bet · GO01UU4 · 2001-03-27 00:00:00 — Utskottet vill understrykaatt den grundläggande OSSE-principen om alla statersrätt att själva välja säkerhetspolitisk vägsjälvklart är giltig också för de baltiska länderna.Som utskottet tidigare konstaterat är dock frågan ommedlemskap i en angelägenhet för Atlantpaktensmedlemmar och ansökarländerna.Med vad ovan anförts avstyrker utskottet motionerna1999/2000:U409 (m) yrkande 5, 1999/2000:U803 (m)yrkande 3, 1999/2000:Fö28 (fp) yrkande 4,2000/01:U412 (m) yrkande 2, 2000/01:U509 (m) yrkande2, 2000/01: U414 (kd) yrkande 9 samt 2000/01:U413(fp) yrkande 7.5.2.6 motion 1999/2000:U403 (m) yrkande 1 framhålls attSverige under sex års militär närvaro i bidragit till stabilisering och fred.Samtidigt är spänningarna mellanbefolkningsgrupperna fortfarande stora, och deflesta fördrivna har fortfarande inte kunnat flyttatillbaka till sina hem. Mot den bakgrunden finnermotionären det anmärkningsvärt att dragitned sin militära närvaro i Bosnien. I yrkande 2betonas betydelsen av att de civila och militärainsatserna samordnas för att förutsättningar föråteruppbyggnad och varaktig fred skall kunna skapas.Folkpartiet betonar i motion 1999/2000:U646 (fp)yrkande 1 att de internationella insatserna påBalkan måste fullföljas med stor uthållighet för attförutsättningar för en varaktig utveckling mot fredoch demokrati skall kunna skapas. Mot den bakgrundenvar det oacceptabelt att regeringen begränsade detsvenska deltagandet i SFOR-styrkan i för att finansiera medverkan i KFOR(yrkande 4). Likaså menar motionärerna att det togorimligt att få den svenska styrkan påplats i Kosovo.I motion 1999/2000:U22 (fp) yrkande 3 anförs attunder Unproforinsatsen och därefter den NatoleddaIFOR-insatsen i Bosnien hade , medmindre kontingenter i och , enbetydligt större numerär närvaro i det fornaJugoslavien än vi därefter har haft inom ramen förSFOR i Bosnien. Trots att de lokala behoven inteminskat har den svenska internationella närvarondragits ner kraftigt. Motionärerna motsätter sigdenna utveckling och anser att betydligt störresatsningar bör göras för att förbättraförutsättningarna för det svenska försvaret attdelta i internationella insatser i bl.a. FN-regi.I partimotion 2000/01:U404 (c) anförs att det ärangeläget att berörda länder på samarbetarmed den iHaag och därmed bland annat utlämnar misstänktakrigsförbrytare till domstolen. bör i allainternationella forum utöva påtryckningar för attmisstänkta krigsförbrytare på skall utlämnas(yrkande 24).Beträffande Kosovo sägs det i den enskilda motionen2000/01:U504 (kd, m) att en av förutsättningarna förett fungerande civilsamhälle är ett fungeranderättssystem med domstolar och ordningsmakt. Antaletpoliser som olika EU-länder ställt till förfogandeär långt under det som initialt avsågs och ännulängre ifrån vad som behövs.Sverige bör inom EU verka för att så snabbt sommöjligt bygga upp en handlingskraftig ordningsmaktoch ett fungerande rättsväsende (yrkande 1). Enförstärkning av polismakten och rättsväsendet börkunna leda till en betydlig minskning av KFOR-styrkan redan på kort sikt.Det näst mest angelägna problemet att ta itu med ärKosovos framtid. Att skjuta den frågan framför sigundergräver befolkningens förtroende ifredsprocessen och spelar nationalisterna på bådasidor i händerna. bör långsiktigt verka föratt Kosovo skall bli självständigt (yrkande 2).På sikt bör Kosovo, liksom övriga länder på ,integreras i det europeiska samarbetet, EU (yrkande3).Ett demokratiskt skulle i grunden förändraförutsättningen för utvecklingen i f.d. Jugoslavienoch för hela sägs det i motion 2000/01:U643(m). För EU är det nu viktigt att i första handstödja demokratisering (yrkande 1).Återuppbyggnadsarbetet, särskilt vad gällerinfrastruktur inklusive den livsviktigaDonauförbindelsen, måste snabbt komma i gång. EU börunderstödja återskapandet av fri rörlighet inom detforna och västra (yrkande 2). Omdetta leder till framgång blir nästa steg att påolika sätt inlemma i det samarbete somutvecklas. Ett demokratiskt skall fullt utkunna ingå i EU:s program för västra . EU bör,enligt yrkande 3, verka för detta. Öppnare gränseroch fri rörlighet innebär större möjligheter ännationell isolering. EU självt måste också öppna förfrihandel med länderna på västra . EU bördärför avveckla sina handelshinder gentemot dessaländer (yrkande 4).Mot bakgrund av en historisk översikt överutvecklingen i det framhålls ikommittémotion 2000/01:U656 (fp) att ett ochett som går mot demokrati och ett alltdjupare politiskt och ekonomiskt samarbete med deövriga europeiska demokratierna och derassamarbetsforum är avgörande förutsättningar förvaraktig fred, demokrati och samarbete på Balkan.Det är viktigt att den omfattande insats som görs avomvärlden genom FN, EU och Nato ochStabilitetspakten för fullföljs med denuthållighet som krävs för att medverka till envaraktig utveckling mot fred och demokrati på helaBalkan (yrkande 1).Vid ett demokratiskt maktskifte i är detytterst angeläget att på alla sätt skapaförutsättningar för den nya ledningen att påbörjaSerbiens långa och svåra marsch ut ur den ekonomiskaoch sociala misär, som krig och internationellisolering inneburit för människorna i Serbien.Förväntningarna får, enligt motionärerna, inte kommapå skam. Skulle så ske skapas snabbt grogrund föratt den serbiska nationalismen skall kunna återvändamed allt vad det innebär för de omgivande staternaoch freden på . Insatserna genom den s.k.Stabilitetspakten för måste avsevärtförstärkas i detta syfte (yrkande 3).Sanktionerna bör, senast i samband med attMilosevic tvingas avgå från makten i ,avbrytas (yrkande 4).Det får inte råda några tvivel om vad detinternationella samfundet avser eller kan tänkastolerera i fråga om brott mot mänskliga fri- ochrättigheter i Kosovo. Serber och romer som önskarleva och delta i ett fredligt och demokratisktKosovo måste tillförsäkras grundläggandeförutsättningar för detta. Alla som bodde i Kosovoföre kriget skall ges möjlighet att fortsätta leva iKosovo i fred och säkerhet (yrkande 5).Valen i Bosnien utgår från denfaktiska etniska uppdelning som Daytonfredenskonstruktion byggde på. Det är därför fögaförvånande att så få framsteg gjorts ifredsprocessen i Bosnien. Förutsättningar förvaraktig fredlig samlevnad kan inte skapas om intealla ansvariga för krigsförbrytelser ställs tillansvar och alla som tvingats på flykt får möjlighetatt om de så önskar återvända hem (yrkande 6). Allasom tvingats fly under krigen på har, oavsettetnisk tillhörighet, rätten att kunna återvända hem(yrkande 7).I motionen uppmärksammas också läget i andra delarav det . Enligt motionärernasuppfattning bör och EU intensifierasamarbetet med , för att på så sättunderstödja en utveckling mot fortsatta politiskaoch ekonomiska reformer och en alltmer intensifieradintegration i den europeiska gemenskapen (yrkande8). bör också inom EU verka för attMakedonien inte kommer i skymundan utan ges särskiltutrymme i det internationella bistånds- ochstabilitetssamarbetet på (yrkande 9). Iyrkande 10 framhålls, mot bakgrund av de senastepolitiska händelserna, att det är väsentligt att EUoch Nato tar vara på den avgörande möjligheten attvända utvecklingen på och attförutsättningarna för en snabb integration i olikaeuropeiska samarbetssträvanden utnyttjas.Utskottets övervägandenVästra har under det senaste decennietgenomlevt en turbulent period som kännetecknas avkonflikt och krig, mänskligt lidande, storaflyktingströmmar och bildandet av nya stater.Vad gäller undertecknades iDayton ett fredsavtal. Det var en kompromiss som påsikt skapar förutsättningarna för normalisering avförbindelserna mellan Bosniens etniska grupper.Enligt utskottets mening fortsätter avtalet attutgöra grunden för freds- och försoningsarbetet iBosnien.Utskottet tvingas dock konstatera att snart sex årefter undertecknande är Bosnien ettland som alltjämt lider av sviterna av kriget undernittiotalets första hälft. bringadekriget till ett slut, men för det mödosammaåteruppbyggnads- och försoningsarbetet erfordrasavsevärd tid.Det internationella samfundet har bidragit till ensnabb uppbyggnad företrädesvis av landetsinfrastruktur. Utskottet måste emellertid konstateraatt har nödvändiga politiska ochekonomiska reformer låtit vänta på sig. De centralabeslutsstrukturerna i Bosnien är alltjämt svaga ochhar efter krigen dominerats avnationalistiska partier.Lokalvalen i Bosnien våren kan dock sägasmarkera ett trendbrott. De positiva politiskaförändringarna i har minskat väljarstödetför det bosnien-kroatiska partiet , medan detpolitiska läget i den bosnien-serbiska entitetenefter maktskiftet i alltjämt är mer oklart.Utskottet menar vidare att den demokratiskt valdepresidenten symboliskt viktiga besök iSarajevo föröverläggningar med det bosniska presidentrådetsänder en signal om möjligheter till normaliseringav förbindelserna mellan de två grannländerna.Ytterligare ett positivt tecken är utgången av deallmänna valen i i november år2000. fick de tre nationalistiskapartierna mindre än hälften av rösterna. Därmedskapades en möjlighet att bilda icke-nationalistiskaregeringar. Genom tillkomsten av enflerpartikonstellation, under namnet Alliansen förförändring, uppnåddes i februari år 2001målsättningen att bilda den första icke-nationalistiska regeringen på stats- ochfederationsnivå sedan kriget i Bosnien-Hercegovina.Utskottet välkomnar denna utveckling.Utskottet kan konstatera att tecknen på en rörelsemot normalisering i blivittydligare. tvingas utskottet framhålla attmycket återstår av fredsarbetet, och detinternationella samfundets engagemang och närvarokommer att behövas . Svensk trupphar varit på plats i ,först inom ramen för Unprofor och i IFORoch SFOR. I linje med SFOR:s övergripande reduceringhar /2000 minskat sitttruppbidrag, som svenska insatserinriktade på återuppbyggnad av det civila samhälleti har ökat.Under 1998 och 1999 förde den serbiska regimen enalltmer brutal politik i Kosovo som i sin tur leddetill Natos bombkampanj. EU stärkte samtidigtsanktionerna mot vilka omfattade bl.a.flygförbud, oljeembargo, frysning av statligatillgångar i EU-länderna och visumförbud för regimennärstående personer. Dessutom uttryckte EU-ländernaatt de inte ämnade stödja återuppbyggnad avFörbundsrepubliken så länge regimen sattkvar. Efter eldupphöravtalets undertecknande i juniår 1999 och säkerhetsrådets antagande av resolution1244 upprättades en omfattande internationellmilitär och civil närvaro i Kosovo. I oktober år1999 beslutade säkerhetsrådet formellt att intelängre tillämpa sanktionerna mot FörbundsrepublikenJugoslavien i Kosovo. Utskottet konstaterar attSverige har gjort stora åtaganden i Kosovo, bl.a.genom att delta med en bataljon i KFOR. Förutom medKFOR-bataljonen biträder FN-administrationeni Kosovo, , med bl.a. civilpoliser.Även om en rörelse mot normalisering kan skönjas iKosovo gör sig en lokal kris dessvärre alltmerpåmind i Kosovos gränstrakter. I södra byggsspänningen åter upp på ett enligt utskottets meningoroväckande sätt mellan kosovoalbanska väpnadegrupper och serbisk polis och militär. Albanskabeväpnande grupper har etablerat sig i dendemilitariserade zonen på den serbiska sidan avgränsen till Kosovo, som ursprungligen etableratsför att hålla jugoslavisk militär borta från Kosovo.Många års misskötsel från av dettaalbanskdominerade område har skapat en grogrund förde albanska rebellerna. Det finns stora risker medde ökade spänningarna som följer på de albanskaväpnade gruppernas framfart, och en aktiv politikfrån det internationella samfundets sida är enligtutskottets uppfattning nödvändig för att förhindraatt konflikten tar sig än våldsammare uttryck ochleder till ökad instabilitet i regionen.Utskottet menar att händelseutvecklingen iMakedonien inger oro. Utvecklingen är enligtutskottets uppfattning ett hot mot stabiliteten iMakedonien vilken är av grundläggande betydelse förhela regionens framtida utveckling. Utskottetbetonar vikten av den roll som både KFOR, EU ochdess övervakningsmission (EU Monitoring Mission)samt övervakningsmission i har,särskilt när det gäller övervakningen längs dengemensamma gränsen mellan och . har i denandan fattat beslut om att svensk personalfår medverka i gränsnära KFOR-operationer inne iMakedonien samt även i säkerhetszonen mellan Kosovooch (bet. 2000/01:UU12). Enligt utskottetsmening bör svensk KFOR-personal kunna delta i denfredsfrämjande verksamhet som KFOR kan komma attbedriva även i gränsnära områden utanför Kosovosgräns under förutsättning av berörda regeringarsmedgivande.Utskottet menar vidare att stora ansträngningar börgöras för att förhindra en eskalering av de militäraaktiviteterna. Utskottet vill framhålla vikten avatt eventuella motsättningar mellan olika grupper iMakedonien löses på demokratisk väg inom ramen förlandets politiska system. Utskottet välkomnar vidareantagandet av FN:s säkerhetsråds resolution nr 1345.Ytterligare ett orosmoln är den bräckliga politiskaprocessen mellan och vad gällerdelstatens status inom FörbundsrepublikenJugoslavien. Utskottet ser med oro på de alltmernationalistiska strömningar som kommit till uttrycki huvudstad och menar att ensplittring av skullekunna få långtgående och smärtsamma konsekvenser förregionen i dess helhet.Enligt utskottets uppfattning fyller ochEU:s engagemang i och för västra en viktigkonfliktförebyggande och konflikthanterandefunktion. Det svenska engagemanget på börenligt utskottet mening vara omfattande ochlångsiktigt.Enligt utskottets mening utgör EU:s stabilitetspaktför västra ett stort och viktigt åtagandeför regionens framtid. Pakten spelar även en viktigroll för multietniskt och gränsöverskridandesamarbete. Det förblir enligt utskottets meningangeläget att EU erbjuder ettEuropaintegrationsperspektiv för Bosnien och deandra länderna i regionen. Det är på densäkraste garantin för fredlig samlevnad i regionen.I detta sammanhang vill utskottet framhålla viktenav det historiska toppmötet i i november år2000. Vid det mötet samlades EU:s stats- ochregeringschefer vid samma bord somregionens ledare för att diskutera framtiden i ettperspektiv av samarbete och integration.Utskottet menar att vad gäller EU:s politik motländerna på västra är en av de viktigastebeståndsdelarna Stabiliserings- ochassocieringsavtalen. För har enåtgärdskatalog för vägen fram till förhandlingar omett sådant avtal utarbetats. Avtal med Makedonienplaneras bli undertecknat ochförhandlingar med om ett stabiliserings-och associeringsavtal kan fullbordas något senare.I motion 1999/2000:U403 (m) finner motionären detanmärkningsvärt att dragit ned sin militäranärvaro i Bosnien och anför i yrkande hos regeringen bör begära förslag på hursvensk militär närvaro i kanmöjliggöras i enlighet med vad som anförs imotionen. I yrkande 2 betonas betydelsen av att decivila och militära insatserna samordnas för attförutsättningar för återuppbyggnad och varaktig fredskall kunna skapas.Folkpartiet betonar i motion 1999/2000:U646 (fp)yrkande 1 att de internationella insatserna påBalkan måste fullföljas med stor uthållighet för attförutsättningar för en varaktig utveckling mot fredoch demokrati skall kunna skapas. Mot den bakgrundenvar det oacceptabelt att regeringen begränsade detsvenska deltagandet i SFOR-styrkan i för att finansiera medverkan i KFOR(yrkande 4). Likaså menar motionärerna att det togorimligt att få den svenska styrkan påplats i Kosovo.I motion 1999/2000:U22 (fp) yrkande 3 anförs attunder Unproforinsatsen och därefter den NatoleddaIFOR-insatsen i Bosnien hade en betydligtstörre numerär närvaro i det än vidärefter har haft inom ramen för SFOR i Bosnien.Trots att de lokala behoven inte minskat har densvenska internationella närvaron dragits nerkraftigt. Motionärerna motsätter sig dennautveckling.Utskottet konstaterar att den militära delen avfredsavtalet i allt väsentligt är genomförd, och somen konsekvens av detta har SFOR-styrkan dragits nedtill 19 000 soldater. En viktig erfarenhet frångenomförandet av är attkoordineringen mellan militära och civila insatserär av stor betydelse för insatsens effektivitet. Deflesta av det fyrtiotal personer som förnärvarande deltar med i SFOR arbetar med civil-militär koordinering.Utskottet menar att insatsen är välavvägd ochfinner ej anledning till att den skall ändras.Med vad utskottet anfört ovan anses motionerna1999/2000:U403 (m) yrkandena 1 och 2, 1999/2000:U646(fp) yrkandena 1 och 4 samt 1999/2000:U22 (fp)yrkande 3 vara besvarade.I partimotion 2000/01:U404 (c) yrkande 24 anförs attSverige i alla internationella forum bör utövapåtryckningar för att misstänkta krigsförbrytare påBalkan skall utlämnas.I motion 2000/01:U656 (fp) yrkande 6 (delvis) hävdasatt förutsättningar för varaktig fredlig samlevnad iBosnien inte kan skapas om inte alla ansvariga förkrigsförbrytelser ställs till ansvar.Utskottet kan inledningsvis konstatera att Sverigeunder på olika sätt har stöttatarbetet vid krigsförbrytartribunalen i ,politiskt, finansiellt och personellt. Som exempelkan nämnas de rättsmedicinska undersökningsteam somarbetat i Kosovo , stödet tillgravöppningar i Bosnien och stöd tillåklagarkontoret. Inom ramen för EU har Sverigegenomgående intagit en positiv inställning tillbudgetstöd till tribunalens verksamhet i FN:s femteutskott. Vidare är ett av få länder som harett avtal med ICTY (Internationella tribunalen förf.d. ) om mottagande av dömdakrigsförbrytare.Utskottet vill även framhålla att i detinternationella samfundet finns nu en förhoppning omatt förändringarna i , efter enkonsolidering, skall öppna vägen för ett ökatsamarbete mellan Tribunalen och FörbundsrepublikenJugoslavien. På samma sätt som den nya regeringen iKroatien efter har förbättrat samarbetet medTribunalen, måste även den nya regeringen iJugoslavien följa denna väg.Utskottet vill betona vikten av att alla misstänktapersoner som åtalats för krigsförbrytelser utlämnasoch ställs inför rätta. Det är enligt utskottetsmening en viktig förutsättning för att regionenssår, efter en årtionde av upprivande konflikter,skall kunna läkas. Att Internationella tribunalenför f.d. (ICTY) blir framgångsrik i sittarbete är även ett svenskt intresse.Utskottet utgår ifrån att ävenfortsättningsvis kommer att inta en aktiv hållning iolika internationella forum såsom EU, FN och ,liksom i bilaterala kontakter för att stödja ICTYoch framhålla vikten av att misstänktakrigsförbrytare grips och överlämnas till domstoleni Haag.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2000/01:U404 (c) yrkande 24 och2000/01:U656 (fp) yrkande 6 (delvis) kan besvaras.I motion 2000/01:U504 (kd, m) yrkande 1 anförs attSverige inom EU bör verka för att så snabbt sommöjligt bygga upp en handlingskraftig ordningsmaktoch ett fungerande rättsväsende i Kosovo.Utskottet vill i denna del framhålla att Sverigeaktivt har verkat för att EU skall stärka stödettill internationella civilpolisinsatser i Kosovo.Under början av år 2000 tog , genom detportugisiska ordförandeskapet, ett initiativ inom EUmed syfte att öka antalet civilpoliser från EU-länderna. Initiativet välkomnades och under vårenökade också antalet civilpoliser från EU. I dettasammanhang ökade sin insats med ytterligaretio poliser till totalt sextio. Av dessa tjänstgörtio vid polisskola i . Det totalabidraget till vad gäller internationellacivilpoliser har gradvis ökat och uppgick i novemberår 2000 till omkring 4 400 personer inklusivespecialpolis vilket skall jämföras med målsättningenatt nå upp till totalt4 700 poliser.Utskottet menar att frågan om rättsväsendet iKosovo är central. Dessvärre kan utskottetkonstatera att det internationella samfundet harvisat sig sakna tillräckliga resurser och mekanismerför att snabbt kunna sätta in stöd till svagarättssystem i områden som genomgått svår konflikt.Problemen visade sig tidigt i Kosovo där FN-missionen har fört en ojämn kamp i avsaknad avtillräckliga resurser. Utskottet vill emellertidframhålla att den internationella rekryteringen avdomare och åklagare så sakta har kommit i gång. Islutet av hade rekryterat sjudomare och tre åklagare mot det uppsatta målet tolvrespektive fem. Från tjänstgjorde en domareoch en åklagare i FN-missionen.Utskottet vill avslutningsvis framhålla att inomramen för arbetet med att utveckla EU:s civilakrishantering, i uppföljningen av Brahimirapportenom FN:s fredsfrämjande arbete samt inom OSSE:sREACT-program diskuteras hur den här typen avinternationella insatser skall kunna utvecklas ocheffektiviseras.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U504(kd, m) yrkande 1 kan besvaras.I motionens yrkande 2 anförs att långsiktigtbör verka för att Kosovo skall bli självständigt.Utskottet vill framhålla att det är viktigt attsäkerhetsrådets resolution respekteras, vilkenavser suveränitetoch territoriella integritet. Genom resolutionenuppdrar säkerhetsrådet åt generalsekreteraren attupprätta en interimsadministration under vilkenKosovos befolkning kan åtnjuta långtgående autonomioch självstyre inom Jugoslaviensgränser. Generalsekreteraren har vid upprepadetillfällen klargjort att FN:s mandat inte är attförbereda Kosovo för självständighet. Utskottetdelar denna uppfattning.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion2000/01:U504(kd, m) yrkande 2.Motionärerna menar i yrkande 3 att börKosovo, liksom övriga länder på , integreras idet europeiska samarbetet, EU.Utskottet kan konstatera att arbetet med attinlemma hela i det europeiska samarbetetunder har ökat markant iomfattning. Den s.k. stabiliserings- ochassocieringsprocessen börjar på allvar slå rot iregionen. Förhandlingar om stabiliserings- ochassocieringsavtal genomförs med ochKroatien och planerna är att fullborda dessa underår 2001. Även och haruttryckt starka önskemål om att få inledaförhandlingar om stabiliserings- ochassocieringsavtal.Utskottet vill i sammanhanget framhålla att dendemokratiska utvecklingen i öppnar för enytterligare utvidgning av stabiliserings- ochassocieringsprocessen. Utskottet konstaterar attunder hösten antogs också en nybiståndsförordning för västra , CARDS(Community Assistance for Reconstruction,Development and Stabilisation), som syftar till attfördjupa EU:s stöd för utvecklingoch anpassning. Toppmötet mellan EU och västraBalkan i gav uttryck för EU:somfattande engagemang i regionen. Dessa åtgärderkommer sammantaget att verka för en högre grad avstabilitet och säkerhet i regionen.Utskottet menar att EU bör utveckla samarbetet ochmed länderna på västra och verka för engradvis integration mellan dessa och europeiskastrukturer samt att fortsatt genomförande ochutveckling av dessa processer bör bli en centraluppgift under det svenska ordförandeskapet.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U504 (kd, m) yrkande 3 kan besvaras.I motion 2000/01:U643 (m) konstateras att ettdemokratiskt i grunden skulle förändraförutsättningen för utvecklingen i f.d. Jugoslavienoch för hela . Därför anförs i yrkande 1 attdet för EU nu är viktigt att i första hand stödjaSerbiens demokratisering.I motion 2000/01:U656 (fp) yrkande 3 begärs ettriksdagens tillkännagivande om vad i motionen anförsom förutsättningarna för en demokratisk utveckling iSerbien.Utskottet konstaterar att och EU harvälkomnat de demokratiska förändringarna som ägderum i . VidAllmänna rådets möte hävdes deekonomiska sanktionerna mot . Samtidigtaviserades en radikal översyn av EU:s politik ochbeslut togs om att understödja den demokratiskaprocessen. Dessa beslut omfattar följande åtgärder:- görs delaktig i EU:s nya biståndsprogramCARDS,- får delta istabilitets- och associationsprocessen och enarbetsgrupp för detta ändamål mellan EU ochFörbundsrepubliken etableras,- omfattas av EU:sautonoma handelsåtgärder,- EU:s medlemsstater skall normalisera sinadiplomatiska relationer med FörbundsrepublikenJugoslavien,- inbjuds tillStabilitetspakten för sydöstra , vilket skeddeden ,- inbjöds till EU:stoppmöte för västra i den 24-25november.Utskottet konstaterar vidare att vid togs beslut om ettextraordinärt stöd om tillFörbundsrepubliken ägnat för akuta behovinför vintern.