bet · GO01JuU30 · 2001-06-11 00:00:00 — Regeringendelar därmed inte den uppfattning som bl.a. JKanfört att ett tillträde till stadgan kräver engrundlagsändring på denna punkt.Nåd och resningEnligt Romstadgan skall överklaganden ochansökningar om resning prövas endast av domstolen.Stadgorna för de internationellabrottmålstribunalerna saknar sådana bestämmelser.Bestämmelser i regeringsformen11 kap. 13 §Regeringen får genom nåd eftergiva eller mildrabrottspåföljd eller annan sådan rättsverkan avbrott samt eftergiva eller mildra annat liknandeav myndighet beslutat ingrepp avseende enskildsperson eller egendom.När synnerliga skäl föreligger, får regeringenförordna att vidare åtgärd för att utreda ellerlagföra brottslig gärning ej skall äga rum.11 kap. 11 §Resning i avgjort ärende samt återställande avförsutten tid beviljas av Regeringsrätten eller,i den mån det föreskrives i lag, av en lägreförvaltningsdomstol, när fråga är om ärende förvilket regeringen, förvaltningsdomstol ellerförvaltningsmyndighet är högsta instans. I annatfall beviljas resning och återställande avförsutten tid av eller, i denmån det föreskrives i lag, av annan domstol somicke är förvaltningsdomstol.Närmare bestämmelser om resning ochåterställande av försutten tid kan meddelas ilag.Regeringens bedömningAtt medge verkställighet av fängelsestraff i Sverigeär ett frivilligt åtagande från svensk sida ochregeringsformens bestämmelser om nåd har därför intebetydelse för frågan om ett tillträde till stadganutan bara för frågan om att medge sådanstraffverkställighet i . För domstolenslegitimitet är det viktigt att dess straff inteändras genom nationella beslut och attförutsättningarna för straffets längd inte kommeratt bero på var det kommer att avtjänas. I likhetmed vad som gäller enligt tribunallagen, innebärinte ett medgivande att verkställa ettfängelsestraff för domstolens räkning att straffetomvandlas till ett svenskt straff. Däremot börsvensk lag tillämpas vid straffverkställigheten.Regeringen kan vid sin tillämpning av dediskretionära nådebestämmelserna vägra nåd i frågaom ett straff som har bestämts av stadgan. Det finnsall anledning att utgå från att varje regeringskulle beakta detta förhållande vid tillämpningen avnådeinstitutet. Regeringsformens regler om nåderättbör därför inte anses hindra ett medgivande attverkställa domstolens fängelsestraff.Reglerna i 11 kap. 11 § regeringsformen gällerendast extraordinära rättsmedel mot svenskaavgöranden. Stadgans bestämmelser innebär alltsåinte någon begränsning av tillämpningsområdet förregeringsformens bestämmelser om resning.KonstitutionsutskottetsställningstagandeRegeringens förslag att skall godkänna attSverige tillträder Romstadgan för Internationellabrottmålsdomstolen åtföljs inte av något förslagtill den lagstiftning som ett tillträde föranleder.Konstitutionsutskottet noterar detta som en brist.Betydelsen av att så snart som möjligttillträder stadgan, bl.a. för att kunna påverkaandra länder att tillträda den och att kunnamedverka vid tillsättningen av domare och andrabefattningshavare, har understrukits av regeringenoch anförts som skäl till att förslaget omgodkännande läggs fram för trots attförslag till lagstiftning inte kan presenterassamtidigt.Bristen på lagförslag utgör emellertid inte i signågot hinder för att godkänna etttillträde till stadgan. Bestämmelsen i 10 kap. 2 §regeringsformen innebär inte att behövligalagändringar måste antas med att enöverenskommelse godkänns. Den innebär däremot attgodkännandet skall ske i samma ordning som gällerför behövliga lagändringar. Detta innebär i sin turatt, om behövliga ändringar avser grundlag, denordning som gäller för ändringar i grundlag skalltillämpas vid godkännandet. Om de ändringar sombehövs avser vanlig lag, kan godkännandet görasgenom enkelt riksdagsbeslut, på samma sätt somgäller för ändring i vanlig lag.Riksdagen kan alltså, utan att behövligalagförslag antagits eller antas, godkännaett tillträde till Romstadgan. Behövligalagändringar kan antas senare enligt de formkrav somgäller för respektive lag. Vad som behöveriakttas är att godkännandet sker i den form somgäller för sådana lagändringar.Förslag till de ändringar i vanlig lag som behövskommer enligt propositionen att läggas fram förriksdagen i höst.Regeringen har i propositionen redovisatbestämmelser i regeringsformen som kan behöva ändrasför att till fullo skall kunna leva upp tillförpliktelser enligt stadgan, om svenska medborgareskulle behöva ställas till svars inför domstolen.Den bestämmelse i regeringsformen som synes stå iallvarligast motsättning till dessa förpliktelser ärbestämmelsen i 12 kap. 3 § om åtal mot statsråd.Regeringen har framhållit det osannolika iatt en konfliktsituation skulle uppstå. Enligtregeringens uppfattning kan godkännaSveriges tillträde till Romstadgan utan att iakttaden ordning som gäller för stiftande eller ändringav grundlag. Främst har regeringen därvid pekat påkomplementaritetsprincipen, som innebär attlagföring i första hand skall ske nationellt, dvs. iSverige med tillämpning av svenska lagar och inomdet svenska rättsväsendet.Regeringen har bl.a. framhållit att defolkrättsliga förpliktelser som åtar sig iförhållande till Romstadgan är mindre långtgående ände förpliktelser som följer av stadgorna förtribunalerna för brott i f.d. respektiveRwanda. vill i fråga omtribunalerna peka på att de har inrättats med stödav bestämmelserna i kapitel VII i , vilketinnebär att beslutet är bindande församtliga FN:s medlemmar. Dessa stater är därförskyldiga att vidta de åtgärder som är nödvändiga föratt syftet med beslutet skall kunna uppnås. Någotsärskilt riksdagsbeslut om tillträde till dessastadgor har således inte varit aktuellt.Regeringen har vidare hänvisat till att ochDanmark, som har liknande grundlagslagstiftning, harratificerat Romstadgan.Som nämnts avser regeringen att lägga framförslag för om de ändringar som behövergöras i vanlig lag . Konstitutionsutskottetförutsätter att regeringen återkommer till riksdagenmed de förslag till ändring i grundlag somtillträdet till Romstadgan kan föranleda i sådan tidatt beslut om sådana ändringar kan fattas ianslutning till riksdagsvalet år 2002.Som regeringen framhållit är det angeläget attSverige ratificerar Romstadgan förInternationella brottmålsdomstolen.En given utgångspunkt är att fullt utskall uppfylla de folkrättsliga förpliktelser somlandet ingår. Vilka åtgärder som behövs för attfullgöra dessa förpliktelser får avgöras från falltill fall, och det är slutligen som avgörvilka åtgärder skall vidta, exempelvis iform av lagstiftning. Sannolikheten att en situationskulle uppstå då en med grundlag oförenligförpliktelse enligt Romstadgan aktualiseras försvensk del är utomordentligt liten, och det finnstid att överväga behovet av grundlagsändringar framtill dess att harpraktiska möjligheter att inleda sin verksamhet.Enligt uppfattning kan detgodtas att tillträder Romstadgan förInternationella brottmålsdomstolen utan godkännandei grundlagsordning.Vid det angivna ställningstagandet aktualiserasfrågan om formen för godkännande medhänsyn till bestämmelserna om överlåtelse avbeslutanderätt och rättskipnings- ellerförvaltningsuppgift enligt 10 kap. 5 §regeringsformen. Om uppgifterna innefattarmyndighetsutövning - vilket de aktuella uppgifternagör - skall enligt fjärde stycket iparagrafen fatta beslut med kvalificerad majoritet,nämligen med tre fjärdedelar av de röstande.Stockholm den 31 maj 2001På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagiti beslutet: Per (),(), BarbroHietala (), (), (), (),(), KerstinKristiansson Karlstedt (s),(), MatsEinarsson (v), von derEsch (kd), (), Per (),(), HelenaBargholtz (fp), Per-SamuelNisser (m) och ().Avvikande meningPer (), (), (), von der Esch (kd), (), (), () ochPer-Samuel Nisser (m) anser att utskottets yttrandesom på s. 18 börjar med "Som regeringen framhållit"och på s. 19 slutar med "av de röstande." bort haföljande lydelse.Beredningen av frågan om bör godkännaSveriges tillträde till Romstadgan ankommer påjustitieutskottet, medan haratt yttra sig över frågan om vilken form som krävsför ett godkännande.En given utgångspunkt är att fullt utskall uppfylla de folkrättsliga förpliktelser somSverige ingår. Vilka åtgärder som behövs för attfullgöra dessa förpliktelser får avgöras från falltill fall, och det är slutligen som avgörvilka åtgärder vi skall vidta, exempelvis i form avlagstiftning. Sannolikheten att en situation skulleuppstå då en med grundlag oförenlig förpliktelseenligt Romstadgan aktualiseras för svensk del ärvisserligen liten. bedömerdock nu att grundlagsändringar kommer att krävas föratt det skall stå klart att helt skall kunnaleva upp till sina folkrättsliga förpliktelser vidett tillträde till Romstadgan. Ett godkännande avett sådant tillträde kräver därför beslut i denordning som gäller för ändring av grundlag. Dettainnebär att nu såsom vilande kan anta ettbeslut att godkänna tillträde till stadganmen att det slutliga beslutet om godkännande kanfattas först 2002.Vid det angivna ställningstagandet aktualiserasinte frågan om att godkänna överlåtelse avrättskipnings- eller förvaltningsuppgift enligt 10kap. 5 § regeringsformen i annan form än mediakttagande av den ordning som gäller för ändring avgrundlag.