bet · GP01FIU8 · 2001-10-16 00:00:00 — deltagande i finansieringen av IMF:smjuka utlåning (förslag 2000/01:RB4) SammanfattningInternationella valutafondens (IMF:s) utlåning tillde allra fattigaste medlemsländerna, d.v.s. lån meden stor gåvoandel, kallas den mjuka utlåningen. mjuka utlåningen ingår bl.a. ochIMF:s initiativ till skuldlättnader för de mestskuldtyngda länderna, det s.k. HIPC-initiativet.Utlåningen finansieras genom lån och gåvor frånmedlemsländerna och genom försäljning av IMF:sguldreserv. träffades enprincipöverenskommelse om att IMF ochmedlemsstaterna skulle fortsätta att finansiera denmjuka utlåningen. Av den s.k. behovsbasisberäknadefinansieringskostnaden på 3,8 miljarder SDR (omkring50 miljarder svenska kronor) skulle IMF svara förhälften och medlemsländerna för resten. åtogsig att bidra med 18,3 miljoner SDR (omkring 242miljoner kronor). Åtagandet skall täckas avbiståndsanslaget i statsbudgeten (ca 7,7 miljonerSDR) och av (ca 10,6 miljoner SDR).Direktionen i föreslår att riksdagenmedger att bidrar med sin andel avfinansieringen av IMF:s mjuka utlåning genom atträntefritt deponera 18,6 miljoner SDR av den svenskavalutareserven hos IMF. Pengarna skall deponerast.o.m. Den avkastning IMF erhåller på dedeponerade medlen används till den mjuka utlåningen,motsvarande omkring 10,6 miljoner SDR.Ingen motion har väckts i ärendet.Finansutskottet tillstyrker förslag.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till motiveringar som framförs underutskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:Riksbankens deltagande i finansieringenav IMF:s mjuka utlåningRiksdagen medger med stöd av 7 kap. 4 § fjärdestycket lagen (1988:1385) om riksbank attRiksbanken bidrar till finansieringen av IMF:s mjukautlåning genom att räntefritt deponera 18,6 miljonerSDR av valutareserven t.o.m. hos IMF. Därmedbifaller förslaget från direktionen iRiksbanken.Stockholm den 16 oktober 2001På finansutskottets vägnarJan BergqvistFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBergqvist (s), (), (),(), (), JohanLönnroth (v), (), (), (), (), SivHolma (v), Per (), (),(), (), () och ().2001/02FiU8Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningDirektionen i riksbank föreslår i Förslagtill (2000/01:RB4) att godkänneratt deltar i finansieringen avInternationella valutafondens (IMF:s) s.k. mjukautlåning genom att räntefritt deponera 18,6 miljonerSDR (motsvarande ) av densvenska valutareserven hos IMF. Medlen skall varadeponerade . Med mjuk utlåning avsesIMF:s utlåning till de allra fattigastemedlemsländerna i fonden.Ingen motion har väckts med anledning avRiksbankens förslag.Utskottets övervägandenRiksbankens deltagande i IMF:s mjukautlåningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker förslaget fråndirektionen i riksbank om attRiksbanken får bidra till finansieringen avIMF:s mjuka utlåning genom att räntefrittdeponera 18,6 miljoner SDR av den svenskavalutareserven hos IMF t.o.m. 2018.Riksbankens förslagInternationella valutafonden (IMF) har två typer avutlåning - utlåning till marknadsränta till samtligamedlemsländer samt s.k. mjuk utlåning till defattigaste länderna, dvs. lån med hög gåvoandel.Utlåningen till marknadsränta finansieras genommedlemsländernas insatskapital i valutafonden (plussärskilda lånearrangemang vid krissituationer),medan den mjuka utlåningen finansieras genomfrivilliga lån och gåvor från medlemsstaterna samtgenom den avkastning som valutafonden fått genomförsäljning av delar av fondens guldreserv.Den mjuka utlåningen består av s.k. PRGF-lån(Poverty Reduction and Growth Facility) samt avskuldlättnader under det s.k. HIPC-initiativet(Heavily Indebted Poor Countries). PRGF-lånen ärinriktade på att öka tillväxten och minskafattigdomen i ett antal aktuella länder, och lånenges till en räntesats av . Omkring 80länder har enligt uppsatta kriterier rätt att ansökaom PRGF-lån (t.ex. att landets inkomst per capitaligger under en viss nivå). Låneprogrammet utnyttjasför närvarande av 35 länder. HIPC är ett gemensamtinitiativ av IMF och . Syftet är attminska utlandsskulden för fattiga och djuptskuldsatta länder. Skuldlättnaden ges som gåva, ochdrygt 40 länder uppfyller de kriterier som ställtsupp. hade 23 länder fått principbeslut omskuldlättnader. Av dessa 23 länder är 19 afrikanska.Enligt beslut i valutafondens och Världsbankensexekutivstyrelser skall HIPC-initiativet pågå t.o.m.2002.I samband med och årsmötenhösten träffades en principöverenskommelse omatt IMF och medlemsstaterna skall fortsätta attfinansiera den mjuka utlåningen. Enligtöverenskommelsen uppgår kostnaden för finansieringen(enligt en speciell s.k. behovsbasisberäkning) till3,8 miljarder SDR, ca 50 miljarder svenska kronor.IMF skall, enligt överenskommelsen, svara förhälften av beloppet medan medlemsstaterna skall ståför resten. Medlemsländernas del av finansieringenkan antingen ske genom gåva eller genom att pengardeponeras i IMF. Vid deponering får IMF användaavkastningen på de deponerade medlen till utlåningeller skuldavskrivning, och medlen skall varadeponerade . I anslutning tillprincipöverenskommelsen angavs att en möjlighet förmedlemsländerna att uppfylla delar av sina åtagandenvar att använda ländernas andel i valutafondensandra reservkonto (det s.k. SCA-2-kontot), sombyggts upp . Kontot, som totaltuppgick till 1 miljard SDR, ca 13,2 miljarderkronor, upplöstes . andel iSCA-2-kontot är 10,6 miljoner SDR, ca 140 miljonerkronor. Pengarna finns på etträntebärande temporärt konto som administreras avIMF.I principöverenskommelsen deltog 94 länder, ochrespektive lands åtagande bygger på landetskvotandel i IMF. åtog sig att bidra med 18,3miljoner SDR, ca (beräknatenligt den speciella behovsbasisberäkningen, ochsiffran är marginellt högre än kvotandel iIMF). Åtagandet skulle täckas av biståndsanslaget istatsbudgeten och av . Villkoret förRiksbankens deltagande var att riksbankslagen medgavatt kunde delta i IMF:s mjuka utlåningsamt att direktion och riksdagenbeslutade om ett eventuellt deltagande.Fram hade av ländernasåtaganden enligt principöverenskommelsen uppfyllts.Samtliga industriländer, utom , hade dåuppfyllt sina utställda åtaganden.Med verkan fr.o.m. ändradesriksbankslagen (prop. 1999/2000:50, bet.1999/2000:FiU18, skr. 1999/2000:182) så att tidigareeventuella oklarheter om möjligheter attdelta i IMF:s mjuka utlåning undanröjdes.Direktionen i begär därför nu attRiksbanken med stöd av 7 kap. 4 § fjärde stycketriksbankslagen skall få medverka i finansieringen avIMF:s mjuka utlåning och bidra med sin andel avSveriges åtagande i principöverenskommelsen från1999. Medverkan bör enligt ske genom attRiksbanken räntefritt deponerar 18,6 miljoner SDR,ca , av den svenskavalutareserven hos IMF . IMF kan dåanvända avkastningen på depositionen till den mjukautlåningen.Utgångspunkten för storleken på beloppet som skalldeponeras har varit att det lånebelopp som IMF skallkunna använda till den mjuka utlåningen ungefär böruppgå till 10,6 miljoner SDR, dvs. motsvarandeRiksbankens andel i IMF:s nu upplösta reservkonto,SCA-2-kontot. Men då man valt metoden att deponeramedel hos IMF måste det deponerade beloppet varahögre än 10,6 miljoner SDR, eftersom endastavkastningen på beloppet får användas till den mjukautlåningen (storleken avgörs också av vid vilkentidpunkt beloppet deponeras).Sammantaget utgör deposition i IMF drygthälften av de resurser som enligtprincipöverenskommelsen skall tillställaIMF. Resterande skall täckas via redan reserveradeanslag i statsbudgeten.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker förslaget från direktionen iRiksbanken. Utskottet vill i anslutning till ärendetnämna att regeringen efter regeringsbeslut den 27september 2001 till IMF betalat sin andel avbeloppet i den principöverenskommelse som refererasovan. Detta innebär att , när Riksbankendeponerat sin andel i IMF, uppfyllt sitt utställdaåtagande i principöverenskommelsen omfinansieringen av IMF:s mjuka utlåningElanders Gotab, 2001