bet · GP01UU2 · 2001-11-22 00:00:00 — Denna onda cirde fattigas rättigheter och resurser stärks.På vattenområdet bidrar dels till planeringen av utnyttjande av gemsödra , dels till Global Water Partnership (GWP), vars syfte är att bidrmed världens färskvattenresurser genom nätverksbyggande och utbyte av erfarefrämjas hållbar utveckling bl.a. genom det regionala rådgivningsorganet RELMA,Unit, i Kenya.Inom EU verkar för att det samlade utvecklingssamarbetet skall genomhållbar utveckling. verkar även för förstärkt fältrepresentation inom Edialogen med myndigheter och folkrörelser i kan stärkas.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U233 (kd) yrkande 4Humanitärt bistånd och konfliktförebyggandeDet humanitära biståndet tillhör Sidas största verksamhetsområden. Huvudbiståndet för kanaliserades, enligt propositionen, via svenska och iorganisationer och FN-systemet.Den geografiska fördelningen av de humanitära insatserna överensstämmer i stormed två undantag. Det humanitära biståndet i har minskat från tillatt det humanitära stödet till västra övergått till andra utvecklingsAfrika har fortsatt att minska från år av det humanÖvergrepp mot civilbefolkningen fortsätter att prägla dagens väpnade konflieffektiva humanitära insatser. Detta tillsammans med allt oftare förekommandehjälparbetare ställer krav på de humanitära organisationerna att se över sikonfliktanalyser samt att avdela resurser för säkerhetsåtgärder. En effektihumanitära aktörerna är av särskild vikt. FN:s kontor för humanitär samordnarbetet med att samordna humanitära insatser i komplexa situationer.Stöd till svenska enskilda organisationers utvecklingssamarbeteI propositionen understryks att ett huvudmål för svenskt bistånd är att frlivskraftigt och demokratiskt civilt samhälle i utvecklingsländerna. Detta kasamarbete och erfarenhetsutbyte mellan svenska enskilda organisationer och lokaländerna. Sida skall verka för att de svenska enskilda organisationerna bekunskapsuppbyggnad samt lokal kompetensutveckling.Merparten av delposten finansierade utvecklingsinsatser i drygt 10svenska organisationer med vilka Sida bedriver ett långsiktigt samarbete baseraUtvecklingssamarbete genom enskilda organisationerMiljoner kronor--------------------------------------------------------------1999 2000--------------------------------------------------------------Svenska enskilda organisationer 1 494 1 615--------------------------------------------------------------Lokala och internationella 1 059 1 297enskilda organisationer--------------------------------------------------------------Summa 2 553 2 912--------------------------------------------------------------har en arbetsgrupp med representanter för Sida och svenska enskilorganisationers stöd till organisations- och kapacitetsutveckling av samariktlinjer för informationsinsatser i samarbete med enskilda organisationer utberedningsprocessen utvecklats och i dialog med organisationerna har riktlinjerUtskottets övervägandenBehandling av motionerUtan ett starkt civilt samhälle kan aldrig en långsiktig stabil demokratisk2001/02:U229 (c) yrkande 23 betonar att folkrörelserna, de enskilda organisatiotrossamfunden spelar en viktig roll i denna utveckling. I yrkande 30folkrörelsernas betydelsefulla roll i det internationella utvecklingssamarbetetbland annat i form av biståndsinsamlingar, vilket stärker det svenska biståndetatt enskilda organisationer ofta har väl så goda förutsättningar som statliga obistånd och kräver ökade resurser för detta samarbete. bistånd genom åinternationella biståndet i vissa fall skapat ett beroende hos en del mottagarllämpliga projekt och detta har skadat förtroendet för utvecklingssamarbetet.yrkande 3 anser att det skall ställas krav på ett effektivt biståndutvecklingssamarbetet. Det är viktigt att det finns tydliga instrument vad guppföljning.Utskottet delar i stort de synpunkter som förs fram om att svenska enskildaspela en viktig roll i uppbyggnaden av det civila samhället i , geländerna. Utskottet har tidigare i detta betänkande uppmärksammat påpekandet atbeaktande av en bred analys av situationen i samarbetslandet och att det ianvända icke-statliga kanaler. Det valet har gjort avseende samarbete mstödja förändringsagenter inom i sig icke-demokratiska miljöer.I kommittémotion 2001/02:U328 (fp) yrkande 24 framhålls att folkrörelsernmobilisera folkligt stöd för utvecklingsarbetet. De stora frivilliga biståndsorde blivit s.k. ramorganisationer. Motionärerna menar att gruppen av ramorganisakunna tillkomma. Anslaget till de enskilda organisationerna bör därföbudgetpropositionen.Utskottet delar motionärernas uppfattning om enskilda organisationers viktigdär det kanske viktigaste bidraget är att främja demokratisering och utveckla dUtskottet menar dock att den tidigare spridda uppfattningen om enskilda organeffektiva biståndsadministratörer än staten ersatts av en mera nyanseradmöjligheter att åstadkomma förändringar. En närmare samordning med utvefattigdomsminskning kan bidra till mer långsiktiga förändringar.Utskottet menar att i och med att det totala anslaget till internationellkommande år kommer möjligheterna att anvisa högre anslag till enskilda organutskottet ser som angeläget. Detta medför att utskottet nu inte ser behovet avMed vad som ovan anförts avslår utskottet motion 2001/02:U328 (fp) yrkande2001/02:U229 (c) yrkandena 23 och 30 samt 2001/02:U231 (kd) yrkande 3 kan besvaI motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 4 framhålls att bistånd till Kubatill grupper som arbetar för ett demokratisk med respekt för de mänskligen demokratiskt tveksam regim, eller då risken är stor att insatsmedelbiståndsinsatser främst kanaliseras via och till enskilda icke-statliga orgsamhället.Vad gäller det svenska stödet till så anser utskottet att detta skall kanamyndigheter och organisationer. Exempel på det senare är seminarier med högreär utskottets meningen att insatser i bör komplettera varandra ochelhetsperspektiv.Därmed avstyrker utskottet motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 4.De enskilda organisationernas kunskaper, erfarenheter och kompetens kan med föroch genomförandet av såväl nationella som internationella biståndsinsatser. Moyrkande 25 att samråd med de enskilda organisationerna bör ske kontinuerligt imed landstrategiarbetet.Utskottet har inhämtat att de samrådsgrupper för dialog mellan UD och ensktillbaka fortsätter sina regelbundna möten. Utskottet konstaterar att Folpolicydialog mellan regeringen och enskilda organisationer, vilket sammankallaEU:s utvecklingsråd äger rum med . Enskildasamråd inför möten i FN:s kommission för mänskliga rättigheter.Vidare har bl.a. diskussionerna i samband med WTO-förhandlingarna intensifieraDialogforum.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 2I kommittémotion 2001/02:U311 (m) yrkande 12 framhålls att en del av problemländer kan avhjälpas genom att kanalisera biståndet till andra parter än de skbör därför gå till frivilligorganisationer.Utskottet delar motionärernas syn på att korruption är ett stort utvecklingsväsentlig för utvecklingssamarbetets olika delar. Stödet till samarbetslandetsär viktigt.Genom utvecklingssamarbetet kan arbetet för att stävja korruption främjassamhällen med starka granskande institutioner, t.ex. antikorruptionsmyndigheterstöd till arbetet med internationell normutveckling, t.ex. det arbete sobedriver. Korruption kan även förhindras genom rutiner i den bilaterala bistånslöseri av biståndsmedel. I länder där risken för korruption är särskilt påtaglarbetet, t.ex. genom att undvika budgetstöd och genom hårdare krav på revision.De enskilda organisationernas arbete fungerar som ett viktigt komplement däruppbyggnaden av ett livskraftigt civilt samhälle i utvecklingsländerna. Utskotuppfattning att en del av problemen med bistånd till korrumperade och missköten ökad andel av biståndet till enskilda organisationer. Bistånd bör på ett kreoch genom kopplingar mellan bilateralt och multilateralt agerande men inte, sostat-samarbete under svåra förhållanden vad gäller t.ex. demokrati, mänskliga rMed vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U311 (m) yrkande 12Information, rekrytering och resursbasutvecklingMålet för informationsverksamheten är att öka kunskaperna om och intresset futvecklingssamarbete hos svenska folket samt att främja en debatt om dessa frågSedan mitten av har den svenska opinionen för utvecklingssamarbeutvecklingsfrågorna kommit allt högre upp på den politiska och mediala agendandet multilaterala utvecklingssamarbetet förbättras. Detta gäller inutvecklingssamarbete. Det är också viktigt att ge svenska enskilda organisationden europeiska som den multilaterala arenan.Målet för verksamheten inom rekrytering, resursbasutveckling och utbildninkvalificerad svensk personal i prioriterade internationella organisationer samtav den svenska resursbasen. Vidare skall utvecklingen av resursbas och utnyttjaoch mänskliga rättigheter ges hög prioritet.Kompetens- och kapacitetsutveckling bör prioriteras även i fortsättningen.utbytesprogrammet inrättats. Detta finansieras från Sidprogramkontoret för utbildningsområdet. Programmet möjliggör en stipendie- ochvid svenska universitet och högskolor samt motsvarande institutioner i utveckliÖvrigtPropositionen (avsnitt 3.5.4)Från anslagsposten Övrigt finansieras gäststipendie- och utbytesverksamhetorganisationer, utredningar, i och kapitaltillsknyinrättade centret i kommer att finansieras under anslagsposten. Vidreservationer som finns under anslagsposten.Anslagsposten 1.3 ÖvrigtTusental kronor-----------------------------------------------------Budget 2001 Beräknat2002-----------------------------------------------------1 Gäststipendie- och 12 500 12 500utbytesverksamhet genomSvenska institutet-----------------------------------------------------2 Utredningar m.m. 30 500 11 000-----------------------------------------------------3 Övriga insatser 39 884 11 552-----------------------------------------------------4 i 10 000 10 000Alexandria-----------------------------------------------------5 Centret i - 12 000-----------------------------------------------------Summa 92 884 57 052-----------------------------------------------------ResultatbedömningPropositionen (avsnitt 3.6)Det svenska utvecklingssamarbetet verkar i en miljö där en mängd olika faktordet vara svårt att särskilja det svenska bidraget med avseende på biståndsmålutvecklingssamarbetet. Kontinuerlig metodutveckling och lärdomar från tidigautvecklingsfrågor (EGDI) berörs centrala problem för utvecklingssamarbetets egnI internationella utvecklingssamarbete, 2001 kommer en utförligFattigdomsbekämpning står i fokus för såväl det svenska som det interninternationella målet att halvera andelen fattiga i världen till . Alinternationella metoddiskussionen bl.a. om biståndets effektivitet. Ett exempeatt avbinda biståndet.I arbetet med att minska fattigdomen har landspecifik kunskap en central roll.för de fattigaste länderna erbjuds de en möjlighet till ökat handelsutbyte medför de utvecklingspolitiska målen visar på vikten av att fortsätta arbetet medhandelsfrågorna blivit en naturlig del av utvecklingsagendan.Landstrategierna är det viktigaste instrumentet för styrning av utvecklingssamlandstrategiprocessen. har systematiskt verkat för att fattigdomsbekämpOckså inom FN:s operativa verksamhet har frågorna om fattigdom fått högre prstöd till reformeringen av FN:s utvecklingssamarbete. Detta gäller särskilt samfinansieringssystem med resultatbaserade budgetar. Resultatredovisningar om effGrunden för fattigdomsbekämpning är en stabil tillväxt som når de fattiga.möjlighet att både bidra till och ta del av tillväxten. Resurstillväxt är ettbeslutsprocesser som kunskaps- och hälsomässiga förutsättningar att delta.Ett gott styrelseskick med en öppen offentlig förvaltning är av centrinfrastruktur en viktig komponent. stöder reformer på dessa områden såvfördubblats. Insatserna för återuppbyggnad av infrastruktur efter katastrofer eDe flesta länder har numera uppnått formell politisk självständighet. Ekonomiskallmänna trenden har varit att de länder som öppnat sig mest för världshandarbete att dra nytta av globaliseringen. verkar för ökat marknadstilltStöd ges även för att förbättra möjligheter att föra en handelspoliEkonomisk tillväxt och en jämnare fördelning av inkomster och tillgångar ssamarbetsländerna.För att främja och stärka demokratin stöds såväl statliga strukturer och institmellan det civila samhället och staten och koncentreras alltmer till statliga ibidrar såväl till effektiv användning av staternas resurser som till att byggaSidas handlingsprogram för hållbar utveckling har i princip genomförtsmiljökonsekvensbedömning och utbildningsinsatser har bidragit till att miljöasmiljökonsekvensbedömning på lantbruksuniversitet.Utvecklingssamarbetet inriktas på att motverka könsbaserad diskriminering och pfördjupa demokratin och främja en hållbar utveckling. bedriver ett akutgångspunkt för analys och åtgärder i all utvecklingsplanering.Utvärderingsverksamheten vid SidaPropositionen (avsnitt 3.6.2)I propositionen konstateras att utvecklingssamarbetet pågår i en komplexutveckling. Denna komplexitet begränsar möjligheterna att bedöma vilka faktiskatill. Stora ansträngningar görs för att systematiskt följa upp insatserna.Sverige var föremål för en genomgripande granskning genom utvpolitik inom utvecklingssamarbetet. DAC:s granskningsrapport presenterades i okUtskottets övervägandenBehandling av motionerI motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 27 framhålls att i en verksamhet som internaär hög. som krav ställs på ett ökat bistånd, måste krav ställas på atstor betydelse, liksom att gjorda utvärderingar genomsyrar kommande verksamhet.Utskottet konstaterar att till följd av betänkande 1999/2000:UU2 (mför hur den utvärderingsverksamhet som finns utanför biståndsförvaltningen kan2001. Med anledning av arbetet i den pågående parlamentariska utredningenavvakta med en sådan redovisning. Uppdraget kommer därför att avrapporteras iregeringen gett Statskontoret i uppdrag att kartlägga tillgången på utvärderingEnligt utskottets bedömning är det väsentligt att Sida besitter egen kvalificerbedrivs inom Sida genomförs av externa, fristående utvärderare. När en översyorganisatoriska överväganden måste göras.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 2BudgetförslagPropositionen (avsnitt 3.8)Anslaget 8:1 Biståndsverksamhet består av tre anslagsposter: Multilateralt utveInom anslagsposten 1.2 Bilateralt utvecklingssamarbete disponerar Sida en rramen från till . Höjningen syftar tillAnslagsutvecklingTusental kronor------------------------------------------------------------2000 Utfall 13 930 000 3 359 648 171Reservation------------------------------------------------------------2001 Anslag 13 396 884 Utgiftsprognos 15 398 000------------------------------------------------------------2002 Förslag 13 796 752------------------------------------------------------------2003 Beräknat16 289 283------------------------------------------------------------2004 Beräknat18 560 044------------------------------------------------------------Anslaget 8:1 BiståndsverksamhetTusental kronor------------------------------------------------------------Budget 2001 Beräknat 2002------------------------------------------------------------1.1 Multilateralt 3 917 000 4 184 700utvecklingssamarbete------------------------------------------------------------1.2 Bilateralt 9 387 000 9 555 000utvecklingssamarbete------------------------------------------------------------1.3 Övrigt 92 884 57 052------------------------------------------------------------Summa 13 396 884 13 796 752------------------------------------------------------------Bemyndigande om ekonomiska förpliktelserFör det multilaterala utvecklingssamarbetet beräknas nya förpliktelser ingås årInom det multilaterala utvecklingssamarbetet föreslås regeringen få ikläda statutfästelser uppgår till högst för år 2002.Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser inom det multilaterala utvecklingssamMiljoner kronor-------------------------------------------------------------| |2000 |2001 |2002 |2003 |2004 || |utfall|prognos |beräknat|beräknat|beräknat |-------------------------------------------------------------|Utestående | | | | | ||förpliktelser vid |7 854 | 6 839 | 5 779 | - | - ||årets början | | | | | |-------------------------------------------------------------|Nya förpliktelser |1 040 | 593 | 5 635 | | || | | | | - | - |-------------------------------------------------------------|Infriade |2 055 | 1 653 | 1 932 | 2 039 | 1 978||förpliktelser* | | | | | |-------------------------------------------------------------|Utestående | | | | | ||förpliktelser vid |6 839 | 5 779 | 9 482 | - | - ||årets slut | | | | | |-------------------------------------------------------------|Erhållen/föreslagen| | | | | ||bemyndiganderam |8 386 | 8 511 | 9 482 | - | - |-------------------------------------------------------------* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelserBemyndiganderamen inom det bilaterala utvecklingssamarbetet baseras fr.o.m. 200Sammanlagt för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet, multi- och bilateralt utvecklinBemyndigande om ekonomiska förpliktelser inom det bilaterala utvecklingssamarbeMiljoner kronor-------------------------------------------------------------| |2000 |2001 |2002 |2003 |2004 || |utfall|prognos |beräknat|beräknat|beräknat |-------------------------------------------------------------|Utestående | | | | | ||förpliktelser vid |8 070 | 6 996 |12 838 | - | - ||årets början | | | | | |-------------------------------------------------------------|Nya förpliktelser | | | | | || |4 321 |10 000 |12 000 | - | - |-------------------------------------------------------------|Infriade |5 560 | 4 158 | 8 372 |10 984 | 5 482||förpliktelser* | | | | | |-------------------------------------------------------------|Utestående förpliktelser|| | | | |||6 996 |12 838 |16 466 | - | - |-------------------------------------------------------------|Erhållen/föreslagen| | | | | ||bemyndiganderam |27 657|20 000 |16 466 | - | - |-------------------------------------------------------------*Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelserUtskottets övervägandenRegeringen begär i propositionen 2001/02:1 yrkande 2 bemyndigande att göra utfäUtskottet anser att bör lämna bemyndigande för de utfästelser och åtaBiståndsförvaltningPropositionen (avsnitt 3.8.2)I Sidas budgetunderlag visar myndigheten på olika sätt hur biståndet uAnslagsutvecklingen - SidaTusental kronor-------------------------------------------------------------2000 Utfall 438 848 Anslagssparande 19 996-------------------------------------------------------------2001 Anslag 451 213 470 600Utgiftsprognos-------------------------------------------------------------2002 Förslag 485 814-------------------------------------------------------------2003 Beräknat 493 6411-------------------------------------------------------------2004 Beräknat 503 0672-------------------------------------------------------------1 Motsvarar prisnivå.2 Motsvarar prisnivå.Regeringen beslöt , efter förslag från Sida, att ombilda Sida SaGenom placeringen av institutet i bibehålls en expanderande verksamheAnslagsutvecklingen - Nordiska AfrikainstitutetTusental kronor------------------------------------------------------------2000 Utfall 12 998 Anslagssparande 326------------------------------------------------------------2001 Anslag 10 914 11 240Utgiftsprognos------------------------------------------------------------2002 Förslag 11 256------------------------------------------------------------2003 Beräknat 11 5301------------------------------------------------------------2004 Beräknat 11 7392------------------------------------------------------------1 Motsvarar prisnivå.2 Motsvarar prisnivå.Utskottets övervägandenBehandling av motionerI motion 2001/02:U249 (m) framhålls att UNDP ställer krav på mottagarländer avUtskottet konstaterar att bistånd kanaliseras till ungefär två tredjedDärmed avstyrker utskottet motion 2001/02:U249 (m) yrkandena 1 och 2.I motion 2001/02:U258 (v) framhålls att jämställdhet mellan kvinnor och män inoUtskottet konstaterar att jämställdhet är ett biståndsmål och jämställdhetsarbeUtskottet har inhämtat att det inom Sida finns en jämställdhetsplan som kontinuMed vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U258 (v) kan besvarI motion 2001/02:U267 (m) yrkande 1 framhåller motionärerna att svenskt biståndUtskottet konstaterar en översyn av Sidas verksamhet genomförs i den pågående pMed vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion 2001/02:U267 (m) yrkandenaI kommittémotion 2001/02:U328 (fp) yrkande 13 framhålls att utvecklingsbiståndeUtskottet delar motionärernas uppfattning att såväl kvalitet som effektivitet iUtskottet menar att biståndet bara kan vara effektivt i en miljö som främjar utMed vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U328 (fp) yrkandenaI kommittémotion 2000/01:U351 (kd) yrkande 7 föreslås att ett civilt och militäUtskottet har inhämtat att och Sida har ett nära samarbeteMed vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2000/01:U351 (kd) yrkande 7I flerpartimotion 2001/02:L371 (v, s, c, fp, mp) yrkande 48 krävs att förändrinUtskottet är av den bestämda uppfattningen att förtryck, diskriminering eller bSkydd för privatliv och personlig säkerhet samt förbud mot diskriminering på grI de senaste årens regleringsbrev för Sida har angivits att de senaste årens skMed vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:L371 (v) yrkande 48Politikområdet 9 Samarbete med Central- och ÖsteuropaPropositionen (avsnitt 4 )Propositionens huvudsakliga innehållPolitikområdet 9Politikområdet 9 Samarbete med består av utvecklingssamaPolitikens mål och inriktningRiksdagen beslutade om ett nytt program för samarbetet med Central-Enligt detta program styrs samarbetet av tre riktlinjer: att främja EU-anpassniMed samarbetsländernas behov som utgångspunkt skall insatserna inriktas på sådaSamarbetet skall främst inriktas på , , , , UkraiRelationerna till länderna i är enligt budgetpropositionDet svenska EU-ordförandeskapet har enligt budgetpropositionenEn utförlig beskrivning av inriktningen av utvecklingssamarbetet med Central- oSamarbetets huvudområdenGemensam säkerhetMålet är att främja den gemensamma säkerheten i , inom såväl de- säkerhetspolitisk kompetens,-- demokratiskt totalförsvar,-- fredsfrämjande insatser,-- miljöinsatser i samband med militär verksamhet,-- icke-spridning av massförstörelsevapen,-- gränsbevakning och insatser för stärkt yttre gränskontroll,-- asyl- och migrationspolitisk kompetens och-- beredskap för olyckor och katastrofer.-Demokratins fördjupningMålet för samarbetet skall vara att fördjupa demokratin genom att bidra till atEkonomisk omvandlingStödet till kandidatländerna på det ekonomiska området förutses kunna minska frSocial trygghetStödet till den sociala sektorn förväntas vara fortsatt stort under det kommandMiljöDet svenska stödet inriktas främst på att förbättra miljön i och omkring ÖstersUtbildning och forskningSamarbete på utbildnings- och forskningsområdet är ett viktigt verktyg för attJämställdhetSamarbetet skall utformas så att det bidrar till ökad jämställdhet mellan kvinnRegionalt samarbeteSverige bidrar till och har positiva erfarenheter från regionalt samarbete i näDet EU-relaterade utvecklingssamarbetetSverige verkar aktivt för att underlätta anpassningsprocessen i kandidatländernInsatser inom och utom politikområdetFör att främja tillväxt och sysselsättning i genom näringslivsinriktadeÅr 2000 utsågs av regeringen till "Baltiska ländernas år".