bet · GO01BoU7 · 2001-02-22 00:00:00 — Vissa indelnings- och länsstyrelsefrågor Motioner från allmänna motionstiden Utskottets förslag till riksdagsbeslut I betänkandet behandlar bostadsutskottet under denallmänna motionstiden väckta motioner om bl.a.kommunindelningen och om försöksverksamheten medregionala självstyrelseorgan i vissa län. Utskottetföreslår att gör två tillkännagivandentill regeringen. Det ena tillkännagivandet föreslåsmed anledning av en motion (c) och gäller frågan ombildandet av kommun. Utskottet anser attdet framstår som naturligt att ompröva denna fråga.Det andra tillkännagivandet föreslås med anledningav en motion (kd) och gäller frågan om bildandet avLjungskile kommun. Utskottet framhåller att detfinns anledning att i särskild ordning utreda dennafråga.Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden sombehandlas i detta betänkande.Till betänkandet har fogats sju reservationer ochtvå särskilda yttranden. Motioner från allmänna motionstiden 2000/01:Bo302 av Per m.fl. (m, kd, c, fp) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att bifalla kommunsframställan om att få tillhöra län.2000/01:Bo303 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om kommuns ansökan om att fåtillhöra län.2000/01:Bo304 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att regeringen bör omprövaTorslanda kommundels möjlighet att bilda egenkommun.2000/01:Bo305 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i motionen om en Skånemyndighet.2000/01:Bo307 av och ()vari föreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att i samband medutvärderingen av försöksverksamheten i de så kalladestorlänen också utreda om den inomregionala balansenav myndigheter blev så som den angavs i utredning.2000/01:Bo308 av () variföreslås att fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att fler försökslänbör beredas möjlighet att delta iförsöksverksamheten med regionalt självstyre.2000/01:K235 av och () vari föreslås att fattar följandebeslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en utredning somundersöker möjligheterna av en kommundelning avUddevalla kommun i syfte att bilda Ljungskilekommun.2000/01:K397 av m.fl. (c) variföreslås att fattar följande beslut:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ökat politisktinflytande i kommundelningar.2000/01:K401 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:12. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i kapitel 6.2 i motionen anförs ompågående regionförsök.13. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i kapitel 6.3 i motionen anförs omatt avveckla landshövdingens funktion iförsökslänen.2000/01:N261 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:3. tillkännager för regeringen vad som imotionen anförs om ökade möjligheter tillsjälvbestämmande för . Rikets administrativa indelningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör- avslå ett motionsförslag om att ändraindelningslagen, jämför reservation 1 (c),- som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet anför om bildandet av Torslandakommun, jämför reservation 2 (s, v) ochsärskilt yttrande 1 (mp),- som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet anför om bildandet av Ljungskilekommun, jämför reservation 3 (s, v),- avslå ett motionsförslag om att bilda enskärgårdskommun, jämför särskilt yttrande 2(c),avslå ett motionsförslag om att ändralänstillhörigheten för , jämförreservation 4 (m, kd, c, fp).IndelningslagenFörutsättningarna för ändring av kommunindelningenregleras i lagen (1979:411) om ändringar i Sverigesindelning i kommuner och landsting -indelningslagen. Lagen innebär i korthet följande:- Regeringen får besluta om ändring ikommunindelningen, om ändringen kan antas medförabestående fördel för en kommun eller en del av enkommun eller andra fördelar ur allmän synpunkt.Vid prövningen skall särskild hänsyn tas tillönskemål och synpunkter från den eller dekommuner som berörs. Särskild hänsyn skall ocksåtas till befolkningens önskemål och synpunkter (1kap. 1 §).- Fråga om ändring i den kommunala indelningen kanväckas av kommun eller medlem av kommun somskulle beröras av ändringen. Ansökan skall ingestill Kammarkollegiet (1 kap. 20 §).- Kammarkollegiet skall göra den utredning sombehövs. Om det bedöms lämpligt kan kollegietöverlämna åt eller särskildutredare att göra utredningen (1 kap. 21 §).- När det finns särskilda skäl skall en särskildundersökning göras om befolkningens inställningtill ändringen (1 kap. 24 §).-Vid behandling av motioner omkommundelningar (bet. 1998/99:KU21) intogen majoritet (m, kd, mp, c, fp) ståndpunkten att detborde bli lättare att dela kommuner genom attprocedurerna som har samband med kommundelningarunderlättas. gav också regeringen dettatill känna.Med anledning av beslut utfärdaderegeringen direktiv (dir. 1999:98) fören utredning om åtgärder för att stärka denmedborgerliga insynen och deltagandet i denkommunala demokratin - Kommundemokratikommittén.Enligt direktiven skall kommittén se överbestämmelserna i indelningslagen när det gällerförutsättningarna för att genomföra enindelningsändring och föreslå de ändringar som kananses motiverade. Kommittén skall se över hur deprocedurer som har samband med kommundelningar kanunderlättas, dvs. hur ärendena utreds, vem sombeslutar samt möjligheten att genomföra en snabbindelningsändring när väl beslut fattats. Kommitténskall också göra en utvärdering av de allmännakommunaldemokratiska erfarenheterna från dekommundelningar som genomförts isyfte att bl.a. se om och i så fall på vilket sättmedborgarnas engagemang ökat genom delningen.Kommittén beräknas avsluta sitt arbete senast den 31maj 2001.I partimotion 2000/01:K397 yrkande5 förordas att det politiska inflytandet bör öka vidkommundelningar. Enligt motionen är det mot dennabakgrund orimligt att en statlig myndighet,Kammarkollegiet, skall göra en första bedömning avhur en kommundelning bör ske. Regeringen bör därförensam ges ansvaret för att bedöma och utreda frågorom kommundelning.Grunderna för när ändringar i kommunindelningenfår komma till stånd liksom förfarandet vid en sådanändring regleras, som framgår ovan, iindelningslagen (1979:411). När det är fråga om enändring som föranleder ekonomisk reglering mellankommuner är det endast regeringen som får besluta omsådan ändring. Det innebär att det i fråga omdelning av en kommun är regeringen som har att fattadetta beslut. Kammarkollegiets roll är i dessa fallendast att utreda om de förutsättningar för endelning som lagen ställer upp föreligger. OmKammarkollegiet finner att så inte är fallet kankollegiet avslå ansökan. Detta beslut kan emellertidöverklagas till regeringen.Till skillnad från motionärerna anser utskottetatt dagens ordning ger det politiska inflytande ikommundelningsfrågor som motionärerna efterlyser. fall en delning skall komma till stånd är det enpolitisk instans, regeringen, som fattar beslutet.Det faktum att en myndighet, Kammarkollegiet, istället för t.ex. tjänstemänsvarar för att ett beslutsunderlag tas framförändrar naturligtvis inte detta förhållande.Däremot kan det finnas anledning att på andra sättoch på andra nivåer förstärka det demokratiska ochdet politiska inflytandet vid kommundelningar. Somframgår ovan är också denna fråga föremål föröverväganden inom den av regeringen tillsattaKommundemokratikommittén. Utskottet delar mot dennabakgrund inte motionärernas syn på behovet av att nuvidta ändringar i beslutsordningen ikommundelningsfrågor. Partimotion 2000/01:K397 (c)avstyrks sålunda.Bildande av kommunTorslandabor ansökte 1997 hos Kammarkollegiet om attav och församlingar i Göteborgskommun bilda en ny kommun - . Kollegietuppdrog åt att utredafrågan. redovisade uppdraget sammaår. I samband med val genomfördes också enfolkomröstning i hela . Vid dennaröstade av de röstande i för endelning. I hela var motsvarande andel 17,5%.I början av 1999 remitterade Kammarkollegietärendet till i , som isin tur inhämtat yttrande från . Vidsin behandling av frågan har kommunfullmäktigeavstyrkt en delning. Mot detta beslut reserveradesig (m) och (fp). har i sin turuttalat att det inte fanns några bärande skäl för endelning. Kammarkollegiet har därefter den 18 juni1999 avstyrkt en delning. I sin motivering anförKollegiet bl.a. att eftersom fullmäktige i Göteborgskommun sagt nej till en delning krävs det enligtindelningslagen synnerliga skäl för att en delningskall få genomföras. Vid en sammanvägning avortsbefolkningens önskemål om en delning ochindelningslagens krav på befolkningsunderlag,tillfredsställande service, ekonomisk bärkraft ochde intressen i övrigt som kommunen har att företrädahar Kammarkollegiet inte funnit att synnerliga skälföreligger.Kammarkollegiets beslut har av företrädare förNätverket för Framtid överklagats tillregeringen, som avslagitöverklagandet. I sitt avslag ansluter sig regeringentill Kammarkollegiets bedömning att en kommundelninginte bör komma till stånd.Med hänvisning till att har gettregeringen i uppdrag att se över möjligheterna attskapa förutsättningar som gör det lättare att delakommuner förordas i motion 2000/01:Bo304 (c) attbeslutet om framtid på nytt bör prövasav regeringen.En viktig förutsättning för att kunna öka detdemokratiska inflytandet på nivå är attkommunindelningen upplevs som ändamålsenlig ochnaturlig av kommuninvånarna. Sedan 1971 årskommunsammanslagningar upplevs detta inte alltidvara fallet. I många kommuner har också frågan omatt dela kommunen väckts. Flera nya kommuner haräven bildats genom delning. är det en breduppfattning att möjligheten till delning hartillämpats alltför restriktivt. Inte minst gällerdet mot bakgrund av det ökade lokala och därmeddemokratiska inflytande som en delning kan ge.Enligt vår mening har i många fall alltför litenhänsyn tagits till den lokala opinionen i denkommundel som vill bilda en egen kommun.Ett tydligt exempel på där den lokala opinionensatts åt sidan är kommundel i Göteborgskommun. Vid en folkomröstning med ovanligt högtvaldeltagande röstade närmare två tredjedelar avTorslandaborna för att skulle bilda enegen kommun. Trots detta har regeringen avslagit enansökan om att bilda kommun. Än märkligareframstår detta mot bakgrund av att den utredning somKammarkollegiet har låtit genomföra visar att endelning skulle kunna vara till fördel för såvälGöteborgs kommun som . Regeringensställningstagande har i stället helt och hålletvägletts av att en majoritet av kommunfullmäktige iGöteborg sagt nej till en delning. I praktiken harsålunda givits vetorätt i frågan.De förutsättningar som indelningslagen ställer uppför att en kommundelning skall kunna komma tillstånd är nu föremål för översyn avKommundemokratikommittén. Ett uttalat syfte medöversynen är att på olika sätt underlättakommundelningar från bl.a. demokratiskautgångspunkter. Det kan därför förutsättas att detlokala inflytandet vid kommundelningar i framtidenkommer att kraftigt stärkas. Med tanke på den mycketbreda opinion för en delning som finns i Torslandakommundel framstår det enligt utskottets mening motdenna bakgrund som naturligt att redan nu omprövafrågan om att bilda kommun.Indelningslagen ger också regeringen möjlighet attpå eget initiativ ta upp frågan om att dela enkommun. Frågan kan därför prövas på nytt utan att enny ansökan lämnas in.Vad utskottet nu med anledning motion2000/01:Bo304 (c) anfört om bildande av Torslandakommun bör för regeringen tillkännage somsin mening.Bildande av kommunTätorten ingår iUddevalla kommun. Fram till denna tidpunkt bildadeLjungskile en egen landskommun. I Ljungs-kile harbildats en intresseförening - - med syfte att verka för attLjungskile åter skall bli en egen kommun. Föreningenansökte 1997 hos Kammarkollegiet om en utredning avfrågan om delning av kommun och om enfolkomröstning. Utredningen skulle enligt ansökanavse förutsättningarna för Forshälla, Resteröds,Ljungs och Grinneröds församlingar att bilda en egenkommun - kommun.Efter remiss från Kammarkollegiet yttrade sigUddevalla kommun samt och Länsstyrelseni över intresseföreningensframställan. Av remissvaren framgick bl.a. att ingenav dessa instanser motsatte sig att en utredninggenomfördes.Kammarkollegiet avslog 1997 ansökan med hänvisningtill att förutsättningar för att närmare utredafrågan inte förelåg. Av kollegiets motiveringframgick bl.a. att befolkningsunderlaget för en nyLjungskile kommun skulle bli litet och attskattekraften skulle komma att ligga undermedelskattekraften. Sammanfattningsvis fanns detenligt Kammarkollegiet anledning anta attindelningslagens krav på att en indelningsändringskall innebära bestående fördelar för den berördakommunen eller kommundelen eller för samhället iövrigt inte skulle komma att uppfyllas.Kammarkollegiets beslut överklagades tillregeringen av Ljungskileortens intresseförening.Regeringen avslog överklagandet. Somskäl för sitt beslut anförde regeringen att det föratt en utredning om ändring av kommunindelningenskulle startas krävs att en preliminär analys visaratt förutsättningar kan bedömas föreligga för attgenomföra en sådan ändring. Enligt regeringenförelåg sådana förutsättningar inte i ärendet.Ljungskileortens Intresseförening har ånyoansökt hos Kammarkollegiet om att frågan om endelning skall utredas. Enligt ansökan skallutredningen avse en ny kommun som bildasav Resteröds, Ljungs och Grinneröds församlingar.Till skillnad från den tidigare ansökan ingårsålunda inte i den föreslagnakommunen. Efter remiss från Kammarkollegiet harkommunfullmäktige i och iVästra avstyrkt förslaget om en utredning.Regionstyrelsen i har intehaft något att anföra i ärendet. Kammarkollegiet harmot denna bakgrund ånyo avslagitansökan. De skäl som kollegiet anför för sitt avslagär i allt väsentligt desamma som anfördes 1997.Kollegiets beslut har överklagats till regeringen,som har avslagit överklagandet.I sitt beslut ansluter sig regeringen tillKammarkollegiets bedömning.Det är enligt motion 2000/01:K235 (kd) viktigt attinta en positiv attityd till möjligheten att dela enkommun när initiativet, som i , kommerunderifrån. För att tillgodose den opinion för endelning som finns i Ljungs-kile bör enligt motionensyrkande 2 en utredning tillsättas som undersökermöjligheterna att åstadkomma en delning av Uddevallakommun. Enligt motionen är det viktigt att genom engrundlig och opartisk utredning för medborgarna visavilka för- och nackdelar som en eventuellkommundelning kan ge.Den kommunreform som genomfördes innebar attnya storkommuner bildades där sambanden mellan desammanslagna kommunerna inte alltid upplevdes som såstarka. Detta förhållande tillsammans medsamhällsutvecklingen i övrigt har gjort att krav påkommundelningar vuxit fram i många kommuner. Flerakommuner har också tillkommit genom att kommunerdelats. Det är en enligt utskottets mening riktigutveckling, inte minst ur demokratisk synpunkt.Samtidigt är det utskottets uppfattning attkommundelningar tillåtits i alltför litenutsträckning.Den tidigare kommunen ingår iUddevalla kommun. I har bildats enintresseförening som har som mål att ånyoskall bilda en egen kommun. Föreningen har tvågånger hos Kammarkollegiet ansökt om att frågan omen delning skall utredas. Ansökan har vid bådatillfällen avvisats av såväl Kammarkollegiet somregeringen efter överklagande. Det har skett pågrundval av en preliminär analys där endast några fåfaktorer har beaktats. I analysen har t.ex. inteingått ett så väsentligt förhållande som detkraftiga lokala stödet för en delning.Frågor som är så viktiga för den lokala demokratinsom kommunindelningen bör enligt utskottets meningavgöras på ett så brett beslutsunderlag som möjligt.Det finns därför anledning att i särskild ordningutreda frågan om förutsättningarna för Ljungskileatt bilda en egen kommun. I en sådan utredning börförutom så självklara förhållanden sombefolkningsunderlag och effekterna för den kommunalaekonomin också ingå ortsbefolkningens inställning ifrågan. Utskottet vill i detta sammanhang ocksåerinra om uppdrag somsyftar till att underlätta kommundelningar och därockså de lokala inflytandefrågorna lyfts fram.Vad utskottet nu med anledning av motion2000/01:K235 (kd) yrkande 2 anfört om en utredningom att bilda kommun bör förregeringen tillkännage som sin mening.Bildande av en skärgårdskommunSom en del i ett åtgärdsprogram för en levandeskärgård föreslås i partimotion 2000/01:N261 (c)yrkande 3 att det skall öppnas en möjlighet attinrätta en särskild skärgårdskommun. Enligtförslaget skulle en sådan skärgårdskommun kunnabestå av alla skärgårdsöar i somsaknar fast landförbindelse.Utskottet delar den uppfattning som motionen geruttryck för, att en levande skärgård är en tillgångsom är väl värd att bevara. Däremot ställer sigutskottet tveksamt till om den åtgärd som föreslås imotionen leder till stärkta möjligheter tillpermanentboende och service i skärgården. Även om enskärgårdskommun bildad på det sätt som föreslås imotionen troligen skulle leda till en gemensam syn imånga frågor är det långt ifrån säkert att dennasamsyn skulle omfatta alla frågor av vikt för enlevande skärgård. Utskottet vill här bara peka påatt en sådan kommun skulle omfatta en mängd små öarspridda över ett stort geografiskt område. Även omdessa öar skulle ingå i en och samma kommun tvingasockså denna kommun att göra prioriteringar i frågaom lokaliseringen av kommunala inrättningar m.m. Detär inte heller lätt att i en kommun med så spriddaoch från varandra skilda kommundelar åstadkomma detbreda demokratiska inflytande som uppenbarligeneftersträvas. Enligt utskottets mening har det motdenna bakgrund i motionen inte påvisats attbildandet av en skärgårdskommun i något väsentligtavseende skulle leda till att strävandena attbibehålla en levande skärgård skulle underlättas.Partimotion 2000/01:N261 (c) yrkande 3 avstyrkssålunda.Länstillhörigheten för kommunLandets indelning i län är inte direkt reglerad ilag eller på annat sätt. Däremot framgårlänsindelningen indirekt av det tillkännagivande(1998:1349) om länens indelning i kommuner somregeringen utfärdat. I tillkännagivandet räknassålunda upp som en av de kommuner somingår i . I har frågan om attkommunen i stället skall utgöra en del av Uppsalalän väckts. Mot bakgrund härav beslutadekommunfullmäktige i att i samband med 1998 årsallmänna val genomföra en folkomröstning i frågan.Vid folkomröstningen röstade för byte avlänstillhörighet till län, medan 39,9 %röstade för att kommunen även fortsättningsvis skalltillhöra . Med anledning avresultatet av folkomröstningen har kommuntillställt regeringen en begäran om ändradlänstillhörighet. Ärendet har av regeringenöverlämnats till Kammarkollegiet för utredning.Som redovisats ovan finns det inte någraförfattningsbestämmelser som direkt reglerarlänsindelningen. Det finns inte heller några reglerom förfarandet vid ändringar i denna indelning.Regeringen anses ha rätt att besluta om mindreändringar, medan frågor om mera omfattande ändringarbör underställas (prop. 1978/79:157 s. 85,bet. KU 1978/79:40). När det gäller sambandet mellanlandstingsindelningen och länsindelningen finns detföreskrifter i 1 kap. 2 § kommunallagen (1991:900).Enligt huvudregeln i detta lagrum omfattar varjelandsting ett län. En ändring i länsindelningenförutsätter således att även landstingsindelningenändras och vice versa.Som ett första steg i sin beredning harKammarkollegiet tillfrågat länsstyrelserna ochlandstingen i respektive län omkollegiet bör utreda frågan om Hebys landstings- ochlänstillhörighet. som landsting iUppsala län har tillstyrkt en sådan utredning.Däremot har och iVästmanlands län avstyrkt att en utredning görs.Yttrandena från var dock inteenhälliga. Kammarkollegiet har därefter uppdragitåt att utredaförutsättningarna för ett byte av landsting för Hebykommun. har i en rapport av den 22november 1999 (till länslandsting? Förutsättningar och konsekvenser)redovisat resultatet av sitt uppdrag.I rapporten redovisas uppfattningen att starkaskäl talar för ett länsbyte, men det anges ocksåfinnas skäl som talar emot. Mot den bakgrunden måstefrågan enligt rapporten hanteras extra omsorgsfullt.Utredningens principiella ståndpunkt är dock attHeby kommuns uppfattning bör tillmätas stor vikt närdet gäller ärendets fortsatta prövning, eftersomsamtliga politiska partier står bakom kommunensansökan om ett länsbyte.Rapporten har av Kammarkollegiet remitterats föryttrande till länsstyrelserna och landstingen i debåda berörda länen. och iVästmanlands län har i sina remissyttranden avstyrktatt förs till län. iUppsala län uttalar bl.a. att ett länsbyte varkenger avsevärda fördelar eller nackdelar för Uppsalaläns landsting och att eventuella problem ochsvårigheter synes vara tämligen lätta attöverbrygga. i län uttalar isitt remissyttrande att något hinder för en ändringinte föreligger och att det faktum att samtligapolitiska partier står bakom ansökan om ett länsbytebör tillmätas stor betydelse.Sedan remissförfarandet avslutats harKammarkollegiet i ett yttrandetill regeringen föreslagit att länsindelningen den 1januari 2003 skall ändras på så sätt att kommunöverförs från till län.Ärendet bereds i Regeringskansliet.I de båda motionerna 2000/01:Bo302 (m, kd, c, fp)och 2000/01:Bo303 (kd) förordas att regeringenskyndsamt skall bifalla kommuns ansökan omändrad länstillhörighet. Enligt motionerna är detviktigt för den kommunala demokratin attstatsmakterna visar respekt för den politiska viljansom den kommit till uttryck i folkomröstningen iHeby kommun.Vid sin tidigare behandling av motionsförslag omlänstillhörigheten för har utskottetuttryckt uppfattningen att det funnits grundadanledning att förutsätta att regeringen vid sinprövning av frågan skulle komma att ta tillbörlighänsyn till den lokala opinionen som den kommit tilluttryck i folkomröstningen. Sedan bostadsutskottetoch senast tog ställning i frågan harKammarkollegiet, som framgår ovan, föreslagit att enöverflyttning skall ske. Utskottet har mot dennabakgrund inte heller nu grund för någon annanuppfattning än att regeringen vid sin pågåendeprövning kommer att ta tillbörlig hänsyn såväl tillresultatet av folkomröstningen som tillKammarkollegiets yttrande. Mot bakgrund härav ärutskottet inte berett att göra det av motionärernabegärda tillkännagivandet. Den nu pågåendeberedningen av ärendet bör avvaktas. Motionerna2000/01:Bo302 (m, kd, c, fp) och 2000/01:Bo303 (kd)avstyrks av utskottet.Länsstyrelsernas verksamhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om att1. utvidga försöksverksamheten med regionalsjälvstyrelse, jämför reservation 5 (kd, c,fp),2. avveckla landshövdingeämbetet iförsökslänen, jämför reservation 6 (v, fp,mp),3. inrätta av en statlig ,4. utreda den inomregionala balansen i , jämför reservation 7 (kd,c).Försöksverksamheten med regional självstyrelseI , , och länpågår en försöksverksamhet med ändrad regionalansvarsfördelning mellan stat och kommun. Försöketsyftar till utveckla formerna för en fördjupaddemokratisk förankring av det regionalautvecklingsarbetet. Försöksverksamheten skall enligttidigare riksdagsbeslut (prop. 1996/97:108, bet.1996/97:BoU13) avslutas vid utgången av år 2002.Verksamheten är något olika utformad i de deltagandelänen beroende bl.a. på de delvis skildaförutsättningarna. Gemensamt är dock att ansvaretför länets regionala utveckling har flyttats frånlänsstyrelsen till ett regionalt självstyrelseorgan.Försöksverksamheten av följts upp och utvärderatsav en parlamentarisk regionkommitté (PARK). I sittslutbetänkande Regionalt folkstyre och statligförvaltning (SOU 2000:85) har kommittén bl.a.föreslagit att den pågående försöksverksamhetenskall förlängas t.o.m. och att ytterligarelän skall kunna ingå i den.