bet · GP01TU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Med de motiveringarsom redovisats i det föregående avstyrkerutskottet motionerna 2001/02:T392 (c),2001/02:T450 (kd) yrkande 26,2001/02:T454 (m) yrkandena 2-11,2001/02:T463 (fp) yrkande 23 och2001/02:Fi294 (fp) yrkande 22.2 VägarUtskottets förslag i korthetRiksdagen godkänner regeringens förslag- att regeringen för fårbesluta om en låneram iRiksgäldskontoret om högst 250 miljonerkronor för byggande av broar somersätter färjor,- att bemyndiga regeringen att låtaRiksgäldskontoret inom ramen förGöteborgsöverenskommelsen tecknastatlig borgen för de lån somGöteborgsleder AB tar upp inom en totalram om högst ,- att regeringen bemyndigas att underår 2002, i fråga om ramanslaget 36:2Väghållning och statsbidrag, ingåekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter påhögst 28 500 miljoner kronorefter år 2002.Utskottet behandlar i detta avsnittockså motioner om enskilda vägar,färjetrafik, vägmärken och vägskyltarsamt vägsalt.Utskottet framhåller att betydelsen avde enskilda vägarna i det svenskatransportsystemet är stor. Frågan omenskilda vägar behöver ges enlångsiktigt tillfredsställande lösningså att transportpolitiskamål tillgodoses i hela landet.Utskottet är inte berett att i nulägetvidta någon åtgärd i denna fråga utanförutsätter att regeringen skyndsamtåterkommer till närremissbehandlingen av Utredningen ombidrag och regler för enskilda vägar(SOU 2001:67) och regeringensställningstaganden med anledning avutredningen är klara. Detsamma gällerfrågorna om färjetrafik som ocksåbehandlats av utredningen.Med hänsyn till bl.a. den pågåendeberedningen av de aktuella frågorna inomRegeringskansliet avstyrker utskottetmotionerna. Jämför reservationerna 1 (m,kd, c, fp), 2 (m, kd, c, fp) och 3 (c).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet treregeringsförslag från budgetpropositionen2002 som gäller väghållningsområdet(prop. 2001/02:1 utg.omr. 22, punkterna2, 5 och 7). Regeringen föreslår attriksdagen2. godkänner att regeringen fårbesluta om en låneram i Riksgäldskontoretom högst för förbyggande av broar som ersätter färjor,5. bemyndigar regeringen att låtaRiksgäldskontoret inom ramen förGöteborgsöverenskommelsen teckna statligborgen för de lån som Göteborgsleder ABtar upp inom en total ram om högst ,7. bemyndigar regeringen att under år2002, i fråga om ramanslaget 36:2Väghållning och statsbidrag, ingåekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter påhögst 28 ,Vidare behandlar utskottet 32 motioner:- 1999/2000:T209 yrkande 15 av KenthSkårvik m.fl. (fp),- 1999/2000:T213 yrkande 8 av Bo Lundgrenm.fl. (m),- 1999/2000:T320 yrkande 2 av OlleLindström (m),- 1999/2000:T340 av . (m),- 1999/2000:N214 yrkande 26 av LennartDaléus m.fl. (c),- 2000/01:Sk1025 yrkande 9 av m.fl. (m),- 2001/02:T15 yrkande 17 av . (c),- 2001/02:T43 av (),- 2001/02:T211 av (),- 2001/02:T225 av (c),- 2001/02:T237 av (),- 2001/02:T238 av m.fl.(m),- 2001/02:T245 av och (båda m),- 2001/02:T248 av ochElizabeth (båda m),- 2001/02:T257 av och (båda m),- 2001/02:T267 av . (c),- 2001/02:T317 av ochKenneth (båda c),- 2001/02:T321 av ochLars (båda m),- 2001/02:T322 av (),- 2001/02:T325 av (),- 2001/02:T380 av (båda s),- 2001/02:T383 av (),- 2001/02:T408 av och (båda m),- 2001/02:T426 av och (båda c),- 2001/02:T447 yrkande 2 av BirgittaCarlsson (c),- 2001/02:T448 av ochMarianne (båda c),- 2001/02:T450 yrkande 3 av JohnnyGylling m.fl. (kd),- 2001/02:T463 yrkande 19 av KenthSkårvik m.fl. (fp),- 2001/02:MJ220 yrkande 2 av ÅkeSandström m.fl. (c),- 2001/02:MJ338 yrkandena 12 och 14 avAgne m.fl. (c),- 2001/02:Sk288 yrkande 11 av Bo Lundgrenm.fl. (m) samt- 2001/02:Sk433 yrkandena 9 och 10 avCatharina m.fl. (m).2.1 Låneram för byggande av broar somersätter färjorRegeringens förslagVägverket tar upp lån iRiksgäldskontoret för att bygga broar somersätter färjor på statens vägnät utanatt öka anslagsförbrukning.För att betala lånekostnaderna för sådanaobjekt använder inbesparadedriftmedel från färjetrafiken. Vidutgången av var skuldför broar 182 miljoner kronor.Regeringen föreslår att riksdagengodkänner att regeringen fårbesluta om en låneram i Riksgäldskontoretom högst förVägverket för byggande av broar somersätter färjor. Regeringen bedömer attVägverkets skuld för broinvesteringarnakommer att vara ca 114 miljoner kronorvid utgången av år 2009.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslagatt regeringen för får besluta omen låneram i om högst250 för förbyggande av broar som ersätter färjor.2.2 Statlig borgen inom ramen förGöteborgsöverenskommelsenRegeringens förslagInom ramen för de s.k. storstadspaketenhar vissa väginvesteringar i Stockholmoch lånefinansierats.Vid utgången av var 390miljoner kronor upplånade förGöteborgspaketet.Regeringen bedömer att låneramen ochgarantiramen för Göteborgspaketet kommeratt behöva utökas för de lån som avser destatliga projekten i överenskommelsen,från till samt att låneramen ochgarantiramen för de lån som avser dekommunala projekten i överenskommelsenbehöver utökas från 1 500 miljoner kronortill . Utökningen ärenligt regeringen en följd av att denursprungliga ramen inte innefattarprisökningar (index) och räntor.Regeringen föreslår således att låneramenoch garantiramen förGöteborgsöverenskommelsen sammantagetökas från till 4600 miljoner kronor.Regeringen bedömer att skulden förGöteborgspaketet kommer att uppgå till vid utgången av år2009.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslagom att bemyndigar regeringenatt låta inom ramen förGöteborgsöverenskommelsen teckna statligborgen för de lån som Göteborgsleder ABtar upp inom en total ram om högst 4 600000 000 kr.2.3 Ekonomiska förpliktelser förlångsiktiga avtalRegeringens förslagDen verksamhet som bedriverinnebär ofta att ingårlångsiktiga avtal med externa parter omekonomiska förpliktelser för flera årframåt i tiden. Det gäller t.ex. avtal ominvesteringar och avtal om drift ochunderhåll av vägnätet. Regeringen villdärför få ett bemyndigande av riksdagenatt ingå sådana ekonomiska förpliktelser.Regeringen anser att ett sådantbemyndigande bör avse all upphandladverksamhet och bidrag där fleråriga avtalsluts, som inte faller under 13 § lagen(1996:1059) om statsbudgeten, oavsett omavtalen avser internaresultatenheter eller externaleverantörer. Regeringen föreslår attbemyndigandet avser det totalbelopp somregeringen får ha bundit upp i avtal vidbudgetårets utgång.Regeringen föreslår att riksdagenbemyndigar regeringen att ,i fråga om ramanslaget 36:2 Väghållningoch statsbidrag, ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst efter år 2002.Närmare information om ingående, nya,infriade respektive uteståendebemyndiganden samt den föreslagna totalaramen för bemyndigandet redovisas avregeringen i tabell 5:24 (s. 50) ibudgetpropositionen ,utgiftsområde 22 Kommunikationer.Utskottets ställningstagandeDen verksamhet som bedriverinnebär ofta att ingårlångsiktiga avtal om ekonomiskaförpliktelser framåt itiden. Det gäller såväl avtal ominvesteringar som avtal gällande driftoch underhåll av vägnätet. haräven i uppdrag att ge ut bidrag för olikaändamål. När det gäller dessa bidragmåste bidragsmottagaren ofta veta attbidraget kommer att betalas ut underflera år för att kunna planera sinverksamhet.Utskottet tillstyrker att regeringenbemyndigas att , i fråga omramanslaget 36:2 Väghållning ochstatsbidrag, ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 28,5miljarder kronor efter år 2002.2.4 Enskilda vägarBakgrundDet svenska vägnätet består av allmännavägar för vilka staten eller kommunernaär väghållare och enskilda vägar som defastigheter som har nytta av vägarnaansvarar för. I tätorterna finns förutomallmänna vägar också gator upplåtna förallmänt nyttjande. Kommunerna ansvararför gatuhållningen. I de fall enskildafastighetsägare ombesörjer väghållningensker detta oftast i någon organiseradform.Statsbidrag kan lämnas för såvälbyggande som drift av enskilda vägar.Vägnätet består av:- 9 statliga vägar- 3 kommunala gator och vägar- enskilda vägar(inklusive skogsbilvägar)varav 7 får statsbidrag.Den rättsliga regleringen av det enskildavägnätet återfinns i flera författningar,bl.a. väglagen (1971:948), vägkungörelsen(1971:954), (1987:10), lagen (1997:620) om upphävandeav lagen (1939:608) om enskilda vägar,anläggningslagen (1973:1149) ochförordningen (1989:891) om statsbidragtill enskild väghållning. Dessutom finnsbestämmelser i myndigheternasföreskrifter.Delar av de regelverk som reglerarenskilda vägar har utretts under desenaste åren. 1986 årsväghållningsutredning Ökat kommunaltväghållningsansvar och nyafinansieringsmöjligheter (SOU 1987:25)behandlade i huvudsak frågor om statlig,och enskild väghållning itätorter, men även andra frågor omenskilda vägar i en särskild del,Enskilda vägar (SOU 1987:26).Väghållningsutredningens förslag leddeinte till några lagstiftningsåtgärder.1996 års utredning Enskilda vägar (SOU1996:46) innehöll främst en översyn avlagstiftningen om enskilda vägar i syfteatt rensa och förenkla i flera parallelltgällande regelverk. Utredningen leddetill att lagen om enskilda vägarupphävdes och de regler som behövdesinförlivades i anläggningslagen. Plan-och byggutredningens slutbetänkandeÖversyn av PBL och va-lagen (SOU1996:168) berörde bl.a. frågan omhuvudmannaskap för mark som i detaljplanhar redovisats som allmän plats, t.ex.gator och vägar. Regeringen har intetagit ställning till utredningsförslaget.Tidigare utredningar har såledesbehandlat vissa frågor om enskilda vägar.Både det allmänna och det enskildavägnätets funktion förändras dock i taktmed samhället i övrigt, och regeringenhar funnit anledning att mera grundligtse över vissa bestämmelser ochtillämpningen av dem. Gränsen församhällets engagemang i det lokalavägnätet har utvecklats genom en framväxtav mångårig praxis. har dennapraxis lett till orättvisor i någon ellerflera aspekter. Regeringen beslutadedärför att tillsätta enutredning (dir. 1999:93) med uppdrag attanalysera och överväga ändringar av vissabestämmelser som berör enskilda vägar.Utredningen antog namnet Utredningen ombidrag och regler för enskilda vägar(BREV). överlämnade sitt slutbetänkande Enskildeller allmän väg? (SOU 2001:67) tillNäringsdepartementet. Syftet med förslag är enligtutredningen att valet av väghållare pådet lågtrafikerade vägnätet skall ske medsamhällsekonomisk effektivitet som grund.Dessutom skall valet av väghållare främjaen rationell väghållning. föreslår bl.a.:Den samhällsekonomiska vinstenav att överföra delar av detlågtrafikerade vägnätet till enskildväghållning bör tas till vara ochanvändas för bättre väghållning på dettavägnät.Vägverket skall utreda om enöverföring av en väg till enskildväghållning ger samhällsekonomisk vinst.För allmänna vägar med mindre trafik än125 fordon per årsmedeldygn (i glesbygd50 fordon per årsmedeldygn) föreslås attVägverket gör en sådan utredning.Överföring av kostnader påenskilda fastighetsägare bör så långtmöjligt begränsas till vad som ärnödvändigt för att uppnå en rationellväghållning.Den ekonomiska ersättningen tillenskilda väghållare bör beräknas på ettkostnadsunderlag som speglar de kostnadersom belastar de enskilda väghållarna ochsom enkelt kan jämföras med motsvarandekostnadsunderlag för de lågtrafikeradeallmänna vägarna.Tekniskt kompliceradeanläggningar bör i allmänhet inteöverföras till enskilda väghållare.Särskilda regler bör gälla förstatsbidrag till vägar respektive färjor.Statsbidraget till enskildafärjor skall avse vägfärjor.För annan trafiklösning medfärjetrafik än vägfärja bör bidrag kunnalämnas efter en förhandling.Statsbidrag till en enskild vägbör kunna lämnas även om det införsbegränsningar för viss trafik på dennaväg.Beslut om förändrad väghållningbör underlättas.Samordningen av beslut omindragning av allmän väg och prövning avstatsbidrag bör kunna förbättras.Utredningen anger att förslagen innebären samhällsekonomisk vinst på mellan 120och . Vidareinnebär de föreslagna kriterierna att ca1 väg kan komma att övergå tillenskild väghållning och att 500 milenskild väg kan komma att bli allmän väg.MotionsförslagFrågor om enskilda vägar har väckts i 26motionsyrkanden som behandlas i dettaavsnitt. Flera motioner handlar ombehovet av ökade anslag till upprustningav de enskilda vägarna, t.ex. förbärighetshöjande åtgärder. I fleramotioner framförs också kritik mot förslag. Någramotionsyrkanden handlar om behovet av attinventera standarden på det enskildavägnätet.Motionsförslag om de enskilda vägarnasbehov av upprustning, höjda anslag m.m.Enligt motion 2001/02:Sk288 av BoLundgren m.fl. (m) yrkande 11 är en välutbyggd och underhållen väginfrastrukturen förutsättning för att skallkunna växa och utvecklas. I motionenbetonas att även det enskilda vägnätetbehöver en ordentlig upprustning.Kraftigt höjda anslag till det enskildavägnätet föreslås i motionen, varav enbetydande andel bör avsättas tillbärighetshöjningar.I motion 2001/02:T238 av Per-RichardMolén m.fl. (m) yrkande 1 föreslås attstatsbidragen till enskilda vägar höjsoch återställs så att förordningensbidragsnivåer skall kunna gälla. Iyrkande 2 betonas att neddragningarna avstatsbidragen harmedfört att underhållet på det enskildavägnätet har eftersatts som deenskilda fastighetsägarna med egna medeltvingas att i allt större omfattningfinansiera underhållet. För att förhindraatt de enskilda vägarna försämrasytterligare krävs i motionen attsärskilda bärighetsmedel anslås. Imotionen föreslås att 100 miljoner kronorper år i särskildabärighetsmedel anslås för det enskildavägnätet.Enligt motion 1999/2000:T340 av m.fl. (m) yrkande 2 börVägverket se över det regelverk somgäller för det enskilda vägnätet. Vissasmärre justeringar har gjorts, men det ärsnart man gjorde engenomgripande översyn. I motionenframhålls att det är uppenbart att denuvarande reglerna för bidrag tillenskilda vägar inte är utformade för attsvara mot de trafikpolitiska mål somriksdagen antog våren 1998.I motion 1999/2000:T340 av Per-RichardMolén m.fl. (m) yrkande 3 anges att dettidigare bärighetshöjande anslaget böråterinföras och redovisas separat. Vidarebetonas att denna separata redovisningäven gäller det administrativa anslagetsom har vävts in i Vägverketstotala ramanslag för administration.Enligt motionerna 2001/02:Sk433 yrkande9 och 2000/01:Sk1025 yrkande 9 båda avCatharina m.fl. (m)framhålls att anslaget för drift ochunderhåll till enskilda vägar bör ökatill . Imotionerna framhålls att ett särskiltanslag till ökad bärighet på enskildavägar bör utgå med 100 miljoner kronorper år.I motion 1999/2000:T320 av OlleLindström (m) yrkande 2 framhålls attstatsbidragen till de enskilda vägarnabör uppräknas. Enligt motionen bör enöversyn av det enskilda vägnätet görasomgående. Dessutom bör statsbidrageträknas upp kraftfullt.I motion 2001/02:MJ338 av . (c) yrkande 14 betonas att det ärutomordentligt viktigt att det enskildavägnätet tillförsäkras de resurser sombehövs för att ta igen eftersattunderhåll och för att framöver hålla engod standard. Anslagen till de enskildavägarna måste därför höjas enligtmotionen.Enligt motion 1999/2000:N214 av LennartDaléus m.fl. (c) yrkande 26 bör bidragettill de enskilda vägarna höjas. Enskildavägar bör återfå möjligheten att få delav medel avsatta för bärighetshöjandeåtgärder. Dessutom föreslås attregeringen ser över hur man kan lösaproblemen med kostnaderna för de nyaförrättningarna, eftersom fleravägföreningar får dryga kostnaderför detta som en följd av lagen förenskilda vägar.I motion 2001/02:T267 av MargaretaAndersson m.fl. (c) yrkande 1 framhållermotionärerna att bidragen till enskildavägar behöver förstärkas för att intefastighetsägare skall få en orimligkostnad för vägar som används även förannan trafik än den som alstras avfastigheten. En översyn av reglerna bördärför göras.I motion 1999/2000:T209 av KenthSkårvik och (båda fp)yrkande 15 betonas att de enskildavägarna är av stor betydelse förnäringslivet, människors möjlighet tillbosättning, friluftsliv, rekreation m.m.Minskade resurser till det enskildavägnätet får enligt motionen snabbtbetydande negativa konsekvenser, intebara för glesbygden utan även för landeti dess helhet.I motion 2001/02:T380 av GöranNorlander och (båda s) framhållermotionärerna att det inte är rimligt atten del av befolkningen skall betala förnyttan av vägen, medan de allmännavägarna finansieras av skattemedel.Enligt motionärerna är detta orättvist.Staten bör därför ta ett större ansvarför det enskilda vägnätet.Motionsförslag om behov av inventering avstandarden på det enskilda vägnätetEnligt motionerna 1999/2000:T213 av BoLundgren m.fl. (m) yrkande 8 och1999/2000:T340 av m.fl.(m) yrkande 1 bör inventerastandarden på det enskilda vägnätet. Ensådan inventering har inte genomförtssedan 1984, och mot bakgrund av detenskilda vägnätets betydelse bör en sådaninventering genomföras snarast.Även i motion 2001/02:T238 av m.fl. (m) yrkande 3framhålls att en ordentlig inventering avstandarden på de enskilda vägarna börgenomföras för att få en riktig bild avbl.a. åtgärdsbehov.Motionsförslag om förrättningarI motion 2001/02:T238 av Per-RichardMolén m.fl. (m) yrkande 4 villmotionärerna underlätta förrättningar medanledning av lagen (1997:620) omupphävande av enskilda vägar. Detframhålls att kostnaderna förförrättningar är avsevärda för deinblandade. Dessutom har ärendena kommitatt bli långdragna och besvärliga.Motionärerna förutsätter därför attregeringens anslag på 25 miljoner kronortill omprövningsförrättningar innebär attandelsägarna hålls skadeslösa.Motionsförslag om överföring av allmännavägar till enskilda vägar, bl.a.synpunkter på förslagen från Utredningenom bidrag och regler för enskilda vägar(BREV) i betänkandet SOU 2001:67I motion 2001/02:T15 av . (c) yrkande 17 framhålls attförslagen i om attomvandla statliga vägar till enskildavägar bör avvisas. Motionärerna betonarde enskilda vägarnas vikt för fast- ochfritidsboende, turister, det rörligafriluftslivet, företag och helanäringsgrenar. Enligt motionärerna kanBREV-utredningens förslag bli förödandeför berörda bygder, företag ochmänniskor.I motion 2001/02:T238 av Per-RichardMolén m.fl. (m) yrkande 5 framhålls attdet i betänkandet från BREV-utredningenfinns förslag som enligt motionärerna äroacceptabla. Att minska statens utgiftergenom att föra över såväl det ekonomiskaansvaret som driftsansvaret på de boendekring glesbygdens vägar är fel.Regeringen bör avstå från att i dettaavseende lägga fram förslag baserade påBREV:s slutsatser. Ett generellt setthögre anslag till det enskilda vägnätetkrävs för att återställa den standard somär nödvändig för boende och verksammalängs det enskilda vägnätet. BREVföreslår också att bidrag tillväghållning inom detaljplanelagda områdentas bort från förordningen. Motionärernaunderstryker att ett beslut om en sådanändring kräver analys av konsekvensernaför såväl medlemmarna som för kommunerna.I motion 2001/02:T321 av LarsElinderson och (båda m)betonas vikten av att inte överföra delarav det statliga vägnätet till detenskilda vägnätet och att bidragen tillenskilda vägar höjs. Förslaget från är enligt motionärernaorimligt.I motion 2001/02:T257 av (båda m) behandlasockså frågan om överförande av allmän vägtill privat väg. Förslaget från om att föra över allmän vägtill enskild väg innebär enligtmotionärerna ökade kostnader för mångaenskilda medborgare ochlandsbygdsföretag. I många mindrekommuner skulle effekten bli omfattande.Motionärerna anser att förslaget därförbör stoppas.I motion 2001/02:T450 av . (kd) yrkande 3 framhålls attregeringen måste garantera att stateninte avsäger sig det slutliga ekonomiskaansvaret för underhållet av delandsbygdsvägar som är öppna för allmäntrafik. Enligt motionen kan regeringenkomma att avsäga sig det ekonomiskaansvaret för vägunderhållet i de områdendär människor är som allra mest utlämnadetill fungerande bilvägar, detta bl.a. motbakgrund av de förslag som lämnas i om att föra över allmän vägtill enskild väg. Det finns enligtmotionärerna i ställeteffektivitetsvinster att göra genom enmer lokalt anpassad drift. Motionärernaunderstryker att det därför behöverutvecklas former för detta, utan attstaten för den skull släpper detekonomiska ansvaret. Grundläggande ärenligt motionärerna att underhålletförbättras genom höjda anslag, oavsett omdet sker genom ökade bidrag till enskildavägar eller ökade resurser tillVägverket.I motion 2001/02:MJ338 av . (c) yrkande 12 betonas att tankarnapå att omvandla statliga vägar tillenskilda måste avvisas. En sådanomvandling från statliga vägar tillenskilda vägar som föreslås av kan enligt motionärerna bliförödande för berörda bygder, företag ochmänniskor. Motionärerna anser attförslaget därför bör avvisas. Enligtmotionärerna kan en vettigare förändringi stället vara att staten behållerägandet av de enskilda vägarna, men iökad utsträckning köper skötselansvaretfrån närliggande enskildavägföreningar/vägsamfälligheter.I motion 2001/02:T267 av MargaretaAndersson m.fl. (c) yrkande 2 framhållermotionärerna att tanken på att omvandlastatliga vägar till enskilda bör avvisasi sin helhet. Förslaget från om att föra över allmän vägtill enskild väg skulle, enligtmotionärerna, få förödande konsekvenserför flera näringar om den genomfördes.Dessutom framhåller motionärerna att detskulle bli svåra spänningar i devägsamfälligheter som skulle bildas pådetta tvångsmässiga sätt.I motion 2001/02:T317 av (båda c) framhållsatt förslaget från omatt föra över allmän väg till enskild väginte bör genomföras. Längs många av deenskilda vägarna bor få människor, oftaäldre, som inte kan förväntas ta ettstort ansvar för vägnätet. Dessutomkommer förslaget att gälla de redansämsta vägarna, vilka redan har ettmycket eftersatt underhåll. En möjlighetatt hålla nere kostnaderna är, enligtmotionärerna, i stället att överlåtaskötseln av lämpliga delar av detallmänna vägnätet på lokalaentreprenörer.Enligt motion 2001/02:T447 av BirgittaCarlsson (c) yrkande 2 skulle förslagetfrån om att föra överallmän väg till enskild väg innebära attstaten sparar pengar men att kostnaden istället skulle föras över till enskildaoch företag på landsbygden. Motionärernaframhåller att det inte är så företag ochpersoner boende på landsbygden skallbehandlas utan anser att förslaget frånBREV inte får bli verklighet.I motion 2001/02:T463 av . (fp) yrkande 19 betonas de enskildavägarnas betydelse för näringslivet,människors möjlighet till bosättning,möjlighet till friluftsliv m.m. Avmotionen framgår att intedelar inställningen i de förslag somlämnas i om attlågtrafikerade vägar som ärstatliga skall föras över till detenskilda vägnätet.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att de enskildavägarna svarar för en betydande andel avdet svenska vägnätet räknat i antaletmil. De enskilda vägarna spelar en viktigroll för tillgängligheten för såvälenskilda medborgare som näringslivet.Utskottet vill framhålla att betydelsenav de enskilda vägarna i det svenskatransportsystemet är stor även om derasandel av det totala trafikarbetet endastär . De enskilda vägarna har ocksåstor betydelse för glesbygdensutvecklingsmöjligheter. Det är enligtutskottet därför viktigt att frågan omenskilda vägar ges en långsiktigttillfredsställande lösning så attriksdagens trafikpolitiska mål om etttillgängligt transportsystem, en högtransportkvalitet och en positiv regionalutveckling tillgodoses i hela landet.Detta bör vara utgångspunkten för denframtida hanteringen av de enskildavägarna. Vidare bör också samhälletsengagemang präglas av tydlighet ochrättvisa samt främja effektivatrafiklösningar.Utskottet betonar vidare vikten av attbidrag och regler för enskilda vägar iframtiden blir klarare och mer rättvisa.Vid en eventuell överföring från enallmän väg till en enskild bör det ske påekonomiskt rimliga villkor förfastighetsägarna.