bet · GO01KU23 · 2001-05-31 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01KU23Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI riksdagsstyrelses förslag hänvisas tillRiksdagskommitt,ns huvudbetänkande sombehandlar tre av kommitt,ns uppgifter,nämligen- utvärdering av budgetprocessenoch överväganden om behovet avförändringar,-- kartläggning och analys avriksdagens nuvarande former och resurserför uppföljning, utvärdering och kontrollsamt-utredning av behovet av förändringar iriksdagens organisation och arbetssätt isyfte att stärka ställning närdet gäller arbetet med EU-frågor.Arbetet har bedrivits bl.a. genom enparlamentarisk referensgrupp för var ochen av dessa uppgifter samt under varjereferensgrupp expertgrupper bestående avtjänstemän. I ett par av expertgruppernahar också tjänstemän frånRegeringskansliet ingått.Betänkandet överlämnades tillriksdagsstyrelsen den 14 februari 2000.Den 21 februari överlämnadesriksdagsstyrelsens förslag tillriksdagen.Riksdagens ombudsmän, revisorer, ,,samt de flesta avlandets universitet har på inbjudan avutskottet inkommit med synpunkter påförslaget.Finansutskottet har yttrat sig överriksdagsstyrelsens förslag. Yttrandet(FiU3y) finns i bilaga 3.Riksdagskommitt,n fortsätter att utredavissa frågor. Det gäller t.ex. frågan omskrivelsers och redogörelsers funktion iriksdagsarbetet och huruvida de skallvara förenade med motionsrätt. Vidareutreds effekterna för del avinförandet av politikområden och övergångtill kostnadsbudgetering när det gällerförändringarnas effekter för bl.a.rambeslutsmodellen ochutskottsindelningen. Behandlingen avmotioner från den allmänna motionstidenberörs också. Riksdagsstyrelsen haruppdragit åt Riksdagskommitt,n att utredaoch lämna förslag som i enlighet med vadkonstitutionsutskottet anfört ibetänkande 2000/01:KU8 tillgodoserriksdagens eget behov avrevisionsliknande insatser.Riksdagsstyrelsen har vidare uppdragit åtRiksdagskommitt,n att följarevisionsfrågans fortsatta hantering.När det gäller regeringens förslag i 2001års ekonomiska vårproposition (prop.2000/01:100) om ändringar av ändamål ochverksamheter som skall innefattas i vissautgiftsområden, framgår det inte avpropositionen vilken beredning av ärendetsom har skett eller hur samråd medriksdagen skett i fråga om de föreslagnaändringarna.Konstitutionsutskottet har berett övrigaav förslagen berörda utskott tillfälleatt yttra sig. Yttranden har kommit infrån finansutskottet, skatteutskottet,utrikesutskottet, trafikutskottet, miljö-och jordbruksutskottet samtarbetsmarknadsutskottet.Justitieutskottet har beslutat att inteavge något yttrande. Yttrandena finns ibilagorna 4-9. I detta betänkande behandlas delsriksdagsstyrelsens förslag Riksdageninför (2000/01:RS1) jämte enmotion som väckts med anledning avriksdagsstyrelsens förslag, dels 2001 årsekonomiska vårproposition (prop.2000/01:100), såvitt avser ändradutgiftsområdestillhörighet för vissaverksamheter jämte två motionsyrkandensom väckts med anledning avvårpropositionen i denna del.Riksdagsstyrelsens förslag gällerbudgetprocessen,uppföljning och utvärdering,EU-frågor samtutskottens arbetsformer.Förslaget innebär att inteskall ta ställning till en preliminärfördelning av utgifterna påutgiftsområden och attregeringen inte skall lägga förslag omutgiftstak för staten i vårpropositionen,utan utgiftstak för år 3 behandlas ibudgetpropositionen. Regeringen börsenast i skrivelserlämna resultatredovisningar. Regeringenbör undersöka vilka möjligheter som finnsatt ändra arbetsformerför att motverka att lagrådsgranskningbehöver genomföras underutskottsberedningen. Budgetdebatterna börsom huvudregel vara sammanhållna och inteämnes-indelade. Möjligheten att bedöma desamhällsekonomiska konsekvenserna avolika budgetförslag bör utvecklas.Ändringar i riksdagsordningen föreslåsför att möta den utveckling som ägt rumnär det gäller budgetfrågornas hanteringi . Vidare föreslås ändringar iregeringsformen och lagen (1996:1059) omstatsbudgeten.Riksdagens ställning i arbetet med EU-frågor bör förstärkas och i detta syfteföreslås bl.a. ändringar iriksdagsordningen.Riksdagen bör vidare enligt förslaget iökad utsträckning följa upp och utvärderafattade beslut för att åstadkomma ettbättre berednings- och beslutsunderlag iden politiska styr- och beslutsprocessen.I riksdagsordningen bör införas enbestämmelse om uppgiften att utvärderaoch följa upp. En handlingsplan föreslåsockså.Utskottet tillstyrkerriksdagsstyrelsens förslag och föreslårdärutöver tillkännagivanden tillregeringen om utvärdering avförändringarna samt tillriksdagsstyrelsen om en översyn av 9 kap.4 õ regeringsformen och ny benämning förden ekonomiska vårpropositionen.Utskottet avstyrker en motion somväckts med anledning avriksdagsstyrelsens förslag. Enreservation (s) föreligger omfastställande av utgiftstak ochutgiftsramar på våren.I 2001 års ekonomiska vårproposition(prop. 2000/01:100) föreslås ändringar avändamål och verksamheter som skallinnefattas i vissa utgiftsområden.Regeringen föreslår att utgiftsområde 3ändrar namn till Skatt, tull ochexekution och utgiftsområde 5 tillInternationell samverkan. Vidare föreslårregeringen att ärenden om Sverigesrepresentation i utlandet överförs tillutgiftsområde 1 , attärenden om statlig personalpolitiköverförs till utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltning,att ärenden om utsökningsväsendetöverförs till utgiftsområde 3 Skatt, tulloch exekution samt att ärenden omväderlekstjänsten överförs tillutgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård. Förutom att förslagen påverkarutgifternas fördelning på utgiftsområden,medför de ändringar i riksdagsordningenstilläggsbestämmelser.I en partimotion (fp) och i enfyrpartimotion (m, kd, c, fp), yrkasavslag på förslaget att flytta ärenden omutrikesförvaltningen och Sverigesrepresentation i utlandet frånutgiftsområde 5 till utgiftsområde 1.Konstitutionsutskottet, som har berettövriga av regeringens förslag berördautskott tillfälle att yttra sig, föreslåratt i huvudsak bifallerpropositionen och avslårmotionsyrkandena.En reservation (m, kd, c, fp) haranmälts. Regeringen föreslår att verksamheter somhör till politikområdet flyttas frånutgiftsområde 14 Arbetsliv tillutgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltning. Bakgrunden till attArbetsgivarverket och () redovisas underutgiftsområde 14 och verksamhetsområdetStaten som arbetsgivare har enligtregeringen haft med utskottsbehandlingenatt göra. Verksamheterna har dock intehaft sina övergripande mål relateradetill utgiftsområde 14 utan tillutgiftsområde 2, eftersom de är ett avflera medel för att effektiviserastatsförvaltningen.Enligt regeringen är lagstiftningen medanknytning till Statligaarbetsgivarfrågor begränsad. SPV:sverksamhet bygger på kollektivavtal ochden statliga arbetsrätten har enbegränsad särlagstiftning.En konsekvens av regeringens förslag omvilka verksamheter som skall innefattas iutgiftsområde 2 är att anslagen 1:1Stabsuppgifter vid och1:2 Statliga tjänstepensioner m.m. underutgiftsområde 14 flyttas tillutgiftsområde 2. Förändringarnaföranleder ändringar itilläggsbestämmelserna 4.6.2 och 4.6.15 iriksdagsordningen.För det fall godkännerförslagen ökar den beräknade ramen förutgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltning med 7 383 miljonerkronor . Utgiftsområde 14 minskarmed motsvarande belopp.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill först betona att enutgångspunkt för frågan om hur ärendenfördelas mellan utskotten är deförutsättningar som råder i riksdagen.Det är naturligtvis önskvärt attutskottens beredningsområden så långt sommöjligt avgränsas på ett sätt somframstår som logiskt och praktiskt iförhållande till regeringens indelningav statens verksamhet i politikområden,men måste man beaktakonsekvenserna för riksdagen.Utskottsindelningen styrs av den s.k.fackutskottsprincipen, som innebär attärenden som hör till ett ämnesområdehänförs till ett utskott.Av tilläggsbestämmelsen 4.6.15 iriksdagsordningen framgår attarbetsmarknadsutskottet skall beredaärenden som rör statlig personalpolitik.Det innebär att utskottet har ansvaretför beredningen av bl.a. anslagsfrågornainom detta område. Beredningsansvaretavser också lagstiftningsfrågor medanknytning till arbetsmarknadens statligasektor, exempelvis frågor som rör lagen(1994:260) om offentlig anställning ()och lagen (1994:261) omfullmaktsanställning. Utskottet brukaräven bereda frågor som rör den statligapersonalpolitiken utan att direkthänföras till anslags- ellerlagstiftningsfrågor, exempelvis motionerom statens policy som arbetsgivare. Detkan gälla krav på att staten skall varaen föredömlig arbetsgivare i fråga omjämställdhet, etnisk mångfald ochfunktionshindrades möjligheter att fåanställning i staten.Som arbetsmarknadsutskottet uppfattarde föreslagna förändringarna är de iförsta hand motiverade av regeringensTnskan att politikområdet hålls samman och endasthänförs till ett utgiftsområde. På detsättet kan man ha ett gemensamtövergripande mål för anslagen inom dettaområde. I propositionen markerarregeringen att den statligaarbetsgivarpolitiken är ett av medlen föratt göra statsförvaltningen effektivare.I propositionen utvecklas inte närmarevad beredningsområdet statligpersonalpolitik omfattar. Propositionenanger inte heller vilket utskott som viden genomförd förändring skulle varaansvarigt för lagstiftningsfrågorna inomarbetsmarknadens statliga sektor.Arbetsmarknadsutskottet har dock utgåttfrån att regeringens avsikt är attberedningsansvaret skall föras över tillfinansutskottet för både anslags- ochlagstiftningsfrågorna på området .Arbetsmarknadsutskottet delarregeringens uppfattning att det är avvärde att man så långt som möjligtbestämmer politikområdena på ett sådantsätt att ett politikområde inryms underett och samma utgiftsområde. Utskottethar därför inget emot att de två berördaanslagen förs över till finansutskottet.Enligt utskottets mening finns det dockstarka skäl för attarbetsmarknadsutskottet ävenfortsättningsvis har beredningsansvaretför den arbetsrättsliga lagstiftningen pådet statliga området.Arbetsmarknadsutskottet har långtradition att hantera denna lagstiftning.På den statliga delen av arbetsmarknadenär det framför allt fråga om lagen omoffentlig anställning (). Ettytterligare skäl är att man bör hållasamman hela den arbetsrättsligalagstiftningen. Strävan är att minskasärregleringen för den statliga sektorn,vilket den nya är ettuttryck för. Detta skulle knappast stå istrid med fackutskottsprincipen, eftersomden arbetsrättsliga lagstiftningen iallmänhet inte har några omedelbarabudgeteffekter.Beredningsområdet arbetsrätt, som ävenfortsättningsvis är avsett att höra tillarbetsmarknadsutskottet, skulle mycketväl kunna anses inbegripa även denarbetsrättsliga speciallagstiftningen förstaten. Den ordning som förordas bördärför anses svara även mot den nyalydelse av tilläggsbestämmelse 4.6.15 somregeringen föreslår.När det däremot gäller de merpolicybetonade delarna av den statligapersonalpolitiken är detarbetsmarknadsutskottets uppfattning attdessa på ett tydligare sätt är en del avpolitikområdet. Med det syfte som liggerbakom förslagen i propositionen är detsvårare att hävda att dessa frågoralltjämt bör hänföras tillarbetsmarknadsutskottet. Gränsen mellande olika beredningsområdena är emellertidinte skarp och tydlig och kan knappastheller vara det. Det kan inte uteslutasatt i ett särskilt fall en visspolicyfråga bör anses hänförlig tillnågot av arbetsmarknadsutskottetsberedningsområden, t.ex. arbetsrätt ellerjämställdhet mellan kvinnor och män iarbetslivet.Sammanfattningsvis hararbetsmarknadsutskottet ingen erinran motatt beredningsområdet statligpersonalpolitik, med den avgränsning sombeskrivits ovan, förs över tillfinansutskottet och att riksdagsordningenDndras i enlighet med det.Arbetsmarknadsutskottet bör dock ävenfortsättningsvis ha ansvar förarbetsrätten på det statliga området.Avslutningsvis villarbetsmarknadsutskottet understryka attdet naturligtvis är en gemensamangelägenhet för regering och riksdag attstatsbudgetens indelning i utgiftsområdenär adekvat. De fortlöpande förändringarav riksdagsordningen som detta kanföranleda bör dock aktualiseras genomdirekta kontakter mellan regering ochriksdagsstyrelse.Stockholm den 15 maj 2001På arbetsmarknadsutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), HansAndersson (v), (),(), (),(), (),(), (),(), (), (), ChristelAnderberg (m), (), AndersKarlsson (s), () ochBirger ().1 Regeringsformen omtryckt 1998:1437.2 Riksdagsordningen omtryckt 1998:1450.3 Senaste lydelse 2000:1062.4 Senaste lydelse 2000:1062. Motion 2000/01:K5 av de () har väckts med anledning avförslaget. Motionären behandlar bl.a.frågan om budgetdebatternas utformningoch föreslår, till skillnad frånRiksdagskommitt,n, att debatterna somhuvudregel bör vara ämnesindelade.Den ekonomiska vårpropositionen 2001Regeringen konstaterar i vårpropositionen2001 att systemet med utgiftstak på dethela taget har fungerat väl. Iutvärderingen av budgetprocessen (SOU2000:61) görs bedömningen att den nyabudetprocessen har inneburit en ökadlångsiktighet i budgetpolitiken genom attbeslut om tak och ramar för budgetarbetettas tidigt i processen och att den harmedfört en bättre utgiftskontroll.Utredningen pekar på tvåproblem med den nya processen. Det ena äratt systemet med budgeteringsmarginal harfungerat mindre väl. Det andra problemetär att det bedrivs två snarlikabudgetarbeten . Det senareproblemet har även lyfts fram iRiksdagskommitt,ns utvärdering avbudgetprocessen (2000/01:RS1). Regeringenavser att återkomma till medförslag till hur budgetprocessen kanförbättras ytterligare. Utgångspunktenför regeringens fortsatta utveckling avbudgetprocessen är att principerna ombudgetdisciplin i de offentligafinanserna inte får försämras iförhållande till de principer som förnärvarande gäller.Finansutskottets ställningstagandeAllmänt om utvärderingen avbudetprocessenI likhet med Riksdagskommitt,n anserutskottet att intentionerna bakomreformeringen av budgetprocessen ihuvudsak har uppfyllts.Rambeslutsmodellen har bidragit till attskapa en tydligare ansvars- ochbeslutsordning inom . Den ger enbättre överblick, koordinering ochkontroll över beslutsordningen jämförtmed tidigare.I samband med att rambeslutsmodelleninfördes genomfördes ett antal andraförändringar som har gett ytterligarestadga till beslutsprocessen ochhanteringen av budgeten på olika nivåer.Budgetlagen har bidragit till enuppstramning av processen och innebär attdet regelverk som tillämpades förstatsbudgeten fått en fastare form.Utgiftstaket har bidragit till attbegränsa och kontrollera den statligautgiftsutvecklingen. Budgeten har fått enhögre grad av bruttoredovisning,budgetpropositionen har blivit merfullständig, förslagsanslagen har slopatsoch kraven på regeringens uppföljning avbudgeten har gjorts starkare. Riksdagenhar fått ett bättre beslutsunderlag sompåtagligt bidragit till att stärkariksdagens ställning.Det kan också konstateras attrambeslutsmodellen underlättat för enminoritetsregering att få igenom sittbudgetförslag. Det är inte längre möjligtatt genom hoppande majoriteter få igenomofinansierade budgetförslag.Beslutsordningen innebär att denmajoritet som står bakom inriktningen avpolitiken också tar ansvar förfinansieringen av de utgiftsökningar somföretas inom riksdagen.Problemet med dubbelarbete vår och höstÄven vad gäller den arbetsmässigabelastningen har en viss koncentrationuppnåtts. I den tidigare beslutsordningensom gällde i fram till 1996behandlades de övergripande ekonomisk-politiska frågorna minst omåret. De behandlades när budgetpropositionen lades , när kompletteringspropositionen lades fram islutet av april och som konstateras ikommitt,ns betänkande behandlades de ävennågon gång eftersomregeringen regelmässigt brukade läggafram ekonomisk-politiska paket påhöstarna. Med endast två propositioner omåret, vårpropositionen ochbudgetpropositionen, har således enbetydande förbättring uppnåttsarbetsmässigt sett jämfört med tidigare.Däremot har inte den koncentration avarbetet till att behandla mer långsiktigaoch övergripande frågor uppnåttssom förutsågs i förarbetena tillnuvarande ordning, utan behandlingen hari betydande utsträckning kommit attöverlappa varandra vår och höst.Riksdagskommitt,n konstaterar detta ochföreslår därför ett antal åtgärder isyfte att renodla självabudgetregleringen till hösten.För att undvika dubbelarbetet skallriksdagen enligt kommitt,n inte taställning till en preliminär fördelningav utgifterna på utgiftsområdena påvåren. Inte heller bör regeringen läggaförslag om utgiftstak för staten ivårpropositionen, utan utgiftstak för år3 behandlas i budgetpropositionen.Förslaget till riksdagsbeslut ivårpropositionen bör innehålla förslag omatt godkänna allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken och förbudgetpolitiken. Riksdagsbehandlingen avvårpropositionen bör enligt kommitt,nägnas åt en kombinerad makroekonomisk ochideologisk diskussion som tar sinutgångspunkt i de samlade politiskaalternativen för den ekonomiska politikenpå medellång och lång sikt. Dessutom börarbetsformerna anpassas så attuppföljning och utvärdering blirintegrerade inslag i budgetprocessen.Utskottet delar uppfattningen attdubbelarbetet vår och höst bör undvikas.Som kommitt,n föreslår bör vårens arbeteägnas åt de övergripande och långsiktigafrågorna. Arbetsformerna bör anpassas såatt utrymme skapas för beredningen avÅrsredovisningen för staten och attuppföljning och utvärdering blir enintegrerad del av budgetprocessen. Det ärdärför följdriktigt att intebör ägna sig åt att behandla denpreliminära fördelningen av utgifterna påutgiftsområden. Därigenom undviks att deolika fackutskotten behöver engageras ibudgetarbetet iberedningen av ramarna för de olikautgiftsområdena. Redovisningen avåtgärdsförslag på olika utgiftsområden ivårpropositionen har föranlett partiernaatt i motionerna redovisa sina synpunkterpå förslagen samt att lägga framalternativa förslag av likaledesdetaljerad karaktär. Arbetet hardärigenom blivit mycket detaljinriktatredan på våren. Inte heller har detunderlättats av att regeringen funnit sigföranlåten att redovisa sinaöverenskommelser med de partier som mansamarbetat med inför framläggandet avbudgetförslaget.Från sida harbetydelsen av de preliminära ramarnaframhållits som en av de faktorer sombidragit till att skapa stadga och långsiktighet i det interna budgetarbetet iRegeringskansliet, vilket varit enförutsättning för att upprätthållastramheten i budgeten. Enligt utskottetsmening bör denna stramhet kunnaåstadkommas på annat sätt. Ramarna harvisat sig vara av mycket preliminärkaraktär, och de har ofta justerats frånvår till höst varför ett bindande avbesluten med har tett sigmindre meningsfullt. Regeringen bör kunnastyra budgetarbetet med samma fasthetgenom internt beslutade utgiftsramar.Utskottet anser i likhet med kommitt,natt vårens arbete bör inriktas på deövergripande och långsiktiga frågorna.Det är angeläget att uppifrån-och-ner-perspektivet behålls i budgetarbetet ochatt man inte fördjupar sigi budgetens olika detaljer.Riksdagsbehandlingen bör ägnasåt makroekonomiska bedömningar av denekonomiska utvecklingen samt till enövergripande ideologisk diskussion somtar sin utgångspunkt i de samladepolitiska alternativen för den ekonomiskapolitiken på medellång och lång sikt.Förslaget till riksdagsbeslut ipropositionen bör innehållaförslag till riktlinjer för denekonomiska politiken och förbudgetpolitiken. Själva budgetarbetetbör koncentreras . För attundvika dubbelarbete bör regeringenförelägga förslag tre först i samband medbudgetpropositionen. Därigenom undviksatt partierna i redan på vårentvingas utforma detaljeradebudgetalternativ utan kan koncentreradetta arbete i samband medatt regeringen presenterar sittbudgetförslag. Utskottet tillstyrkersåledes Riksdagskommitt,ns förslag idenna del.I några av de remissyttranden som lämnatspå Riksdagskommitt,ns förslag harfarhågor uttryckts om att budgetpolitikenskulle minska i stramhet ochlångsiktighet om inte beslut om takenfattas . Statskontoretanför t.ex. att besluten skullesakna konkreta beslutspunkter och att dedärmed skulle komma att förlora ibetydelse. anser attriksdagens takbeslut är enviktig utgångspunkt för regeringensbudgetarbete och ser risker för att ensenareläggning av takbesluten kan ledatill att regeringens budgetarbete bliralltför styrt av de underifrån kommandeanspråken på budgetutrymme.Statsutgifterna skulle därmed riskera attväxa i snabbare takt än om en begränsningfinns som utgångspunkt för budgetarbetet.Utskottet vill med anledning härav ånyoframhålla att regeringen för sitt internabudgetarbete mycket väl bör kunna angepreliminära utgiftstak . Urriksdagens synpunkt handlar frågan iförsta hand om när skall fattasitt beslut om utgiftstaken, varvidönskemålen att undvika dubbelarbete skallvara styrande.Utskottet vill med anledning härav ånyoframhålla att regeringen för sitt internabudgetarbete mycket väl bör kunna angepreliminära utgiftstak isyfte att styra och kontrollerautvecklingen. Utskottet anser att detvore mycket allvarligt om de ändringarkommitt,n föreslagit skulle komma attleda till en försvagning avbudgetprocessen och budgetutvecklingen.Utskottet anser därför att det ärangeläget att redan nu besluta om att enutvärdering bör göras omvilka effekter som omläggningen harinneburit såväl vad gällerbudgetprocessens innehåll ochbudgetmässiga resultat som vad gäller dearbetsmässiga konsekvenserna i riksdagen.Detta bör föreslåriksdagen att som sin mening tillkännageför regeringen.Övriga frågorDet finns också enligt utskottets meninganledning pröva om interiksdagsbehandlingen av delångsiktiga riktlinjerna för denekonomiska politiken och budgetpolitiken,såsom utredaren föreslagit,även borde innefatta riktlinjer förskattepolitiken. Därmed skulleskattepolitikens inriktning komma attgodkännas av , ochberedningen av de konkretaskatteförslagen för nästa budgetår skullekunna starta i så god tid att de kanföreläggas ibudgetpropositionen. Med en sådanframförhållning skulle skatteförslagenkunna beredas som Riksdagskommitt,nförordar så att de kan underställasLagrådet innan de lämnas till riksdagen.Finansutskottet delar kommitt,ns slutsatsbeträffande samarbetet mellan finans- ochskatteutskottet. Samarbetet harunderlättats i betydande grad av attregeringen i budgetpropositionen harredovisat och beräknat de ekonomiskaeffekterna av de skatteförslag som liggertill grund för budgeten det efterföljandeåret. Samordningen mellan utskotten harfått till följd att texterna i yttrandetoch betänkandet har disponerats på sammasätt vilket ökar jämförbarheten ochunderlättar arbetet.Det finns förutom skattepolitiken ettområde som enligt utskottets meningkräver mer ingående beredning redan påvåren. Det är angeläget för kommunernaför deras planering av budgetarbete ochbeslut om långsiktig inriktning avverksamheten att staten redan på vårentydligt redovisar de förslag som fårdirekta återverkningar på den kommunalaekonomin och påverkar planeringen denärmaste åren. Regeringen bör därförsåsom redovisa denbedömning den gör för utvecklingen av denkommunala sektorns ekonomi och föreslåriksdagen tydliga riktlinjer förinriktningen av den kommunala ekonomin pålängre sikt.Den nuvarande ekonomiska vårpropositionenhar blivit mycket detaljinriktad och harföljdriktigt i allmänt tal kommit attkallas för vårbudgeten. För att iframtiden markera propositionenslångsiktiga syfte och övergripandekaraktär bör det övervägas om den inte istället borde benämnas Riktlinjer för denekonomiska politiken och budgetpolitikenoch i korthet kallas den ekonomiskariktlinjepropositionen.Utskottet ser också fördelar med atttilläggsbudgetarna läggs fram somsärskilda propositioner medriktlinjepropositionen respektivebudgetpropositionen. harhittills valt att lägga fram förslagen påtilläggsbudget som ett eget betänkandemed de berörda fackutskottens yttrandensom bilagor.