bet · GP01BOU1 · 2001-11-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att hushåll som fått inkomstförändringarunder kalenderår vilka inträffat efter det att bidraget harupphört ska få rätt till prövning av eftergift.2001/02:Sf7 av m.fl. (fp):tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om ändrad grundval för beviljande avbostadsbidrag.Motion väckt med anledning av proposition 2001/02:152001/02:Ub2 av m.fl. (c):6. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att inbjuda berörda kommuner, högskolor ochstudentkårer till överläggningar om hur bostadssituationen förstudenter skall hanteras framgent.Bilaga 2Förteckning över de motioner som åberopas i utskottets förslagtill riksdagsbeslut punkt 1Motion 2001/02: : MotionärYrkande nrBo203 ()Bo205 ochLars ()Bo206 och Carl-Axel13Johansson (m)Bo218 ochIngvar ()Bo226 m.fl. (kd)36Bo232 m.fl. (kd, m, c)Bo237 m.fl. (m) 39Bo275 ()Bo303 m.fl. (c)Bo316 m.fl. (m) 16, 8, 1013Bo318 m.fl. (m) 10Bo320 m.fl. (kd)8, 23Bo324 m.fl. (fp) 13, 14Fi294 m.fl. (fp) 19L370 Skånberg (kd) 4MJ337 m.fl. (c) 29Sf392 () 34Ub261 och ()11Bilaga 3Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeUtskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag tillanslagsfördelningBelopp kronor----------------------------------------------------------Anslag Utskottetsförslag--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------21:1 Bostadsbidrag 3 998 000----------------------------------------------------------31:1 139 086----------------------------------------------------------31:2 Räntebidrag m.m. 1 460 000----------------------------------------------------------31:3 : 13 684Förvaltningskostnader----------------------------------------------------------31:4 : 200 000Garantiverksamhet----------------------------------------------------------31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och 50 000mögelskador----------------------------------------------------------31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i 20 000bostäder----------------------------------------------------------31:7 Investeringsbidrag för anordnande av 125 000bostäder för studenter----------------------------------------------------------31:8 26 032----------------------------------------------------------31:9 419 489----------------------------------------------------------31:10 6 300----------------------------------------------------------31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som 185 000främjar ekologiskhållbarhet----------------------------------------------------------31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av 99 000hyresbostäder----------------------------------------------------------32:1 Länsstyrelserna m.m. 1 966 812----------------------------------------------------------32:2 Regionala självstyrelseorgan 25 297----------------------------------------------------------34:1 Stöd till lokala investeringsprogram 789 500för ekologiskhållbarhet----------------------------------------------------------34:2 048hållbarhet--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Summa 9 529 248----------------------------------------------------------Bilaga 4Regeringens lagförslag i proposition 2001/02:1Förslag till lag om särskild bestämmelse om bostadsbidragHärigenom föreskrivs följande.För 2002 lämnas bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) ombostadsbidrag med följande avvikelse.Vid beräkning av den bidragsgrundande inkomsten enligt 4 § skallstudiebidrag enligt studiestödslagen (1999:1395) ingå med 80 procent.Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002.Bilaga 5Regeringens lagförslag i proposition 2001/02:9Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidragHärigenom föreskrivs att 28 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag skallha följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------28 §1-----------------------------------------------------skall skallbesluta om återbetalning besluta om återbetalningenligt 22 § och om enligt 22 § och omåterbetalning av återbetalning avbostadsbidrag som i bostadsbidrag som i övrigtövrigt har lämnats har lämnats felaktigtfelaktigt eller med för eller med för högt belopp.högt belopp. Om det Om det finns särskildafinns särskilda skäl för skäl för det får kassandet får kassan efterge efterge krav påkrav på återbetalning återbetalning helt ellerhelt eller delvis. Vid bedömning avbedömning av om sådana om sådana skäl föreliggerskäl föreligger skall skall särskilt beaktassärskilt beaktas sökandens och dennessökandens och dennes medsökandes förmåga attmedsökandes förmåga att kunna betala tillbakakunna betala tillbaka bidraget. För att rättenbidraget. Om dessa inte till eftergift skall kunnafullgjort sin prövas skall skyldighetenuppgiftsskyldighet enligt 24 § att anmälaenligt denna lag eller ändrade förhållanden hamedvetet eller av fullgjorts av sökanden ochoaktsamhet lämnat dennes medsökande. Om defelaktiga uppgifter till inte har anmält ändradegrund för bedömningen av förhållanden kan eftergifträtten till ändå prövas om de skäligenbostadsbidrag, får inte borde ha insett attkravet på återbetalning de var skyldiga att görainte efterges. en sådan anmälan. Omsökanden eller dennesmedsökande medvetet ellerav oaktsamhet lämnatfelaktiga uppgifter tillgrund för bedömningen avrätten till bostadsbidrag,får kravet pååterbetalning inteefterges.-----------------------------------------------------Vid en senare utbetalning av bostadsbidrag eller annan ersättning somskall betalas ut av allmän försäkringskassa till någon som skall betalatillbaka bidrag enligt första stycket får kassan hålla inne ett skäligtbelopp i avräkning på vad som har lämnats för mycket.Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelsernaskall dock tillämpas på bostadsbidrag som lämnats från och med den 1januari 2000. [1](Senaste lydelse 1999:246. **FOOTNOTES**[1]:Bilaga 6Bostadsutskottets offentliga utfrågning den 23 oktober2001 om bostadsbidragenProgram för bostadsutskottets offentliga utfrågning ombostadsbidragen.Lokal: Förstakammarsalen i Riksdagshuset10.00 Inledning: Utskottets vice ordförande ()10.05 Utvecklingen av bostadsbidragen sedan 1997Ingrid , Riksförsäkringsverket10.20 Bostadsbidragen under 1990-taletChristina , BoverketLeif , Boverket10.35 Bostadsbidragens betydelse för boendekostnadernaBengt , professor, , universitetCecilia , fastighetsekonom, , univer-sitet10.50 Tillämpningen av reglerna för eftergiftAnn-Eva Askensten, Riksförsäkringsverket11.00 Frågor och diskussionca 13.00Deltagande ledamöter från bostadsutskottetLennart (), vice ordförandeBengt-Ola ()()()()()()()()()()()()()()()()()Protokoll från bostadsutskottets offentligautfrågning om bostadsbidragenI en bilaga till detta protokoll har samlats de bilder som tillhörprotokollet.Ordföranden: förmiddag och välkomna till förstakammarsalen.En av de stora tunga posterna när det gäller ekonomi inom vårtutgiftsområde, som är alltmer krympande, är bostadsbidragens andel avde kostnader som vi har. Bostadsbidragen har varit och är diskuteradeutifrån olika utgångspunkter. Vi har ett system som har fungerat ettpar år. En av de viktiga uppgifterna för ett utskott i riksdaghandlar om att följa upp och utvärdera de system som vi har varit medoch fattat beslut om. Det är därför som vi anordnar denna offentligautfrågning i dag.Avsikten är inte att och vänder jag mig framför allt till minakolleger i bostadsutskottet vi ska diskutera utifrån vilka motionersom vi har lagt från våra respektive partier, utan avsikten är att viska så långt det är möjligt, genom er som är inbjudna hit som experteroch föredragshållare, få fördjupa oss i de system som har fungeratunder . Sedan har ledamöterna möjlighet att ställa frågor. Hurdet kommer att bli är det naturligtvis politikernas rollatt utforma eventuella förslag i de här sammanhangen. Jag vill ha detsagt så att vi vet förutsättningarna och inte för någon debatt om vadrespektive partier har för ställningstaganden. Det är inte detta som äravsikten med utfrågningen i dag.Tanken är att vi ska få inledningar i en följd. Enligtprogrammet disponerar respektive talare ungefär en kvart. Därefter fårutskottets ledamöter möjlighet att ställa frågor. Avsikten är att viska avsluta senast kl. 13.00.Ingrid , : Herr ordförande! Äradeledamöter!Tack för att vi har fått komma hit, och jag hoppas att vi kan bidramed vår kunskap och svara på frågor. Vi från är:jag, överdirektör, som är nytillträdd enhetschef påden enhet som har hand om bostadsbidrag samt tvåbostadsbidragsexperter, som kan svarapå mer detaljerade frågor.Min uppgift är att väldigt kort försöka beskriva utvecklingen avbostadsbidragen . Som vi alla känner till ökadeutgifterna väldigt kraftigt . Orsakernatill detta kanske man kan sammanfattningsvis säga är 1991 årsskattereform där bostadsbidragen var en bricka i det spelet, att detvar lågkonjunktur och att det var arbetslöshet samt att det fanns vissaindexeringar i bostadsbidragen. Det gäller bl.a. bostadsrelateradeinkomster och bostadskostnaderna.När bostadsbidragen låg som högst, all time high, 1995 hade vi enkostnad på 9,2 miljarder, och drygt 550 000 hushåll hade bostadsbidrag.Detta ledde till förändringar. Det är förändringar som beslutades den 1juli 1996 och gällde bostadsbidrag från den 1 januari 1997.Syftet med de här förändringarna var trefaldigt. Det första var attminska statens utgifter. Det andra var att öka träffsäkerheten ochsamtidigt, det tredje, att uppnå eller bibehålla fördelningspolitiskamål. De grundläggande syftena med bostadsbidragen, de övergripandemålen, låg fast, dvs. att det finns både en bostadspolitisk del och enfamiljepolitisk del.Då kan man fråga sig om syftena med reformen har uppnåtts. Här stöderjag mig på de utvärderingar som RFV har gjort. Den lättaste att se ärutgifterna. Vi kan se att det är stadigt sjunkande kostnader förstatsbudgeten: 1995 9,2 miljarder, 1996 8,4 miljarder, 1997 6,2miljarder, 1998 5,8 miljarder, 1999 5,1 miljarder och 2000 4,4miljarder. Vår prognos är 4,1 miljarder. Prognosen för nästaår, 2002, är 3, 9 miljarder, eller närmare 4 miljarder.Man ställer sig frågan: Har utgiftsminskningen skett på bekostnad avträffsäkerhet och de fördelningspolitiska målen? Mitt svar här är nej. (Bild 1)Det skulle jag vilja illustrera med en bild. Vi har tittat påbostadsbidragen, vilken hushållstyp det är som får bostadsbidrag. Niser att det gäller tiden . Den översta kurvan gällerensamstående med barn, nästa sambor med barn, sedan de unga ochumgängesföräldrar. Vi ser en kurva som går ned väldigt kraftigt. Frånatt /97 ha legat på ungefär samma nivå för ensamståendeoch dem som bor ihop går kurvan för sambor ned väldigt kraftigt. Dåfrågar man sig varför detta sker.Främst är det den nya lagstiftningen, som innebär att vi gör enindividuell prövning av inkomsten som gör att fallet mellan 1996 och1997 är väldigt kraftigt. Men det här fortsätter ju. Det beror på degoda tiderna, löneökningarna. Löneökningarna på två löner slår igenombetydligt mer än om man bara har en lön. Vi ser att det går ned väldigtkraftigt, . För de ensamstående med barn, som till ärkvinnor, är minskningen betydligt mindre. Den är under den härperioden. Det här stämmer väldigt väl med andra siffror på hurfördelningen och resurserna har sett ut i . De som inte har fått del av den stora tillväxten har framförallt varit ensamstående med barn och ensamstående mammor. Här ser viatt bostadsbidraget trots allt har lyckats skydda den här gruppenrelativt väl. När det gäller de unga finns en minskning som inte ärlika uttalad.Framöver kan vi se liknande tendenser som fortsätter. Det gör att minsammanfattning vad gäller bostadsbidragen är att det nu främst är ettfamiljepolitiskt stöd och att det främst är ett stöd till ensamståendemed barn, att av bostadsbidragstagarna nu är ensamstående med barnoch får av de utbetalda beloppen. De allra flesta bor i hyresrätt.Av alla som får bostadsbidrag bor i hyreslägenhet och i egenfastighet. Detta torde vara en effekt av att den bidragsberättigandebostadsytan har begränsats. Vi kan också se att bostadsbidragen ärviktigare för de ensamstående än för andra. (Bild 2)Av dem som får bostadsbidrag står bostadsbidragen för avbostadskostnaden för ensamstående med barn, medan det är för giftaoch samboende och för hushåll utan barn, de unga . Det här är ettväldigt viktigt stöd för ensamstående med barn.Vi håller också på att titta på om bostadsbidraget har urholkatsunder den här perioden. Då ställer man sig frågan hur man definierarurholkats eller ej. Vi har tittat på om bostadskostnaden tar en störreandel av den disponibla inkomsten ifall man har samma bostadsyta ochnär man har fått ett utbetalt bostadsbidrag. Har inte skett någonnämnvärd förändring . Man kan tycka att detta ärmärkligt, men man hittar en del faktorer som förklarar detta. Det äratt vi har haft väldigt liten eller praktiskt taget ingen inflation. Vikan inte heller se någon urholkning av bostadsbidraget under den härperioden. är inte alla system problemfria, utan bostadsbidrag harsom alla inkomstprövade bidrag marginaleffekter.Vad vi kan se är att när hushållen har fått högre lön har man trillatur systemet eller har fått ett lägre bostadsbidrag. Det här gällerframför allt sambor eller gifta. Det innebär att de här individerna ochhushållen inte har fått samma del av välfärdsökningen som vi andraunder den här perioden. Men bostadskostnaden tar lite större andel avinkomsten.Slutligen några ord om inkomstavstämningen, som sker i efterhand. (Bild 3)Bilden visar avstämningsresultaten 19971999. Vi ser ett antalhushåll som har fått för litet preliminärt bostadsbidrag och ska hamera vid den slutgiltiga avstämningen. Vi ser att det går ned från232 till och att också utbetalningsbeloppet går ned,om än ganska marginellt. Hushåll som har fått för mycket i bidrag gårockså ned i antal, och summan går ned något. Men i ett störreperspektiv kan man se att andelen hushåll som har fått för litebostadsbidrag, som har fått ungefär som de ska ha, eller har fått förmycket, är oförändrad under perioden.Det är som har fått för lite, som har fått vadde ska ha och som ska betala tillbaka. Där siffrorna går ned bådevad gäller antal hushåll och vad gäller belopp beror på att antalethushåll som får bostadsbidrag minskar, liksom den summa som betalas utär mindre.Vad gäller frågorna om återkrav och eftergiftsregler som vi tillämparåterkommer vi senare till.Christina , : har i ett samarbetsprojekt mednågra försäkringskassor i länen i tittat påbostadsbidragen . Det är främst barnfamiljerna som vitittat på. Utgångspunkten har varit att se på både det bostadspolitiskaoch det familjepolitiska stödet. Det är mera en deskriptiv del.Vi konstaterar att antalet hushåll med bidrag har minskat ganskakraftigt , som vi jämför med och har som utgångspunkt under1990-talet. Vad man kan konstatera är att det är makarna som står fördenna minskning. Andelen makar har minskat med jämfört med1992 och andelen ensamföräldrar har ökat med . Andelen makarminskar mer ju fler barn, dvs. ju större försörjningsbörda, de har,medan ensamföräldrarnas andel ökar ju fler barn och ju störreförsörjningsbörda de har.Vi har tittat på hur bidragshushållen bor och hur bidragen tillbarnfamiljer har fördelat sig . (Bild 4)Vi kan konstatera att av bostadsbidragen till barnfamiljer år 1992gick den största andelen till ensamföräldrar i hyresrätt. Det är 39 %av bidragen till barnfamiljerna som gick dit. Totalt gick tillboende i hyresrätt. Grupperna makar och ensamföräldrar var ungefär likastora, ensamföräldrar och makarna . Andra stora enskildagrupper som fick bostadsbidrag var makar boende i hyresrätt, respektivemakar boende i egnahem. Totalt fick egnahemsägare cirka en femtedel avbidragen. Då kan man också tänka på att den bostadspolitiska biten idet är att man ska kunna hålla sig med goda och tillräckligt rymligabostäder. Det har bl.a. definierats som, även om det inte är ettuttalat mål, norm 3, dvs. att varje barn ska ha ett eget rum.Det betyder att en familj med ett barn ska kunna bo i entrerumslägenhet, en familj med två barn i en fyrarumslägenhet osv. Delite större lägenheterna, från fyra rum och kök, finns företrädesvis iegnahem. Makar med barn har genomgående ett större antal barn än vadensamföräldrarna har. Och tittar vi på bostadsbidragstagare medhemmavarande barn. Skillnaden mellan makar och ensamföräldrar är attmakarna har ungefär 0,8 fler barn. Samma skillnad gäller för boende iegnahem i förhållande till boende i hyresrätt. Det betyder att makar iegnahem har ungefär ett och ett halvt barn fler i snitt änensamföräldrar i hyresrätt.I förhållande till 1992 är det en drastisk förändring som skett till1999. går av bidragen till hushåll eller familjersom bor i hyresrätt, medan endast går till dem i egnahem.En av de grupper som var bland de största tidigare var makar i egnahem,som tidigare utgjorde av bidragsfamiljerna, men som bara utgör2 % av samtliga bidragsfamiljer. Det betyder att det är många makar medstor försörjningsbörda och många barn som inte längre harbostadsbidrag.Trångboddheten bland bostadsbidragstagarna har ökat. Man kankonstatera när det gäller makarna att gruppen har minskat så mycket attvi inte vet om det är samma hushåll.Genom att bostadsbidragsgränserna inte har höjts sedan mitten av1990-talet, varken boendekostnadsgränserna eller inkomstgränserna, blirdet en form av urholkning. Risken är att man bor in sig i trångboddhet.När det extra barnet föds kanske man inte byter till en större bostad.Generellt sett har makarna högre inkomster än vad bidragstagarna har.Det är ganska naturligt. De är ju två för det mesta. Vi har tittat påhur mycket de har kvar i konkreta fall. (Bild 5)Exemplet gäller och visar en ensamförälder som tjänar117 före skatt det är där inkomsterna börjar påverka bidrageti dag och som har två barn, en boendekostnad på och enkommunalskatt på . De får kvar . Man har här tagithänsyn till boendekostnader, skatt och levnadskostnader utifrånKonsumentverkets riktlinjer. Det utgår underhållsbidrag, bostadsbidragoch barnbidrag. Om familjen i stället består av två vuxna och har sammaförhållanden med boendekostnader, antal barn och annat och låter denene av föräldrarna tjäna denna inkomst, kommer man på ett underskott av47 . Det beror dels på att bostadsbidraget minskar med 11 700 krpå grund av de skilda inkomstgränserna, dels på att det inte utgårnågot underhållsbidrag till den här familjen, eftersom barnen ärgemensamma, samt att det är ytterligare en person som ska leva pådetta. Om makarna vardera tjänar , dvs. tillsammans 234 000kr, når de nästan upp till samma nivå som en ensamförälder med inkomstpå . Det fattas några tusenlappar. Det krävs perförälder, dvs. , för att en familj med två vuxna skallkomma upp i samma nivå som ensamföräldern som tjänar . Omenbart ena maken har inkomster, krävs det . Då utgårinte heller något bostadsbidrag. (Bild 6)Den slutsats som kommer till är att makarna har fler barn,inkomster som är i nivå med ensamföräldrarnas, även de bidragsgrundandeinkomsterna ligger numera på den nivån. De har högre boendekostnader,men de får ett lägre bostadsbidrag. Bostadsbidraget har numera fått enprägel av ensamförälderstöd till boende i hyresrätt, och det är därmedinte längre samma bostadspolitiska stöd som det tidigare varit, utandet har skett en förskjutning till att enbart vara ett familjepolitisktstöd. Med detta tackar jag för mig.Leif , : Avsikten med bilden är att sätta inbostadsbidraget i ett lite större sammanhang. (Bild 7)På bilden ser vi samhällets både utgifter för och inkomster frånbostadssektorn. Vi har t.ex. utgifterna för bostadsbidrag, utgifternaför bostadstillägg till pensionärerna, inkomsten fastighetsskatten ochkostnaden skatteavdrag för egnahem, räntebidragen och nettot av de härströmmarna där vissa poster är inkomster för samhället och de flestaposter utgifter för samhället. Alltihop är omräknat i 1999 årspenningvärde.Vi kan här se att bostadsbidragen är den lägsta utgiften församhället av de bostadspolitiska medlen under hela den här periodenfram till . Sammantaget har kostnaderna för samhället, dvs. statenoch kommunerna, legat på nivån från början på 1980och , då man hade vidtagit en hel delåtgärder för att minska samhällets kostnader. Den viktigaste åtgärdenär skatteomläggningen, då vi skulle betala vårt boende själva ochräntebidragen följaktligen skulle minska kraftigt. skulle deselektiva bostadsstöden, bostadsbidragen, öka för att kompenserahushållen för de kostnadsökningar de fick.Vi kan konstatera att en ökning av bostadsbidragen följde, precis somman hade räknat med, fram tills man slog till bromsar också på grund avutvecklingen av statens finanser.Som ni alla vet är samhällets kostnader för bostadssektorn nu nere inoll. har kostnaderna för bostadsbidragen också minskat.Frågan är om det inte vore rimligt att tänka sig att det selektivastödet, bostadsbidragen, får en viktigare funktion nu när övrigakostnader för samhället har sjunkit så kraftigt.Vi har tittat på samhällskostnader i ett internationellt perspektivför att få en rimlig jämförelse. Då brukar man jämföra andelar av BNP:Vi kan konstatera att andelen av BNP , frånbörjan av 80-talet och en bit in , låg på nivån 33½ % förSverige. I andra jämförbara länder i , t.ex. , ,, , har den legat på ungefärligen sammanivå, om man tar hänsyn till alla de faktorer som finns medpå bilden. Även andra länder har utan tvekan minskat sitt stöd tillbostadssektorn, men absolut inte ned till noll, utan det ligger snararepå nivåer omkring 1½2½ %.Jag inser att det inte är lätt att smälta alla dessa kurvor på engång. Jag har därför tagit med mig till kanslichefen både den rapportsom jag redovisade under bostadsveckan i och denoverheadbild som jag visar. Ni får dessa i efterhand och kan såledeslättare tränga in i dem.Sammanfattningen är alltså att bostadsstödet under en mycket långperiod låg på nivån och är nere inoll. Bostadsstödet har på ett mycket verksamt sätt bidragit tillssaneringen av statens finanser.Bengt : Ledamöter! Det är trevligt att vara här.Som ekonom tänker jag på tre saker när det gäller bostadsbidrag. Jagtänker på inkomsteffekter, jag tänker på konsumtionseffekter och jagtänker på priseffekter. Jag ska också säga att det material som jagvisar nu kommer från ett arbete som vi gjorde för ,som i huvudbetänkandet konstaterade att bostadsbidraget kanske inte harnågot större värde för samhället. I vår bilaga konstaterade vi attbostadsbidraget har utomordentliga fördelningseffekter såvitt vi kanse, och även positiva effekter i övrigt. På ett mirakulöst sätt ryms viändå inom samma pärmar.För det andra vill jag säga att materialet är lite bearbetningar avbostads- och hyresundersökningens material som gjorts medhjälp av , fastighetsekonom vid IBF. Jag ska också säga,som en turnering till , som nämnde bostadsveckan, att jaghar inbjudit de olika partiernas bostadspolitiska företrädare till endebatt under bostadsveckan, en bostadspolitisk debatt under enbostadsvecka som äger rum i . Då fick jag göralite reklam också, och vara lite informativ.Vad tänker då jag som ekonom på? Jo, jag tänker på inkomsteffekter.Vid en given bostadskonsumtion kan man i efterhand konstatera attinkomsterna, de disponibla inkomsterna, kanske jämnas ut en del pågrund av bostadsbidragen, både inom och mellan olika grupper isamhället.För det andra tänker man på konsumtionseffekter, att bostadsbidrageneventuellt har en sådan effekt att vi, utöver konsumtionseffekter,också har en effekt som innebär att man på marginalen stimuleras attändra sin bostadskonsumtion.För det tredje tänker man att bostadsbidragen kan ha en priseffekt.De kan innebära att en del av bostadsbidraget övervältras i form avhögre priser eller högre kostnader i samhället.Tyngdpunkten ligger på den första effekten, som jag nu ska uppehållamig vid. (Bild 8)Den här bilden är bara en variation på det tema som .