bet · GO01UbU11 · 2001-03-08 00:00:00 — Jämställdhet inom utbildning och forskning Motioner från allmänna motionstiden Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01UbU11Redogörelse för ärendetUnder den allmänna motionstiden väcktes ettstort antal motioner med yrkanden rörandejämställdhet inom utbildning och forskning.Yrkandena avser frågor om bl.a.jämställdhetsarbetet i skolan, åtgärder mot sexuellatrakasserier i skolan, träning i självförsvar förflickor, könsfördelningen inom vissahögskoleutbildningar, jämställdhetslagstiftning förstudenter, likvärdiga villkor för kvinnor och mäninom högre utbildning och forskning, tillsättningarav professurer samt genusperspektiv ivårdutbildningar och lärarutbildningen.Förslagen i motionerna, sammanlagt 39 yrkanden,återges i bilaga. Utskottet behandlar i detta betänkande 39motionsyrkanden från allmänna motionstiden ,vilka tar upp jämställdhetsfrågor inom utskottetsolika beredningsområden.Motionsyrkandena avser bl.a. jämställdhetsarbeteti skolan, åtgärder mot sexuella trakasserier iskolan, träning i självförsvar för flickor,könsfördelningen inom vissa högskoleutbildningar,jämställdhetslagstiftning för studenter, likvärdigavillkor för kvinnor och män inom högre utbildningoch forskning, tillsättningar av professurer samtgenusperspektiv i vårdutbildningar ochlärarutbildningen.Utskottet föreslår avslag på samtligamotionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till åtgärdersom vidtagits på nationell nivå för att stödja ochstimulera det lokala jämställdhetsarbetet i skolan,till pågående utredningsarbete och till pågåendeberedning inom med anledning avlämnat utredningsförslag.I betänkandet finns reservationer på olika punkterfrån samtliga partier utom Socialdemokraterna ochMiljöpartiet. Motioner från allmänna motionstiden 2000/01:Ub224 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att det juridiska skydd somåterfinns i jämställdhetslagen också skall gällaelever i grundskola och gymnasium.2000/01:Ub225 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:20. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ettjämställdhetsperspektiv skall genomsyra allundervisning.2000/01:Ub236 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:27. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ettjämställdhetsperspektiv skall genomsyra allundervisning.2000/01:Ub249 av m.fl. (v) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att på de skolor däreleverna så önskar skall självförsvarsträning förflickor ordnas.2. begär att regeringen ger iuppdrag att inom ramen för befintliga medel utvecklaett projekt som syftar till att förmå grund- ochgymnasieskolor att anordna självförsvarsträning förflickor.2000/01:Ub263 av och () vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omnationellt ansvar för att motverka sexuellatrakasserier och övergrepp.2000/01:Ub292 av och ()vari föreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om jämställdheten i skolan.2000/01:Ub293 av () variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att studier som visar påbristerna i jämställdhet mellan kvinnor och män tastill vara och att dessa frågor tas upp iskolundervisningen med syftet att påverkapojkars/mäns syn på flickor/kvinnor.2000/01:Ub305 av () variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningatt de tjejer som önskar skall ges möjlighet tillträning i självförsvar i anslutning till skolan.2000/01:Ub306 av () variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningatt pilotgrupper bildas för att öka och bibehållaintresset för naturvetenskap i grundskolan.2000/01:Ub316 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:25. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om jämställdhet iskolan.2000/01:Ub461 av () variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om vikten av ett tydligaregenusperspektiv i examensordningen.2000/01:Ub470 av och ()vari föreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om andelen kvinnor iingenjörsutbildningar.2000/01:Ub479 av m.fl. (c) variföreslås att fattar följande beslut:15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om regler motsvarandejämställdhetslagen i högskoleförordningen.16. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om jämn könsfördelningi tjänsteförslagsnämnden.17. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om beaktande avsökandetrycket vid dimensioneringen avhögskoleplatser.18. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om initiativ för attöka rekryteringen av män till kvinnodomineradeutbildningar.2000/01:Ub481 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en utredning för att undersökahur jämställdheten kan ökas på svenska högskolor ochuniversitet.2000/01:Ub500 av och (s) vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omkvinnojourernas kunskap i utbildningsväsendet samtatt fler professurer i kvinnovetenskap inrättas.2000/01:Ub810 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om jämställdhetsarbeteti högskolan.2000/01:Ub817 av m.fl. (s) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om flickor och teknik.2000/01:Ub820 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:29. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att studenter skallomfattas av lagen om sexuella trakasserier.30. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att tillsätta enutredning där de senaste årensprofessorstillsättningar gås igenom utifrån ettgenusperspektiv.2000/01:So358 av m.fl. (c) variföreslås att fattar följande beslut:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om satsningar påjämställdhets- och samlevnadsfrågor för ökadlivskvalitet.2000/01:So450 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i motionen om att förebyggavåld.2000/01:So545 av m.fl. (c) vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:19. begär att regeringen lägger framförslag som syftar till att öka forskningen kringkvinnors ohälsa och att föra in genderfrågor iläkar- och vårdutbildning.2000/01:A806 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om inriktningen avjämställdhetsarbetet i skolan.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kvotering.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tillsättningen avprofessurer och tjänsteförslagsnämndernasarbetsmetoder.2000/01:A808 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:25. begär att regeringen låter utredaproblemet med att så få kvinnor avslutar högreuniversitetsstudier.26. begär att regeringen enligt vad somanförs i motionen lägger fram förslag som syftartill att det i forskningen på sjukdomar tas hänsyntill könsrelaterade symtom och deras konsekvenser.28. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att synliggörakvinnor i undervisningen, i läroböckerna och iklassrummet.29. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om problematikenangående ungdomars språkbruk och att flickorskroppar anses vara allmänna objekt.30. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om jämställdhet ochgenuskunskap och teknik i lärarutbildningen och enfortsatt fördjupning av en jämställd undervisning.2000/01:A809 av m.fl. (c) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett samlat programför ökad jämställdhet i den svenska skolan.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utformningen avläroböcker.2000/01:A811 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om jämställdhet påuniversitet och högskolor.2000/01:A812 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om skolans viktiga rollnär det gäller att lägga grunden för ett jämställtsamhälle.16. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av att deosynliga strukturerna och hindren mot kvinnor inomden högre utbildningen klarläggs. Jämställdhetsarbetet i skolanSynpunkter på jämställdhetsarbetet i skolan och hurdetta kan förbättras förs fram i flera motioner.Enligt Moderata samlingspartiet i motion2000/01:A806 yrkande 5 måste jämställdhetsarbetetgrundas på kunskap om kvinnligt och manligt och blien pedagogisk fråga, snarare än en moral- ellerattitydfråga. betonar att enjämställdhetspolitik för skolan måste ta sikte påhur undervisningen går till, hur skolan arbetar, närolika ämnen introduceras i tiden och hurarbetsformerna i skolan skall kunna undvika attmissgynna ettdera könet. De anser exempelvis att deti första hand är en pedagogisk fråga att väckaflickors intresse för teknik.Kristdemokraterna framhåller i motion2000/01:Ub316 yrkande 25 att jämställdhet är en avde viktiga frågor som behöver etisk belysning iskolan. Därtill måste skolan uppmärksamma och tahänsyn till flickors och pojkars olika sätt attuttrycka sig, både verbalt och med kroppsspråk.Såväl flickor som pojkar bör aktivt uppmuntras attsöka sig till yrken som domineras av motsatt kön. Imotion 2000/01:Ub293 (kd) anför motionären attstudier som visar på brister i jämställdhet mellankvinnor och män bör tas upp i skolundervisningen medsyftet att påverka pojkars/mäns syn påflickor/kvinnor.I motion 2000/01:So358 yrkande 5markeras att skolan har ett ansvar för att motverkatraditionella könsmönster. Den skall ge utrymme föreleverna att pröva och utveckla förmåga ochintressen oberoende av könstillhörighet. Vidaremåste ett aktivt jämställdhetsarbete i skolaninriktas på attitydförändringar vad gäller bådeungdomars språk och samlevnad, menar motionärerna.Det sexualiserade språk som spridit sig i skolornavisar på nedsättande attityder och bristandejämställdhet. Liknande synpunkter förs fram imotion 2000/01:A809 (c) yrkande 1, där motionärernaockså vill att ett samlat program för ökadjämställdhet i skolan utarbetas av i närasamverkan med lärarnas organisationer.Folkpartiet understryker i motion 2000/01:A812yrkande 15 att jämställdhet handlar både om kunskapoch pedagogik. Arbetet med att förbättrajämställdheten måste bli en integrerad del avundervisningen i skolan. I motionen pekas på attutrymme finns för olika initiativ från skolans sida,t.ex. att undervisa flickor och pojkar var för sig ivissa delar av olika ämnen. I motioner2000/01:Ub225 yrkande 20 och 2000/01:Ub236 yrkande27, rörande respektive gymnasieskolan,lyfts likaså fram att ett jämställdhetsperspektivskall genomsyra all undervisning. Pedagogiken igrundskolan måste anpassas så att både flickor ochpojkar kan intressera sig och aktivt ta del avundervisningen. I gymnasieskolan måste hänsyn tastill olikheter mellan könen i fråga om mognad ochkunskaper, när undervisningen organiseras och vidval av pedagogiska metoder.Även i motion 2000/01:Ub292 (s) framställsjämställdhet som både en pedagogisk fråga och enfråga om kunskap. Motionärerna betonar attjämställdhet också är en viktig värdegrundsfråga somhandlar om förhållningssätt. Regeringen bör därförta ansvar för att detta kunskapsområde har en platsi lärarnas grundutbildning och fortbildning. Det ärviktigt att regeringen fortsätter att stödja ochstimulera det lokala arbetet med värdegrunden.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.Utskottet har tidigare vid behandlingen avmotsvarande motionsyrkanden om jämställdhetsarbeteti skolan, och senast i betänkandet 1999/2000:UbU11,konstaterat att synen på jämställdhet som både envärdegrundsfråga och en pedagogisk fråga hartydliggjorts . Åtgärder har vidtagitspå nationell nivå för att stödja och stimulera detlokala jämställdhetsarbetet ute i skolorna. Ikorthet kan här nämnas följande.Genom beslut av infördes iskollagens portalparagraf, 1 kap. 2 §, enbestämmelse att den som verkar inom skolan särskiltskall främja jämställdhet mellan könen (prop.1994/95:164, bet. UbU18, rskr. Riksdagendelade regeringens bedömning att jämställdhet skalllyftas fram som en pedagogisk fråga i skolansdagliga arbete.Sedan den 1 november 1997 finns i instruktionenför inskrivet att verket inom sittverksamhetsområde aktivt och medvetet skall främjaflickors, kvinnors, pojkars och mäns lika rätt ochmöjligheter.Under ett drygt år till och medutgången av arbetade inomUtbildningsdepartementet en projektgrupp med uppgiftatt utveckla arbetet med värdegrunden i skolan.Värdegrunden som formuleras i läroplanerna anger degrundläggande värden som vårt samhällsliv vilar på -människolivets okränkbarhet, individens frihet ochintegritet, alla människors lika värde, jämställdhetmellan kvinnor och män samt solidaritet med svagaoch utsatta - och som skolan skall förmedla ochförankra hos eleverna. Projektgruppen har bl.a.genom olika informativa och målgruppsanpassadeinsatser gett stöd till och stimulerat skolorna attkonkretisera värdegrunden i sin verksamhet.Skolverket har publicerat entemabild om värdegrunden, med . Den bygger på de kunskaper ocherfarenheter inom området som införskaffats undersenare år, och ger en övergripande och samlad bildav de möjligheter och problem som finns i arbetetmed att omsätta de grundläggande demokratiskavärdena i praktiken. har också på uppdragav regeringen och utifrån den analys som återfinns itemabilden presenterat en långsiktigStrategi för arbete med de demokratiskavärdena. Bland annat anges där hur verket avser attarbeta med att stödja kompetensutveckling vidförskolor och skolor i dessa frågor samt verketsplaner på framtida utvecklingsprojekt.I den nya lärarutbildningen - som riksdagenbeslutat om (prop. 1999/2000:135, bet.2000/01:UbU3, rskr. 5) - lyfts fram att studentenför att erhålla lärarexamen skall äga sådankompetens att han eller hon kan dels förmedla ochförankra samhällets och demokratins värdegrund, delsinse betydelsen av könsskillnader iundervisningssituationen och vid presentation avämnesstoffet. Detta har genom en ändring ihögskoleförordningen (1993:100, ändr. 2001:23), somträder i kraft , intagits imålbeskrivningen för den nya lärarexamen.Från och med gäller - efterbeslut av regeringen - reviderade kursplaner föralla ämnen i . I dessa har eftersträvatsatt skolans värdegrund, däribland jämställdhet somen fråga om demokrati, skall genomsyraundervisningen i alla ämnen. Till exempel harambitionen varit att innehållet i kursplanerna förde naturorienterande ämnena skall vara uttryckt påett sådant sätt att det kan tilltala både flickoroch pojkar.Åtgärder mot sexuella trakasserier iskolan m.m.Yrkanden om åtgärder mot sexuella trakasserier iskolan framställs i tre motioner.Miljöpartiet anmärker i motion 2000/01:Ub224 attjämställdhetslagens förbud mot sexuella trakasserieromfattar lärare och annan skolpersonal, men inteelever. Motionärerna vill att samma juridiska skyddsom finns i nämnda lag även skall gälla för elever igrundskolan och gymnasieskolan.I motion 2000/01:A808 yrkande 29 påpekarMiljöpartiet att många flickor far illa avkönsmobbning under sin skolgång. Detta är enskrämmande utveckling som motionärerna inte kanacceptera. Tyvärr finns det i nuvarande lagstiftninginga regler som skyddar mot sådana trakasserier.Motionärerna menar att det också är en fråga om attåstadkomma attitydförändringar hos de vuxna påskolan, som har ett övergripande ansvar, och hospojkar och flickor att visa respekt för varandra.Även i motion 2000/01:Ub263 (s) framhållsbetydelsen av att unga flickor och pojkar växer uppmed en respekt för varandra som människor.Motionärerna anser att det är ett nationellt ansvaratt se till att sexuella trakasserier och övergreppmotverkas inom skolan.U t s k o t t e t har samma uppfattning sommotionärerna att könsmobbning i skolan, bl.a. bruketav ett sexistiskt språk, inte kan tolereras och påalla sätt måste stävjas. Utskottet anser emellertidatt bör avslå motions-yrkandena medhänvisning till följande.Den 1 januari 1998 skärptes och förtydligadesskollagen (1985:1100) som stöd för det lokalaarbetet mot mobbning (prop. 1997/98:6, bet. UbU5,rskr. Enligt den därefter gällande lydelsen av1 kap. 2 § skollagen är den som verkar inom skolanskyldig att aktivt motverka alla former av kränkandebehandling, såsom mobbning och rasistiska beteenden.Utskottet ansåg att sexuella trakasserier likasåmåste betraktas som en allvarlig form av kränkandebehandling (bet. 1997/98:UbU5 s. 30). På utskottetsförslag gjorde ett tillkännagivande tillregeringen om att regeringen borde överväga hur manpå lämpligaste sätt skall kunna markera atttrakasserier på grund av kön eller sexuell identitetinte får förekomma.Skolverket genomförde på regeringensuppdrag en nationell kvalitetsgranskning om hurskolorna bedriver sex- och samlevnadsundervisning,främst ur ett jämställdhetsperspektiv (rapport dnr99:208). Detta ledde i sin tur till ett nyttregeringsuppdrag, att ta fram en långsiktigstrategisk planering för hur skolor kan arbeta medde grundläggande demokratiska värdena. Som utskottetredovisat i det föregående har i november2000 fullgjort uppdraget genom skriften Strategi förSkolverkets arbete med de demokratiska värdena.Även (JämO) har i ettsärskilt skolprojekt arbetat med insatser för attmotverka sexuella trakasserier. JämO har under år2000 givit ut mot könsmobbning iskolan.Som också nämnts i det föregående har kursplanernaför alla ämnen reviderats medtillämpning från . I desamhällsorienterande ämnena markeras tydligt att tidskall avsättas för att diskutera och reflektera överbegrepp som identitet, sexualitet, kärlek ochjämställdhet. Där betonas vikten av att tala omvärdefrågor i samband med undervisning om samlevnadoch relationer, människosyn och språkbruk. Även ikursplanen för de naturorienterande ämnena och ibiologi finns naturligen vissa inslag kringundervisningen i sex och samlevnad.Enligt direktiven till i uppgift att utreda och föreslå hur enökad rättssäkerhet för eleverna kan åstadkommas(dir. 1999:15). Kommittén skall vid behov föreslåförändringar för att stärka barns och ungdomarsskydd och trygghet i barnomsorgs- ochskolverksamheten. Kränkande behandling pekassärskilt ut i direktiven. Vidare skall utredas omstatens sanktionsmöjligheter behöver stärkas.Kommittén skall redovisa uppdraget senast den 15september 2001.Utskottet ser det som angeläget att elever sålångt möjligt får ett skydd mot sådan kränkandebehandling som sexuella trakasserier innebär.Resultatet av arbete med dessafrågor bör emellertid avvaktas.Enligt motion 2000/01:Ub249 (v) bör ett uppdraglämnas till att, inom ramen förbefintliga medel, utveckla ett projekt som syftartill att förmå grund- och gymnasieskolor att anordnasjälvförsvarsträning för flickor (yrk. 2).Motionärerna vill också att uttalar sigför att självförsvars-träning för flickor skallordnas på de skolor där eleverna så önskar (yrk. 1).De påpekar att en del skolor och kommuner anordnar sådan utbildning. Utbildningen ellerträningen handlar om att stärka unga flickorssjälvkänsla, ge dem kunskap om hur man undvikerfarliga situationer och om hur man rent fysiskt tarsig ur dem. Många unga flickors vardag är fylld avrädsla, undergivenhet och fruktan för övergrepp,anmärker motionärerna.Också föreslår i motion 2000/01:So450yrkande 6 att skolan får i uppdrag att ge flickorutbildning i självförsvar. Motionärerna anser attflickor behöver få någorlunda kunskap om hur deskall agera om de utsätts för hot om våld, samtidigtsom pojkar behöver få träning i empatioch att hantera konflikter verbalt.I motion 2000/01:Ub305 (kd) framhålls att skolansuppgift är att genom bl.a. etiska samtal ochsamlevnadsundervisning stärka självförtroendet hossåväl flickor som pojkar. Träning i självförsvar förflickor skulle kunna vara ett komplement till dennaundervisning för de flickor som så önskar.U t s k o t t e t behandlade och avstyrkte underföregående ett motsvarande motionsyrkandeom självförsvarsträning för flickor (bet.1999/2000:UbU11). Utskottet anförde då att det ärviktigt att skolan medverkar till att hos elevernaskapa förståelse och respekt för människor av bådakönen och att skolan anvisar vägar att genom samtallösa konflikter och motsättningar. Utskottethänvisade till att utarbetatreferensmaterial som kan användas ute i skolorna somunderlag för samtal och diskussioner inomkunskapsområdet sexualitet och samlevnad.Utskottet har ingen annan uppfattning . Det börpåpekas att det står skolorna fritt att anordnaträning i självförsvar för flickor om sådanutbildning efterfrågas. bör dock inteuttala sig om det närmare innehållet iundervisningen eller om formerna för densamma.Med hänvisning härtill bör avslåmotionsyrkandena.Rekrytering av kvinnor och män tillhögre utbildningarEtt par motionsyrkanden syftar till en jämnarekönsfördelning inom vissa högskoleutbildningar.Centerpartiet vill i motion 2000/01:Ub479 yrkande18 att regeringen skall ta initiativ till att ökarekryteringen av män till kvinnodomineradeutbildningar. Motionärerna åsyftar särskilt vård-och undervisningsutbildningarna.Bland annat för att bryta den könssegregeradearbetsmarknaden är det enligt motion 2000/01:Ub470(s) viktigt att locka fler kvinnor tillingenjörsutbildningarna. Tydliga mål måste sättasupp vid universitet och högskolor för att höjaandelen kvinnor i dessa utbildningar och förslagläggas fram hur man når dessa mål.U t s k o t t e t hänvisar till att regeringen iregleringsbrev för avseende anslagtill universitet och högskolor m.m., liksom tidigareår, ålagt lärosätena att i sina årsredovisningarredogöra för vilka åtgärder som vidtagits för att fåen jämnare könsfördelning - bl.a. i utbildningar medojämn könsfördelning, såsom vissa lärar- ochvårdutbildningar samt naturvetenskapliga ochtekniska utbildningar.Enligt för universitetoch högskolor 1999 har en markant ökning skett avandelen kvinnor som påbörjar teknisk utbildning (s.8). har andelen kvinnorbland nybörjarna till civilingenjörsutbildning ökatfrån och tillhögskoleingenjörsutbildning från 17 till 27 %.Utskottet ser det som viktigt att flickors intressestimuleras tidigt genom insatser redan igrundskolan, t.ex. genom det s.k. NOT-projektet.Med det anförda föreslår utskottet avslag påmotionsyrkandena.I motion 2000/01:Ub479 yrkande 17 påpekarCenterpartiet att sökandetrycket är mindre till dehögskoleutbildningar som män i första handefterfrågar (tekniska och naturvetenskapliga) äntill de utbildningar som kvinnor efterfrågar (lärar-respektive humanistiska). Vid dimensionering avhögskoleplatser bör högskolorna beakta relationenmellan platsantal och hur många sökande enutbildning har för att undvika att endiskriminerande effekt uppstår, framhållermotionärerna.