstånd som meddelas av regeringen får,enligt 3 kap. 1 § radio- och TV-lagen, förenas medvillkor som innebär att sändningsrätten skall utövasopartiskt och sakligt samt med beaktande av att envidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihetskall råda i ljudradion och televisionen. Ettsändningstillstånd får enligt 3 kap. 2 § därutöverförenas med villkor avseende skyldighet bl.a. att tahänsyn till ljudradions och televisionens särskildagenomslagskraft, sända genmälen, och respektera denenskildes privatliv samt att till Granskningsnämndenför radio och TV lämna uppgifter som är nödvändigaför nämndens bedömning om sända program stämmeröverens med de villkor som har meddelats.Villkoren för sändningstillstånden för (), (),() och innebärbl.a. att sändningarna skall vara opartiska ochsakliga och att en vidsträckt yttrande- ochinformationsfrihet skall råda. SVT, SR, UR och TV4är också skyldiga att bereda den som har ett befogatanspråk på att bemöta ett påstående tillfälle tillgenmäle. Enligt sändningstillstånden måste SVT, SR,UR, TV4 och de digitala markbundna TV-kanalernavidare ta hänsyn till mediets särskildagenomslagskraft när det gäller programmens ämnen ochutformning och tiden för sändning av programmen. Demåste också respektera den enskilde och TV övervakar genomgranskning i efterhand om sända program står iöverensstämmelse med radio- och TV-lagen och devillkor som kan gälla för sändningarna. Nämnden får,enligt 10 kap. 8 § radio- och TV-lagen, besluta attden sändande på lämpligt sätt skall offentliggöranämndens beslut, när nämnden funnit att någon harbrutit mot villkor om att sända genmälen ellerbestämmelsen om beriktigande. Beslutet, som fårinnefatta ett föreläggande vid vite, får dock inteinnebära att offentliggörande måste ske i densändandes program.Utskottets ställningstagandeDet är en grundläggande princip iyttrandefrihetsgrundlagen att den som sänder programsjälvständigt skall avgöra vad som skall förekomma iprogrammen. Enligt utskottets mening bör dennaprincip inte ändras. Det finns därmed inte utrymmeför att införa en laglig genmälesrätt. Utskottetvill dock i sammanhanget framhålla vikten av attframför allt public service-företagen tillämpar debefintliga reglerna om beriktigande och genmäle påett generöst sätt, särskilt i förhållande tillenskilda individer. Motion K272 yrkande 1 och förslag i korthetUtskottet föreslår - med hänvisning tillpågående arbete med myndighetsstruktur ochpornografifrågan - att avslår ettmotionsyrkande (kd) om utvärdering avverksamheten vid . Vidare föreslår utskottet attriksdagen avslår ett motionsyrkande (s) omändrat ansvarsområde för ,eftersom nämnden redan har de möjligheter attta egna initiativ till granskning som begärsi motionen.MotionerI motion K272 av m.fl. (kd) begärsatt regeringen genomför en allsidig och relevantutvärdering av verksamheten hos Granskningsnämndenför radio och TV (yrkande 2). Motionärerna anser och TV borde ha enviktig uppgift att fylla i arbetet att hävda denenskildes integritet och värdighet och utgöra ettvärn mot mediesamhällets avigsidor. Det har enligtmotionärerna ibland riktats befogad kritik motGranskningsnämnden med hänvisning till att nämndenrutinmässigt och utan närmare analys tycks avfärdaen del anmälningar och kränkningar. Motionärernaframhåller att det är uppgiftatt ta hänsyn till kriterier som opartiskhet,saklighet, allsidighet, granskning och relevans isina bedömningar av anmälda program. Det finnsenligt motionärerna en risk för att granskningenöver en tidsperiod leder till avtrubbning vid deolika bedömningarna. Därför borde det nu vara dags,menar motionärerna, att genomföra en allsidig ochrelevant utvärdering av Granskningsnämndensverksamhet. verksamhet behövergranskas.I motion K375 av m.fl. (s) föreslås etttillkännagivande för regeringen om ansvarsområdetför (yrkande 2). Motionärernaframhåller att över 600 000 svenskar hartillgång till avancerad porrfilm sent varje kvällhemma i vardagsrummet. Enligt motionärerna kan detinte uteslutas att det finns ett samband mellanbruket av pornografisk film och användandet avkönsord, könsmobbning och sexuella och TV har till uppgiftatt granska om programföretagen följerbestämmelserna om att program med våldsskildringarav verklighetstrogen karaktär eller medpornografiska bilder inte sänds ochpå sådant sätt att det finns betydande risk för attbarn kan se programmen och att sådana programföregås av en varningssignal i ljud eller bild.Nämnden kan dock inte ta egna initiativ tillgranskning. Ett utökat ansvar för Granskningsnämndeninom dess ansvarsområde bör enligt motionärernadärför övervägas.BakgrundEnligt 9 kap. 2 § radio- och för radio och TV genom granskningi efterhand om sända program står i överensstämmelsemed lagen och de villkor som kan gälla försändningarna.Nämndens övervakning omfattar alla de svenskaradio- och TV-företag som sänder program till densvenska allmänheten, antingen sändningarna skerlokalt, regionalt eller över hela landet. Detinnebär med andra ord att nämnden granskar allt frånnär- och lokalradio till rikstäckande radio och TV -både mark-, kabel- och satellitbunden sådan.Vissa kanaler, som många av naturliga skäluppfattar som svenska, är formellt sett inte svenskaäven om sändningarna sker på svenska språket. Så ärfallet med t.ex. och Kanal och , varssatellitsändningar har sitt hemvist iStorbritannien. har i enlighetmed radio- och TV-lagen, som också i detta avseendebygger på TV-direktivet, ingen jurisdiktion överdem. Nämnden skall dock enligt sin instruktion följainnehållet även i utländska satellitsändningar somriktar sig till svensk allmänhet och bedöma om dessasändningar följer TV-direktivet.Nämnden agerar i huvudsak utifrån anmälningar somkommer in från allmänheten och olika organisationer,men tar också egna initiativ. Det senare gällersärskilt för när- och lokalradio samt kabel- ochsatellit-TV, där anmälningarna är få.Granskningsnämnden har vidare i uppgift att bedömaom SVT:s, SR:s, UR:s och TV4:s uppföljningsrapporterger statsmakterna och allmänheten tillräckliginformation om hur programföretagen levt upp till dekrav och syften som regeringen angett isändningstillstånden. Nämnden publicerar ocksåregelbundet rapporter och informationsmaterial.I proposition 2000/01:94 Radio och TV iallmänhetens tjänst 2002-2005 aviserar regeringenatt ett uppdrag skall ges till Granskningsnämndenatt följa och utvärdera hur de gjorda förändringarnaav påverkar mångfalden inyhetsutbudet.Inom pågår en översyn avmyndighetsstrukturen på medieområdet (se skr.1998/99:75). Enligt uppgift från departementetbereds ärendet alltjämt.Den 24 februari 2000 hölls en aktuell debatt iriksdagen om TV-kanalernas pornografiska utbud(prot. 1999/2000:72). Kulturministern framhöll idebatten att det inom pågick enanalys av lagstiftning, regelverk och tillämpning påområdet och att regeringen skulle återkomma så snartanalysen var klar för att förhoppningsvis åstadkommaen ordning som upplevs som rimligare. Den 8 juni2001 vidtogs tre åtgärder. För det första sänktesförordnandetiderna för censorerna vid Statensbiografbyrå från högst sex plus till högsttre plus . För det andra beslutades det om enöversyn av 4 § lagen (1990:886) om granskning ochkontroll av filmer och videogram. Översynen är nufärdigställd och i promemorian Förråandepornografiska filmer (Ds 2001:5) föreslås attrekvisitet "förråande" behålls och att det i ställeti exemplifieringen anges att skildringar kan varaförråande om de innehåller, förutom sexuellt våldeller tvång, grova sexuella kränkningar. För dettredje beslutades det att en särskild utredare skallse över möjligheten att skydda barn och ungdomarfrån pornografi i TV (dir. 2000:43). Detta uppdragskall redovisas före utgången av (setilläggsdirektiv 2001:11).Utskottet avstyrkte vid förra ettmotionsyrkande (kd) om utvärdering av verksamhetenvid med hänvisning till attpågående arbeten avseende myndighetsstruktur ochpornografifrågan borde avvaktas (bet.1999/2000:KU15).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin inställning att pågåendearbete med myndighetsstruktur och pornografifråganbör avvaktas och avstyrker därför motion K272yrkande 2.När det gäller ansvarsområdet förGranskningsnämnden konstaterar utskottet att nämndeninte enbart har att agera utifrån anmälningar utanäven har möjlighet att ta egna initiativ. Någotbehov av att förändra nämndens ansvarsområde ienlighet med vad som begärs i motion K375 yrkande 2föreligger således inte. Motionen avstyrks.Distribution av tidningar ochtidskrifterUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår - med hänvisning till etttidigare ställningstagande i kulturutskottetom att inte föregripa beredningen avMediekoncentrationskommitténs förslag - attriksdagen avslår ett motionsyrkande (mp) omutredning av distributionskanalerna förtidningar och tidskrifter ur ett tryck- ochyttrandefrihetsperspektiv.MotionI motion K392 av Per m.fl. (mp) föreslås etttillkännagivande för regeringen om attdistributionskanalerna för tidskrifter utreds ur etttryck- och yttrandefrihetsperspektiv. Motionärernaanför att det krävs distributionskanaler så att detidningar som trycks kan nå sina läsare för atttryckfrihetens goda principer skall kunna omsättas ipraktiken. Motionärerna pekar också på att alla hargrundlagsskyddad rätt att trycka en tidning ellertidskrift, men att få den distribuerad och därmedläst underställs krav som de anser vara orimliga.Det råder allvarliga problem med dessadistributionskanaler i , ansermotionärerna, och detta hindrar det friameningsutbytet. När distributionskanalerna krympsoch kontrolleras av några enstaka, dominerandeförlag sätts vår grundläggande tryck- ochyttrandefrihet ur spel. Enligt motionärerna är detså allvarligt att det krävs åtgärder från riksdagen.BakgrundUnder /98 behandladekonstitutionsutskottet en motion (mp) med ettliknande innehåll som den nu aktuella. Utskottethänvisade till att frågan om distribution avtidskrifter för lösnummerförsäljning varitföremål för utredning. Såväl Utredningen om bokenoch kulturtidskriften som Rådet för mångfald inommassmedierna hade utrett frågan. Utskottetkonstaterade att frågan nu var under beredning iRegeringskansliet. Enligt utskottets mening borderesultatet av detta beredningsarbete avvaktas.Motionen avstyrktes därför (bet. 1997/98:KU16).Kulturutskottet behandlade proposition1997/98:98 Litteraturen och läsandet. Ipropositionen föreslog regeringen att det statligastödet för utgivning av litteratur skullekompletteras med ett distributionsstöd. Förslagetinnebar i huvudsak att det förlag som erhåller stödför sin utgivning skall tillhandahålla ett exemplarav varje stödd titel för distribution tillfolkbibliotek och bokhandel. Varje kommun och 100bokhandlar föreslogs få var sitt exemplar.Kulturutskottet tillstyrkte regeringens förslag idenna del (bet. 1997/98:KrU15).I betänkandet behandlade kulturutskottet också enmotion (v) om ett fungerande distributionsnät förkulturtidskrifter. konstaterade attnågra av förslagen i propositionen syftade till attförbättra informationen om kulturtidskrifterna.Genom att folkbiblioteken ges möjlighet attgratisprenumerera på tidskrifter kan de lånas ochläsas av presumtiva prenumeranter. Denomständigheten att tidskriftskatalogen ifortsättningen skulle komma att ges ut på Internetkunde enligt kulturutskottet innebära att en ny ochbetydligt större publik nås av information omkulturtidskrifterna än vad som varitmöjligt. konstaterade att här nämndaåtgärder kunde innebära att efterfrågan påkulturtidskrifter ökar. Därmed torde äventidskrifternas intäkter förbättras. mening borde effekterna av deföreslagna åtgärderna först utvärderas innan detfinns anledning att överväga behovet av andrastödåtgärder. Med hänvisning till det anfördaavstyrktes motionen.Konstitutionsutskottet behandlade vid riksmötet1998/99 en motion (mp) med väsentligen samma yrkandesom det nu aktuella yrkandet. Konstitutionsutskottetkonstaterade då att kulturutskottet hadeavstyrkt en motion om ett fungerandedistributionsstöd för kulturtidskrifter medmotiveringen att effekter av andra stödåtgärderförst borde utvärderas. fanninte skäl att göra någon annan bedömning ochavstyrkte därför motionen (bet. 1998/99:KU23).Mediekoncentrationskommittén lämnade sitt betänkandeYttrandefriheten och konkurrensen, förslag tillmediekoncentrationslag m.m. (SOU 1999:30) i februari1999. Kommittén hade till uppgift att lägga framförslag om lagstiftning för att slå vakt ommångfalden i svenska medier och motverka sådan ägar-och maktkoncentration inom massmedierna som kanskada ett fritt och brett meningsutbyte och en frioch allsidig upplysning. I betänkandet föreslårkommittén bl.a. ändringar i tryckfrihetsförordningenoch yttrandefrihetsgrundlagen samt att det införs ensärskild mediekoncentrationslag. Förslagen innebär ikorthet att en koncentration skall kunna förbjudas,om den1. skapar, förstärker eller förändrar kontrollenöver en dominerande ställning, som väsentligt hämmareller är ägnad att hämma förekomsten ellerutvecklingen av en effektiv konkurrens i fråga om ensådan verksamhet som har särskild betydelse föropinionsbildningen - dagspress, radio och TV - elleren ställning som innefattar ett väsentligtinflytande inom flera sådana verksamheter och2. i betraktande av koncentrationens art,marknadsförhållandena och berörda företagsförväntade agerande kan befaras vara ägnad att hämmaett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning.Kommitténs förslag har remissbehandlats och beredsför närvarande i . EnligtKulturdepartementets verksamhetsplan för ären proposition med anledning av kommitténs arbeteatt vänta . Beredningensker med beaktande av det arbete som pågår kringmediegrundlagarna inom har avstyrkt ettmotionsyrkande (mp) om att utredadistributionskanalerna för tidskrifter ur ettmångfalds- och konkurrensper-spektiv. Med hänvisningtill förslag (SOU1999:30) ansåg kulturutskottet att regeringensberedning av frågor som rör koncentrationen påmedieområdet inte borde föregripas (bet.2000/01:KrU5). följde kulturutskottetsförslag (prot. 2000/01:91).Utskottets ställningstagandeI motionen tas frågan om fungerandedistributionskanaler upp. harnyligen avstyrkt ett motionsyrkande i ämnet medhänvisning till att regeringens beredning avMediekoncentrationskommitténs förslag inte bordeföregripas. har inte skäl attgöra någon annan bedömning. Motion K392 avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar somframförs under Utskottets övervägandenföreslår utskottet att fattarföljande beslut:1. Mångfald m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:K352 och2000/01:K401 yrkande 15.2. Mediernas rollRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K355 och2000/01:K401 yrkande 14.3. Riktlinjer för mediepolitiken,konvergens m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:K400yrkandena 2, 10 och 13, 2000/01:Kr343 yrkande 2,2000/01:T201 yrkande 21 och 2000/01:T718 yrkande3.Reservation 1 (m, fp)Reservation 2 (c)4. Pornografi i kabel-TVRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K351 och2000/01:K375 yrkande 1.5. TV-direktivetRiksdagen avslår motion 2000/01:U513 yrkande12.Reservation 3 (m, v, fp)6. Tillgänglighet för funktionshindradeRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr340 yrkande4.7. Digital-TVRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K209 och2000/01:K272 yrkandena 4 och 5.Reservation 4 (kd)8. Samisk TVRiksdagen avslår motion 2000/01:K378 yrkande 6.9. Digital radioRiksdagen avslår motion 2000/01:K400 yrkande14.10. Rätt till genmäleRiksdagen avslår motion 2000/01:K272 yrkande 1.Reservation 5 (kd)11. och avslår motionerna 2000/01:K272yrkande 2 och 2000/01:K375 yrkande 2.Reservation 6 (kd)12. Distribution av tidningar ochtidsskrifterRiksdagen avslår motion 2000/01:K392.Stockholm den 8 maj 2001På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), IngerRené (m), (), KenthHögström (s), (), von der Esch(kd), (), Per (), ÅsaTorstensson (c), () och OlaKarlsson (m). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Riktlinjer för mediepolitiken, konvergensm.m. (punkt 3)av Per (), (), (), () och OlaKarlsson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 1. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2000/01:K400 yrkandena 2, 10 och 13,2000/01:T201 yrkande 21 och 2000/01:T718 yrkande 3samt avslår motion 2000/01:Kr343 yrkande 2.StällningstagandeStatens ansvar är att slå vakt om yttrande- ochetableringsfriheten. Därmed uppnås en mångfald påpublikens villkor. I statens åtaganden påmedieområdet bör det ingå att underlätta för nyakanaler att etableras utan att i onödan lägga sig ideras programverksamhet. En politik för fria medierkommer också att leda till att teknikens utvecklingsker utifrån de enskilda medborgarnas behov ochintressen. Det innebär att gränserna mellan olikamedier luckras upp som lagar och regler,som är teknikbundna, snabbt kommer att bliotidsenliga och motverka sina egna syften. Dettaställer krav på lagstiftning som ger en frihet förde nya mediernas utveckling. Det finns ingen meningmed att ha olika regler för olikadistributionsformer för TV, t.ex. via kabel ellervia radiosignaler i marknätet. En ny integreradteknikneutral lagstiftning på telekommunikations-och rundradioområdet bör därför övervägas.Vidare bör staten genom regionala koncessioner geolika möjlighet att, redan i detanaloga nätet, börja sända med olika delar av landetsom sändningsområden. TV-bolag som växer fram ur ensådan process skall kunna genomföra nationellasändningar genom samarbete. Koncessionerna skallfördelas genom ett auktionsförfarande på motsvarandesätt som den privata lokalradions koncessioner. Detfinns ingen anledning att ålägga kabelägare attkostnadsfritt distribuera kommersiella program.Kravet på allmänhetens tillgång till allsidiginformation måste rimligen anses tillgodosett genomatt de licensbetalda public service-kanalerna SVT1och SVT2 omfattas av must carry-principen. Däremotkan det inte anses befogat att utöka must carry-skyldigheten till att omfatta andra kanaler för atttillgodose informationsbehovet. Must carry-regelnbör därför begränsas till enbart delicensfinansierade public service-kanalerna.Mot denna bakgrund bör bifallamotionerna K400 yrkandena 2, 10 och 13, T201 yrkande21 och T718 yrkande 3.2. Riktlinjer för mediepolitiken, konvergensm.m. (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 2. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:Kr343 yrkande 2 samt avslårmotionerna 2000/01:K400 yrkandena 2, 10 och 13,2000/01:T201 yrkande 21 och 2000/01:T718 yrkande 3.StällningstagandeDen snabba utvecklingen inom helatelekommunikationsområdet, och främstinformationstekniken, öppnar nya möjligheter förmänniskor att ta emot och distribuera information. Itakt med att mer och mer information i olika formerförmedlas med samma grundläggande teknik, blir detallt svårare att skilja olika tjänster åt. Dagenslagstiftning är inte i någon större utsträckninganpassad efter detta förhållande, utan den ärfortfarande inriktad på att skilja olika former avmedier åt, främst genom distributionsformen.Effekterna av ökad konvergens måste tydligareuppmärksammas i lagstiftningsarbetet och störrehänsyn tas till det faktum att utvecklingen går motallt större nätkapacitet också till slutkunden.Ambitionen i ett sådant arbete måste vara att istörre utsträckning än jämställa yttranden iolika medier med varandra och att därmed öka denreella yttrandefriheten. De förslag som lämnats avMediegrundlagsutredningen är inte tillräckliga föratt anpassa lagstiftningen till dagensförutsättningar och den ökande konvergensen.Riksdagen bör därför bifalla motion Kr 343 yrkande2.3. TV-direktivet (punkt 5)av Per (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 3. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:U513 yrkande 12.StällningstagandeEU skall arbeta för att utvidga den inre marknadenoch få bort offentliga monopol. TV-bolagen bör frittförfoga över programinnehållet i enlighet medländernas tryckfrihetsförordningar. Det äroacceptabelt att EU ställer krav på en visssammansättning av programmen. TV-direktivet bördärför avskaffas. bör följaktligen bifallamotion U513 yrkande 12.4. (punkt 7)av () och von der Esch(kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 4. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:K272 yrkande 4 och avslår motionerna2000/01:K209 och 2000/01:K272 yrkande 5.StällningstagandeDet kan på goda grundar antas att de analogasändningarna kommer att slopas inom en nära framtid.Det är viktigt att det då finns ett praktiskt tagetheltäckande digitalt nät som kan förmedla åtminstonepublic service-kanalerna. Staten har ettinfrastrukturellt ansvar för detta. Ett sådant nätär dessutom nödvändigt för att tillgodose deresurssvagas behov av grundläggande information. Föratt det digitala TV-nätet skall bli ett attraktivtalternativ är det en fördel om TV-konsumenterna fårklart för sig när det analoga TV-nätet skall släckasned. Det kan i sammanhanget framhållas att Finlandhar fattat ett sådant beslut. Regeringen böråterkomma med förslag till tidpunkt när det analogamarksända TV-nätet skall släckas ned. bördärför bifalla motion K272 yrkande 4.5. Rätt till genmäle (punkt 10)av () och von der Esch(kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 6. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:K272 yrkande 1.StällningstagandeMediesamhället tenderar att karakteriseras avtillspetsning och konkretisering, vinkling,personifiering, intensifiering och polarisering.Denna utveckling kan i flera avseenden hotaenskildas integritet och värdighet. I likhet med vadsom i viss mån förordas i TV-direktivet och somdiskuteras på andra håll i bör ett förstärktskydd för den enskilde genom lagfäst genmälesrättövervägas. bör därför bifalla motion K272yrkande 1.6.