bet · GO01NU7 · 2001-03-20 00:00:00 — Varje framgångsrikIUC-etablering vilar, enligt konceptet, på initiativoch engagemang underifrån, dvs. såväl analysarbetetsom själva bildandet av ett IUC har drivits av deberörda företagen själva.Utskottet anser att det är viktigt att staten ävenframöver på olika sätt kan stödja den verksamhet somIUC-konceptet innebär. Det är också positivt om IUCkan etableras inom flera branscher utanför dentraditionella industrisektorn. Så har, som noteras ien av motionerna, redan skett i viss utsträckninginom områdena musik, mat och idrott. Som redovisatshar getts i uppgift att vara samordnare pånationell nivå av den statliga upphandlingen avvissa verksamheter vid IUC. skall vidaretillsammans med och ochsommaren 2001 lämna förslag på hur verksamheten medIUC kan samordnas och utvecklas. NäringsministerBjörn har i eninterpellationsdebatt redogjort för det statligastöd som IUC kan påräkna som pågår.Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt det inte är påkallat med något uttalande avriksdagen i frågan och avstyrker därmed de båda häraktuella motionerna.DesignUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå två motioner om ökadeinsatser på designområdet med hänvisning tillpågående beredning av en utvärdering och enutredning i frågan.MotionernaDet behövs en markering till centrala myndigheterinom det näringspolitiska området att inom ramen förtillgängliga medel återskapa möjligheterna tilldesigncheckar, anförs det i motion 2000/01:N230 (s).Checkarna förmedlades av regionkontoren hosStiftelsen och utgick medhögst och högst av en företagaresutgift för designinsatsen. svarade förfinansieringen, som uppgick till 3,3 miljoner kronorper år. Erfarenheterna av designcheckarna är mycketgoda, säger motionärerna och konstaterar medbeklagande att de trots detta avvecklades år 2000efter beslut av . Motionärerna finnerdet beklagligt att en näringspolitiskt angelägenverksamhet avvecklades utan politisk prövning.Designcheckarna har givit företagare, som tidigarevarit främmande för att arbeta tillsammans meddesigner, möjligheter till samarbete och bidragittill att kompetensen i företagen stärkts, sägermotionärerna. De anser att de insatser som görs frånstatligt håll för att främja svensk design är mycketbegränsade och jämför med länder som ,, och . Det ärpraktiskt möjligt att återuppta arbetet medcheckarna, genom Svensk Industridesigns regionalaorganisation, anför motionärerna avslutningsvis.Det behövs ytterligare insatser för att stärkadesignens och formgivningens roll för att utvecklaföretagsamheten, anförs det i motion 2000/01:N374(s). Motionärerna finner det glädjande attregeringen har satt ökad fokus på dessa frågor; år1998 antog ett program för arkitektur,formgivning och design, och en utredning om statensansvar för formgivning och design har justavslutats. Motionärerna anser dock att detta interäcker och att inte minst de små företagen behöverstöd. Det behövs en bättre samverkan mellan olikasektorer, såsom utbildning, kultur och företagande,både nationellt och lokalt, anför motionärerna. Deanser att ansvaret för detta bör ligga hosNäringsdepartementet.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog en motion omdesigncheckar, liknande en av de här aktuellamotionerna (bet. 1999/2000:FiU20). yttrande till finansutskottet(1999/2000:NU6y) hänvisade utskottet till enutvärdering av Stiftelsen Svensk Industridesign(SVID) som då avsåg fattabeslut om och som skulle rapporteras under hösten2000.Staten stöder designfrämjande verksamhet i främstsmå och medelstora företag via SVID. Denna har iuppgift att främja, generera och förmedla kunskapoch kompetens inom industriell design som ett medelför att öka konkurrensförmågan och lönsamheten isvenskt näringsliv. I regleringsbrevet för förår 2001 tas under anslaget Näringslivsutveckling(38:2) upp för bidrag tillstiftelsen. I regleringsbrevet sägs att små ochmedelstora företag särskilt bör uppmärksammas.Vidare sägs att arbetssättet för industriell designbör inriktas mot ytterligare regionalisering, ochatt rådgivningen även bör inriktas mot andradesignkomponenter. Stiftelsen arbetar rikstäckandeinom två insatsområden, nämligen kontakt ochrådgivning samt kunskap och kompetensutveckling.Kontakt- och rådgivningsverksamheten bedrivs vidfyra regionkontor.Den nämnda utvärderingen utfördes avkonsultföretaget . Uppdragetbestod av följande:- utvärdering av huruvida SVID:s insatser har letttill att målen för verksamheten har uppfyllts samtvilka medel som har använts för att så skall ske,- utvärdering av vilka effekter SVID:s olikainsatser har haft för företagen, särskilt på längresikt,- utvärdering av hur systemet med designcheckarhar fungerat,- kartläggning av vilka andra privata ochoffentliga aktörer som arbetar med liknande typ avverksamhet inriktad på industriell design,- analys av och förslag till hur SVID:s verksamhetpå lämpligaste sätt skall kopplas till den framtidaorganisationen inom näringspolitiken.Konsultföretaget avlämnade sin rapport, Utvärderingav Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID) inovember 2000. Slutsatserna och rekommendationernasammanfattades i följande tio punkter:- Öka tydligheten beträffande form- ochdesignfrågornas roll och hemvist.- Förtydliga målen och klargöransvarsfördelningen.- Minska komplexiteten och öka samordningen.- Förbättra regeringens styrning av SVID.- Förbättra uppföljning och utvärdering.- Öka långsiktigheten och den finansiellauthålligheten.- Ge utrymme för finansiellt stöd till industrielldesign.- Öka synligheten och förstärk varumärket.- Utvidga samarbetet med universitet ochhögskolor.- Stöd och utnyttjande av ny teknik.Den intervjuundersökning som konsultföretagetgenomförde gav stöd för att designcheckarna harvarit ett värdefullt instrument för att öppna dörrenför företag som inte haft erfarenhet av attarbeta med industridesigner. Konsultföretaget drar irapporten slutsatsen att man bör förfoga över olikaverktyg för att underlätta för företagare attintegrera designaspekter i utvecklingen av sinverksamhet.Rapporten bereds inomNäringsdepartementet. Beredningen samordnas medberedningen av den till hörandeForm- och designutredningens betänkande Statensinsatser för form och design (SOU 2000:75), somnyligen har varit föremål för remissbehandling. Isamråd med Svensk Industridesign undersöks hur mankan gå vidare med förslag som ytterligare främjaranvändandet av industridesign som konkurrensmedel.Näringsminister besvarade ifebruari 2001 en interpellation (2000/01:204) avInger () om designinsatser i företag. Haninledde med att säga att han - i den nyakunskapsekonomin, där såväl kostnader som kvalitetutjämnas alltmer mellan olika nationer - ärövertygad om att andra värdeskapande faktorer såsomdesign blir en allt viktigare faktor förnäringslivets konkurrenskraft. Han redogjorde för deinsatser som görs via Svensk Industridesign ochnämnde att har stött det s.k.Ekodesignprojektet, som drivs av SvenskIndustridesign. Ekodesign ingår i ett NUTEK-projektom miljöanpassad produktutveckling som syftar tillatt främja en hållbar utveckling. Regeringen harsammanlagt satsat iEkodesignprojektet. Näringsministern nämnde vidareatt medverkar i eninterdepartemental arbetsgrupp, med uppgift attverka för ett samordnat, statligt agerande inomområdena arkitektur, formgivning och design.Näringsministern noterade att SvenskIndustridesign tidigare förfogat över ytterligareett instrument för att främja industridesign,nämligen designcheckar. Han redogjorde för dennämnda utvärderingen av Svensk Industridesign ocherinrade också om Form- och designutredningensbetänkande. bereder förnärvarande frågan tillsammans medKulturdepartementet i syfte att ta fram förslag somytterligare främjar användandet av industridesignsom konkurrensmedel.Avslutningsvis sade näringsministern när detgäller designcheckar att tanken med helhetssynen pådesignfrågorna har varit att man inte skall bryta utnågot, utan allt skall ligga som delar iproduktutveckling och utformning. Han noterade attregeringen inte har avvisat tanken på designcheckar,men att den vill bereda frågan ur etthelhetsperspektiv. Han uppgav att regeringen undervåren 2001 skall återkomma i frågan.Näringsministern delade uppfattningen attdesigncheckar kan spela en viktig roll när detgäller småföretag och även i regionalpolitiken.Svensk Industridesign har inför utskottetinformerat om sin verksamhet.Utskottets ställningstagandeDen designfrämjande verksamheten har, enligtutskottets mening, en given plats inomnäringspolitiken. En produkts design kan ofta varaden avgörande faktorn för framgång på marknaden -såväl på hemmamarknaden som på exportmarknaden.Frågan om den framtida utformningen av de statligainsatserna för att främja design är som nämntsföremål för beredning inom , medanledning av dels utvärderingen av SvenskIndustridesign, dels Form- och designutredningensbetänkande. Näringsminister harnyligen i en interpellationsdebatt utlovat attregeringen skall återkomma ifrågan. Mot denna bakgrund kan utskottet inte senågot behov av ett riksdagsuttalande i saken ochavstyrker därmed motionen.Kvinnors företagandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om ökadeinsatser för att främja kvinnors företagandemed hänvisning till vidtagna åtgärder ochpågående arbete. Jämför reservation 7 (m, kd,c, fp).MotionernaEtt riksdagsuttalande om ett förbättratföretagsklimat, med inriktning på kvinnorsföretagande, begärs i motion 2000/01:A806 (m). Ettstort problem för kvinnors företagande i äratt de områden där många kvinnor skulle vilja startaeget är föremål för statliga och i synnerhetkommunala monopol, t.ex. barnomsorg, sjukvård,äldreomsorg och undervisning, anför motionärerna. Deanser att ett annat problem för kvinnors företagandeär osund, konkurrens som ofta slår hårt motjust kvinnors företagsområden. Staten och kommunernabör på områden där det finns en privat marknadupphandla berörda tjänster efter ettanbudsförfarande i fri konkurrens på lika villkor,sägs det. Moderata samlingspartiet vill göra detmöjligt för svenska kvinnor att bli egna företagaregenom följande åtgärder: skatten på arbete ochföretagande bör sänkas; arbetsmarknaden böravregleras och moderniseras; etableringsfriheten börstärkas inom sektorer som är offentliga monopol;avknoppningar från offentligt bedriven verksamhetbör uppmuntras; marknaden för hemnära tjänster böröppnas genom införande av en skattereduktion.Kvinnors företagande bör uppmuntras och stödjas,anförs det i partimotion 2000/01:N324 (kd). Kvinnorsföretagande har en stor potential, men kvinnor harinte samma tradition som män att driva företag ochdärmed inte lika många förebilder. Det är framförallt män som byggt upp de existerandeföretagartraditionerna ochföretagarorganisationerna, konstaterar motionärerna.De anser att en ökning av kvinnors företagande kange näringslivet förnyelse och ökad mångfald.Ett ökat kvinnligt deltagande i IT-branschen börstimuleras, anförs det i partimotion 2000/01:N267(c). Det är viktigt att alla ges förutsättningar attdelta i den nya tidens företagande, sägermotionärerna och refererar till presenteradstatistik från för transporteroch IT, enligt vilken män är klartöverrepresenterade inom såväl utbildning somföretagande inom IT-området. Motionärerna finnerdetta olyckligt och menar att en grundlig analys börgöras i syfte att öka det kvinnliga deltagandet inomsåväl utbildningar som företagande inom IT.Tillkännagivanden i två avseenden begärs i motion2000/01:N295 (fp), nämligen om möjligheten attstarta företag inom sektorer där kvinnor haft endominerande andel av arbetsmarknaden och om attaktivt riskkapital lättare bör kunna komma i frågaför små företag och samhällstjänster där kvinnorsföretagande kan förväntas vara frekvent. Åtgärderoch stöd som lämnas till kvinnor som vill bliföretagare måste utformas utifrån kvinnorsförutsättningar och krav, anför motionärerna. Deanser att insatser för nya företagare ofta ärutformade utifrån ett manligt tänkande och enmansinriktad arbetsmarknad. Om kvinnor inom vård,omsorg, utbildning och service inte ges möjlighetatt förverkliga sina idéer utanför de offentligamonopolen hämmas mycken kvinnlig skaparkraft, menarmotionärerna. De förespråkar också skatteändringarför att ett rikt utbud av hushållstjänster skallmöjliggöras.I partimotionerna 2000/01:N383 (mp) och2000/01:N388 (mp) föreslås att det skall finnasstatligt finansierade kvinnligaaffärsrådgivningscentrum i varje kommun, att dens.k. mainstreamingen på skall förbättras ochatt villkoren för ALMI:s lån till kvinnligaföretagare skall ses över. Av de företag som startasårligen ägs av kvinnor, sägermotionärerna. De noterar att många av de kvinnligaföretagarna har valt att starta företag inom vård-och omsorgssektorn. Motionärerna anser att det börfinnas en bättre beredskap i kommunerna för attmobilisera kvinnors vilja att starta eget ochkonstaterar att det finns kvinnligaaffärsrådgivare i ett hundraåttiotal kommuner. Medhänvisning till att flera enheter drivs iprojektform och att den framtida finansieringen ärosäker, föreslår motionärerna att staten skallfinansiera en utbyggnad av verksamheten, så att detfinns kvinnliga affärsrådgivare i varje kommun.När det gäller mainstreaming inom NUTEKkonstaterar motionärerna att projektet för kvinnor (NRC) vid har lagtsned. För att säkerställa fortsatt mainstreamingföreslår motionärerna följande åtgärder: personerinom varje enhet bör ges ett särskilt ansvar för detarbete som NRC tidigare gjort; personalen inom varjeenhet bör kontinuerligt utbildas; en grupp särskiltkunniga och erfarna personer bör utses under enövergångsperiod, t.ex. från för kvinnor; de regionalatillväxtavtalen bör revideras; RRV och personer frånriksförbundet bör kontinuerligt utvärdera och följaupp hur arbetet inom utvecklas. ALMIadministrerar företagarlån till kvinnor, konstaterarmotionärerna vidare. Dessa lån tillkom för att mötaandra behov än de som kunde lösas med detraditionella nyföretagarlånen och innebar attmindre summor kunde lånas, och att företagen intebehövde drivas som aktiebolag. har senare lagttill ett krav på att lånesökanden skall varintresserad av tillväxt i företaget, vilketmotionärerna anser står i strid med de ursprungligaintentionerna med lånen. Därför bör villkoren förALMI:s lån ses över, anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog motioner med förslag omatt på olika sätt främja kvinnors företagande,liknande de här aktuella (bet. 1999/2000:NU13).Utskottet hänvisade till de olika åtgärder somstatsmakterna vidtagit. I en reservation (m, kd, c,fp) framfördes dessa partiers ståndpunkter i frågan.I anslagsbetänkandet 2000/01:NU1 uppmärksammadeutskottet i anslutning till anslagetNäringslivsutveckling frågan om vilket stöd Verketför näringslivsutveckling framöver skall lämna tillden verksamhet som bedrivs vid regionala och lokalaresurscentrum för kvinnor runt om i landet.Utskottet hänvisades till vad som tidigare hadeanförts i anslagsbetänkande 1999/2000: NU1 därutskottet speciellt hade behandlat frågan omNationellt resurscentrum för kvinnor (NRC), vilkettidigare bedrivits i projektform vid . Från ochmed integrerades denna verksamhet i verksamhet, och tillfördes 2,5miljoner kronor för ändamålet. Utskottet förutsatteatt detta inte skulle försvaga arbetet med attfrämja kvinnors företagande och menade att det påett tydligt sätt borde framgå av regleringsbrevetatt den verksamhet som bedrivits inom ramen för NRCskulle fortsätta inom ordinarie verksamhet.Utskottet hade erfarit att avsikten från det nyaverkets sida är att stöd även fortsättningsvis skallges till de regionala och lokala resurscentrumen ochatt en inom verket central grupp med ansvar förjämställdhetsfrågor skall följa arbetet, vilketskulle komma att framgå av regleringsbrevet.Utskottet framhöll betydelsen av att det viktigaarbete som resurscentrumen bedriver inte skall gessämre förutsättningar än för närvarande.Frågan om konkurrens i offentlig sektor, somberörs i några motioner, behandlades av utskottethösten i anslutning till behandlingen av ettantal motioner som väckts med anledning av denkonkurrenspolitiska propositionen (prop.1999/2000:140, bet. 2000/01:NU4). Utskottet anfördeatt regeringens arbete - som utskottet ställde sigbakom - styrs av en klar vilja att uppnå ochupprätthålla konkurrensneutralitet mellan offentligoch privat verksamhet. I en reservation (m, kd, cfp) krävdes kraftfulla åtgärder från regeringenssida för att driva på avregleringsarbetet i syfteatt skapa utrymme för privata initiativ i kommuneroch landsting.Verket för näringslivsutveckling skall enligt sininstruktion inom sitt verksamhetsområde bl.a. främjajämställdhet. Enligt regleringsbrevet för år 2001har , som tidigare nämnts, fått i uppdrag att,tillsammans med , göra en samlad redovisning averfarenheter och möjligheter för särskilda grupperav småföretagare att utnyttja de finansiellalånesystem som finns . Speciellt börbelysas kvinnors, ungdomars och invandraresmöjligheter att få lån till företagande inomsärskilt tjänstesektorn. Den samlade redovisningenbör belysa de olika lånesystemens betydelse förgruppernas möjligheter att starta och driva företag,liksom erfarenheter och resultat av olika låneformersom utnyttjas av dessa grupper. Redovisningen skallockså omfatta en analys av huruvida attityder ochhantering i samband med låneansökan innebärsärskilda svårigheter för någon eller några av deberörda grupperna. Om den samlade redovisningenskulle visa att problem existerar, skall verketlämna förslag till åtgärder för en förbättradlångivning och insatser för att förbättra attitydeni lånehanteringen för berörda grupper. Enslutrapport skall lämnas till regeringen den 30september 2001.Under rubriken i regleringsbrevetsägs att Verket för näringslivsutveckling övertardet uppdrag som Närings- och teknikutvecklingsverketfick i regleringsbrevet för vilket bl.a. varatt projektet resurscentrum för kvinnorskall bli en del av ordinarie verksamhet.Det råd/referensgrupp som är knutet tillverksamheten skall bibehållas. Verket skall förutomuppdraget särskilt följa upp den verksamhet sombedrivs vid regionala och lokala resurscentrum förkvinnor. Det gäller bl.a. anslagna medel och andraresurser för basverksamheten respektiveprojektverksamheten, uppdelade på finansiärer, t.ex.länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan,kommuner, landsting och Verket förnäringslivsutveckling. En redovisning av de resursersom därmed ställts till centrumens förfogande,uppdelade på beslutsfattare och län, för varderaåren 1997-2000 skall redovisas tillNäringsdepartementet senast den 30 april 2001.Verket skall även redovisa hur den förväntadefinansieringen av verksamheten (inklusivebasfinansieringen) vid regionala och lokalaresurscentrum för kvinnor beräknas för år 2001.Verket skall redovisa insatser ochresultat av denna inte-grering. Verket skall vidareäven i årsredovisningen för redovisa delsinsatser och resultat av denna integrering, dels deresurser som ställts till centrumens förfogande år2001 fördelade på typer av projekt, län ochbeslutsfattare.Under anslagsposten (2) Information, rådgivning,mötesplatser och nätverk under anslagetNäringslivsutveckling (38:2) sägs i regleringsbrevetatt verksamhet på området skall innefattastöd till kvinnliga affärsrådgivare och annanrådgivningsverksamhet, spridning avforskningsinsatser och annan kunskap kring kvinnorsföretagande samt internationellt arbete.I regleringsbrevet för för anslagetAllmänna regionalpolitiska åtgärder (33:1) underutgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklinganges under anslagspost 22:1 att skall avsättalägst för bidrag till projekt vidregionala och lokala resurscentrum för kvinnor ifrämst nationella stödområden och EG:sstrukturfondsområden. Bidrag skall ges tilltillväxtorienterade projekt med inriktning pånäringslivsutveckling och sysselsättning samtprojekt med syfte att utveckla och implementerakunskap om kvinnors företagande. Medlen får användastill att dels starta nya projekt, delsvidareutveckla tidigare projekt för att tillvarataerfarenheter, kontaktnät och kunskaper som vunnits idessa.Kvinnors företagande har varit ett prioriteratområde inom . Finansiering, t.ex. företagarlånför kvinnor, eller rådgivning i främst strategiskafrågor har kunnat erhållas från . Företagarlånetför kvinnor infördes . Lånet kan gestill både kvinnor som startar företag och tillkvinnor som redan driver företag. Lånen kan uppgåtill högst och lägst och avsemaximalt av lånebehovet. De flesta regionalaALMI-bolagen har en särskild person med ansvar förkvinnors företagande. De samarbetar med andrainstanser som arbetar inom samma område såsomkommuner, länsstyrelser, resurscentrum för kvinnor,lokala kooperativa utvecklingscentrum,m.fl. genomför också sedanflera år riktade insatser och specifika projekt föratt stödja, utveckla och synliggöra kvinnorsföretagande. finns dessutom ettkompetens-centrum för kvinnors företagande, placerathos ALMI:s regionala bolag i Södermanland.I den ekonomiska vårpropositionen 1997 avsattes 10miljoner kronor för attfrämja kvinnors företagande (prop. 1996/97: 150,bet. harmedlen fördelats på med , påNUTEK med och på forskning omkvinnors företagande med . hari huvudsak bedrivit egna projekt avseendeinformation och rådgivning riktade mot kvinnligaföretagare samt utvärdering och uppföljning avkvinnolån. har använt sina medel dels tillaffärsrådgivare för kvinnor, dels till särskildaprojektmedel. Vid Stiftelsen Forum förSmåföretagsforskning drivs ett fyraårigtforskningsprogram om kvinnors företagande, som stödsav regeringen.I det tidigare nämnda slutbetänkandet frånMångfaldsgruppen (Ds 2000: 69) lämnas ett antalförslag till åtgärder för att främja mångfalden iarbetslivet. Bland förslagen ingår att det nyaVerket för näringslivsutveckling bör prioriteramångfalden bland nya företagare och därvid bl.a.prioritera kvinnor, personer med utländsk bakgrundoch äldre vid sina rådgivnings- ochinformationsinsatser.Företrädare för , Svenska RiksförbundetNationellt resurscentrum för kvinnor, har informeratutskottet om sina synpunkter på hur det fortsattaarbetet med att skapa lika villkor ochförutsättningar för kvinnor och män i skallbedrivas.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att en viktig uppgift inomnäringspolitiken är att särskilt stödja kvinnorsföretagande. Det finns en stor utvecklingspotentialbland kvinnliga företagare. Enligt utskottets meningär det angeläget att fler kvinnor blir företagare.Att identifiera vilka omständigheter som utgörhinder för kvinnor att starta företag och vidtaåtgärder för att eliminera dessa är, vill utskottetbetona, en angelägen uppgift inom näringspolitiken.Generellt gäller att s.k. mainstreaming, dvs.beaktande av jämställdhetsaspekter i allasammanhang, bör prägla de näringspolitiskainsatserna för att främja tillkomst av nya företagoch tillväxt av befintliga företag.Som framgått av den lämnade redovisningenbedrivs en rad aktiviteter för att på olika sättunderlätta och främja kvinnors företagande. Detpågår vidare arbete på området inom ramen för olikauppdrag som erhållit i regleringsbrevet för år2001. skall sålunda, tillsammans med ,belysa och analysera olika gruppers - bl.a. kvinnors- möjligheter att få lån till företagande. Om detbedöms erforderligt skall förslag till åtgärderlämnas. Uppdraget skall redovisas . NUTEKhar också i uppdrag att integrera den verksamhet somtidigare bedrevs inom projektet resurs-centrum för kvinnor i verkets ordinarie verksamhetoch att följa upp den verksamhet som bedrivs vidregionala och lokala resurscentrum för kvinnor ochfinansieringen av dessa centrum. Detta uppdrag skallredovisas under våren 2001.Beträffande de ökade möjligheter för kvinnorsföretagande som en uppbrytning av offentliga monopolibland sägs kunna medföra vill utskottet framhålladet positiva i att det bildas personalkooperativaföretag. vill utskottet peka på att detförekommer att personalkooperativa företag, t.ex. påäldreomsorgsområdet, "köps upp" av stora, privataföretag.