bet · GO01FiU27 · 2001-05-31 00:00:00 — Effekterna avfinansieringsåtgärden är attGöteborgsöverenskommelsen kan fullföljasutan att några ytterligare anslagsmedelnu behöver tillskjutas för att finansieraGöteborgsregionens ersättningsanspråkenligt 3 § i yttrandeTrafikutskottet tillstyrker i sittyttrande TU2y propositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medtrafikutskottet, propositionens förslag(punkt 30).Utbyggnad av väg E 6Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att regeringenfår besluta om lån i Riksgäldskontoretintill ett belopp av föratt inleda utbyggnaden av väg E 6 delHogdal-Nordby. Därmed tillstyrks punkt31 i propositionen. En motion avstyrks.Jämför reservation 6 (m).PropositionenI propositionen redovisas att Vägverketpå regeringens uppdrag utrettförutsättningarna att belägga trafiken påväg E 6 i norra med vägavgifteri syfte att finansiera utbyggnaden av dennordliga delen av väg E 6 inklusive halvaden nya bron över . Vägverketsförslag till vägavgifter innebär attendast den tunga trafiken skall beläggasmed avgift vid färd till Sverige.Avgiften är beräknad till ca 100 svenskakr. Av utredning framgår bl.a.att återbetalningstiden för investeringeni halva till samtsträckan är vid enlåg fordonsvolym och en återbetalningstidpå vid en hög fordonsvolym.För att inleda utbyggnaden av väg E 6del föreslås ipropositionen att regeringen får beslutaom lån i intill ettbelopp av . Genom attsträckan lånefinansieras kan byggnationeninledas . Lånet iRiksgäldskontoret kommer enligtregeringen att återbetalas under iförsta hand med framtida vägavgifter ochi andra hand med medel från ramanslagetVäghållning och statsbidrag.MotionenPer-Richard Molén m.fl. (m) välkomnar imotion Fi30 regeringens förslag tillavgiftsfinansiering men framhåller attavgifterna bör betalas av allatrafikanter (yrkande 2). Motionärernaefterlyser vidare en redovisning frånregeringen för att närmare kunnafastställa avgiftssystemets utformning(yrkande 3).Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet tillstyrker i sittyttrande TU2y propositionens förslag.Utbyggnaden av väg E 6 mellan Rabbalshedeoch den planerade avgiftsfinansieradesträckan vid ingår iplaneringsramen för investeringar inationella stamvägar (prop.1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr.1996/97:174). anser attdet är viktigt inte minst fråntrafiksäkerhetssynpunkt att utbyggnadenav kan genomföras i enlighet medtidigare planer. Utskottet anser motdenna bakgrund att bör bifallaregeringens förslag om lån iRiksgäldskontoret intill ett belopp av100 för att inledautbyggnaden av väg E 6 del (punkt 31).Enligt väglagen (1971:948) ankommer detpå regeringen att i varje särskilt fallbesluta att avgift får tas ut förbegagnande av väg. Som framgår avpropositionen är den slutligautformningen av avgiftssystemet för dennordliga delen av väg E 6 inklusiveSvinesundsbron ännu inte klar. Förstkrävs bl.a. överläggningar med den norskastaten. förutsätter attregeringen kommer att redovisa förriksdagen hur den fortsatta utbyggnadenav väg E 6 kommer att genomföras ochfinansieras. Enligt trafikutskottetsmening finns det mot denna bakgrund intenågon anledning för att nu hanågra synpunkter på förslagtill avgiftssystem eller begäraytterligare beslutsunderlag.Trafikutskottet föreslår därför attfinansutskottet avstyrker motion Fi30 (m)yrkandena 2 och 3.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medtrafikutskottet, propositionens förslag(punkt 31) och avstyrker motion Fi30 (m)yrkandena 2 och 3.36:3 : AdministrationPropositionenI propositionen föreslås att anslaget36:3 : Administration minskasmed . I samband medomstruktureringar av de centralamyndighetsfunktionerna inomnäringslivsområdet fördelades medel efteren översiktlig bedömning avanslagsbehovet. Regeringen bedömer nu attfördelningen behöver justeras med hänsyntagen till myndigheternas uppgifter.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet tillstyrker i sittyttrande TU2y propositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medtrafikutskottet, propositionens förslag(punkt 37 delvis).Banverket och ()Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att regeringenbemyndigas attdels låta ochVägverket oåterkalleligen förbinda sigatt vid behov lämna aktieägartillskottför att Svensk-Danska BroförbindelsenAB:s () egna kapital vid varjetillfälle skall uppgå till detregistrerade aktiekapitalet,dels låta ochVägverket lämna erforderligavillkorade aktieägartillskott till Svedabjämte ränta i form avbetalningsutfästelser (punkt 32 ipropositionen).Bemyndigandet bör dock ges med detytterligare villkoret i förhållandetill propositionens förslag attregeringen noggrant följer att denplanerade utvecklingen uppfylls. Enfördjupad prövning avbetalningsutfästelsernas storlek samten fördjupad analys av ochÖresundskonsortiets ekonomiskautveckling skall göras efter fem år.Regeringen skall för årligenredovisa hur stora beloppbetalningsutfästelserna sammanlagtuppgår till.Motstående motion avstyrks. Jämförreservation 7 (m).PropositionenRegeringen föreslår nu att ochVägverket gentemot med enoåterkallelig förpliktelse förbinder sigatt lämna årliga aktieägartillskott föratt skydda egna kapital.Banverket och skall vid behovårligen lämna villkoradeaktieägartillskott till i form avbetalningsutfästelser. För den fordransom därigenom får gentemotBanverket och skall verkenårligen erlägga ränta som också fårtillskjutas i form avbetalningsutfästelser.En betalningsutfästelse kan i vissmening anses vara en betalning. Enligtbestämmelserna i lagen (1996:1059) omstatsbudgeten är dock knappast enbetalningsutfästelse att anse som enbetalning som skall anslagsavräknas vidutställandet. Avräkning mot anslag bliraktuell först när en utfästelseeventuellt behöver infrias genomutbetalning av likvida medel. Villkoradeaktieägartillskott jämte ränta kommer iform av betalningsutfästelser attavräknas mot och Banverketsanslag om dessa behöver infrias genomutbetalning av likvida medel. Regeringenbedömer vidare att debetalningsutfästelser som ochBanverket kommer att ställa ut tillSvedab inte är att betrakta som lån ochatt således bestämmelserna i lagen(1988:1387) om statens upplåning ochskuldförvaltning inte är tillämpliga.MotionenPer-Richard Molén m.fl. (m) konstaterar imotion Fi32 yrkande 4 att ØresundsbroKonsortiets underskott inte kan täckasmed höjda taxor. Underskottet kan hellerinte belasta de redan hårt ansträngdatrafikverken. Eftersom underskottet kanförutses bli bestående under många årföreslås att kostnaden i stället täcksdirekt av staten genom en egenanslagspost i statsbudgeten som inrymsunder budgettaket.Trafikutskottets yttrandeI trafikutskottets yttrande TU6y anförsföljande: Enligt den kalkyl sompresenterades inför riksdagsbeslutet år1991 om att anlägga en fast förbindelseöver beräknades konsortiet gå medförlust under efter det attförbindelsen öppnats för trafik.Anledningen var att kostnaderna genomavskrivningar, räntor och driftinledningsvis beräknades överstigaintäkterna. Återbetalningstiden förupptagna lån beräknades till . Tillföljd av tidigare ej förutsattmervärdesskattebeläggning avbroavgifterna beräknas numera attåterbetalningstiden för upptagna lån blirförlängd till . För delberäknas återbetalningstiden för upptagnalån till 38 år.Med hänsyn bl.a. till att ØresundsbroKonsortiets resultat redovisas hos debåda moderbolagen redovisar även Svedabett negativt resultat under de inledandeåren efter det att förbindelsen tagits idrift. Detta innebär att egnakapital kommer att understiga hälften avdet registrerade aktiekapitalet.Riksdagen har mot denna bakgrundbemyndigat regeringen att uppdra åtBanverket och att utställakapitaltäckningsgarantier till skydd förSvedabs egna kapital (prop. 1992/93:100bil. 7, bet. 1994/95:TU2, rskr.1994/95:50). förutsatte därvidatt kapitaltillskott till inteskulle öka statens årliga utgifter ochdärmed heller inte innebära någonanslagsbelastning.Trafikutskottet har mot denna bakgrundingen erinran mot förslaget attregeringen bemyndigas att dels låtaBanverket och oåterkalleligenförbinda sig att vid behov lämnaaktieägartillskott för att egnakapital skall uppgåtill det registrerade aktiekapitalet,dels låta och årligenlämna erforderliga villkoradeaktieägartillskott till jämteränta i form av betalningsutfästelser(punkt 32). Utskottet förutsätter attregeringen i budgetpropositionenfortsättningsvis redovisar ØresundsbroKonsortiets och ekonomi.Trafikutskottet avstyrker därmed motionFi32 (m) yrkande 4.Finansutskottets ställningstagandeSåvitt finansutskottet har kunnat utrönaär det första exemplet på attstaten skulle komma att utfärdaaktieägartillskott i form avbetalningsutfästelser. Det sätt som iförsta hand bör komma i fråga när statenskall lämna kapitaltillskott är, enligtutskottets mening, aktieägartillskott iform av likvida medel som avräknas frånanslag. I vissa situationer kan det istället vara aktuellt att utfärdastatliga garantier. Givet de premissersom är för handen, och som redovisas ipropositionen, förefaller förslagetemellertid att innehålla ett rimligtförfaringssätt. är inte i behov avlikvida medel och avsikten är inte attfinansiera bron med anslagsmedel.Samtidigt finns det anledning attnoggrant följa utvecklingen. Avsikten äratt betalningsutfästelserna aldrig skallbehöva infrias. Syftet är inte att skjutafram utgifter. När kan redovisavinst, skall betalningsutfästelsernakunna återlämnas. Någon garanti för attså skall bli fallet finns emellertidinte. Regeringen bör därför förvissa sigom att den planerade utvecklingenuppfylls. Detta är desto angelägnare somdet bemyndigande som föreslås inte ärbegränsat till ett specificerat belopp.Betalningsutfästelserna skall vara såstora som krävs för att skydda Svedabskapital. Som en betingelse förbemyndigandet bör därför regeringen göraen fördjupad prövning avbetalningsutfästelsernas storlek samt enfördjupad analys av ochÖresundsbrokonsortiets ekonomiskautveckling , dvs. Om plan och verklighet avvikerefter bör mellanskillnadeninte täckas av ytterligarebetalningsutfästelser utan genomanslagsavräkning. Vidare skall regeringenför redovisa hur mycketbetalningsutfästelserna sammanlagt uppgårtill. föreslår attregeringen gör en årlig redovisning avÖresundsbrokonsortiet och ekonomii budgetpropositionen, vilketfinansutskottet inte har någon invändningmot. Slutligen bör riksdagensbemyndigande vara betingat av attÖresundsbrokonsortiet och inteexpanderar sin verksamhet. Om så bliraktuellt skall godkännandeinhämtas på nytt.Utskottet tillstyrker delvispropositionens förslag (punkt 32) med detillägg som här anförts och avstyrkermotion Fi32 (m) yrkande 4.Banverkets låneramUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att den avriksdagen för godkändalåneramen i även fåranvändas för att finansieraprojekteringskostnader förjärnvägsinvesteringar(projekteringslager). Därmed tillstyrkspunkt 33 i propositionen.PropositionenAv propositionen framgår att Banverketfinansierar projekteringskostnader förjärnvägsinvesteringar genom upplåning iRiksgäldskontoret. Vid byggstart görs enanslagsavräkning av upparbetadprojekteringskostnad. harvärdet av projekteringslagret ökatkraftigt, bl.a. beroende på attinvesteringsprojekt inte kunnat påbörjasi planerad omfattning. Vidare harRiksrevisionsverket i en revisionsrapportavseende årsredovisning för1999 påtalat att regleringsbrevet integer ett tydligt stöd för den hittillstillämpade principen.Regeringen föreslår mot denna bakgrundatt ändamålet för låneramvidgas till att även omfattaprojekteringskostnader förjärnvägsinvesteringar. Av propositionenframgår att avser att på någraårs sikt avveckla projekteringslagrettill aktuell genomförandeplan förstomnätsplanens objekt.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet har i sitt yttrande TU2yingen erinran mot regeringens förslag attden av för godkändalåneramen i även fåranvändas för att finansieraprojekteringskostnader. bördärför bifalla punkt 33 i propositionen.Enligt vad utskottet erfarit beräknasmedelsbehovet för detta ändamål uppgåtill omkring 1 miljard kronor.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medtrafikutskottet, propositionens förslag(punkt 33).Ändring i lagen (1997:756) om tilldelningav spårkapacitetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att antarregeringens förslag till lag om ändringi lagen (1997:756) om tilldelning avspårkapacitet med den ändringen att denbör träda i kraft den 1 augusti 2001.Därmed tillstyrks delvis punkt 12 ipropositionen.PropositionenTågtrafikledningen är ensjälvständig enhet inom medansvar för bl.a. banfördelning,trafikledning och tilldelning avtåglägen. Regeringen anser atttågtrafikledningens operativa verksamhetbör integreras i för att uppnåeffektivitetsvinster ochkostnadsbesparingar. För att möjliggöraorganisationsförändringen föreslås enändring i lagen (1997:756) om tilldelningav spårkapacitet.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet anser i sitt yttrandeTU2y det angeläget att statensspåranläggningar utnyttjas effektivt ochtillstyrker regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker, i likhet medtrafikutskottet, regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1997:756) omtilldelning av spårkapacitet (punkt 12)med den ändringen att den bör träda ikraft . Skälet förändringen är att författningen bör kommaur trycket minst deträder i kraft.6:8 Bidrag till sjöfartenPropositionenI propositionen föreslås att anslaget36:8 Bidrag till sjöfarten ökas med105 . Finansiering sker genomatt anslaget 36:10 Ersättning tillStatens järnvägar i samband med utdelningfrån Swedcarrier minskas med 90 000 000kr och anslaget 36:12 Rikstrafiken:Trafikupphandling minskas med 15 000 000kr. Bidrag utgår enligt förordningen(1996:1559) om statligt stöd till svensksjöfart. Regeringen bedömer att medelbehöver tillföras anslaget eftersomberäknade utbetalningar under innevarandeår överskrider anvisade medel.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet tillstyrker i sittyttrande TU2y propositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker, i likhet medtrafikutskottet, propositionens förslag.Framtida sjöfartsstödetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårtvå motioner om det framtidasjöfartsstödet i avvaktan på atttrafikutskottet bereder proposition2000/01:127.Jämför reservationerna 8 (m) och 9(kd).MotionerTom och (båda m)framhåller i motion Fi25 attsjöfartsstödet inte skall utvidgas. Depekar på att den svenskregistreradehandelsflottan, utom färjorna, länge harhaft svårt att hävda sig i konkurrensenoch att den är beroende avstatligt stöd. Detta är enligt motionenen olycklig lösning. Enligt motionen harmånga utvärderingar gjorts av denna typav riktade industristöd, och de ger allaen genomgående mycket negativ bild aveffekterna. Stödet skapar ineffektivaorganisationer, snedvrider konkurrensenoch konserverar föråldrad teknik. Sedanstödet infördes har enligt motionenhandelsflottan minskat, medelåldern hostonnaget ökat, den tekniska utvecklingenmer eller mindre avstannat ochriskkapitalet i stort sett försvunnit.Regeringen aviserar nu att stödet skallmer än fördubblas och även utgå tillfärjesjöfarten. I motionen anges att detutökade stödet till den helt dominerandedelen kommer att utgå till ett endaföretag. Det torde inte ha inträffatsedan varvsstödets dagar att ett enskiltföretag erhåller ett så omfattande beloppför att täcka löpande driftunderskott.Sjöfartsstödet kommer direkt att påverkadet statliga upplåningsbehovet, ochkostnaden för det nya driftbidraget tillfärjorna överlåtes därmed till framtidagenerationer att betala. När den svenskaarbetsmarknaden står inför personalbristpå många områden planerar regeringen attmed skattemedel subventionera tämligenlågbetalda sjöarbeten. Detta kan enligtmotionen inte vara en riktig utveckling.Stödet bör enligt motionen därför ejutökas, och det nuvarande sjöfartsstödetbör avvecklas.I motion Fi29 av m.fl. (kd)yrkande 3 framhålls att det enligtpropositionen framgår att sjöfartsstödetskall införas , docksenast den 1 januari 2002.Kristdemokraterna anser att det nyasjöfartsstödet skall träda i kraft redantill sommaren, dock senast den 1september 2001. I motionen framhålls attsvensk handelssjöfart är ledande när detgäller miljö- och säkerhetstänkande menatt den lever under pressade ekonomiskaförhållanden. Slutligen framhålls att detär viktigt att kompetensen finns kvar iSverige, och för det krävs enligtmotionen en aktiv sjöfartspolitik.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet anför följande i sittyttrande TU1y: I sitt av riksdagengodkända betänkande (prop. 2000/01:1utgiftsområde 22, bet. 2000/01:TU1, rskr.2000/01:80) noterade utskottet medtillfredsställelse regeringens uttalandei budgetpropositionen för att denville slå vakt om den svenskasjöfartsnäringen, inte minstfärjesjöfarten. Regeringen betonade attden, efter en översyn av lastsjöfartensoch färjenäringens villkor, ville ge densvenska sjöfarten likvärdigakonkurrensvillkor, och att det samladestödet borde utökas till att omfatta ävenfärjenäringen. Utskottet välkomnade dennaöversyn och dess inriktning samt detförslag som regeringen då aviserade.Utskottet framhöll också att åtgärderbehövde genomföras redan under år 2001för att stärka konkurrenskraften ochmotverka utflaggning. Utskottet framhöllvidare att regeringen möjligtborde återkomma till medförslag om hur åtgärderna under år 2001skulle utformas. Det som då anfördes avutskottet gavs regeringen till känna.Regeringen lämnade enproposition till om vidgatstatligt ekonomiskt stöd tillsjöfartsnäringen (prop. 2000/01:127). Ipropositionen föreslås att ettsjöfartsstöd införs som omfattar bådelast- och passagerarfartyg iinternationell trafik. Syftet är att gesvensk sjöfartsnäring konkurrensvillkorsom är likvärdiga med andra EU-ländershandelsflottor. Utskottet kommer attbehandla denna proposition senare dennavår. I avvaktan på denna behandling börriksdagen avslå motionerna Fi25 (m) ochFi29 (kd) yrkande 3.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet avstyrker, i likhet medtrafikutskottet, motionerna Fi25 (m) ochFi29 (kd) yrkande 3.Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,fiske med anslutande näringar25:1 lantbruksuniversitetPropositionenI propositionen föreslås att anslaget25:1 ökasmed . Syftet är attmöjliggöra en ökadfältforskningsverksamhet rörandeekologisk produktion vidLantbruksuniversitet, varför anslaget börtillföras . Dessutom föreslåsanslaget minskas med för attbidra till finansiering av ökningar avandra anslag inom utgiftsområde 23 Jord-och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar.Miljö- och jordbruksutskottets yttrandeMiljö- och jordbruksutskottet tillstyrkeri yttrande MJU2y propositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker, i likhet med miljö-och jordbruksutskottet, propositionensförslag (punkt 37 delvis).26:1 för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande: Forskningoch kollektiv forskningPropositionenI propositionen föreslås att anslaget26:1 för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande: Forskningoch kollektiv forskning minskas med6 . Anslaget föreslåsminskas för att finansiera åtgärderredovisade under anslagen 42:1 Statensveterinärmedicinska anstalt och 43:1Statens jordbruksverk.Miljö- och jordbruksutskottets yttrandeMiljö- och jordbruksutskottet tillstyrkeri yttrande MJU2y propositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker, i likhet med miljö-och jordbruksutskottet, propositionensförslag (punkt 37 delvis).42:1 Statens veterinärmedicinska anstaltPropositionenI propositionen föreslås att anslaget42:1 Statens veterinärmedicinska anstaltökas med . Det finns enligtregeringen behov av ytterligare ettsmittskyddsklassat laboratorium.Existerande laboratorium är fulltbelastat med BSE-analyser (galna ko-sjukan). Utbrott av allvarlig smittsamdjursjukdom av virologisk natur skulledärför vara svår att hantera mednuvarande laboratorieresurser. Samtidigtär BSE-diagnostik av tillfällig karaktäroch ligger därför utanför Statensveterinärmedicinska anstalts (SVA)normala verksamhet. Regeringen anser attSVA bör tillföras underinnevarande år. När det gäller utgifterför detta ändamål 2002 avser regeringenatt återkomma i budgetpropositionen.Miljö- och jordbruksutskottets yttrandeMiljö- och jordbruksutskottet tillstyrkeri yttrande MJU2y propositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker, i likhet med miljö-och jordbruksutskottet, propositionensförslag (punkt 37 delvis).43:1 Statens jordbruksverkUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att anslaget 43:1Statens jordbruksverk minskas med3 . Dessutom tillstyrksatt anslaget även får användas för BSE-kontroller. Det senare förslagetinnebär att utskottet tillstyrker punkt34 i denna del i propositionen.PropositionenI propositionen föreslås att anslaget43:1 minskas med3 . Dessutom föreslås (punkt 34delvis) att anslaget även får användasför BSE-kontroller. Kostnaden för BSE-kontroller av 20 000 djur beräknas till19 . För detta ändamål finns9 i statsbudgeten, och5 medfinansieras från EG-budgeten. Regeringen anser att behöver ytterligare5 för hadeår 2000 upplupna kostnader försemesterlöneskuld och skadestånd på8 . Regeringen anser att6 skall tillföras anslaget föratt täcka kostnaderna.Jordbruksverket ersätter Tullverketskostnader för kontroll av livsmedel somkan erhålla exportbidrag. Kostnaderna harvkat och ytterligare behövsför ändamålet. För dessa åtgärderbehöver, menar regeringen, 12 500 000 krtillföras anslaget.Miljö- och jordbruksutskottets yttrandeMiljö- och jordbruksutskottet tillstyrkeri yttrande MJU2y propositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker, i likhet med miljö-och jordbruksutskottet, propositionensförslag (punkt 34 i denna del).Inkomsttitel DjurregisteravgifterUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att inkomsttitel2556 Djurregisteravgifter slopas ochatt avgiftsinkomsterna redovisas motanslaget 43:1 Statens jordbruksverk.Förslaget innebär att utskottettillstyrker punkt 34 i denna del ipropositionen.PropositionenI propositionen anförs attdjurregisterverksamheten för nöt och grisbör hanteras på samma sätt somhundregistret, köttklassificeringen m.m.Detta innebär att inkomsttitel 2556Djurregisteravgifter föreslås slopas ochatt avgiftsinkomsterna redovisas motanslaget 43:1 (punkt 34 i denna del).Miljö- och jordbruksutskottets yttrandeMiljö- och jordbruksutskottet tillstyrkeri yttrande MJU2y propositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker, i likhet med miljö-och jordbruksutskottet, propositionensförslag (punkt 34 i denna del).43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att anslaget 43:5Arealersättning och djurbidrag m.m.också skall kunna användas för attfinansiera BSE-kontroller och ettprogram för kontroll av campylobakter.Förslaget innebär att utskottettillstyrker punkt 35 i propositionen.PropositionenI propositionen (punkt 35) föreslås attanslaget 43:5 Arealersättning ochdjurbidrag m.m. också skall kunnaanvändas för att finansiera BSE-kontroller och ett program för kontrollav campylobakter. Skälet för regeringensförslag är att ett bidrag motsvarande5 erhålls från EG-budgeten föratt finansiera kontroll av såväl BSE somcampylobakter. Bidraget ryms inom ramenför anvisade medel.Miljö- och jordbruksutskottets yttrandeMiljö- och jordbruksutskottet tillstyrkeri yttrande MJU2y propositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker, i likhet med miljö-och jordbruksutskottet, propositionensförslag (punkt 35).43:7 Räntekostnader för förskotteradearealersättningar m.m.PropositionenI propositionen föreslås att anslaget43:7 Räntekostnader för förskotteradearealersättningar m.m. minskas med2 .