bet · GP01NU1 · 2001-11-22 00:00:00 — När det gäller SCB:s olika egnastatistikgrenar tillämpar myndigheten sedan enlängre tid urvalsundersökningar när det gällersmåföretag och ett s.k. rullande panelsystem, vilketinnebär att ett småföretag som ingått i enundersökning inte skall tas ut i nästa. SCB ärvidare starkt engagerat i det arbete som bedrivsinom EU på statistikområdet. Inom EU var dettidigare i stort sett förbjudet att använda s.k.administrativt material i statistikproduktionen. Enförändring håller nu på att ske i detta avseende,och administrativa uppgifter kan i vissa fallanvändas. SCB har varit pådrivande i detta arbeteoch kommer att fortsätta att driva frågan omförenkling när det gäller statistikproduktionen.Grunddatabasutredningen föreslog i sitt tidigarenämnda betänkande beträffande företagensuppgiftslämnande bl.a. att ett mål bör vara attföretagen endast skall behöva lämna en och sammauppgift en gång och att formerna för elektroniskauppgiftslämnanden borde utvecklas. En arbetsgruppinom fick därefter iuppdrag att inventera och analysera det allmännasansvar för spridning av offentlig basinformation ielektronisk form. I promemorian Samhälletsgrundläggande information (Ds 2000:34) redovisadesen inventering av många års utredningsarbete som påolika sätt berör det allmännas ansvar för spridningav samhällets information i elektronisk form. Ibetänkandet lämnades förslag till en rad konkretaåtgärder. Betänkandet har remissbehandlats, ochberedning pågår inom Regeringskan-sliet.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att frågan om regelförenkling försmåföretagen är mycket viktig från tillväxtsynpunkt.Denna uppfattning låg bakom ett förslag av utskottetvåren om riksdagsuttalande avseende behovet avytterligare åtgärder för att intensifiera arbetet påregelförenklingsområdet (bet. 1998/99:NU6). För attkontinuerligt följa utvecklingen i fråga omregelförenklingar anmodades regeringen att lämna enårlig redogörelse till förregelförenklingsarbetet. Den nu aktuellaredogörelsen är den tredje i ordningen.Det övergripande målet för regelförenklingsarbetetgentemot små företag är att förbättra dessa företagsarbetsförutsättningar, konkurrensförmåga och villkori övrigt för att åstadkomma en ökad sysselsättningoch högre tillväxt. Detta är ett allmänt formuleratmål som är förenat med svårigheter att följa upp ochutvärdera, varför regeringen i förra årets skrivelseockså formulerade ett konkret delmål, med innebördatt regelverkens administrativa börda för småföretagtydligt skall minska inom en treårsperiod.Regeringen uttalade också sin avsikt att arbetavidare med målformulering och metoder föruppföljning av dessa. I regeringens kontakter medsmåföretag, bl.a. genom en referensgrupp, harframkommit att det vore önskvärt med ett mätbart ochmer konkret mål för verksamheten medregelförenkling.Utskottet har samma uppfattning. För att arbetetmed regelförenkling skall kunna drivas framåt är detnödvändigt att det finns klara mål att sträva mot.Vidare är det nödvändigt att det går att på någotsätt mäta hur långt arbetet har fortskridit.Utskottet anser att arbetet med målformulering ochmetoder för uppföljning bör ges hög prioritet. Detviktiga för en småföretagare är att denadministrativa bördan minskas, snarare än att detåstadkoms en viss minskning av antalet lagar ellerregler. Att nedbringa den tid och den kostnad som ensmåföretagare behöver lägga på att uppfylla olikalagar och regler är sålunda, enligt utskottetsmening, den helt överordnade uppgiften. Utskottetvill också understryka vikten av att småföretagarnasegna synpunkter på regelförenklingsarbetet fångasupp. Genom den referensgrupp somNäringsdepartementet inrättat, där företrädare försmåföretagen och berörda näringslivsorganisationeringår, kan dessa synpunkter kanaliseras. Gruppen börkunna utnyttjas både som bollplank och inspiratör.Det är viktigt att frågor om regelförenkling kommerin på ett tidigt stadium i beredningsprocessen.Detta säkerställs genom den rådande ordningen, däransvaret för arbetet med regelförenkling finnsintegrerat i ordinarie verksamhetoch inte har lagts på ett externt organ. Utskottetser fram mot en redovisning i nästa års skrivelse omvad arbetet med målformulering och metoder föruppföljning har gett för resultat.I några motioner föreslås att skall anmälasitt intresse för att skall genomföra enoberoende granskning av Sverigesregelförenklingsarbete. Näringsminister meddelade , som redovisats,som svar på en riksdagsfråga att regeringenytterligare måste överväga tidpunkten för den iförra årets skrivelse utlovade ansökan om en OECD-granskning. Skälet till detta är att regeringen villavvakta med beslut i väntan på att resultat av detarbete med regelförenkling som pågår inom EU kommerfram. har varit aktivt iregelförenklingsarbetet inom EU, och under Sverigesordförandeskap stod frågan om regelförenkling högtupp på den politiska agendan. Utskottet anser attdet är mycket angeläget att regelförenklingsarbetetdrivs kraftfullt inom EU. I vissa avseenden har EU-medlemskapet lett till ökad reglering som på olikasätt drabbar företagen. Regeringen bör i allaupptänkliga sammanhang driva frågan omregelförenkling inom EU. En OECD-granskning är idetta sammanhang av något mindre betydelse.I flera av de här aktuella motionerna efterfrågasett genomförande av Småföretagsdelegationenssamtliga förslag. redovisadevåren 2000, som tidigare nämnts, en avstämning avvidtagna åtgärder mot Småföretagsdelegationensförslag. av förslagen angavs som heltgenomförda eller i en genomförandefas, medanytterligare av förslagen utreddes ellerbereddes. Bland de övriga återfinns förslag som inteär aktuella eller möjliga eller där det primäraansvaret ligger på kommunerna. Utskottet vill idetta sammanhang påpeka att regelförenklingsarbeteär av en sådan karaktär att det aldrig kommer attkunna sägas vara avslutat, utan det får ses som enständigt pågående process. Regelförenklingsarbetetmåste ständigt inta en framskjuten roll inomnäringspolitiken.De administrativa reglerna för startande avföretag berörs i flera av de här aktuellamotionerna. Av senaste s.k.benchmarkingrapport (Ds 2001:20) framgår dock attSverige ligger bra till i detta hänseende, jämförtmed andra EU-länder. tillhör de länder ivilka en relativt hög andel företag uppgivit att deinte upplever några hinder. Högst i detta avseendeligger , där av företagenanser att de inte har något hinder. Därefter kommerSverige och , båda med 36 %.I några motioner, bl.a. motion 2001/02:N365 (mp),berörs frågan om företagens uppgiftslämnande.Utskottet delar motionärernas uppfattning om viktenav att företagens uppgiftslämnande så långt möjligtminskas, och att återhållsamhet bör prägla statenskrav på uppgifter från företagen. Detta gällerframför allt småföretagen som har svårare än storaföretag att avsätta tid och resurser föruppgiftslämnande. Som redovisats pågår aktiviteterav olika slag i syfte att minska företagensuppgiftslämnande. PRV kommer att få regeringensuppdrag att, tillsammans med , SCBoch , inventera och analysera de termeroch begrepp som förekommer vid uppgiftslämnande frånföretagen till de nämnda myndigheterna i syfte attuppnå en begränsning. SCB arbetar redan förnärvarande med att försöka minimera belastningen påföretagen av uppgiftskraven, såväl i den egnastatistikproduktionen som i statistikarbetet inomEU. En faktor som kan försvåra möjligheterna tillsamanvändning av uppgifter mellan myndigheter ärsekretessfrågan. Det är, enligt utskottets mening,viktigt för den allmänna tilltron till myndighetersverksamhet att regler om sekretess iakttas strikt.Även om det således pågår arbete av olika slag föratt minska och förenkla företagens uppgiftslämnande,finns det mycket kvar att göra. Utskottet utgår frånatt regeringen tillser att detta arbete drivsvidare, så att påtagliga resultat för småföretagenkan uppnås, utan att det skall krävas ett särskilttillkännagivande av i frågan. Därmed blirmotion 2001/02:N365 (mp) tillgodosedd i berörd del.I vissa motioner nämns organisationsförändringarrörande SimpLex-enheten inom Näringsdepartementet.Sedan den 1 juni 2001 är de tidigare enheternaNäringslivsenheten och SimpLexenhetenorganisatoriskt en enhet inom Näringsdepartementet.För SimpLexverksamheten ansvarar en särskildhuvudman, direkt underställd departementsledningen.Särställningen för är alltså oförändrad, och allaförslag om kommittedirektiv samt förslag omförordningar och lagar som kan ha konsekvenser avbetydelse för små företags villkor skall beredasgemensamt med företrädare för SimpLexverksamheten.Syftet med den organisatoriska förändringen är attta vara på samordningsvinster i verksamheten.Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenskall lägga regeringens skrivelse med redogörelseför regelförenklingsarbetet till handlingarna ochavslå här behandlade motioner i berörda delar.Statlig finansiering till civilflygindustriUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bemyndiga regeringen att uppdraåt att träffa avtal omdelfinansiering till och AeroCorporation för deltagande i två europeiskacivila flygindustriprojekt inom en ram avhögst . börriksdagen avslå en motion i frågan.PropositionenRegeringen begär bemyndigande att uppdraåt att träffa avtal omdelfinansiering till och AeroCorporation för deltagande i två europeiska civilaflygindustriprojekt inom en ram av högst 960miljoner kronor. Flygindustrier i nio europeiskaländer, inklusive , planerar delta somriskdelande parter i utvecklingen av världensstörsta passagerarflygplan, , vars totalautvecklingsinvesteringar uppskattas till istorleksordningen . Regeringarnai sju länder har åtagit sig att medverka ifinansiering av upp till en tredjedel av sinaföretags utvecklingsinvesteringar i projektet, medrätt till återbetalning i form av royalty, ienlighet med överenskommelsen mellan EU ochUSA om handel med stora civila flygplan. Denbrittiska flygmotortillverkaren harträffat avtal med omsamarbete i utvecklingen av flygmotorfamiljen brittiska regeringen har tillkännagivit att denåtagit sig att finansiera upp till 250 miljoner pundav utvecklingsarbetet hos . För att gesvensk flygindustri möjlighet att delta som partneri dessa europeiska civila samarbetsprojekt påliknande villkor som gäller för övriga företag inomeuropeisk flygindustri föreslås att skallge regeringen det nämnda bemyndigandet, inom ramenför internationella åtaganden samt underförutsättning att för staten godtagbara villkor kanuppnås.MotionenMed referens till det föreslagna bemyndigandetbegärs i motion 2001/02:N214 (kd) tillkännagivandeni två avseenden, nämligen om att svenska företag börges likvärdiga villkor med sina konkurrenter i andraEU-länder och om rimliga handläggningstider föransökningar om statligt riskkapitaltillskott.Motionären menar att på åtminstone två områden harde svenska storföretagen sämre villkor än sinaeuropeiska konkurrenter, nämligen när det gäller tidför beslut om och tillgången till statligtriskkapital. Detta är oacceptabelt, anser hon ochtar projektet som exempel. ansöktei om riskkapitalfinansiering fördeltagande i projektet. Företagets medverkan betydermöjlighet för att bli partner i projektet medansvar för både utveckling och produktion av vissadelar till flygplanet, vilket i sin tur leder tillmöjlighet för både och att upprätthållakompetensen inom ett viktigt teknikområde, sägermotionären. Denna form av riskkapitaltillskottregleras genom ett , och de andraflygindustrierna i kommer i åtnjutande avriskkapital genom sina respektive regeringarsförsorg, anför motionären. Hon uppger att ännuinte efter ansökan har fått beskedfrån regeringen om utformning eller innehåll av ettsådant riskkapitaltillskott, och hon finner dettaorimligt.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet har erhållit följande bakgrundsinformationfrån om behandlingen av deansökningar om statlig finansiering tillflygindustrin som omnämns i motionen.Saab begärde i ett brev till Näringsdepartementeti förhandsbesked om möjligheterna atterhålla statlig riskfinansiering för planeratdeltagande i utveckling av projektet disponerar inte över finansiering av detslag som företaget hade aktualiserat, utan sådanfinansiering förutsätter godkännande av riksdagen.Under hösten 2000 förekom flera kontakter mellanNäringsdepartementet och för att närmareklargöra förutsättningarna kring projektet ochföretagets planerade deltagande. Under denna periodförelåg inga detaljavtal mellan företaget ochAirbuskonsortiet. Inget beslut var heller fattat omatt projektet skulle genomföras.Volvo Aero Corporation begärde i ett brev tillNäringsdepartementet möjlighet attdiskutera liknande finansiering som hade begärtför planerat deltagande i utveckling av nyaflygmotorprojekt. Vid de kontakter departementet togmed Aero framkom attkonkreta avtal med samarbetspartner saknades även idetta fall.Vid årsskiftet 2000/01 fattades beslut om attprojektet skall genomföras under namnetA380. tillkännagav Aeroatt avtal hade träffats med brittiska omsamarbete på flygmotorområdet. Sedanförutsättningarna på detta sätt blivit klarare, gavregeringen i uppdragatt förhandla med företagen om förslag tillfinansieringsöverenskommelser, inom ramen förinternationella regelverk. skullerapportera åter till regeringen senast den 1 augusti2001. Några förslag tillfinansieringsöverenskommelser har ännu inte kunnatträffas mellan och företagen.Arbetet fortgår dock fortfarande.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att likvärdiga konkurrensvillkor förföretagen är en grundläggande och mycket viktigprincip som bör gälla alla delar av näringslivet ochsom också bör tillämpas för företagen inbördes inomen enskild bransch. Denna princip bör även gälla iförhållande till företag i andra länder.Det här aktuella bemyndigandet som regeringenbegär motiveras av att svensk flygindustri skall gesmöjlighet att delta som partner i europeiska civilasamarbetsprojekt på liknande villkor som gäller förandra företag inom europeisk flygindustri. I motion2001/02:N214 (kd) ges uttryck för samma principiellainställning. När det gäller den kritik mot långahandläggningstider som förs fram i motionen anserutskottet att den redovisning som erhållits frånNäringsdepartementet avseende ärendets hanteringinte ger grund för någon kritik. Det pågår somnämnts fortfarande diskussioner mellanRiksgäldskontoret och de berörda företagen.Med det anförda tillstyrker utskottet det avregeringen föreslagna bemyndigandet och avstyrkermotionen.Anslag m.m. inom utgiftsområde 24NäringslivUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa anslag underutgiftsområde 24 Näringsliv i enlighet medvad som föreslagits i budgetpropositionen ochsom framgår av bilaga 2. Vidare bör riksdagenbesluta enligt de förslag rörandebemyndiganden och godkännande som läggs frami propositionen under detta utgiftsområde.Riksdagen bör också avslå samtliga häraktuella motionsyrkanden.Utskottet redogör i det följande avseende deanslag som ingår i utgiftsområde 24 Näringsliv förregeringens förslag och motsvarande förslag imotioner. Därefter redovisar utskottet sittställningstagande i ett sammanhang.NäringspolitikVerket för innovationssystem:Förvaltningskostnader (26:1)PropositionenAnslaget är nytt och finansierarförvaltningskostnaderna vid det nybildade Verket förinnovationssystem (). Myndighetens främstauppgift är att stärka innovationssystemet genom attfrämja forskning och utveckling för näringslivetsoch den offentliga sektorns behov inom områdenateknik, kommunikationer och arbetsliv. En viktiguppgift är kunskapsöverföring till näringslivet ochandra avnämare. De små och medelstora företagensbehov skall särskilt uppmärksammas.För eventuella omställningskostnader tillfördesanslaget . Regeringenaviserade i budgetpropositionen för att denkunde behöva återkomma med förslag till justering avanslagsnivåerna . Det har visat sig attde investeringar i bl.a. IT-lösningar sommyndigheten har behövt göra i samband med att denetablerats leder till högre avbetalningar på lån änvad som tidigare beräknats. Regeringen föreslårdärför att överförs från anslagettill för forskning och utveckling (26:2)till förvaltningsanslag.Regeringen beräknar anslaget för till108,1 miljoner kronor.MotionernaI partimotion 2001/02:N370 (kd) föreslås enminskning av anslaget med 5 miljoner kronor.Motionärerna menar att myndigheten bör klara debetalningar som krävs för att finansieratidigarelagda avbetalningar på investeringar i IT-lösningar som myndigheten behöver göra inom ramenför det anslag den förfogar över. Finansieringen böralltså inte ske genom att ta pengar frånforskningsanslaget, och motionärerna föreslår därföratt skall överföras till för forskning och utveckling.Anslaget bör minskas med , anförsdet i motion 2001/02: N305 (c). Motionärernahänvisar till att av hävd ärrestriktivt med att öka byråkratiseringen inomsvenska myndigheter.Verket för innovationssystem: Forskning ochutveckling (26:2)PropositionenAnslaget, som är nytt , finansierarforsknings- och utvecklingsverksamhet. Inriktningenför de närmaste årens verksamhet beskrivs iproposition 2000/01:3 om forskning och förnyelse. Ienlighet med vad som sades i denna proposition skallanslaget för tillföras 10 miljoner kronorfrån utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning. Regeringen föreslår vidare,som nämnts, att skallöverföras från detta anslag till VINNOVA:sförvaltningsanslag.Regeringen beräknar anslaget för till923,. Regeringen begär vidareriksdagens bemyndigande att låtastaten ingå ekonomiska förpliktelser om bidrag sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter omhögst under budgetåren20032007.MotionenI partimotion 2001/02:N370 (kd) föreslås attanslaget skall tillföras medmotsvarande motivering som redovisades förförvaltningsanslaget till VINNOVA.Verket för näringslivsutveckling:Förvaltningskostnader (38:1)PropositionenAnslaget täcker kostnader för Verket förnäringslivsutveckling () och (). Verksamheten skall ha enstark näringslivsförankring och utgöra ettkompetenscentrum för företagsutveckling,entreprenörskap och företagsfinansiering. Fokusskall vara näringslivets och företagarnas behovutifrån förutsättningarna i landets olika regioner.Beställarrollen skall utvecklas. En viktig uppgiftär att ansvara för att samordna ett utbyggtinformationssystem för företagsrelevantmyndighetsinformation. Åtgärderna skall komplettera,inte konkurrera med, marknadens eller andraorganisationers insatser, sägs det.Integrationen av och verksamheterskall fullföljas i enlighet med beslut.Den statliga regionala organisationen förföretagsutveckling skall ses över. De åtgärder somkan komma att kräva beslut avserregeringen att återkomma med . NUTEKhar det operativa ansvaret för den del av ettprogram för långsiktigt, mellanstatligt samarbete iÖstersjöregionen med syfte att nå en hållbarutveckling Baltic 21 som avser industri. Frånoch med avses detta arbete inordnasi ordinarie verksamhet och finansieras medmedel från förvaltningsanslaget. Under år 2002tillförs anslaget sammanlagt . 20miljoner kronor avser medel för kostnader i sambandmed omställning. Ytterligare 20 miljoner kronoravser finansiering av uppbyggnad avärendehanteringssystem inom de regionala stöden och2 avser ett nytt analys- ochprognossystem.Regeringen beräknar anslaget för till228,5 miljoner kronor.MotionernaI partimotion 2001/02:N370 (kd) föreslås enbesparing på anslaget med 10 miljoner kronor.Anslaget bör minskas med ,anförs det i motion 2001/02:N305 (c). Motionärernahänvisar till att av hävd ärrestriktivt med att öka byråkratiseringen inomsvenska myndigheter.Näringslivsutveckling (38:2)PropositionenAnslaget får användas till företagsutveckling ochentreprenörskapsfrämjande åtgärder. Statens stödtill kooperativt företagande föreslås öka med 5miljoner kronor , år 2003och . För att främjakvinnors och invandrares företagande utökas anslagetmed , 14 miljonerkronor och år 2004.Regeringen beräknar anslaget för till183,1 miljoner kronor.MotionernaI motion 2001/02:N361 (s) begärs etttillkännagivande om industriella utvecklingscentrum(IUC). har ett flertal IUC-bolag iolika branscher, såsom träindustrin, musik- ochupplevelseindustrin samt verkstads- ochelektronikindustrierna, etablerats runt om i landet,konstaterar motionärerna. IUC-bolagen har förNäringsdepartementets räkning ansvarat för det s.k.UPA-uppdraget uppsökande verksamhet,produktutveckling och avknoppning. Följande skältalar, enligt motionärerna, för att IUC-bolagen börges möjligheter att fortsätta och vidareutvecklaUPA-uppdraget: UPA-uppdraget har visat på påtagliga kvalitativaoch kvantitativa resultat, IUC-koncepetet har utvecklats till en dynamiskplattform med stark regional bas, där fokus ärinriktat på industriell och regional tillväxt genomstrategiskt utvecklingsarbete i affärsmässigautvecklingsprojekt, nytänkandet i UPA-uppdraget, som innebär ettnytt, svenskt initiativ på näringspolitikens områdeoch som väckt intresse inom en rad EU-länder, nätverksstrukturen ger varje enskilt IUC-bolagmöjlighet att åta sig uppdrag, varvid regionalförankring och nationell spridning är enförutsättning för resultat som kostnadernakan hållas på en mycket låg nivå.Fler IUC-bolag bör kunna infogas i de nationellanätverken, anför motionärerna avslutningsvis.Riksdagen bör göra ett uttalande om stöd till IUC-bildningen i anslutning till iGrythyttan, anförs det i motion 2001/02:N331 (s).IUC-bolaget i samverkar i nätverk medandra mer informella IUC inom upplevelsesektorn,bl.a. IUC i och IUC i iHällefors, säger motionärerna. IUC-bildningen iGrythyttan är inriktad mot måltidssektorn i vidmening. I finns GrythyttansGästgivaregård, en restauranghögskola i och flera livsmedelsföretag. Både kommunen ochföretag på orten har knutits till den nybildade i , säger motionärerna. Förnärvarande sker stödet till IUC i genomnätverkssamarbetet med IUC i . För attverksamheten skall kunna utvecklas långsiktigtbehöver den dock få en fristående och mer formellställning, anser motionärerna och utgår från attregeringen vidtar erforderliga åtgärder.Anslaget Näringslivsutveckling är till viss delinriktat på subventioner som snedvrider konkurrensenoch förhindrar utveckling, anförs det i motion2001/02:N350 (m). Budgetutrymmet för sådana åtgärdermåste begränsas, anser motionärerna och föreslår enminskning av anslaget med . Det ärett faktum att det svenska företagandet i allmänhet,och bland kvinnor och invandrare i synnerhet, äralldeles för lågt, säger motionärerna. De menar attorsakerna till att så få invandrare är företagare är förutom det bristfälliga generellaföretagsklimatet dåliga möjligheter för invandrareatt få en kvalitetsbedömning eller certifiering avsina yrkeskunskaper och innehållet i sinautbildningar. Många kvinnor arbetar inom offentligsektor med verksamheter som stat, landsting ochkommuner har monopol på, vilket innebär attmöjligheterna att starta eget är mycket små, anförmotionärerna. De anser att detta bör förändras genomatt stat, kommuner och landsting inriktar sig påsina kärnverksamheter och i större utsträckningkonkurrensutsätter och knoppar av verksamheter. Idet fall någon form av riktat stöd skulle visa signödvändigt för att åstadkomma denna förändring börmedel tas från det här aktuella anslaget, menarmotionärerna. Några nya företagsstöd specifiktriktade till denna grupp kan enligt dem dock inteanses vara till gagn för kvinnor, invandrare ellerandra på lång sikt.I partimotion 2001/02:N370 (kd) föreslås enbesparing med på anslagetavseende områdena stöd till kooperativt företagandeoch stöd till främjande av kvinnors och invandraresföretagande. Den besparingen vill motionärernaanvända som delfinansiering av den generellanedsättningen av arbetsgivaravgifter som föreslås imotionen.Det tidigare nämnda UPA-uppdraget till IUC-bolagenär föremål för yrkande även i motion 2001/02:N237(kd). Regeringen måste tydliggöra att UPA-uppdragetskall fortsätta, och måste få tydliga direktivoch ekonomiska förutsättningar att upphandla UPA-uppdrag via gällande minst tre årframåt i tiden, anför motionärerna. De hänvisar tillatt i olika utredningar har framkommit att UPA-uppdraget via IUC lett till konkreta resultat i formav nya jobb, räddade jobb, fler företag och starkareföretag.