bet · GO01FiU21 · 2001-03-20 00:00:00 — Kreditupplysningskopia ochbeställaruppgiftRiksdagen godkänner vad utskottet anfört.Reservation 8 (m) - motiv.Stockholm den 20 mars 2001På finansutskottets vägnarJan BergqvistFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBergqvist (s), (), (),(), (), JohanLönnroth (v), (), (), (), (), PerLandgren (kd), (), (),(), (), () och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Känsliga uppgifter m.m. (punkt 2) (m, fp)av (), (), AnnaÅkerhielm (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. antar regeringens förslag till lag omändring i kreditupplys- ningslagen (1973:1173)såvitt avser 6 § samt tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs i reservation 1.Därmed bifaller regeringens förslag idenna del. Vidare bifaller delvis motion2000/01: Fi12 yrkande 1 och avslår motion2000/01:Fi13.StällningstagandeI dataskyddsdirektivet finns ingen regel om attdirektivet utgör ett s.k. minimidirektiv, dvs. ettdirektiv som syftar till att harmoniseringen avmedlemsstaternas lagstiftning endast skall uppnå enviss miniminivå. Med hänsyn till hurdataskyddsdirektivets bestämmelser är formuleradeanser vi att det framgår att direktivet i ställetutgör ett s.k. harmoniseringsdirektiv, dvs. ettdirektiv som syftar till att harmoniseringen avmedlemsstaternas lagstiftning skall avse direktivetsbestämmelser i dess helhet. Eftersom direktivet ärett harmoniseringsdirektiv medger det inte attmedlemsstaterna föreskriver förbud mot behandling avandra kategorier av uppgifter än de som räknas upp idirektivet. Det är alltså inte möjligt att införaett absolut förbud mot behandling av uppgifter omatt någon har varit föremål för en åtgärd med stödav socialtjänstlagen, lagen med särskildabestämmelser om vård av unga m.fl. lagar. Det gårinte heller att ha kvar det allmänna förbudet i 6 §kreditupplysningslagen vad gäller sådana uppgifter.Mot denna bakgrund tillstyrker vi, liksomkonstitutionsutskottet, regeringens förslag attförbudet upphävs. Motion Fi13 (c) avstyrks.Vi anser i likhet med Lagrådet att ett upphävandeav förbudet mot behandling av uppgifter om att någonvarit föremål för en åtgärd med stöd avsocialtjänstlagen och vissa andra lagar innebär enförsvagning av den enskildes integritetsskydd.Lagrådet har uttalat att beslut enligtsocialtjänstlagen och lagen om stöd och service tillvissa funktionshindrade kan komma att innehållaviktig information från kreditvärderingssynpunkt ochatt det inte kommer att finnas någon direkttillbakahållande faktor i hanteringen av uppgifternaom behandlingen släpps fri. Mot denna bakgrund anservi att det är mycket angeläget att regeringen utandröjsmål vidtar nödvändiga förberedelser för attinom EU ta initiativ att ändradataskyddsdirektivet. I övrigt utgår vi från attregeringen kommer att följa utvecklingen mycketnoggrant, och om det därvid visar sig att uppgifterom att någon varit föremål för åtgärder enligtsocialtjänstlagen och vissa andra lagar kommer attförekomma i kreditupplysningar förutsätter vi attregeringen bevakar att detta inte leder tillotillbörliga integritetsintrång.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi harframfört om känsliga personuppgifter.Riksdagen bifaller därmed delvis motion Fi12(fp) yrkande 1.2. Känsliga uppgifter m.m. (punkt 2) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. avslår regeringens förslag i dennadel. Därmed bifaller motion 2000/01:Fi13och avslår motion 2000/01:Fi12 yrkande 1.StällningstagandeJag anser att punkt 9 i ingressen tilldataskyddsdirektivet innebär en möjlighet förmedlemsstaterna att föreskriva förbud mot behandlingav också andra kategorier av personuppgifter än desom enligt direktivet skall omfattas av sådantförbud. Enligt min mening utgör direktivetsbestämmelser således inget hinder mot att behålladet nu gällande förbudet mot behandling av uppgifterom att någon har varit föremål för åtgärder enligtsocialtjänstlagen eller lagen om stöd och servicetill vissa funktionshindrade. För att enskildamänniskors integritetsskydd inte skall försvagas bördetta förbud behållas.Jag föreslår alltså att avslårregeringens förslag i denna del. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Fi13 och avslår motion2000/01:Fi12 yrkande 1.3. Gallring (punkt 3) (m, c)av (), (), AnnaÅkerhielm (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. antar regeringens förslag till lag omändring i kreditupplys- ningslagen (1973:1173)såvitt avser 8 § med den ändringen i paragrafensförsta stycke att ordet "registret" byts ut motordet "behandlingen" samt tillkännager förregeringen vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller delvis regeringens förslag idenna del, motionerna 2000/01:Fi14 yrkande 3 i dennadel och 2000/01:Fi705 yrkande 2 i denna del samtavslår motion 2000/01:Fi703.StällningstagandeVi tillstyrker regeringens förslag att en allmängallringsbestämmelse införs som innebär attuppgifter om fysiska personer skall gallras när detinte längre är nödvändigt att bevara uppgifterna medhänsyn till ändamålet med registret. Det finns intenågon slutlig tidsgräns för när uppgifter senastskall gallras för fysiska personer som ärnäringsidkare. Detsamma gäller uppgifter omjuridiska personer. Enligt vår mening saknas detanledning att i detta hänseende behandla uppgifterom fysiska personer som är näringsidkare ochjuridiska personer på ett annat sätt än uppgifter omprivatpersoner. Vi anser därför att det bör införasen generellt gällande treårsregel. anser vi att ordet"registret" i 8 § första stycketkreditupplysningslagen skall bytas ut mot ordet"behandlingen".Vi föreslår alltså att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi har framfört omgallring. Detta innebär att delvisbifaller regeringens förslag i denna del, motionernaFi14 (m) yrkande 3 i denna del och Fi705 (m) yrkande2 i denna del samt avslår motion Fi703 (v).4. Information till den registrerade (punkt 4)(fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. antar regeringens förslag till lag omändring i kreditupplys- ningslagen (1973:1173)såvitt avser 10 och 11 §§ samt tillkännager förregeringen som sin mening vad som framförs ireservation 4. Därmed bifaller regeringensförslag i denna del och motion 2000/01:Fi12yrkande 3 samt avslår motionerna 2000/01:Fi14yrkande 2 och 2000/01:Fi705 yrkan- de 1.StällningstagandeFör kreditupplysningsverksamhet regleras denregistrerades rätt till information efter begäran i10 § kreditupplysningslagen. Regeringens förslaginnebär bl.a. att fysiska personer skall ha rätt atten gång per kalenderår få ett registerbesked gratis.Därutöver bör var och en, liksom , ha rätt attfå registerbesked mot skälig avgift. Jag tillstyrkerregeringens förslag.När det gäller vad som anförs i motion Fi12 (fp)yrkande 3 om att också juridiska personer skall harätt att få veta varifrån uppgifter har hämtatsanser jag att en sådan rätt, förutom att motverkaatt felaktiga eller missvisande uppgifter leder tillskada för de registrerade, också skulle kunna bidratill en mer effektiv kreditupplysningsverksamhet.Enligt min mening bör därför juridiska personerockså ha en sådan rätt. Jag föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad jaghar framfört om juridiska personers rätt att få vetavarifrån uppgifter har hämtats. Detta innebär attriksdagen bifaller motion Fi12 (fp) yrkande 3 samtavslår motionerna Fi14 (m) yrkande 2 och Fi705 (m)yrkande 1.5. Rättelse (punkt 5) (m)av (), (), AnnaÅkerhielm (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. antar regeringens förslag till lag omändring i kreditupplys- ningslagen (1973:1173)såvitt avser 12 § samt tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs i reservation 5.Därmed bifaller regeringens förslag idenna del och motion 2000/01:Fi14 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att regeringens förslag är ett steg i rättriktning men att det inte är tillräckligt. Enligtpropositionen inkluderas inte uppgifter somvisserligen är felaktiga men som avkreditupplysningsföretagen anses sakna betydelse fören bedömning av vederbörandes vederhäftighet iekonomiskt hänseende. Vi anser att samtligafelaktiga uppgifter som tagits in i enkreditupplysning skall rättas eller kompletteras ochskickas till alla som fått del av uppgifterna, närden enskilde så önskar.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi har framfört omrättelse. Detta innebär att bifallerregeringens förslag i denna del och motion Fi14 (m)yrkande 1.6. Flödesinformation (punkt 6) (m, fp)av (), (), AnnaÅkerhielm (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 6. Riksdagenbifaller därmed delvis motionerna 2000/01:Fi12yrkande 2, 2000/01:Fi14 yrkandena 4 och 5 samt2000/01:Fi705 yrkande 3.StällningstagandeFlödesinformationen grundar sig i regel på ensidigapåståenden. Sådana uppgifter är ofta oriktiga ellermissvisande, bl.a. på grund av felaktig gäldenärs-identifikation och administrativa misstag. Vi delarregeringens bedömning att det inte finns skäl attändra kreditupplysningslagen för att möjliggöra enökad användning av uppgifter om näringsidkare.I sammanhanget vill vi ta upp problemen med atts.k. annonsskojeri blivit allt större. Vissa företagförsöker tilltvinga sig betalning genom hot om attden påstådda kunden annars kommer att hamna iJustitia med en anmärkning om att ansökan ombetalningsföreläggande har ingivits. Vi anser därföratt det bör införas en bestämmelse om att den somlämnar en kreditupplysning om en näringsidkare meduppgift om att mål om betalningsföreläggande harinletts skall ange svarandens inställning tillansökan. Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi har framfört. Dettainnebär att delvis bifaller motionernaFi12 (fp) yrkande 2, Fi14 (m) yrkandena 4 och 5 samtFi705 (m) yrkande 3.7. Kreditupplysningar om mindre belopp m.m.(punkt 8) (v, mp)av (), () ochMarie ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 7. Därmedbifaller delvis motion 2000/01:Fi702 ochavslår motionerna 2000/01:Fi11, 2000/01:Fi14 yrkande3 i denna del, 2000/01:Fi701, 2000/01:Fi704 och2000/01:Fi705 yrkande 2 i denna del.StällningstagandeVi anser att uppgifter i en kreditupplysning om enbetalningsförsening kan få mycket stora konsekvenserför den enskilde. En sådan uppgift kan i hög gradpåverka den enskildes vardagliga valfrihet, t.ex.att hyra bostad, att byta telefonoperatör eller attbyta elleverantör. Vi anser därför att det i vissafall inte är lämpligt från integritetssynpunkt attkreditupplysningar får innehålla uppgifter omenstaka mindre betalningsförseningar. Det gällerframför allt de fall där rättelse inte kan ske, mendär omständigheterna är sådana att det är olyckligtatt uppgiften finns med i en kreditupplysning. Detär i många fall fråga om förstagångsgäldenärer ochdet rör sig ofta om små belopp. är detockså fråga om direkt verkställbaraoffentligrättsliga fordringar. I vissa fall kan enbetalningsförsening bero antingen på omständighetersom gäldenären inte rådde över eller på missförståndfrån gäldenärens sida. Anledningen tillbetalningsförsummelsen behöver alltså inte varagäldenärens bristande betalningsvilja ellerbetalningsförmåga.I proposition 2000/01:33 Behandling avpersonuppgifter inom skatt, tull och exekutionföreslår regeringen att det ovan redovisadeproblemet bör lösas genom att uppgifterna omfattasav sekretess. Vi anser att förslaget i nämndaproposition är ett steg i rätt riktning men enligtvår mening är det inte tillräckligt för att kommatill rätta med problemet att kreditupplysningarinnehåller uppgifter om enstaka mindrebetalningsförsummelser. Vi anser att regeringen böröverväga att införa en beloppsgräns. Vi anser ocksåatt regeringen bör överväga att förkortagallringstiderna för mindre betalningsförsummelser.Vi föreslår att tillkännager förregeringen vad vi har framfört om kreditupplysningarom mindre belopp. Detta innebär att delvisbifaller motion Fi702 (v) samt avslår motionernaFi11 (kd), Fi14 (m) yrkande 3 i denna del, Fi701(s), Fi704 (v) och Fi705 (m) yrkande 2 i denna del.8. Kreditupplysningskopia och beställaruppgift(punkt 9, motiveringen) (m)av (), (), AnnaÅkerhielm (m) och ().StällningstagandeRätten att erhålla kreditupplysningskopia och s.k.beställaruppgift utvidgades vid föregåendelagstiftningsärende till att på samma sätt som förprivatpersoner också gälla fysiska personer som ärnäringsidkare samt handelsbolag och kommanditbolag.I likhet med vad förordatanser vi att alla juridiska personer skall ha rätttill kreditupplysningskopia och beställaruppgift. Viavser att i annat sammanhang lämna förslag ienlighet med förslageftersom det nu inte varit möjligt. Vi bedömer attdet ur integritetssynpunkt är angeläget att ävenalla juridiska personer, inte minst mindre företag,skall erhålla kopia på lämnade kreditupplysningaroch då även kunna förvissa sig om deras riktighet.Enligt uppgift från företagarorganisationer är detett starkt önskemål från företagare att allajuridiska personer skall få rätt tillkreditupplysningskopia och beställaruppgift.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Känsliga uppgifter m.m. (mom. 2) (v, mp)av (), () ochMarie ():Vi anser att det är mycket olyckligt attdataskyddsdirektivet inte gör det möjligt attbehålla förbudet i 6 § kreditupplysningslagen motbehandling av uppgifter om att någon varit föremålför en åtgärd med stöd av socialtjänstlagen ochvissa andra lagar. Vi anser liksom Lagrådet att ettupphävande av förbudet mot behandling av uppgifterom att någon varit föremål för en åtgärd med stöd avsocialtjänstlagen och vissa andra lagar innebär enförsvagning av den enskildes integritetsskydd.Lagrådet har uttalat att beslut enligtsocialtjänstlagen och lagen om stöd och service tillvissa funktionshindrade kan komma att innehållaviktig information från kreditvärderingssynpunkt ochatt det inte kommer att finnas någon direkttillbakahållande faktor i hanteringen av uppgifternaom behandlingen släpps fri. Vi tycker att det är braatt utskottet utgår från att regeringen kommer attfölja utvecklingen mycket noggrant. Vi tycker ocksåatt det är bra att utskottet föreslagit attriksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad utskottet anfört om att regeringen inom EU börta initiativ att ändra dataskyddsdirektivet i detaktuella avseendet.2. Kreditupplysningar om mindre belopp m.m.(mom. 8) (v)av () och ():Regeringens förslag i proposition 2000/01:33 som harbetydelse för detta ärende, förslaget till ändring i9 kap. 19 § sekretesslagen (1980:100), innebär enskärpning av sekretessen. Vi instämmer i vadLagrådet uttalat att det är önskvärt att i någotsammanhang en samlad bedömning görs av utvecklingenpå sekretessens område, så att inteavlägsnar sig från den offentlighetsprincip somlandet med sådan skärpa förfäktar i internationellasammanhang. Offentlighets- och sekretesskommittén(dir. 1998:32) skall göra en allmän översyn avsekretesslagen. Vi anser att det är bra och viktigtatt en sådan översyn görs.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslag Regeringens lagförslagFörslag till lag om ändring ikreditupplysningslagen (1973:1173)Bilaga 3Konstitutionsutskottets yttrande2000/01:KU10yKreditupplysningslagen ochdataskyddsdirektivetTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat attbereda tillfälle att avgeyttrande över proposition 2000/01:50Kreditupplysningslagen och dataskyddsdirektivet medmotioner i de delar som berörkonstitutionsutskottets beredningsområde. Fyramotioner har lämnats med anledning av propositionen.Konstitutionsutskottet behandlar i sitt yttrandefrågor om tillåten uppgift i kreditupplysning,behandling av känsliga uppgifter m.m., gallring,information till den registrerade i form avregisterbesked respektive kreditupplysningskopiasamt rättelse av uppgifter.UtskottetPropositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås ändringar ikreditupplysningslagen (1973:1173). Förslagen syftari första hand till att anpassakreditupplysningslagen till EG:s dataskyddsdirektivoch personuppgiftslagen (1998:204). Regeringen anföratt lagändringarna ger förstärkningar i denenskildes integritetsskydd. De innebär bl.a.följande.- I kreditupplysningsverksamhet får uppgifter omfysiska personer samlas in endast förkreditupplysningsändamål.- Personuppgiftslagens grundläggande krav påbehandling av personuppgifter skall gälla också ikreditupplysningsverksamhet.- Bestämmelserna om begränsningar för behandlingav känsliga uppgifter anpassas till EG:sdataskyddsdirektiv och personuppgiftslagen.- Skyldigheten att informera i registerbesked ochkreditupplysningskopior utökas.- En allmän bestämmelse om gallring av uppgifterinförs.- Bestämmelse om rättelse av uppgifter skallomfatta inte endast felaktiga och missvisandeuppgifter utan även uppgifter som annars harbehandlats i strid med lagen.Vidare görs i propositionen bedömningen attuppgifter också i fortsättningen bör få behandlasutan att den enskilde har gett sitt samtycke tillbehandlingen, och det föreslås en uttryckligbestämmelse om detta.Vissa aktuella frågor som rörkreditupplysningsverksamhet behandlas inte ipropositionen. En sådan fråga gäller de problem somär förenade med att kreditupplysningar omnäringsidkare får innehålla uppgifter som till vissdel är osäkra. Dessa frågor övervägs inomRegeringskansliet.De förslag till lagändringar som läggs fram ipropositionen föreslås träda i kraft den 1 april2001.Nuvarande reglering avkreditupplysningsverksamhetFör kreditupplysningsverksamhet gäller såvälkreditupplysningslagen (1973:1173) sompersonuppgiftslagen (1998:204).Kreditupplysningslagen omfattarkreditupplysningsverksamhet som innebär att någon,utom i enstaka fall, lämnar kreditupplysningar motersättning eller som ett led i näringsverksamhet.Lagen gäller också annankreditupplysningsverksamhet, om den är av störreomfattning.Med kreditupplysning avses enligtkreditupplysningslagen uppgifter, omdömen eller rådsom lämnas till ledning för bedömning av någonannans kreditvärdighet eller vederhäftighet i övrigti ekonomiskt hänseende.Kreditupplysningslagen gäller för upplysningar omsåväl fysiska som juridiska personer. Lagen ställerupp vissa grundläggande krav på hurkreditupplysningverksamhet skall bedrivas. Särskildaoch strängare regler gäller för känsliga uppgifter,t.ex. uppgifter om etniskt ursprung, brott ellerhälsa.I kreditupplysningslagen görs också i många reglerskillnad på om det är fråga om uppgifter omprivatpersoner eller om näringsidkare. Ett sådantexempel är bestämmelserna om vad som är tillåtenuppgift i en kreditupplysning. Beträffandenäringsidkare ställs inte upp några särskildabegränsningar i möjligheten att använda uppgifter ombetalningsförsummelser och kreditmissbruk.Anledningen till detta är att behovet av skydd förden kreditsökande har ansetts göra sig mindre starktgällande när kreditupplysningen rör ett företag. Medhänsyn till den stora vikt som kreditupplysningarhar för kreditgivningen inom näringslivet har manansett det angeläget att upplysningarna om företagär så uttömmande som möjligt. Därför har det inomföretagssektorn fått accepteras attkreditupplysningar kan innehålla uppgifter som ärbehäftade med ett visst mått av osäkerhet(prop.1973:155 s. 89 och 97).Kreditupplysningsverksamhet får, med vissaundantag, bedrivas endast efter tillstånd avDatainspektionen. Datainspektionen utövar tillsynöver efterlevnaden av kreditupplysningslagen.I kreditupplysningslagen finns bestämmelser omstraff och skadestånd. Datainspektionen har ocksåmöjlighet att förelägga vite.En generell reglering för behandling avpersonuppgifter finns i personuppgiftslagen. Genomdenna lag, som trädde i kraft ,ersattes datalagen (1973:289) och genomfördes isvensk lagstiftning och rådetsdirektiv /46/EG av om skyddför enskilda personer med avseende på behandling avpersonuppgifter och om det fria flödet av sådanauppgifter (dataskyddsdirektivet). I samband med attpersonuppgiftslagen infördes framhöll regeringen attett stort antal författningar, t.ex.kreditupplysningslagen, måste anpassas tilldirektivet och till den nya lagen. Detta arbeteskulle beredas vidare inom (prop.1997/98:44 s. 29).Personuppgiftslagen gäller enbart uppgifter omfysiska personer. Kreditupplysningar som avserfysiska personer utgör i regel personuppgifter iperson-uppgiftslagens mening. Även denna lag kandärför vara tillämplig påkreditupplysningverksamhet. Den gäller dock inte allbehandling av personuppgifter, utan omfattar helteller delvis automatiserad behandling samtbehandling i register.Vid behandling av personuppgifter skall enligtpersonuppgiftslagen vissa grundläggande krav följas.I likhet med kreditupplysninglagen gäller strängareregler för känsliga uppgifter. Allmänt gäller somutgångspunkt för behandling av personuppgifter attden registrerade skall ha gett sitt samtycke tillbehandlingen.Till skillnad från kreditupplysningslageninnehåller personuppgiftslagen inte något allmäntkrav på tillstånd innan personuppgifter fårbehandlas. I stället bygger regleringen påanmälningsskyldighet, som är förenad med tämligenvittgående undantag. För särskiltintegritetskänsliga behandlingar finns dockbestämmelser om obligatorisk anmälan förförhandskontroll.I personuppgiftslagen finns bestämmelser om straffoch skadestånd. Vidare kan tillsynsmyndighetenbesluta om vitesföreläggande. Datainspektionen ärtillsynsmyndighet enligt lagen (2 §personuppgiftsförordningen [1998:1191]).Tillåten uppgift i kreditupplysningGällande bestämmelserEnligt 5 § kreditupplysningslagen skallkreditupplysningsverksamhet bedrivas så att den inteleder till otillbörligt intrång i personligintegritet genom innehållet i de upplysningar somförmedlas eller på annat sätt eller till attoriktiga eller missvisande uppgifter lagras ellerlämnas ut.När det gäller kreditupplysningar om fysiskapersoner som inte är näringsidkare föreskrivs i 7 §första stycket att sådana upplysningar inte fårinnehålla uppgifter om andra betalningsförsummelserän sådana som1. har slagits fast genom en domstols eller enannan myndighets avgörande eller åtgärd eller2. har lett till inledande av skuldsanering enligtskuldsaneringslagen (1994:334) eller tillbetalningsinställelse, konkursansökan eller ackord.Den nu aktuella propositionenBestämmelserna i 5 § kreditupplysningslagen medallmänna krav på kreditupplysningsverksamhet börenligt regeringens förslag inte ändras. För sådanbehandling av personuppgifter som omfattas avpersonuppgiftslagen skall dock de grundläggandekraven i den lagen gälla. Vidare föreslår regeringenatt det skall föreskrivas att uppgifter om fysiskapersoner får samlas in endast förkreditupplysningsändamål. Bestämmelser omdatasäkerhet för uppgifter om juridiska personerföreslås också föras in i 5 §.MotionernaI motion 2000/01:Fi11 av Per m.fl. (kd)anförs att det är av mycket stor vikt för såvälfysiska som juridiska personer att uppgifterna ikreditupplysningsföretagens register är riktiga ochinte missvisande. Det är dock av lika stor vikt attkonsekvenserna står i rimlig proportion tillförsummelserna. Enligt motionärerna har den sänktaoch schablonartade gränsen förbetalningsanmärkningar hos kreditupplysningföretagenlett till en kraftig ökning av ansökningar omrättelse. Enstaka och/eller mindre försummelser medrimliga förklaringar och förmildrande omständigheterleder till orimligt hårda följder förden enskilde och därmed förfelar lagstiftningen sittverkliga ändamål.