bet · GP01KU6 · 2001-11-15 00:00:00 — Redogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringensskrivelse /01:75 Redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen.Utskottets förslag till riksdagsbeslutRiksdagen lägger regeringens skrivelse 2000/01:75till handlingarna.Stockholm den 15 november 2001På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), LarsHjertén (m), (),(), (), (), Per (), (),(), () ochInger Strömbom (kd).2001/02KU6Redogörelse 1961 lämnar regeringen en redogörelse tillriksdagen för vilka åtgärder regeringen har vidtagitmed anledning av olika beslut.Redogörelsen är knuten till de skrivelser i vilkariksdagen meddelar regeringen sina beslut.Årets redogörelseInom har upprättats en nyredogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen, regeringens skrivelse2000/01:75. Den nu aktuella redogörelsen avserhuvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits undertiden den 1 januariden . För attunderlätta riksdagsutskottens möjligheter att vidsitt utvärderings- och uppföljningsarbete få en såaktuell bild som möjligt har redovisningen fåttomfatta även vissa regeringsbeslut från tiden efterden egentliga redovisningsperiodens utgång. Dettaförfarande har använts om riksdagsskrivelsernadärigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade.Redovisningen omfattar 393 riksdagsskrivelserställda till regeringen, varav 120 avgetts underriksmötet /01, 154 under /2000, 33under /99 och 86 under tidigareriksmöten.KonstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har anmodat övriga utskottatt yttra sig över regeringens skrivelse i de delarsom har samband med respektive utskottsberedningsområde. Yttranden har inkommit frånfinansutskottet, skatteutskottet, lagutskottet,utrikesutskottet, trafikutskottet, miljö- ochjordbruksutskottet och arbetsmarknadsutskottet, sebilagorna 17. Övriga utskott har inte haft någotatt erinra mot regeringens redogörelse.Konstitutionsutskottet får inledningsvis för egendel anföra följande. Redogörelsen omfattar 34riksdagsskrivelser om beslut på grundval avbetänkanden från . Enligtregeringens redogörelse var 15 av dessa inteslutbehandlade när redogörelsen avlämnades, av dessaär tre äldre än och tre härrör /99.Den äldsta inte slutbehandlade skrivelsen,1994/95:243, handlar om åtgärder motvåldsskildringar m.m. gav,med anledning av ett tiotal motioner ombiografcensur m.m., regeringen till känna att deämnen som togs upp i motionerna borde kunna bliföremål för en samlad analys och bedömning iregeringens brett upplagda arbete mot våldet isamhället. utfärdade regeringenen lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844)som antagit. Lagändringen innebär bl.a.att TV-program med ingående våldsskildringar ellermed pornografiska bilder skall föregås av envarningssignal. beslutaderegeringen tilläggsdirektiv till Rådet mot skadligavåldsskildringar. Rådet har fått i uppdrag att bl.a.informera industrin för audiovisuella tjänster ochinformationstjänster om innhehållet i EU-rekommendationen (98/560/EG) om skydd av minderårigaoch den mänskliga värdigheten. Rådet skall följabranschernas självreglerande arbete med dessa frågoroch fungera som stöd och samtalspartner ombranscherna så önskar. beslutaderegeringen om direktiv till en utredare som bl.a.skall överväga olika sätt att förbättra möjlighetenatt skydda barn mot olämpligt programinnehåll (dir.2000:43). färdigställdes enpromemoria inom där bl.a.uppdraget att göra en översyn av 4 § lagen(1990:886) om granskning och kontroll av filmer ochvideogram redovisades (Ds 2001:5). Enligt vad konstitutionsutskottetinhämtat från avser regeringenatt behandla de censurfrågor som tas upp ipromemorian i en proposition som skall avlämnassenast i januari 2002.Riksdagsskrivelse 1997/98:214 gäller etttillkännagivande beträffande Statens biografbyrå.Framställningen i en film eller ett videogram skallvara granskad och godkänd av Statens biografbyråinnan den får visas vid allmän sammankomst elleroffentlig tillställning. Biografbyrån skall enligtlagen om granskning och kontroll av filmer ochvideogram endast bevara sådana delar av enframställning som inte godkänts. Det blir aldrigfråga om att hela framställningar sparas utan endastvissa delar. ansåg ibetänkande 1997/98:KU19 att det borde införas eninskränkning i rätten att få kopior av de delar aven film eller ett videogram som inte godkänts förvisning. Regeringen borde enligt utskottet övervägadenna fråga och återkomma med förslag. Fråganbehandlas i departementspromemorian Sekretessen förpassfoton m.m. (Ds 2000:57). I promemorian läggsinte något förslag till lagändring fram. Enligt vadkonstitutionsutskottet inhämtat frånJustitiedepartementet avser regeringen att behandlafrågan i en proposition som skall avlämnas tillriksdagen under hösten 2001.Riksdagsskrivelse 1997/98:280 gäller etttillkännagivande beträffande lydelsen av 2 kap. 18 §regeringsformen (RF). Enligt utskottet borderegeringen i lämpligt sammanhang och underparlamentarisk medverkan utreda frågan om lydelsenav 2:18 RF och före valet år 2002återkomma till med förslag i dettaavseende. Regeringen beslutade den 2 september 1999att tillkalla en parlamentarisk kommitté. Kommittén,som antagit namnet författningsutredning,behandlar frågan i delbetänkandet Vissagrundlagsfrågor (SOU 2001:19). Kommittén konstateraratt ett flertal lösningar har prövats i syfte att nåbred uppslutning. Med beklagande konstaterarkommittén att den har misslyckats. Mot bakgrund avatt ett förslag till ändring bör ha ett brettparlamentariskt stöd och att ett sådant stöd intehar kunnat uppnås, har kommittén beslutat att avståfrån att lägga fram något förslag till ändradlydelse av 2 kap. 18 § RF. Enligt vadutskottet inhämtat från avserregeringen att i en proposition som skall avlämnas idecember 2001 behandla de frågor som tas upp idelbetänkandet.Riksdagskrivelse 1998/99:147 gäller dels etttillkännagivande om revidering av EG-direktivet omskydd för enskilda personer med avseende påbehandling av personuppgifter och om det fria flödetav sådana uppgifter (mom. 1), dels etttillkännagivande om lagstiftning mot missbruk avpersonuppgifter (mom. 2). Konstitutionsutskottetframhöll i betänkande 1998/99:KU15Personuppgiftslagen att EG-direktivet fick ansesomodernt och att en revidering av direktivet måsteske. Enligt utskottet är det av stor vikt att densvenska regeringen inom EU med kraft verkar för atten revidering av direktivet sker. Utskottet uttaladevidare att intensifierade åtgärder bör vidtas föratt åstadkomma en lagstiftning som syftar till attingripa mot missbruk av personuppgifter och inte motsjälva hanteringen av sådana uppgifter. Senasthösten 2001 skall kommissionen avge en rapport omgenomförandet av direktivet, eventuellt försedd medlämpliga ändringsförslag. Enligt regeringen är dessföresats att använda tiden fram till dess för attfrämja att ett förslag till revidering läggs framoch för att öka förståelsen för de förändringar somenligt svensk uppfattning är önskvärda. Som ett ledi detta arbete har det inom Justitiedepartementetbl.a. utarbetats ett förslag till en s.k.missbruksinriktad regleringsmodell.Personuppgiftslagens överföringsregler ochstraffbestämmelser har ändrats från den 1 januari2000. Ändringarna innebär att lagstiftningen närmarsig den missbruksinriktade regleringsmodell somriksdagen uttalat sig för. Regeringen avser att nogaöverväga vilka ytterligare inslag av en mermissbruksinriktad reglering som kan genomföras inomramen för EG-direktivet. tillsatt en samrådsgrupp med representanterför samtliga riksdagspartier. I samarbete med dennagrupp har departementet utarbetat en enkät om EG-direktivet och personuppgiftslagen som allaintresserade inbjudits att svara på. Syftet är attfå reda på konkreta praktiska problem som enskildamött med nuvarande lagstiftning. Dessa erfarenheterskall ligga till grund för en utvärdering av såvälEG-direktivet som personuppgiftslagen. Enligt vadkonstitutionsutskottet inhämtat frånJustitiedepartementet förväntas kommissionensrapport tidigast under hösten 2001.Riksdagsskrivelse 1998/99:163 gäller tvåtillkännagivanden från till regeringen omkommundelningar (mom. 1) och om folkinitiativ tillkommunala folkomröstningar (mom. 5).Konstitutionsutskottet uttalade i betänkande1998/99:KU21 att en möjlighet att öka dendemokratiska vitaliteten och delaktigheten är attdela upp större kommuner i mindre. Utskottetframhöll att det bör bli lättare att dela kommunergenom att procedurerna som har samband medkommundelningar underlättas. Regeringen bordeåterkomma med förslag till med dettasyfte. Vidare uttalade utskottet att dehittillsvarande erfarenheterna av bestämmelserna omfolkinitiativ i fråga om kommunala folkomröstningarvar nedslående. Med få undantag har fullmäktigeavvisat de initiativ som kommit fram, något somenligt utskottets mening är ägnat att misskrediteraidén om folkinitiativ. Det finns enligt utskottetskäl att vidare utreda en förstärkning avmedborgarnas inflytande i initiativärenden. Enmöjlighet som därvid bör utredas är enligt utskottetatt en folkomröstning skall komma tillstånd när en viss procentandel, t.ex. av deröstberättigade i kommunen, står bakom initiativet.Andra frågor som bör övervägas i sammanhanget är huroch av vem frågeställningen för folkomröstningenskall formuleras vid ett folkinitiativ. Den 25november 1999 bemyndigade regeringen statsrådetLejon att tillkalla en kommitté med uppgift attföreslå åtgärder för att stärka den medborgerligainsynen och deltagandet i den kommunala demokratin.Enligt direktiven skall kommittén bl.a. se över hurde procedurer som har samband med kommundelningarkan underlättas samt överväga behovet avfolkinitiativet som sådant och dess fortsattautformning. avlämnade ijuni 2001 betänkandet Att vara med på riktigt demokratiutveckling i kommuner och landsting (SOU2001:48). Betänkandet har remissbehandlats. Enligtvad inhämtat frånJustitiedepartementet avser regeringen att behandlade aktuella frågorna i en proposition som planerasavlämnas i december 2001.Riksdagsskrivelse 1998/99:176 gäller denkyrkoantikvariska ersättningens storlek under åren20002009. gjorde ibetänkande 1998/99:KU18 bedömningen att det finnsgoda förutsättningar för att Svenska kyrkanskyrkobyggnader och de kyrkliga kulturminnena iövrigt skall vara i gott skick vidrelationsändringen och därefter. Motdenna bakgrund ansåg utskottet att regeringensförslag om kyrkoantikvarisk ersättning borde godtasoch lämnas t.o.m. . Enövergripande redovisning av hur regeringen kommeratt hantera den kyrkoantikvariska ersättningen ochangivande av villkor m.m. kommer enligt regeringensredogörelse att ske i budgetproposition ochregleringsbrev för 2002.Finansutskottet, bilaga 1, anför i yttrande bl.a.följande. Det går inte att utläsa ur regeringensskrivelse hur många moment från en riksdagsskrivelsesom totalt sett har behandlats, eller hur mångamoment som återstår innan hela riksdagsskrivelsen ärslutbehandlad. behandlade finansutskotteten proposition om statlig fastighetsförvaltning ochstatliga myndigheters lokalförsörjning (prop.1997/98:137, bet. 1997/98:FiU25). I regeringensskrivelse /99:75 anmäldes att man vidtagitåtgärder avseende två av de fem momenten ibetänkandet och att riksdagsskrivelsen därmed varslutbehandlad. påpekade i betänkande2000/01:FiU2 att någon återrapportering av de treåterstående momenten inte hade gjorts. I åretsskrivelse anmäler regeringen åtgärder avseende detre saknade momenten. Risken för denna typ av luckori regeringens återrapportering skulle troligenminska om regeringen angav i skrivelsen vilka momentsom återstår att behandla. I likhet med vadfinansutskottet tidigare framhållit är det därförönskvärt att redogörelsen kompletteras på dennapunkt.I det följande redovisas ett antal punkter därfinansutskottet funnit brister i regeringensredovisning.Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner(punkt Fi91,mom. Regeringen redovisar att riksdagenstillkännagivande om hivpreventivt arbete istorstadsregionerna är under beredning. Utskotteterfar dock att regeringen den 22 februari 2001beviljade bidrag på med anledningav tillkännagivande.Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (punktFi92, mom. 2). Momentet handlar om rätten förregeringen att överskrida anslaget förstatsskuldsräntor . Skrivelsen borde inte harapporterats som slutbehandlad eftersom regeringeninte kan veta om bemyndigandet utnyttjats eller inteförrän . Någon återrapportering avutnyttjandet av motsvarande bemyndigande för 2000görs inte i regeringens skrivelse trots att anslagetför statsskuldsräntor det året överskreds med mer än8 miljarder kronor, vilket framgår avårsredovisningen för staten 2000 i avsnitt 4.4.Rapporteringen av det generella bemyndigandet förregeringen att överskrida ramanslag (punkt 69, mom.13) skulle kunna tjäna som exempel förstatsskuldsräntorna.Utvärdering av statsskuldens upplåning ochförvaltning1994/951999 (punkt Fi57). I sin återrapporteringhänvisar regeringen tillbaka till sitt beslut omskrivelse 1999/2000:104 om utvärdering avstatsskuldens upplåning och förvaltning1994/951999, dvs. den skrivelse som riksdagenbehandlat, och hänvisar på så sätt i cirkel.Lämpligare hade varit att hänvisa till regeringensbeslut om riktlinjer för statsskuldensförvaltning. I förra årets skrivelse (skr.1999/2000:75, punkt Fi59) använde sig regeringen avsamma cirkelresonemang vilket finansutskottet dåpåpekade i sitt yttrande.Statsbudget för budgetåren 2000 och 2001(punkterna Fi34 och Fi95). Fram harpraxis varit att regeringen överlämnat den avriksdagen fastställda statsbudgeten tillEkonomistyrningsverket (tidigare tillRiksrevisionsverket) inför det nya budgetåret.Enligt vad utskottet erfarit har regeringen den 21april 2001 beslutat att lägga statsbudgeten för 2000och statsbudgeten till handlingarna.Regeringen rapporterar dock i skrivelsen under punktFi95 att statsbudgeten , betänkande2000/01:FiU10, kommer att överlämnas tillEkonomistyrningsverket (ESV) för kännedom ochbeaktande. Under punkt Fi34 redovisar regeringen attockså statsbudgeten , betänkande1999/2000:FiU10, kommer att lämnas över till ESV förkännedom och beaktande. Även i förra årets skrivelseskrev regeringen att statsbudgeten skulleöverlämnas till ESV (skr. 1999/2000:75, punkt Fi89).Om regeringen avsett att överlämna FiU10 till ESVborde detta lämpligen ha gjorts så snabbt sommöjligt, före budgetårets början.Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. (punktFi2, mom. 44). Momentet handlar om etttillkännagivande angående den begränsadeuppräkningen av basbeloppet (bet. 1994/95:FiU1) isamband med besparingarna . Regeringenredovisar ärendet som slutbehandlat och hänvisartill budgetpropositionen , utgiftsområde 11,anslag 20:1. Ärendet behandlas dock inte där utan istället i avsnitt 3.6.1 under samma utgiftsområde.Skatteutskottet, bilaga 2, anför i yttrande bl.a.följande. ärende 3 gällerbl.a. ett tillkännagivande som gjordes avriksdagen till regeringen om att regeringen isamband med de överväganden som skall görasbeträffande ett fritidsbåtsregister också bör prövafrågan om en båtskatt (bet. 1994/95:SkU28 mom. 49,rskr. 1994/95:439). Enligt redogörelsen harskrivelsen slutbehandlats med hänvisning tillbudgetpropositionen (prop. 2000/01:1,utg.omr. 22, 4.12.4). Av det anförda avsnittet i denaktuella budgetpropositionen (s. 76) framgår attregeringen har fortsatt den dialog medförsäkringsbranschen som inleddes och attden därvid har stärkts i sin uppfattning attStöldskyddsföreningens frivilliga register bör liggatill grund för ett allmänt fritidsbåtsregister. Ensärskild utredare kommer att ges i uppdrag attutreda de särskilda förutsättningarna för enobligatorisk ansvarsförsäkring för ägare avfritidsbåtar och hur ett allmänt fritidsbåtsregisterbör vara utformat, anför regeringen ibudgetpropositionen. Ännu () har emellertidnågon utredare inte tillsatts och några direktivinte utfärdats. konstaterar attregeringen har ansett att ärendet om att prövafrågan om båtskatt är slutbehandlat utan attregeringen har redovisat för någon annanåtgärd än att avisera en utredning omförutsättningarna för en obligatoriskansvarsförsäkring och utformningen av ett allmäntfritidsbåtsregister. På grund av den passivitet somregeringen enligt skatteutskottets uppfattning harvisat i frågan om båtskatt vill skatteutskottet medskärpa framhålla vikten av att regeringen så snartsom möjligt och i lämpligt sammanhang lämnar enredovisning till om sina vidtagnaåtgärder i ärendet om båtskatt, sitt planeradeframtida agerande i frågan och över huvud tagetvilka bedömningar den gjort rörande införandet av enbåtskatt. Enligt skatteutskottets uppfattning börkonstitutionsutskottet föreslå att riktarett tillkännagivande härom till regeringen.Finansdepartementets ärende 33 gäller etttillkännagivande som gjordes omatt regeringen bör följa produktionsmetoder m.m. vadgäller etanolinblandning i drivmedel samt prövamöjligheten att av få dispens fråndet aktuella direktivets bestämmelser om högstatillåtna volymhalt etanol i bensin (prop.1999/2000:9, bet. 1999/2000:SkU11 mom. 2, rskr.1999/2000:110). Skrivelsen redovisades som öppen iförra redogörelsen men anmäls nu som slutbehandlad.Några vidtagna åtgärder med anledning avtillkännagivandet redovisas dock inte. Liksom i detförra ärendet har regeringen ansett att detifrågavarande ärendet angående inblandning av etanoli bensin är slutbehandlat utan att några särskildaåtgärder eller bedömningar med avseende på detaktuella tillkännagivandet har redovisats förriksdagen. anser därför attregeringen även i detta fall där regeringen ocksåenligt skatteutskottets mening har visat prov påpassivitet och i lämpligtsammanhang bör redovisa för sinahittillsvarande åtgärder, vilka bedömningar dengjort och hur den planerar sitt framtida agerande ifrågan. Även beträffande denna fråga förordarskatteutskottet att skallföreslå att gör ett tillkännagivande tillregeringen.Enligt den information som konstitutionsutskottetsenare erhållit från skatteutskottets kansli harregeringen lämnat de redogörelser om båtskatt ochetanolinblandning, som skatteutskottet efterlyst, ibudgetpropositionen , finansplanen s.203204.Lagutskottet, bilaga 3, anför i yttrande bl.a.följande. har inte funnit anledning attrikta någon kritik mot handläggningen av någotenskilt ärende men vill dock görakonstitutionsutskottet uppmärksamt på vissaförhållanden som gäller äldre riksdagsskrivelser. Avde sammanlagt 24 riksdagsskrivelserna som redovisassom ännu inte avslutade i den nu aktuella skrivelsenär 17 tillkännagivanden äldre än . Som ettexempel på en äldre ännu inte slutbehandladriksdagsskrivelse kan nämnas riksdagsskrivelse1988/89:174, som gäller ett tillkännagivande frånriksdagen om försäkringsbolagsinformationsplikt i förhållande till dödsbon. godkända betänkande 1988/89:LU22uttalade lagutskottet, med anledning av ettmotionsyrkande, att det skäligen kan krävas avförsäkringsbolag att de rutinmässigt underrättardödsboet efter en försäkringstagare om utfallandepersonförsäkringar, men att de närmareförutsättningarna för en sådanunderrättelseskyldighet lämpligen borde prövas isamband med regeringens överväganden rörandeförslagen i betänkande(SOU 1986:56) Personförsäkringslag ett våren 1989aktuellt lagstiftningsärende inomJustitiedepartementet. Mot bakgrund av den snabbautvecklingen på det försäkringsrättsliga områdetkunde dock betänkandeinte utan vidare läggas till grund för enproposition. På grundval av bl.a.kommittébetänkandet utarbetades därför inomJustitiedepartementet under år 1993departementspromemorian (Ds 1993:39) Nyförsäkringsavtalslag. Inte heller de idepartementspromemorian framlagda förslagen kundeleda till ny lagstiftning. pågårberedning i av förslag till en nyförsäkringsavtalslag som skall ersätta 1927 årsförsäkringsavtalslag och konsumentförsäkringslagen.I regeringens nu aktuella skrivelse upplyserregeringen att frågan om försäkringsbolagsinformationsplikt i förhållande till dödsbonbehandlats i departementspromemorian (Ds 1993:39) Nyförsäkringsavtalslag, att det är fråga om ett mycketomfattande ärende och att en lagrådsremiss kanförväntas tidigast . Slutsatsen av vadsom nu redovisats är att det kommer att gå närmare15 år innan regeringen återkommer till iden sakfråga tillkännagivandet avsåg försäkringsbolags informationsplikt i förhållandetill dödsbon.Lagutskottet vill framhålla att det kan finnasolika omständigheter som föranleder att regeringengör bedömningen att det inte är lämpligt, möjligteller meningsfullt att vidta ytterligare åtgärder ienlighet med ett riksdagsbeslut. Ett sådant skäl kanvara att saken kommit i ett helt annat läge än vadsom var fallet vid beslut, exempelvisgenom utvecklingen inom EU eller till följd avinternationella åtaganden. Det kan också föreliggaomständigheter som gör att regeringen finner attåtgärder med anledning av ett riksdagsbeslut måsteanstå . Ett sådant skäl kan såsom i det tidigare redovisade exemplet vara attfrågan har anknytning till ett annat störrelagstiftningsärende som, enligt regeringensbedömning, först bör avvaktas innan någon åtgärdkommer till stånd. I sådana och liknande situationerkan, enligt lagutskottets mening, en ändamålsenligordning vara att regeringen inom rimlig tidåterkommer till också i annat lämpligtsammanhang än i den årliga skrivelsen och därvidredovisar skälen för sina ställningstaganden. På såsätt får via det berörda utskottettillfälle att pröva om tillkännagivandet fortfarandeär relevant eller om regeringens redovisning skallleda till ett förnyat eller uppdaterattillkännagivande.Utrikesutskottet, bilaga 4, anför i yttrande bl.a.följande. Den skrivelse /2000 som inteslutbehandlats avser två moment i utskottetsbetänkande /2000:UU2, utgiftsområde 7Internationellt bistånd. I enlighet med betänkandetsmoment 68 tillkännagav för regeringen atten översyn borde göras av det nuvarande systemet medbemyndiganden inom biståndet. Däri borde ävenformerna för förbättrad information till riksdagenstuderas. Regeringen meddelar att en redovisningredan skett för det multilaterala biståndet ibudgetpropositionen och attbudgetpropositionen beräknas innehålla enredovisning för det bilaterala biståndet. Utskottetkan nu konstatera att det i budgetpropositionen förnästa budgetår, utgiftsområde 7, s. 66, framgår attbemyndiganderamen inom det bilateralautvecklingssamarbetet kommer attbaseras på de förpliktelser som förväntas bliingångna. Med andra ord avskaffas de tidigareanvända multiplikatorerna, som var anledningen tillatt begärde en översyn. Enligt vadutskottet erfarit pågår en fortsatt översyn av hurinformationen till skall kunna förbättrasi de avseenden utskottet efterlyst. menadeäven, i enlighet med betänkandets moment 73, attregeringen borde ges i uppdrag att se över formernaför hur den utvärderingsverksamhet som finns utanförbiståndsförvaltningen kan stärkas. Regeringen svarari skrivelsen samt i budgetpropositionen för år 2002att resultatet av en sådan översyn beräknas kunnaredovisas . Vid beredningen avdetta yttrande har utskottet dock erfarit attredovisningen troligen ej kommer att göras förränvåren 2002. Utskottet kan vidare konstatera attmoment 75 i samma betänkande betecknas somslutbehandlat med motiveringen att regeringen idecember 2000 uppdragit åt Sida att utarbetakriterier för ett urval av ramorganisationer. Iutskottets betänkande framhålls emellertid att manutöver en studie kring kriterier för urvalet ävenbör göra en mer övergripande översyn över deenskilda organisationernas roll iutvecklingssamarbetet och att denna också börinnehålla en utvärdering av Sidas samarbete medenskilda organisationer. I utskottets betänkandeanges att översynen bör ske i former som regeringenbedömer vara lämpliga (bet. 1999/2000:UU2 s. 116).Utskottet har inhämtat att arbete inletts också vadavser tillkännagivandets andra del. Utskottet måstedock konstatera att momentet, med den redogörelsesom ges i regeringens skrivelse, inte till fullo kananses vara slutbehandlat och utgår därför ifrån attregeringen återkommer med en kompletteranderedovisning.Trafikutskottet, bilaga 5, anför i yttrande bl.a.följande.