bet · GP01MJU3 · 2001-11-01 00:00:00 — 2001/02:BoU3y), avstyrker därmed motion MJ45 (m) yrkande 28.Med det anförda finner utskottet syftet med motion MJ46 (c) yrkande25 i väsentliga delar tillgodosett.Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till delmål undermiljökvalitetsmålet En god bebyggd miljö i de delar som inte berörsav utskottets uttalanden ovan.En strategi för effektivare energianvändningoch transporterUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till strategi föreffektivare energianvändning och transporter. Utskottetavstyrker olika motionsyrkanden med syfte att gynnamiljövänliga drivmedel (m, c och fp). Vidare avstyrkerutskottet motionsyrkanden om krav på miljöstyrande avgifter(c och fp), utredning om ett samlat verksansvar förtransportsystemet (c), införande av skatt på flygbränsle(c) och ökade insatser för att i stället för att minskaantalet transporter stimulera miljövänlig teknik (m),Därutöver avstyrker utskottet yrkanden som berörbunkerbränslen och krav på bl.a. tomgångsregler förentreprenadmaskiner (mp), krav på införande av ett systemför handel med utsläppsrätter (m, kd och fp) samt krav påsvensk ståndpunkt vid utformandet av EU:s miljöpolitik (m,kd, mp). Slutligen avstyrker utskottet motionsyrkanden somberör den s.k. gröna skatteväxlingen (m och kd).PropositionenRegeringen föreslår följande strategi som skall vara vägledande iarbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen:En strategi för effektivare energianvändning och transporter -för att minska utsläppen från energi- och transportsektorerna.Regeringen bedömer att strategin för effektivare energianvändningoch transporter främst bidrar till att uppnå miljökvalitetsmåletFrisk luft, Bara naturlig försurning och Begränsad klimatpåverkansamt vissa delmål under Ingen övergödning och God bebyggd miljö.Tyngdpunkten bör ligga på kostnadseffektiva åtgärder someffektiviserar användningen av energi och främjar användningen av nyteknik med goda miljöegenskaper. För att ge incitament tilleffektiviseringar av energi och transporter behövs en förändrad ochökad användning av ekonomiska styrmedel utformade så attmiljökostnaderna tydliggörs. Ett medel för detta är fortsatt grönskatteväxling. Regeringen har ekonomiska vårpropositionaviserat en skatteväxling för i storleksordningen30 miljarder kronor.Den långsiktiga utvecklingen av framför allt person- ochlastbilstrafiken kräver att den traditionella utbudspolitiken(infrastruktur och trafikplanering) förändras och kompletteras medåtgärder som syftar till att påverka efterfrågan på transporter imiljöanpassad riktning. En del i det arbetet är att åstadkomma ettvarierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur så attmänniskors behov av dagliga transporter kan minska. En annan del iarbetet är att skapa alternativa transportformer. En minskadbilanvändning skall eftersträvas där alternativ finns. För attmiljökvalitetsmålen skall kunna nås inom en generation är detdessutom angeläget att vidta långsiktiga åtgärder för att skapa eninfrastruktur för hållbar utveckling. Regeringen har för avsikt attåterkomma till dessa frågor i den aviserade propositionenInfrastrukturinriktning för omställning till ett hållbarttransportsystem.Ekonomiska styrmedel bör användas för att förhindra attresursvinster genom bl.a. ny teknik motverkas av ökad konsumtion somleder till ökad miljöpåverkan.MotionernaEnligt motion MJ44 (fp) yrkande 3 (delvis) bör på nationellnivå sträva efter att skapa konkurrensneutral beskattning av svaveloch koldioxid oavsett trafikslag och bransch. Motionärernaframhåller dessutom vikten av att utsläppen från transporter minskasmed hjälp av ökad teknikutveckling och ekonomiska styrmedel. Ienlighet härmed anser de att de förnybara drivmedlenskonkurrenskraft i förhållande till fossila bränslen bör stärkas ochföreslår därför att förnybara drivmedel beskattas lägre. bördessutom inom EU arbeta för att det införs ett effektivtkilometerskattesystem för den tunga dieseltrafiken. Slutligen anserde att energibeskattningen bör göras så enhetlig som möjligt.Beskattningen bör utgöra incitament för minskad energianvändning ochanvändning av så miljövänliga energibärare och miljövänligproduktion som möjligt.Centerpartiet anför i motion MJ46 (c) att de alternativadrivmedlen bör skattebefrias (yrkande 33) och att det bör införasett program för att introducera miljöriktiga bränslen. Målet börvara att halvera användningen av fossila bränslen som olja,bensin och diesel genom kraftfulla satsningar på bioalkoholer,vätgas, el och bränsleceller (yrkande 34).Synpunkterna får stöd i motion U513 (m) yrkande 14 som framhållervikten av initiativ för att minska EU:s beroende av olja och andrafossila bränslen.I motion MJ44 (fp) yrkande 3 delvis framförs krav på miljöstyrandeavgifter för trafiken. Ståndpunkten får stöd av motion MJ46 (c) ivilken också förespråkas införande av trängsel- eller miljöavgifteri storstäder. Dessa avgifter skulle kunna användas till finansieringav kollektivtrafiken i den berörda regionen, vilket skulle varapositivt för miljön och skulle minska trängseln ytterligare. Imotionen framhålls dessutom att erfarenheten visar att det inte gåratt bygga bort trafikproblem. Regeringen aviserar införande avmiljöstyrande avgifter i den kommande klimatpolitiska propositionen.Det är viktigt att avgifterna får en sådan inriktning som beskrivs(yrkande 31). Det är viktigt att transportsystemet planeras utifrånen helhetssyn men optimerar ofta statliga verktrafiklösningar inom det egna verkets område utan att se till vadsom är bäst för helheten. Dagens uppdelning i olika verk för deolika transportslagen motverkar troligen en långsiktig, optimal ochhållbar transportplanering. Frågan om ett samlat ansvar förinfrastruktur bör därför utredas (yrkande 32). Det är viktigt attflygets utsläpp av klimatpåverkande och ozonnedbrytande gaserminskar. har fått att, i strid medEG-kommissionen, ställa sig bakom ett yttrande om att införa enflygbränsleskatt i EU. Detta kräver emellertid en förändring avChicagokonventionen . Konventionen som undertecknats av150 länder skattebefriar flygbränsle. Det är angeläget att Sverigedriver på frågan om en förändring av Chicagokonventionen så attskatt på flygbränsle införs (yrkande 37).I motion MJ45 (m) yrkande 32 framhålls uppfattningen att målet omen minskad miljöbelastning inte innebär att energianvändning ochtransporter måste minska i omfattning utan att en god tillgång påenergi och effektiva transporter kommer att behövas också iframtiden. Det avgörande är att satsa på en fortsatt utveckling avmiljövänlig teknik för produktion och överföring av energi och föratt transportera människor och varor. Fortsatt forskning ochutveckling är därför nödvändigt för att få fram bättre energiteknik,renare bränslen och effektivare motorer.Bränslen inom internationell luft- och sjöfart ingår inte i deåtaganden som gäller för den första budgetperioden iKyotoprotokollet. borde enligt motion MJ780 (mp) yrkande 4ta initiativ till internationella förhandlingar som avser attinkludera bunkerbränslena i Kyotoprotokollet under förstabudgetperioden.Enligt motion MJ779 (s) förhindrar bristen på bunkerolja av godkvalitet i att katalysatorer installeras på fler fartyg.Detta leder till onödigt höga luftföroreningar från sjöfarten.Bunkerolja av miljöklass 1 bör därför bli tillgänglig i alla Europashamnar.Enligt motion MJ825 (mp) står entreprenadmaskiner för av detotala utsläppen av kväveoxid i . För att minska utsläppenborde miljövänligare drivmedel användas ochentreprenadmaskinbranschen åläggas att minska sina utsläpp avkväveoxider (yrkande 1). Dessutom borde det införas något slagstomgångsregler för denna typ av maskiner (yrkande 2).Krav på införande av ett system för handel med utsläppsrätter tasupp i ett flertal motioner, däribland motion MJ39 (m). I motion MJ45(m) yrkande 31 hävdas att handel med utsläppsrätter på EU-nivå tordeutgöra ett verkningsfullt instrument för att minska energisektornsmiljöbelastning. liberalerna föreslår i motion MJ44 (fp)yrkande 3 (delvis) att ett system för handel med utsläppsrättigheterskapas för att förbättra luftkvaliteten, framför allt i tätorter ochområden med hög industriexploatering. Synpunkterna får stöd i motionU512 (kd) yrkande 3 vari anförs att inom EU bör verka för entydlig strategi i klimatfrågan med införande av utsläppsrätter somett led i en grönare ekonomi. EU som union bör ratificeraKyotoprotokollet . Dessutom framhålls vikten av attklimatfrågan integreras i flera olika områden och att miljöskatterbör harmoniseras inom EU. anser vidare att enmyndighet för ekorevision med befogenhet till inspektioner imedlemsländerna bör kopplas till europeiska miljöbyrån (EEA), attprincipen om att förorenaren skall betala sina föroreningar(polluter pays principle) bör lagfästas samt att ett system mednationella miljöombudsmän inrättas. Slutligen framhålls i motionenatt speciell uppmärksamhet bör ägnas åt hållbarhetsutvärdering avstrukturfonder och program inom EU:s gemensamma jordbrukspolitik(CAP) samt i biståndsinsatserna.I motion MJ762 (mp) framhålls vikten av att skärpa EU:s åtagandenpå lång sikt för att minska utsläppen av växthusgaser tillår 2030 (yrkande 1). bör dessutom verka för en total översynav det offentliga stödet inom EU och hur detta bidrar till att nåuppsatta klimatmål. Detta är speciellt viktigt inom EU:s egnainstitutioner, i synnerhet för Europeiska investeringsbanken ochEuropeiska . Dessa är stora kreditgivare vars medeli dag motverkar de av EU uppsatta miljömålen (yrkande 3).Enligt motion MJ45 (m) yrkande 30 innebär grön skatteväxling byter ut stabila skattebaser mot instabila. Att i ökadutsträckning använda skattebaser som exempelvis utsläpp leder tillständigt förändrade förutsättningar för näringslivet vad gällerskatteuttaget men också för samhället vad gäller storleken påskatteintäkterna.Enligt motion MJ47 (kd) yrkande 5 förutsätter ett mermiljörelaterat skatte- och avgiftssystem generella skattesänkningarpå arbete.Utskottets ställningstagandeInledningsvis vill utskottet, som instämmer i regeringensöverväganden, framhålla att bör godkänna regeringensförslag till strategi för effektivare energianvändning ochtransporter för att minska utsläppen.När det gäller differentiering av skatter och avgifter i syfte attfrämja alternativa drivmedel som behandlas i motionerna MJ44 (fp)yrkande 3 (delvis), MJ46 (c) yrkandena 33 och 34 samt U513 (m)yrkande 14 vill utskottet påpeka att i syfte att stimulera enfortsatt introduktion av alternativa drivmedel lägger regeringen ibudgetpropositionen för (prop. 2001/02:1 finansplanen s.201) fram en strategi för skattenedsättning för dessa bränslen.Strategin innefattar att skattelättnader ges i form av dels enenergi- och koldioxidskattebefrielse för pilotprojektsdispenser ienskilda fall, dels en generell koldioxidskattebefrielse förkoldioxidneutrala drivmedel med stöd av artikel 8.4 imineraloljedirektivet (92/81/EEG). Regeringen överväger dessutom enskattenedsättning av alkylatbensin i tvåtaktsmotorer.Naturvårdsverket föreslås därför ges i uppdrag att undersöka detekniska förutsättningarna för och de miljömässiga effekterna av ensådan skattesänkning. Mot bakgrund härav och i avvaktan påresultatet av det fortsatta arbetet anser utskottet att motionernaMJ44 (fp) yrkande 3 (delvis), MJ46 (c) yrkandena 33 och 34 samt U513(m) yrkande 14 bör lämnas utan åtgärd.Regeringen har aviserat att frågan om miljöstyrande avgifter itätorter skall behandlas i samband med att förslag om den framtidaklimatpolitiken presenteras. Därutöver vill utskottet framhålla attregeringen i den presenterade proposition 2001/02:20Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem föreslåratt Stockholmsberedningen, som har till uppgift att lämna förslagtill förbättringar av transportsituationen i , gestilläggsdirektiv att utreda frågan om användning av trängselavgifteri trafiken. En delrapport om sådana avgifter skall lämnas den 31december 2002. Frågan om trängselavgifter i storstäder m.m. sombehandlas i motionerna MJ44 (fp) yrkande 3 (delvis) och MJ46 (c)yrkande 31 anser utskottet bör anstå i avvaktan på det fortsattaarbetet.För att miljökvalitetsmålen skall kunna nås inom en generation ärdet naturligtvis angeläget att långsiktiga åtgärder för att skapa eninfrastruktur för hållbar utveckling vidtas. Regeringen behandlardessa frågor närmare i propositionen Infrastruktur för ettlångsiktigt hållbart transportsystem. Propositionen är förnärvarande föremål för trafikutskotts behandling(2001/02:TU2). Utskottet anser att motionerna MJ45 (m) yrkande 32och MJ46 yrkande 32 inte bör medföra några åtgärder.Den 2 mars 2000 presenterade i ett meddelande tillbl.a. rådet och resultaten från en oberoendestudie om vilka effekter en skatt på kommersiellt flyg kan komma attfå (Beskattning av bränsle för luftfartyg (2000) 110 slutlig).Kommissionen anser att dess förslag om att tillåta medlemsstaternaatt på frivillig basis beskatta bränsle som används förinrikesflygningar eller, genom bilaterala överenskommelser, förflygningar inom gemenskapen samt att internationellt arbeta för atten sådan skatt införs globalt är berättigat och bör antas.Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att i nära samarbete medkommissionen och inom ramen för () intensifiera arbetet för att skatt på flygbränsleeller andra instrument med liknande verkan skall införas globalt.Särskilt angeläget är detta under upptakten till , som äger rum . Regeringen behandlar helatransportsektorns miljöpåverkan i propositionen Infrastruktur förett hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20). I propositionenföreslår regeringen bl.a. att bör fortsätta att arbetanationellt och internationellt för ökad miljödifferentiering avluftfartens avgifter. Regeringen säger sig också återkomma tilldenna fråga i propositionen om en svensk klimatstrategi. mening bör inte nu vidta några åtgärder medanledning av motion MJ46 (c) yrkande 37.Enligt vad utskottet erfarit är det inte möjligt att inkluderabestämmelser om bunkerbränslen för den första åtgärdsperioden inomramen för och Kyotoprotokollet, varom kravframställs i motion MJ780 (mp) yrkande 4, eftersom beslut harfattats att så inte skall ske och frågan inte togs med i den s.k.Buenes Aires plan for Action från det fjärde partsmötet. är bekant har tidigare i de internationellaförhandlingarna drivit frågan om bunkerbränslen och avser att varapådrivande när denna fråga kommer upp igen inför den andraåtgärdsperioden. Mot bakgrund härav avstyrker utskottet motionen.När det gäller kravet i motion MJ779 (s) om tillgängligheten tillbunkerolja av miljöklass 1 vill utskottet påpeka att regeringenavser att låta fortsätta det prioriterade arbetet medatt utveckla systemet med miljödifferentierade farledsavgifter ochverka för att motsvarande system införs i andra länder. Förutom attaktivt arbeta för spridning av systemet driver också påinternationellt för att skapa gemensamma minimikrav påutsläppsbegränsningar för sjöfarten på internationell nivå.Regeringen har vidare angivit att även i fortsättningenkommer att vara pådrivande i de olika internationellaorganisationerna och inom EU för att åstadkomma överenskommelser omminskade utsläpp från sjöfarten. Syftet med motion MJ779 (s) tordedärmed vara tillgodosett.EU:s avgaskrav för arbetsmaskiner framgår av Europaparlamentetsoch rådets direktiv /68/EG av om tillnärmningav medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- ochpartikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skallmonteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas förtransporter på väg (arbetsmaskindirektivet). har avgaskravendast införts för vissa större dieseldrivna arbetsmaskiner. Närmasti tur står jordbruks- och skogsbrukstraktorer, för vilka krav börjarinföras genom och rådets direktiv2000/25/EG av om åtgärder mot utsläpp av gas- ochpartikelformiga föroreningar från motorer avsedda för jordbruks-eller skogsbrukstraktorer. Inom EU pågår dessutom behandling avförslag om avgaskrav för bensindrivna och mindre dieseldrivnaarbetsmaskiner och arbetsredskap. För svenskt vidkommande anserregeringen att bl.a. upphandlingskravet för arbetsmaskiner, tungafordon och arbetsredskap bör utvecklas samt att miljöklassystemetför arbetsmaskiner uppdateras i enlighet med kommande EU-krav.Syftet med motion MJ825 (mp) yrkandena 1 och 2 torde därmed ihuvudsak vara tillgodosett.Regeringens huvudsakliga strategi för att nå koldioxidmålet är attbegränsa användningen av fossila bränslen och ersätta dem medförnybara energikällor samt ett effektivare utnyttjande av energin.Klimatkommittén hade till uppgift att presentera förslag till ensamlad svensk strategi och ett åtgärdsprogram som lägger stor viktvid kostnadseffektivitet. lade kommittén fram sittslutbetänkande Förslag till svensk klimatstrategi (SOU 2000:23,s. 170 f.). Kommittén framhöll att bör vara pådrivande iklimatförhandlingarna, globalt och inom EU och att som ett led idetta bör verka för ett effektivt system för genomförandetav bl.a. Kyotoprotokollet med verkningsfulla påföljder som ettviktigt inslag. Därtill ansåg kommittén det särskilt angeläget attde för mycket viktiga processerna kring de flexiblamekanismerna och sänkorna ut. Detta är nödvändigt för attmålet med konventionen skall kunna nås om att utsläppsminskningargenomförs på ett vis som kännetecknas av långsiktighet, effektivitetoch rättvisa. En expertkommitté har vidare på regeringens uppdragutrett frågan om möjligheterna att utnyttja Kyotoprotokolletsflexibla mekanismer i (SOU 2000:45). Utredningen behandlarfrågan om handel med utsläppsrätter som är en av de tre flexiblamekanismerna inom Kyotoprotokollets ram. Utredaren har ävenanalyserat frågor som ställs i en av utarbetadgrönbok med förslag till ett EU-system för handel med utsläppsrätter(KOM (2000) 87 slutlig). bereder för närvarandekommittéernas analyser och förslag. Underlaget har kompletterats medbl.a. tre uppdrag till rörande bilars utsläpp avkoldioxid i relation till transportkapacitet, utsläpp av metan fråndeponier samt styrmedel för att minimera utsläpp av fluoreradegaser. tillsatte regeringen en parlamentarisk delegationi syfte att utarbeta ett förslag till ett svenskt system och ettregelverk för Kyotoprotokollets flexibla mekanismer (dir. 2001:56).Kommittén skall lämna sitt förslag till regelverk för de flexiblamekanismerna samt bistå regeringen i utformande av kriterier förklimatprojekt inom ramen för gemensamt genomförande senast den 31december 2002 och avsluta resterande uppdrag gällande deprojektbaserade mekanismerna . Enlägesbeskrivning av arbetet skall lämnas senast den 1 december 2001i syfte att ge underlag för regeringens arbete ochställningstaganden. Utskottet har inteansett sig vara berett att föreslå något uttalande från riksdagenssida i frågan i avvaktan på det pågående arbetet (bet. 2000/01:MJU3och 2000/01:MJU10). Utskottets inställning kvarstår. Motionerna MJ39(m), MJ44 (fp) yrkande 3 (delvis), MJ45 (m) yrkande 31 och U512 (kd)yrkande 3 (delvis) bör lämnas utan vidare åtgärd.När det gäller motionerna U512 (kd) yrkande 3 i återstående deloch MJ762 (mp) yrkandena 1 och 3 vill utskottet framhålla attregeringen har uttryckt avsikten att bredda och fördjupa arbetet medatt integrera miljöhänsyn i EU:s olika politikområden för att främjaen hållbar utveckling. En avgörande aspekt i detta sammanhang är attverka för en hållbar utveckling inom alla sektorer. Sverigesnationella erfarenheter kan enligt regeringen ge värdefulla bidrag.Regeringen kommer att verka för att EU:s sjättemiljöhandlingsprogram medför ett tydliggörande av EU:smiljöpolitiska mål, vilket bl.a. kan främja det fortsatta arbetetmed att integrera miljöhänsyn inom EU:s olika politikområden.Utskottet vill dessutom påpeka att vid de fortsatta förhandlingarnainom ramen för klimatkonventionens sjätte partsmöte i i juli2001 enades deltagande parter däribland EU utom om ett beslutsom omfattar samtliga delar av Kyotoprotokollet. EU har för avsiktatt ratificera protokollet inför världstoppmötet förtioårsuppföljningen av (+10) i Johannesburg.Miljöministern har informerat om innebörden avöverenskommelsen (prot. 2001/02:6 10 §). Den av regeringen aviseradepropositionen om en svensk klimatstrategi torde dessutom komma attbehandla de frågor som berörs av motionerna. Utskottet är därförinte nu berett att föreslå något uttalande med anledning av dem.Regeringen presenterade en strategi för en fortsatt grönskatteväxling i budgetpropositionen för (prop. 2000/01:1).En grön skatteväxling innebär enligt regeringen inte en höjning avdet totala skatteuttaget. Höjda skatter på energi och miljöutsläppskall balanseras med sänkning av andra skatter, främst på arbete.Strategin beräknas omfatta sammanlagt 30miljarder kronor. föreslås ett andra steg iskatteväxlingen i form av en höjning av grundavdragen iinkomstskatten. Energi-skattehöjningarna följer samma inriktning somåret . Huvudlinjen är att höja koldioxidskatten påbränslen som används för uppvärmning och att höja energiskatten påel. I samband med detta görs också den årliga indexomräkningen avskattesatserna där hänsyn tas till prisutvecklingen. Vidare föreslåsen höjning av avfallsskatten (prop. 2001/02:1 finansplanen s. 197f.). Utskottet har tidigare för egen del konstaterat att det går attta ytterligare steg i en grön skatteväxling om det sker på ettvarsamt och balanserat sätt. Effekterna måste fortlöpande följasupp. Utskottets ställningstagande kvarstår, varför utskottetföreslår att inte vidtar några åtgärder med anledning avmotionerna MJ45 (m) yrkande 30 och MJ47 (kd) yrkande 5.En strategi för giftfria och resurssnålakretsloppUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till en strategiför giftfria och resurssnåla kretslopp samt avstyrkermotionsyrkanden om förslag till strategi förkemikalieanvändningen (fp) och strategi för ökatfunktionstänkande (c).PropositionenRegeringen föreslår följande strategi som skall vara vägledande iarbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen:En strategi för giftfria resurssnåla kretslopp som innefattar enmiljöorienterad produktpolitik - för att skapa energi- ochmaterialsnåla kretslopp och för att minska de diffusa utsläppenav miljögifter.Regeringen avser att fortsätta det arbete för giftfria ochresurssnåla kretslopp som bl.a. påbörjats i enlighet med regeringensskrivelse om en miljöorienterad produktpolitik. Regeringen haruppdragit åt att presentera underlag för envidareutveckling av den miljöorienterade produktpolitiken.Strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp bidrar främsttill att uppnå miljökvalitetsmålen Giftfri miljö, Ingen övergödning,Begränsad klimatpåverkan och Skyddande ozonskikt. Den bidrar äventill att uppnå vissa delmål under miljökvalitetsmålet God bebyggdmiljö. Strategin bör vidare ses som ett komplement till kemikalie-,avfalls- och klimatstrategin samt som en viktig del i strategin förhållbar utveckling och i sektorsstrategierna.MotionernaEnligt motion MJ44 (fp) yrkande 3 (delvis) är de viktigastestrategierna för att komma till rätta med en osäkerkemikalieanvändning att försiktighetsprincipen, principen om attförorenaren betalar och principen om tillverkarens utredningsansvarför alla kemiska ämnen är strikt gällande.I motion MJ46 (c) yrkande 38 framhålls att en viktig del i arbetetmed giftfria och resurssnåla kretslopp är att se till den funktionman eftersträvar, inte den vara eller teknik som för tillfällettillgodoser funktionen. anser i enlighet härmed attdet behövs en strategi för ökat funktionstänkande.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har tidigare ställt sig bakom de överväganden regeringenredovisat i skrivelsen En miljöorienterad produktpolitik (skr.1999/2000:114, bet. 2000/01:MJU3, rskr. 2000/01:52) i vilken arbetetmed att förebygga och minska produkters negativa påverkan påmänniskors hälsa eller på miljön under produkternas hela livscykelinleddes. Regeringens föreslagna strategi för giftfria ochresurssnåla kretslopp utgör en viktig del i arbetet med att uppnå denationella miljökvalitetsmålen.