bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — Det leder i sin turtill att t.ex. hushållen blir merpessimistiska om framtiden och att deninhemska konsumtionen dämpas ytterligare.Försvagningen motverkas till viss del avatt såväl den amerikanska som deneuropeiska ytterligaresänker sina styrräntor. Deninternationella ekonomiska aktivitetenvänta börja stiga på nytt och2004.Som framgår av tabell 7 nedan blireffekterna på den svenska ekonominomfattande. Den svenska industrin drabbashårt av en förlängd konjunkturnedgång.Världsmarknadstillväxten för svenskexport begränsas till historiskt låga 2,respektive 2001 och 2002. Desenaste årens sysselsättningsuppgång iden svenska ekonomin bryts.Arbetslösheten börjar stiga ,och antas att sysselsättningensjunker , mätt som årsgenomsnitt.Resursutnyttjandet minskar och det s.k.BNP-gapet ökar. Den svagare konjunkturenleder till ett lägre inflationstryck,vilket ger möjlighet att sänkareporäntan.Tabell 7. Nyckeltal förlågtillväxtalternativet(bild eller grafiskt element borttaget)När aktiviteten i ekonomin tar fart 2003och 2004 stiger BNP snabbare än ibasalternativet, men återhämtningen efternedgången och är inteavslutad utan väntas pågå även dekommande åren, dvs. 2005 och därefter.Sammantaget innebärlågtillväxtalternativet att BNP 2004 ärungefär lägre än i basalternativet,och att sysselsättningsgraden uppgårtill jämfört ibasalternativet.Lägre tillväxt, svagare sysselsättningoch konsumtion gör att de offentligafinanserna försämras relativt kraftigtjämfört med basalternativet. Deoffentliga finanserna väntas ändå visaett överskott på i genomsnitt omkring 1,(mot ibasalternativet). Den kommunala ekonominförsämras och den kommunala konsumtionenutvecklas betydligt svagare än ibasalternativet.HögtillväxtalternativetDetta alternativ utgår från attsysselsättningen fortsätter att stigarelativt snabbt och attsysselsättningsmålet nås, dvs. attsysselsättningsgraden för personer iåldern uppgår till år 2004.Jämfört med basalternativet innebär detatt sysselsättningen behöver öka medytterligare omkring 90 000 personer. BNP-gapet i ekonomin förutsätts iutgångsläget vara lägre än ibasalternativet. Svensk industris godakonkurrenskraft ger högre export, och denstigande sysselsättningen ökar hushållensframtidstro och konsumtion.För att sysselsättningsmålet skall nåsförutsätts att BNP underperioden stiger mer än ihuvudalternativet - BNP väntas 2004 varaungefär högre än i basalternativet.Samtidigt förutsätts att utbudet avarbetskraft blir betydligt större än ibasalternativet. Antalet långtidssjukaoch förtidspensionerade minskar ochantalet personer utanför arbetskraftensom kan och vill arbeta ökar jämfört medbasalternativet. Dessutom antas attantalet deltagare i och ide arbetsmarknadspolitiska programmen ärfärre än i basalternativet. Den öppnaarbetslösheten sjunker ihögtillväxtalternativet till 2004utan att arbetsmarknaden blir överhettad.Den högre efterfrågan i ekonomin och denhögre inkomstnivån gör att de offentligafinanserna stärks. Jämfört medbasalternativet ökar överskottet i deoffentliga finanserna med i genomsnitt ca0,under perioden 2001-2004.Bland annat högre skattebaser stärker denkommunala ekonomin och ökar den kommunalakonsumtionen jämfört med basalternativet.Tabell 8. Nyckeltal förhögtillväxtalternativet(bild eller grafiskt element borttaget)1.3.7 Ny information efter det attregeringens prognos färdigställtsTisdagen den 11 september 2001genomfördes omfattande terroraktioner motmål i . Attackerna krävdetusentals människors liv och händelsernakommer på olika sätt att påverkavärldsekonomin. Informationen om denekonomiska utvecklingen efter terrordådenär än så länge relativt begränsad. Denutfallsstatistik som publicerats efterdet att regeringen avslutade sittprognosarbete avser framför allt detekonomiska utfallet ochsommaren. Nedan redovisas statistik somavser tiden före terrordåden och deninformation som inkommit om tillståndet ivärldsekonomin efter den 11 september2001.Ny ekonomisk information om utvecklingentiden före terrodådenEn del av statistikflödet från Förentastaterna som avser utfallet före den 11september 2001 tyder på att denekonomiska aktiviteten dämpatsytterligare något . Tillexempel ökade tillväxten under andrakvartalet med i årstakt,enligt nyligenpublicerade slutliga revideringen avnationalräkenskaperna. Under förstakvartalet ökade BNP i årstakt.Den enda drivkraften i ekonomin varhushållskonsumtionen som steg med ca2,. Det kan jämföras med attkonsumtionen stegmed . Investeringarna föll kraftigt,främst investeringar i maskiner ochmjukvara, och näringslivets utförsäljningfrån lager tilltog.Statistik från Federal Reserve visaratt industriproduktionen fortsatte attminska . gickproduktionen ned jämfört medjuli - den elfte månaden i rad medfallande produktion inom industrin.Samtidigt fortsattekapacitetsutnyttjandet att sjunka.Kapacitetsutnyttjandet är en godindikator på den kommandeinvesteringsutvecklingen. Det ärden lägsta nivå som uppmätts sedan 1983.Men bilden är inte helt entydig. Tillexempel ökade industrins orderingångoväntat starkt . Dessutom steginköpschefernas index, det s.k. NAPM,vilket är ett konjunkturindex förindustrin, kraftigt , från ettvärde på 43,6 till 47,9 i augusti.Värden över 50 indikerar expansion ochvärden under 45 tyder på nedgång. Den delav NAPM-indexet som avser industrinsorderläge steg sedanvåren 2000 över nivån 50.Arbetsmarknaden i Förenta staternafortsätter att försvagas. ochaugusti ökade sysselsättningen med igenomsnitt jämfört , som arbetslösheten stegkraftigt, till . Underförsta och lågsysselsättningstillväxten på i genomsnitt1,respektive . Nya siffror visaratt hushållskonsumtionen ökade med 0,3 %i juli och . Det ärungefär i nivå med utvecklingen underandra kvartalet då konsumtionen steg medi genomsnitt . Hushållensförtroende för den ekonomiskautvecklingen dämpades . Bildenär dock splittrad. Medan synen på dennuvarande ekonomiska situationen blivitmer negativ har hushållen gradvis blivitmer optimistiska om framtiden. Hushållensdisponibla inkomster steg kraftigt och augusti till följd av den s.k.skatterabatten. Enligt nya uppgifteranvände hushållen, åtminstonetillfälligtvis, merparten av rabattentill att öka sitt sparande. Hushållenssparkvot, dvs. sparandet som andel av dendisponibla inkomsten, steg ochaugusti med ,till 4,1 %.I augusti var inflationstakten 2,7 %.Det är en oförändrad nivå jämfört medjuli, men lägre i förhållande tillutvecklingen och våren dåinflationstakten nästan ihållande legatöver 3 %.Den senaste statistiken från EU ocheuroområdet är blandad, menhuvudintrycket är att vårens avmattningfortsatte . BNP ieuroområdet steg under andrakvartalet jämfört med , enligt revideradenationalräkenskaper. Det är en tydliginbromsning jämfört med utfallet under detvå föregående kvartalen då BNP steg med2,respektive . Tydligast vardämpningen i och . ITyskland sjönk tillväxttakten från 1,8 %under första kvartalet till underandra kvartalet. I gick den nedfrån till . Motorn itillväxten i varframför allt hushållens konsumtion, ävenom konsumtionstillväxten dämpadesrelativt starkt jämfört med tidigarekvartal.Industriproduktionen i euroområdet stegmed , men jämfört medsamma månad var uppgången endast0,. I hela EU var industriproduktioneni augusti oförändrad jämfört med förraåret. kom dock endel tecken på att industrikonjunkturen iEU passerat bottennivån. De tyskaföretagens framtidsförväntningar i dets.k. IFO-indexet steg för augusti. IFO-index är en barometer över den tyskaindustrins förväntningar, och historisktsett är indexen en god indikator påproduktionsutvecklingen såväl i Tysklandsom i euroområdet. Ungefär en fjärdedelav svaren i IFO-index samlades in efterden 11 september.I augusti låg arbetslösheten i hela EUpå , samma nivå som den legat påsedan i april. harsysselsättningstillväxten avtagit,framför allt i och Italien.Vidare fortsatte inflationstakten nedåt.Inflationen i euroområdet var i augusti2,, mot t.ex. i maj 2001.Även ny information från visar påen fortsatt konjunkturförsvagning. JapansBNP sjönk t.ex. under andrakvartalet jämfört med , enligt preliminära data övernationalräkenskaperna. Alla delar avekonomin, utom hushållens konsumtion,bidrog till nedgången. Den senastestatistiken visar dock att försäljningeninom detaljhandeln fortsatte att sjunka iaugusti som arbetslösheten lågkvar på historiskt höga avarbetskraften. Priserna i den japanskaekonomin fortsätter att sjunka. priserna ned jämfört medsamma månad förra året.I slutet av september 2001 redovisadeStatistiska centralbyrån (SCB) dendefinitiva beräkningen av de svenskanationalräkenskaperna för andrakvartalet. SCB justerade ned BNP-utfalletför med 0,3procentenheter, till . Tillväxtenför skrevs ned med 0,2procentenheter, till . Den svagareutvecklingen berodde framför allt på enlägre konsumtion. Enligt den nyaberäkningen var hushållskonsumtionenoförändrad jämförtmed , vilket är ennedrevidering jämförtmed snabbversionen. Till stor delförklaras den svagare konsumtionen avminskade bilinköp.Ny information tyder på att den svenskaindustrikonjunkturen förbättrades någotmot slutet av sommaren. Företagensorderingång ökade t.ex. kraftigt iaugusti, jämfört med månadeninnan. Orderingången frånutlandsmarknaderna stod för helauppgången. Vidare fortsatte den s.k.konfidensindikatorn i KI:smånadsbarometrar att stiga ,efter en uppgång (konfidensindikatorn speglar företagenskonjunkturförväntningar). Ävenindustriproduktionen ökade i augustijämfört med juli. Jämfört med samma månadi fjol minskade dock produktionsnivån.Tillväxten i detaljhandelns omsättningavtog . ochjuli skedde emellertid en vissåterhämtning. Den senaste statistikenfrån SCB visar att uppgången fortsatteäven , då omsättningen idetaljhandeln steg jämfört medsamma månad . Sysselsättningen stegkraftigt , enligt SCB:sarbetskraftsundersökning . Antaletsysselsatta ökade med 135 000 personer,eller , jämfört med augusti i fjol.Samtidigt sjönk den öppna arbetslöshetenfrån till . Antaletvarsel om uppsägning steg dock med 7 500 - den högsta siffra somnoterats sedan lågkonjunkturen 1993.Inflationstakten steg från i julitill . på stigande priser på kläder, skor,grönsaker och el.Ny ekonomisk information om utvecklingentiden efter terrordådenOmedelbart efter terrorattackerna sjönkkurserna kraftigt på aktiebörsernavärlden över. Kurserna påStockholmsbörsen föll t.ex. med ca 10procentenheter (börshandelni stängdes efterterrordåden och öppnades på nytt måndagenden ). Priset på råolja steginitialt med några dollar per fat och påvalutamarknaden sjönk dollarn mot t.ex.euron. Den svenska kronan försvagadeskraftigt veckorna efter terrordåden.Den senaste månaden har situationen påde finansiella marknaderna stabiliserats.Börskurserna har stigit, deinternationella obligationsräntorna harsjunkit och oljepriset har gått nedkraftigt. Priset på olja låg den 5november 2001 på perfat, en nedgång med perfat eller jämfört medprisnivån före terrordåden. Kurserna påStockholmsbörsen har stigit (värdet ) sedanbottennivån den 21 september 2001.Samtidigt har de svenskaobligationsräntorna sjunkit, dock inte isamma omfattning som i t.ex. ,vilket innebär att gapet mot de tyskaobligationsräntorna stigit något. Kronanhar stärkts och TCW-index ligger nu på ungefär samma nivå somföre terrordåden.När börserna i öppnadeefter en veckas uppehåll sänkte denamerikanska , FederalReserve, styrräntan med 0,5procentenheter till följd avterrorattackerna och den fortsattaavmattningen i undersommaren. tillfördes detfinansiella systemet stora volymerlikviditet för att undvika eventuellaproblem till följd av brist på pengar ifinansväsendet. Federal Reservesräntesänkning följdes av räntesänkningarrunt om i världen. Till exempel sänkteäven , , ochden svenska sina styrräntormed , till en nivå på3,. sänkteFederal Reserve styrräntan medytterligare , till enreporänta på - den lägsta nivån påFörenta staternas styrränta som noteratssedan början av 1960-talet. Någon veckaefter terrordåden beslutade kongressenatt anslå föratt stimulera ekonomin och täckakostnader för skadegörelsen i New Yorkoch (till det kommer omkring15 miljarder dollar i stöd tillflygindustrin). regeringen om ytterligarestimulansåtgärder för pånågonstans . Ett flertal andra länder har desenaste veckorna beslutat ellerannonserat om finanspolitiskastimulansåtgärder för att motverka enytterligare fördjupning av konjunkturen.Den ekonomiska statistiken från Förentastaterna som avser tiden efterterrordåden tyder på attaktiviteten i ekonomin dämpats högstavsevärt, åtminstone tillfälligtvis. Detamerikanska handelsdepartementetspreliminära beräkningar avnationalräkenskaperna visar att BNP underdet tredje kvartalet sjönk iårstakt. Inköpschefernas konjunkturindex,NAPM, sjönk kraftigt ochmycket kraftigt , efter att haökat relativt starkt . Samtidigtminskade industriproduktionen med 1 %jämfört med augusti, enligt FederalReserves senaste siffror. Sammantaget harproduktionen sedan oktober förra åretgått ned , vilket kan jämförasmed en nedgång i samband medlågkonjunkturen 1990/91 på . Industrins orderingång sjönki september som industrinskapcitetsutnyttjande sjönk ytterligare,till 75,5 %.Arbetsmarknadsdepartementets nyasiffror visar också att sysselsättningenminskade påtagligt ochoktober. sjönk sysselsättningenmed hela 415 000 personer ocharbetslösheten steg till 5,4 %.Försäljningen i detaljhandeln minskademed jämfört med augusti, vilket varbetydligt svagare än vad olika bedömarehade räknat med. Det finns dock vissatecken som talar för att konsumtionenstabiliserades något i början av oktober.Den s.k. Reedbook, vilken är ettveckovist index över detaljhandeln, visart.ex. att försäljningen steg . Nyasiffror från forskningsinstitutetConference Board, som offentliggjordes islutet av oktober, tyder emellertid påatt hushållens förväntningar sjönkoväntat kraftigt under oktober.Trots att informationen om utvecklingeni EU efter är relativtbegränsad tyder de uppgifter sompublicerats på att konjunkturenmattats av ytterligare. Till exempelsjönk inköpschefernas konjunkturindex föreuroområdet kraftigt, från ett värde iaugusti på 47,5 till 45,9 -det största fallet som noterats sedanmätningarna påbörjades sedan.Nedgången var extra kraftig i de storaeuroländerna , ochItalien. Nya uppgifter visar också attinköpschefsindex i de stora euroländernafortsatte att falla kraftigt i oktober.Enligt barometrar vardet sammanvägda konjunkturindexetoförändrat . Däremot sjönkdelindexen för industrin och konsumenternågot jämfört med augusti. Kommissionensindex samlades in under första halvan avseptember, vilket innebär att uppgifternaendast till viss del återspeglar effekterav terrordåden i staterna.Tyska IFO-index pekar mot attaktiviteten i den tyska ekonomin dämpatshögst betydligt. Index sjönk kraftigt iseptember, till ett värde på 85,0 - denlägsta nivån som registrerats sedan 1993.Framför allt rapporterar de tyskaföretagen om en kraftigt minskadorderingång.Även de japanska företagens framtidstrominskade avsevärt , enligt denjapanska senaste rapport,den s.k. Tankan. Undersökningen omfattar9 000 företag och genomfördes till 28 september.Framför allt har företagen skruvat nedsina produktionsförväntningar.Trots signalerna om återhämtning och augusti försvagades den svenskaindustrikonjunkturen , enligtbl.a. KI:s barometer för tredjekvartalet. Enligt barometern sjönkindustrins orderingång från både hemma-och exportmarknaderna betydligt mer änförväntat under det tredje kvartalet.Ordertillströmning försämrades framförallt i insatsvaru- ochinvesteringsvaruindustrin. harföretagen blivit mer negativa om nivån påorderstocken. Produktionen ochsysselsättningen i industrin minskade ochtillgången på arbetskraft upplevs intelängre som något problem. avföretagen uppger arbetskraftsbrist somdet främsta hindret för ökad produktion.Den s.k. konfidensindikatorn förtillverkningsindustrin sjönk och liggernu, i likhet med tyska IFO-index, på denlägsta nivån som uppmätts sedan 1993.Till skillnad från tidigare anger nu ävenföretagen inom byggnadsindustrin attkonjunkturen försvagats. Den tidigareuppgången i byggandet har avstannatsamtidigt som det inte längre finns någotbehov av att nyanställa personal, enligtbyggföretagen. Byggföretagensförväntningar om framtiden har ocksåblivit mer pessimistiska.Inköpschefsindex för Sverige sjönk iseptember och oktober, till ett värde ioktober på 44,1.Hushållens förväntningar om den svenskaekonomins och arbetslöshetens utvecklingsjönk påtagligt , enligt SCB:sundersökning av hushållens inköpsplaner,den s.k. Hippen. När det gäller synen påarbetslösheten sjönk det s.k. nettotalet,dvs. andelen positiva minus andelennegativa, till-48. var nettotalet -37.Förväntningarna om den svenska ekonominföll från ett nettotal på -19till ett nettotal på -31. Ioktober sjönk förväntningar ytterligarenär det gäller arbetslöshetensutveckling, medan förväntningarna om densvenska ekonomin förbättrades något.Även hushållens förväntningar om denegna ekonomins utveckling försämradesnågot , men trots det ärhushållen fortfarande relativt optimiskaom hur den egna ekonomin utvecklas underdet närmaste året. låghushållens förväntningar på den egnaekonomin kvar på samma nivå som iseptember. Förväntningarna över den egnaekonomin är traditionellt en godindikator över den kommande konsumtionen.Försäljningen i detaljhandeln steg ocksåi september, enligt s.k. snabbindex.Uppgången blev jämfört medseptember . Det var en relativtstark siffra bl.a. på grund av attökningen varmycket kraftig. Däremot föllinregistreringen av nya personbilar iseptember och oktober. Enligt nyauppgifter från SCB och Lantmäteriet sjönkpriserna på småhus , efter enoförändrad prisnivå i augusti.Inflationstakten fortsatte dock att stigai september. Konsumentpriserna ökade med0,jämfört med augusti, vilket gav eninflationstakt på . Trots terrordådenfortsatte sysselsättningen att stiga iseptember som arbetslöshetensjönk. Sysselsättningsuppgången var docklägre än . Antaletnyanmälda lediga platser var ca 7 000färre än , ochantalet varsel om uppsägning ökade med 5700.1.3.8 syn påbudgetpropositionens och partimotionernaskonjunkturbedömningarUtskottet delar regeringens bedömning ibudgetpropositionen att tillväxttakten iden svenska ekonomin sjunker under denärmaste åren, efter de senaste årenshöga tillväxttal. Avmattninginternationellt, som tilltagit undervåren och sommaren, slår mot den svenskaindustrin och mot exporten av svenskavaror och tjänster. Även tillväxttakten ihushållens konsumtion avtar en del tillföljd av bl.a. konjunkturavmattningen, enlägre sysselsättningstillväxt, lågaaktiekurser och en minskad optimism omden ekonomiska framtiden.Enligt utskottets mening harosäkerheten om konjunkturens utvecklingframöver ökat markant efter terrordåden iFörenta staterna i mitten av september2001. Det framgick också av denoffentliga utfrågning om nedgången ivärldsekonomin som utskottet medföreträdare för ,, ,, ,, och Standard & Poor''''''''''''''''s. Risken harökat för att nedgången ivärldskonjunkturen blir djupare och merutdragen än förväntat samt attavmattningen i industrin på ett meravgörande sätt än tidigare sprider sigtill hushållen och påverkar hushållenskonsumtionsbenägenhet.Enligt utskottets mening är detemellertid ännu för tidigt att dra någrasäkra slutsatser om hur deninternationella ekonomin kommer attpåverkas av höstens tragiska händelser.Som framgår av redovisningen ovan underpunkten 1.3.7 Ny information efter detatt regeringens prognos färdigställtstyder en del nya uppgifter på attaktiviteten i världsekonomin, åtminstonetillfälligtvis, dämpats ytterligare . Dessa uppgifter måste docktolkas med försiktighet. Merparten avinformationen som publicerats ärav karaktären indikatorer och andramätare av hushållens och företagensförväntningar. erfarenheter,från t.ex. finans- och valutaoron hösten1998, visar att denna typ av informationtenderar att överdriva effekterna av ettdramatiskt skeende. Under hösten 1998föll både hushållens och företagensförväntningar om den ekonomiska framtidenkraftigt (se diagram 2 i avsnitt 1.3.1).I efterhand kan man konstatera attutvecklingen blev betydligt bättre änförväntat. Tillväxten i världsekonominunder 1999 och 2000 blev avsevärt högreän vad både hushållen/företagen och deflesta bedömare räknade med redan innanfinansoron tog fart.Utskottet kan i detta sammanhangkonstatera att finansmarknadernastabiliserats något de senaste veckornaefter oron i samband medterrorattackerna. Kurserna påaktiebörserna världen över har stigitfrån bottennivån ,priset på olja har gått ned kraftigt,efter en initial uppgång dagarna efterterrordåden, och obligationsräntorna harfallit. Även på valutamarknaderna harfluktuationerna dämpats. Värdet på densvenska kronan, mätt enligt TCW-index,har t.ex. stigit till ungefär den nivåsom rådde veckorna före terrordåden.En annan positiv faktor är deomfattande penning- och finanspolitiskastimulansåtgärder som vidtagits världenöver, och som sannolikt kommer att bidratill att dämpa eventuella negativakonjunktureffekter av terrorattackerna.Hur stort genomslaget blir avstimulanserna är svårt att avgöra menstyrräntan i är nu nerepå den lägsta nivån och realräntan, dvs. den nominellaräntan rensat för inflationen, är nolleller t.o.m. negativ. Sammantaget innebärräntesänkningarna en betydande stimulansför konsumtion, investeringar ochbostadsbyggande. Till detta skall läggasåtgärder inom finanspolitiken som kommeratt stimulera efterfrågan med motsvarandeminst av BNP under resten av 2001och . Siffran inkluderar deskattesänkningar som beslutats tidigareoch det stimulanspaket och det flygstödsom togs direkt efter attackerna. Däremotingår inte de nya åtgärder som Förentastaternas regering annonserade.Dessa väntas motsvara ytterligare omkring1 % av BNP under 2002.Samtliga partier menar ipartimotionerna att osäkerheten om deninternationella konjunkturen ökatavsevärt efter terrorattackerna i Förentastaterna.I motion Fi291 (m) anför motionärernaatt det internationella konjunkturlägetär mycket osäkert och att nedgångenhittills varit djupare än vad flertaletprognoser tidigare indikerat. Därmedkommer även en tydlig återhämtning attdröja, menar motionärerna vidare. "Regeringens bild av den ekonomiskautvecklingen ter sig mot denna bakgrundalltför optimistisk, även om man ser tilltiden före . Effekternaav terrorattacken i är svårbedömda,framförallt på , menosäkerheten har ökat än mer, vilket i siglär komma att påverka den ekonomiskautvecklingen negativt. Dessa negativaeffekter kommer med största säkerhet attöverskugga de konjunkturstimulanser somfinns i främst i form avskattesänkningar och lägre räntor",skriver motionärerna.Motionärerna menar vidare att densvenska tillväxten kommer att bliden lägsta ochatt det mesta nu tyder på att prognosernaom en tillväxt på redan nästa årinte kommer att infrias.Även motionärerna i motion Fi292 (kd)ifrågasätter regeringens BNP-prognos för2002. "Regeringens prognos var ivåras . förutspår regeringen ennågot lägre tillväxt 2002 på . Ensådan tillväxtprognos hadetillhört en av de mer optimistiska undersensommaren", skriver motionärerna ochfortsätter:"Efter terrordåden sådr regeringen relativt ensam om en såoptimistisk framtidstro. Regeringen harall anledning att se över sin prognos för2002. "I motion Fi293 (c) skriver motionärernaatt det är svårare än vanligtatt bedöma konjunkturutvecklingen underde närmaste åren. Det enda man kan varasäker på är att händelserna i Förentastaterna påverkar amerikansk ochinternationell ekonomi negativt. "Mot bakgrund av att de ekonomiskaframtidsutsikterna var synnerligen osäkraredan innan är det ändåförvånansvärt att regeringen, i sinbudgetproposition , skriver uppsina prognoser för tillväxten 2003 och2004 jämfört bedömningarna i vårbudgeten.Under motsvarande tidsperiod har allakonjunkturbedömare skrivit ned sinatillväxtförväntningar för de närmasteåren", skriver motionärerna.I motion Fi294 (fp) anförs att det mestsannolika är att världsekonomin repar sigefterhand och att en djupare nedgång kanundvikas. Inte minst bör de ekonomisk-politiska steg som tagits bidra tilldetta.