bet · GP01KRU1 · 2001-11-15 00:00:00 — s. 68-69).Utskottet anser liksom regeringen att föreningen är enlämplig . Det är därförglädjande att en mötesplats för form och design nu kaninrättas i och knytas till FöreningenSvensk Form.I sammanhanget bör nämnas att föreningen innehar ett nationellt uppdrag påformområdet. Regeringen avser - som redovisats underanslaget 28:3 Nationella uppdrag - att förlängauppdraget för ytterligare tre år.Slutligen vill utskottet understryka att en satsningpå en mötesplats för form och design i intefår innebära att all den kompetens som finns vid fleraandra institutioner i landet inte tas till vara.Statliga satsningar görs inom flera departementsverksamhetsområden. Här kan nämnas att det inomutgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritidanvisas medel för det nätverksansvar för konsthantverkoch formgivning som tilldelades fr.o.m.år 1997. Vidare kan nämnas att har ettansvar då det gäller konsthantverk från äldre tid tillnutid samt att de mål som regeringen satt upp bl.a. innefattararkitektur, formgivning och design.Det anförda leder fram till att utskottet anser attriksdagen skall anvisa medel under anslaget i enlighetmed regeringens förslag, vilket inkluderar 5 miljonerkronor för en mötesplats för form och design och 3miljoner kronor för Stiftelsen i isamband med satsningen på Kulturarvs-IT. bördärmed avslå motionerna 2001/02:Kr416 (kd) yrkande 5 idenna del och 2001/02:Kr390 (c, fp), som syftar tillmedelsökningar. bör vidare i samband medmedelsanvisningen avslå motionerna 2001/02:Kr205 (m)yrkande 14 och 2001/02:Kr226 (m) yrkande 4 som syftartill att någon särskild mötesplats för form och designinte skall fastställas . bör också avslå demotionsyrkanden i vilka det föreslås satsningar påandra mötesplatser för form och design, nämligenmotionerna 2001/02:Kr241 (m), 2001/02:Kr337 (s),2001/02:Kr397 (s), 2001/02:Kr419 (fp) yrkande 24 och2001/02:N212 (s) yrkande 3.2.10.5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler(28:33)InledningStöd kan ges i form av bidrag till ny- eller ombyggnadav musei-, teater- och konsertlokaler som tillhör någonannan än staten. Bidrag kan också ges tillstandardhöjande reparationer och handikappanpassningsamt till utbyte eller komplettering av inventariertill sådana lokaler. Beslut om bidrag fattas innanaktuella byggnadsarbeten påbörjas och utbetalas närarbetena är avslutade, efterbidragsbeslutet.Utskottet har inhämtat att det inkommitansökningar om stöd för ca 40 kulturlokalsprojektavseende sammanlagt drygt 90 miljoner kronor.Ansökningarna har lett till att tio projekt erhållitbidrag på sammanlagt 10 miljoner kronor.PropositionenRegeringen föreslår att för anvisar10 under anslaget.Dessutom föreslår regeringen att , i fråga omramanslaget 28:33 Stöd till icke-statligakulturlokaler, bemyndigar regeringen att besluta ombidrag som inklusive tidigare åtaganden medför utgifterpå högst under åren 2003-2005.MotionernaI motion 2001/02:Kr340 (m) anser motionärerna attregeringens förslag om bidrag till icke-statligakulturlokaler skall avslås eftersom det enligt dem inteär logiskt att kräva att huvudmannen skall stå förlokalkostnaderna som det finns ett statligtanslag till investeringar i lokaler. Anslaget skalldärför inte tillföras några medel, och kostnaderna förhandikappanpassning bör enligt motionärerna bestridasfrån anslag inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvårdoch social omsorg (yrkande 17).Motionärerna bakom motion 2001/02:Kr414 (kd) anser attdet finns anledning att göra en översyn av storleken påanslaget med tanke på det stora behov som finns.Riksdagen bör därför begära att regeringen låter göraen sådan översyn (yrkande 5). I avvaktan på att enöversyn görs och för att redan nu göra nödvändigahandikappanpassningar av lokalerna möjliga föreslårmotionärerna i en annan motion, 2001/02:Kr416 (kd), att2 utöver regeringens förslag skalltillföras anslaget (yrkande 5 i denna del).I motion 2001/02:Kr422 (mp) påtalar motionärerna attanslaget har urholkats och yrkar därförpå en redovisning från regeringens sida om hur icke-statliga kulturlokaler skall skötas(yrkande 48).Utskottets ställningstagandeAtt behovet av stöd till icke-statliga kulturlokaler ärstort framgår inte minst av det stora antaletansökningar om bidrag. Den stora efterfrågan gör attdet är angeläget att fortsätta anvisa medel underanslaget. Utskottet är emellertid inte berett att inomgivna budgetramar förorda en medelsanvisning somöverstiger den som regeringen har föreslagit. Utskottettillstyrker således regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker motionerna 2001/02:Kr340(m) yrkande 17 och 2001/02:Kr416 (kd) yrkande 5 i dennadel.Utskottet tillstyrker vidare att bemyndigarregeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigareåtaganden medför utgifter på högst 7 miljoner kronorunder åren 2003-2005.Beträffande den översyn och redovisning beträffandestödet till icke-statliga kulturlokaler sommotionärerna bakom motionerna 2001/02:Kr414 (kd)yrkande 5 och 2001/02:Kr422 (mp) yrkande 48 efterlyservill utskottet erinra om att i mars 1998redovisade ett regeringsuppdrag som gällde att utredade framtida behoven av stöd till icke-statligakulturlokaler. Uppdraget utfördes i samverkan med RAÄoch . föreslog bl.a. attbidragssystemet skulle förstärkas och att mer hänsynskulle tas till projektens arkitektoniska kvalitet vidfördelning av medel.Med hänvisning till den översyn som gjorts och dåutskottet inte finner anledning att på nytt se överstödet till icke-statliga kulturlokaler avstyrkerutskottet motionerna 2001/02:Kr414 (kd) yrkande 5 och2001/02:Kr422 (mp) yrkande 48.2.10.6 Riksutställningar (28:34)InledningMyndigheten Riksutställningar har till uppgift attfrämja utställnings- och konstbildningsverksamhetengenom att förmedla och anordna utställningar, biträdamed rådgivning och annan service samt i övrigt utvecklaoch förnya utställningen som medium förkunskapsförmedling, debatt och upplevelse.PropositionenRegeringen föreslår en ökning av anslaget med 500 000kronor för att myndigheten skall kunna utvecklaverksamheten med vandringsutställningar i mobila rum.Regeringen föreslår att det under detta anslag skallanvisas för år 2002.MotionernaFörslag om minskning av anslaget till Riksutställningarhar framförts i tre motioner. I motion 2001/02:Kr340(m) föreslås att anslaget skall minskas med 25 miljonerkronor (yrkande 18). I motionerna 2001/02:Fi294 (fp)yrkande 18 i denna del och 2001/02:Kr419 (fp) yrkande11 och yrkande 34 i denna del föreslås en minskning med5 . Både motion 2001/02:Kr340 (m) ochmotion 2001/02:Kr419 (fp) syftar främst till attRiksutställningar skall minska antalet egnaproduktioner och i stället koncentrera sig på att biståövriga delar av museiväsendet.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som avstyrkt liknande motioner ,anser alltjämt att Riksutställningars verksamhet harstor regional- och kulturpolitisk betydelse.Inriktningen av verksamheten bör därför enligtutskottets mening ligga fast. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna 2001/02:Kr340 (m) yrkande 18,2001/02:Kr419 (fp) yrkande 11 och yrkande 34 i dennadel samt 2001/02:Fi294 (fp) yrkande 18 i denna del ochtillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning.2.10.7 Statliga utställningsgarantier och inköp avvissa kulturföremål (28:35)InledningAnslaget får användas för inköp av kulturföremål somhar sådant konstnärligt, historiskt eller vetenskapligtvärde att det är av synnerlig vikt att de införlivasmed offentliga samlingar. Den som anordnar entillfällig utställning som skall visas i undervissa förutsättningar kan få en statligutställningsgaranti. Utställningsgaranti får ocksålämnas för svenska kulturmanifestationer utomlands.PropositionenAv propositionen framgår att anslaget utnyttjades år2000 för ett bidrag till Statens museer förvärldskultur för kostnader i samband medinförskaffandet och uppförandet av en nytillverkadtotempåle på - i äldre totempåle som finns i samlingarna kommer,enligt ett tidigare regeringsbeslut, att överlämnastill Council i British Columbia.Regeringen föreslår att det under anslaget anvisasoförändrat för år 2002.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.2.11 Anslaget till film (28:36)2.11.1 Filmstöd (28:36)InledningUnder anslaget anvisas medel för statens stöd tillsvensk filmproduktion m.m. samt för Konstnärsnämndensfilmstöd.PropositionenRegeringen anser att en filmvårdscentral för s.k. icke-fiktiv film skall etableras i . Regeringensbedömning bygger i huvudsak på vad som föreslagits ibetänkandet Bevara dokumentärfilmens kulturarv (SOU1999:41). Som skäl för bedömningen anför regeringenbl.a. att det finns en mängd värdefull film runt om ilandet som ingen har ett samlat ansvar för. Det handlarom icke-fiktiv film, dvs. dokumentärfilm av olika artoch karaktär, lokala hembygdsfilmer, industrifilmer,folkrörelsefilmer, kortfilmer och undervisningsfilmer.Eftersom ett samlat ansvar saknas inom detta områderiskerar filmerna - och därmed en viktig del av vårtkulturarv - att förstöras. Därför är det angeläget attåtgärder vidtas. Mot denna bakgrund bedömer regeringenatt en filmvårdscentral för icke-fiktiv film börinrättas (prop. 17 s. 67).Filmvårdscentralen skall ta hand om, bevara ochtillgängliggöra film, erbjuda olika vårdtekniskatjänster m.m. samt arbeta med arkivering av film ochvideoband. Verksamheten bör byggas upp etappvis. Demoment som inledningsvis bör prioriteras är insamling,identifiering, registrering och olikabevarandeåtgärder. Vissa moment kan utföras avexempelvis de regionala museerna, men en samordningskall även i sådana fall ske från filmvårdscentralen.Enligt regeringens bedömning bör filmvårdscentralenetableras i , vilket har mycket storbetydelse ur såväl kulturpolitiskt somregionalpolitiskt perspektiv bl.a. genom att ett 20-talnya arbetstillfällen kan skapas i regionen.Filmvårdscentralen bör inrättas och varaen integrerad del av en befintlig institutionsverksamhet.Regeringen anser att en sammantagen bedömning avolika alternativ visar att är en ansvara för en filmvårdscentral iGrängesberg. En sådan uppgift ligger dock inte iFilminstitutets filmpolitiska uppdrag. Regeringen avserdärför att ge ett särskilt uppdrag till Filminstitutetatt hantera även icke-fiktiv film.Regeringen föreslår att särskilda medel utanförfilmavtalets ram skall anvisas för ändamålet. För detförsta året, dvs. , föreslås att 5 miljonerkronor skall anvisas härför.Regeringen avser att tillsätta enorganisationskommitté med uppgift att lämna förslagtill närmare utformning av arbetsformer. Den skall idetta sammanhang samarbeta med bl.a. kommun ochSvenska Filminstitutet.Sammanlagt föreslår regeringen att det under anslagetför filmstöd för skall anvisas 209 738 000kronor.MotionernaI motion 2001/02:Kr365 (v, c) behandlas frågor omhuvudmannaskap för filmvårdscentralen m.m. Motionärernabakom motionen anser i likhet med regeringen att ensådan central skall inrättas i och byggasupp etappvis. Frågan om huvudmannaskapet bör emellertidstå öppen tills vidare. bör få iuppdrag att i nära samarbete med kommun läggaförslag om ett tillfälligt huvudmannaskap som skallfungera till dess att en myndighetsstruktur för ett imotionen förordat nationalarkiv för den rörliga bildenär klar (yrkande 1). Motionärerna föreslår också attorganisationskommittén skall få i uppdrag att samarbetamed folkrörelser och museer (yrkande 2).I motion 2001/02:Kr365 (v, c) föreslås attlaboratorieteknisk och annan teknisk kompetens skallbyggas upp och hållas vid liv vid filmvårdscentralen.Detta är, menar motionärerna, extra viktigt i avhastiga teknikskiften (yrkande 3).Ett motionsyrkande behandlar frågor som rör ettblivande nationalarkiv för den rörliga bilden.Förslaget i yrkande 4 i motion 2001/02:Kr365 (v, c)syftar till att en utredning skall göras avförutsättningarna för att bygga ut filmvårdscentralen iGrängesberg till ett sådant nationalarkiv.Regeringen bör redan i nästa års budgetpropositionkomma med förslag till hur ett filmarkiv skall samverkamed bibliotek och museer (yrkande 5).Förslaget i motion 2001/02:N17 (c) syftar till att ennationell satsning skall göras på ett centraltfilmarkiv i . Arkivet skall bl.a. innehållagammal film och hembygdsfilm (yrkande 4).Yrkande 64 i motion 2001/02:Kr422 (mp) syftar tillatt verksamheten vid filmvårdscentralen i Grängesbergskall få möjlighet att utvecklas.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill, i anslutning till vad regeringen anföri budgetpropositionen, understryka betydelsen av attett första steg nu kan tas för att etablera enfilmvårdscentral i och därigenom väsentligtunderlätta möjligheterna att bevara de delar av vårtsvenska filmkulturella arv, som inte är inriktade påkonstnärligt uttryck. Genom den föreslagna satsningenkan en räddningsaktion av dokumentärfilm, som finns ihela landet, påbörjas i större skala. Kommandegenerationer ges därmed en möjlighet att ta del av oftaovärderliga tidsdokument från en svunnen epok. Mångafrågor av olika dignitet återstår dock för regeringenatt behandla innan verksamhetens innehåll, inriktningoch form slutgiltigt kan fastställas.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag till medelsanvisning under anslagetför en filmvårdscentral. Vidare innebär det anförda attförslaget i motion 2001/02:N17 (c) yrkande 4 att ennationell satsning skall göras på en filmvårdsarkiv iGrängesberg i allt väsentligt är tillgodosett, varföryrkandet avstyrks. Även förslaget i motion2001/02:Kr422 (mp) yrkande 64 att filmvårdscentralenskall få möjlighet att utvecklas avstyrks. Somredovisats i det föregående avser regeringen nämligenatt verksamheten skall byggas ut etappvis.Då det gäller förslagen i motion 2001/02:Kr365 (v, c)om inrättande m.m. av ett nationalarkiv för den rörligabilden vill utskottet anföra följande.Beståndet av icke-fiktiv film i är mycketomfattande. Beräkningar som gjorts visar att det ilandet torde finnas mellan 600 000 och 1 700 000"titlar", på olika filmbredder och baser, eller mellan40 och film av olika slag, mer ellermindre i behov av åtgärder för att bevaras och blitillgängliga (SOU 1999:41 s. 6, 37-38). I dessa siffroringår inte den äldre film som finns hos . Det arbetsfält som filmvårdscentralen iGrängesberg skall röra sig över är således mycketstort. Utskottet konstaterar att verksamheten enligtpropositionen är avsedd att byggas ut i etapper. Därmedbör många av de krav som kan ställas då det gällerinsamling, registrering, bevarande m.m. inom områdeticke-fiktiv film efter hand kunna tillgodoses. Det fårtid efter annan bedömas i vilken mån det finns resurserför denna utbyggnad och därmed även i vilken takt denkan ske.Utskottet anser att avgränsningen av uppdraget - somsåledes inriktas på den icke-fiktiva filmen - är välmotiverad. Vidare bör en sådan etappvis uppbyggnad somförordas kunna ge filmvårdscentralen goda möjligheteratt vidareutveckla verksamheten i lämplig takt. Såledeshar utskottet inte låtit sig övertygas om att det ärlämpligt att - som föreslås i motion 2001/02:Kr365 (v,c) - låta utreda förutsättningarna för att bygga utfilmvårdscentralen till ett nationalarkiv för rörligabilder. Utskottet kan inte tillstyrka att görnågot uttalande av den innebörd som avses i motionen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion /02:Kr365 (v, c) yrkande 4.Då det gäller frågan om huvudmannaskap förfilmvårdscentralen vill utskottet anföra följande.Utskottet har vid sina överväganden tagit intryck avden del av förslaget i motion 2001/02:Kr365 (v, c) somsyftar till att frågan om huvudmannaskap förfilmvårdscentralen bör kunna hållas öppen tills vidare.Utskottet anser att de resonemang som förs ibudgetpropositionen om en framtida huvudman är alltförknapphändiga och därför behöver fördjupas ochförtydligas. I sammanhanget vore det värdefullt omnågra av de förslag som förts fram remissvägensamtidigt kan få en genomlysning utifrån ekonomiska ochpraktiska utgångspunkter liksom utifråneffektivitetssynpunkt. Regeringen bör därförytterligare pröva olika alternativ, bland vilkaFilminstitutet också ingår, till framtida huvudman förfilmvårdscentralen i . I detta arbete börkontakter tas med museer, hembygds- och folkrörelser,bildningsförbund, kommun m.fl.För att etablerandet av filmvårdscentralen inte skallfördröjas genom utskottets förslag i fråga omhuvudmannaskapet vill utskottet framhålla att det finnsskäl för regeringen att ge ett tidsbegränsat uppdragtill som avser och som innebäratt under det året kan fungera somhuvudman för verksamheten. Frågan om ett framtidapermanent huvudmannaskap bör, som utskottet förordat,analyseras ytterligare, så att regeringensenast i nästa års budgetproposition kan återkomma tillriksdagen beträffande filmvårdscentralens framtidaorganisationsmodell.Vad utskottet sålunda anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. Därmed godkännerriksdagen delvis motion 2001/02:Kr365 (v, c) yrkandena1 och 2.Utskottet anser i likhet med motionärerna bakom motion2001/02:Kr365 (v, c) att det är angeläget att tekniskkompetens av olika slag byggs upp och hålls vid liv vidfilmvårdscentralen. Utskottet utgår från att det vidfilmvårdscentralen kommer att finnas kompetens avskiftande slag. Det kan gälla kunskaper som hängersamman med filmmaterialets förändring, teknikutvecklingm.m. Utskottet anser att motionsyrkandet inte börföranleda någon åtgärd från sida. Yrkande 3i motion 2001/02:Kr365 (v, c) avstyrks.Likaledes avstyrker utskottet yrkande 5 i motion2001/02:Kr365 (v, c). Det finns inte någon anledningatt skall begära förslag från regeringen omhur ett filmarkiv, som utskottet tolkat såsomfilmvårdscentralen i , skall samarbeta medbibliotek och museer.Utskottet tillstyrker även i övrigt regeringens förslagtill medelsanvisning, dvs. att skall anvisa209 under anslaget.Slutligen bör i detta sammanhang nämnas attkulturminister på utskottets begäran den23 lämnade information om kulturfrågor iEU, bl.a. på filmområdet och det audiovisuella området.Utskottet har därefter tagit del av regeringensfaktapromemoria om Europeiska kommissionens meddelandeom film (2001/02:FPM13). Av faktapromemorian framgåratt syftet med kommissionens meddelande är att avgöravilka åtgärder som kan vidtas för att öka spridningenav europeiska audiovisuella produkter i , främstmed inriktning på biofilm.Utskottet har - med hänvisning till vad som här haranförts rörande en filmvårdscentral i ochbevarande av det filmkulturella arvet - noterat attkommissionen i sitt meddelande framfört åsikten att detfinns behov av att agera för att bevara vårtaudiovisuella arv, särskilt vad gäller cinematografiskaverk (biofilm). Det anses dock inte föreligga någonefterfrågan på ett europeiskt arkiv, utan arkiv bör istället organiseras nationellt eller regionalt.Kommissionen kommer att undersöka hur situationen serut i samtliga medlemsstater.2.12 Anslaget till forsknings- ochutvecklingsinsatser inom kulturområdet (28:37)2.12.1 Forsknings- och utvecklingsinsatser inomkulturområdet (28:37)PropositionenAnslaget används för projekt inom Statens kulturråds,ansvarsmuseernas, , Riksantikvarieämbetetssamt Språk- och folkminnesinstitutets ansvarsområden.Vidare belastas anslaget med del av kostnaderna förgrundforskning inom naturvetenskap vid Naturhistoriskariksmuseet.Regeringen föreslår att anslaget för skalluppgå till 37 004 000 kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning under anslaget.Under rubriken behandlar utskottet anslaget26:1 Statens ljud- och bildarkiv.2.13 Anslagen till trossamfund (28:38-28:39)2.13.1 tilltrossamfund (28:38)till trossamfund hartill uppgift att pröva frågor om statsbidrag tilltrossamfund.Regeringen föreslår att anslaget för skalluppgå till 2 544 000 kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning under anslaget.2.13.2 Stöd till trossamfund (28:39)PropositionenMålet för det statliga stödet till trossamfund är attbidra till att skapa förutsättningar för trossamfundenatt bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiösverksamhet i form av gudstjänst, själavård,undervisning och omsorg.Regeringen föreslår att anslaget för skalluppgå till 50 750 000 kronor.MotionernaI motionerna 2001/02:Fi294 (fp) yrkande 18 (i dennadel) och 2001/02:Kr419 (fp) yrkande 34 (i denna del)föreslås en ökning av anslaget med 10 000 000 kronor.Motionärerna bakom motionerna 2001/02:Kr414 (kd)yrkande 6 och 2001/02:Kr416 (kd) yrkande 5 (i dennadel) föreslår att anslaget skall tillföras ytterligare3 för att öka lokalbidraget. Enligtmotion 2001/02:Kr328 (c) bör stödet till sjukhuskyrkanses över i syfte att trygga denna angelägna verksamhet.I motion 2001/02:Kr399 (s) yrkas att iMalmö skall bli statsbidragsberättigat.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att regeringens förslag tillmedelsanvisning bör bifallas av , varförmotionerna Fi294 (fp) yrkande 18 (i denna del),2001/02:Kr419 (fp) yrkande 34 (i denna del),2001/02:Kr414 (kd) yrkande 6 och 2001/02:Kr416 (kd)yrkande 5 (i denna del) avstyrks och regeringensförslag till medelsanvisning tillstyrks av utskottet.Det är regeringen som beslutar vilka trossamfund somär bidragsberättigade och förstatsbidrag till trossamfund som fördelarstatsbidraget. Ett av kriterierna för att etttrossamfund skall bli statsbidragsberättigat är attsamfundet bedriver verksamhet på flera platser ilandet. i bedriver, enligtSamarbetsnämnden, lokal församlingsverksamhet i Malmöutan att ha någon verksamhet på andra platser i landet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion /02:Kr399 (s).Beträffande förslaget i motion 2001/02:Kr328 (c) omen översyn av frågan om bidrag till Sjukhuskyrkanhänvisar utskottet till den ståndpunkt, som utskottetredovisade i 2001/02:KrU2 s. 23, nämligen att det ännuär för tidigt att göra en översyn av Samarbetsnämndensstatsbidragsfördelning, eftersom de nya reglerna variti kraft . Motion 2001/02:Kr328 (c)avstyrks. 4.96 Härledning av nivån 2002-2004-20042.14 Övrigt inom kulturpolitiken2.14.1 KulturfondMotionenI motion 2001/02:Kr340 (m) återkommer Moderatasamlingspartiet med ett förslag om att 120 miljonerkronor skall anvisas under ett nytt anslag benämntKulturfond (yrkande 19). Fonden skall ha till uppgiftatt stödja nyskapande verksamhet som inte på annat sättfår stöd med offentliga medel. Medel skall anvisas frånfonden motsvarande de resurser som mobiliserats genombidrag, sponsorsinsatser eller på annat sätt.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid sin behandling av motsvarandemotionsyrkande alltsedan /97 hänvisattill förekomsten av vissa kulturfonder och ansett attdet inte är motiverat med ett riksdagsinitiativbeträffande en sådan typ av fond som åter föreslås.Utskottet anser - liksom vid tidigare tillfällen - attanvändningen av medel som utgår över statsbudgeten intebör styras av prioriteringar som görs på det sätt somförordas i motionen. Utskottet föreslår att riksdagenavslår 2001/02:Kr340 (m) yrkande 19.2.14.2 Möte mellan kulturerMotionernaI två motioner, nämligen 2001/02:Kr419 (fp) yrkande 34i denna del och 2001/02:Fi294 (fp) yrkande 18 i dennadel, hemställs att skall anvisa 4 miljonerkronor under ett nytt anslag benämnt Möte mellankulturer. Av den förstnämnda motionen framgår att 1miljon kronor av dessa medel avses gå tillminoritetsgruppers arkiv. Sådana arkiv kan enligtmotionen vara avgörande för en minoritetsgrupps vardagoch för utvecklingen av den egna kulturen. Återstående3 avses användas för utveckling avkulturpolitiken för invandrare och minoriteter. Debehöver få ett större utrymme i svenskt kulturliv ochökat stöd för att värna sina språkliga och kulturellaidentiteter, vilket i sin tur bör kunna ökamöjligheterna till dialog och kommunikation mellanolika grupper i samhället.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill först framhålla att de nationellakulturpolitiska målen gäller för alla i samhället,således även för minoriteter och invandrare. Detankommer på ansvariga instanser att beakta detta vidbeslut om inriktningen av medelsanvändningen inomkulturområdet.