bet · GP01TU2 · 2001-11-27 00:00:00 — Regeringen ser det somönskvärt att anslagshöjningar sommotsvarar detta finansieringsbehov kangenomföras i takt med att delånefinansierade projekten färdigställs.En sådan successiv metod skulle också,säger regeringen, ge en relativt jämtaktivitetsnivå inom infrastruktursektorn.Regeringen bedömer att detkommer att finnas utrymme i statsbudgetenför en sådan ambitionsnivå men reserverarsig för den ekonomiska utvecklingen. Detär emellertid regeringens avsikt attåterkomma till med förslag omytterligare anslagshöjningar i den taktdet statsfinansiella läget medger.Den av regeringen redovisade bedömningenav hur planeringsramen bör finansieraskan sammanfattas enligt följande:FinansieringskällaBelopp, miljarderkronor Andel, %Anslag framräknade på basis av 283,278nivån för budgetåret 2004Lån 23,0 6Ytterligare anslagshöjningar i mån57,8 16av statsfinansiellt utrymmeSumma 364,0 100MotionsförslagAv de sammanlagt 19 motionsyrkanden somutskottet behandlar i detta avsnitt röralla utom ett den form av alternativfinansiering av infrastrukturprojekt somvanligen går under benämningen PPP(public-private partnership). Blandmotionärerna återfinns företrädare församtliga borgerliga partier.I den moderata partimotionen2000/01:T201 av m.fl. anförsatt statens finansieringsroll börförändras i takt med att alternativafinansieringsformer växer fram. Iframtiden kan det bli så att statenbygger nya vägar tillsammans med privataföretag. Genom PPP kan lönsammainvesteringar förverkligas utan hinder avstatliga budgetunderskott. Enligtmotionärerna har utvärderingar visat med PPP får en jämnare utbyggnadstaktoch en något lägre kostnad.Enligt vad m.fl. (kd)uttalar i kommittémotionen 2001/02: T450är grundinställningatt långsiktigt ökade anslag främst börgå till förbättrat underhåll.Ambitionshöjningen i fråga ominvesteringar och tidigareläggning avplanerade projekt bör däremotförverkligas genom en väl underbyggdalternativ finansiering, främst PPP.Därigenom uppnås ökad snabbhet, lägrekostnader och högre kvalitet. Det äranmärkningsvärt, säger motionärerna, attregeringen som en eftergift åtstödpartierna väljer att förbigå PPP iinfrastrukturpropositionen.Erfarenheterna av PPP, t.ex. Arlandabanani samt flera projekt iStorbritannien och , är goda.Därför bör ett mer omfattande ochlångsiktigt investeringsprogram tas fram.För ändamålet bör regeringen tillsätta ensärskild delegation. Den bör vara klartåtskild från och fåtill uppgift att utreda förutsättningarnaför och uppläggningen av nya alternativafinansieringsformer. Delegationen börockså leda arbetet med programmetsgenomförande. I motionen aktualiserasvidare frågan huruvida tillämpning avlånefinansiering i form av t.ex. PPP ärförenlig med finansieringsreglerna ilagen (1996:1059) om statsbudgeten. Föratt utnyttjandet av alternativafinansieringsformer skall underlättas börregeringen enligt motionärernas meningföreslå en lagändring.Centerpartiet anför i sin partimotion2001/02:T15 att infrastrukturprojektmånga gånger är dyrbara. I gengäld skallresultaten nyttiggöras under lång tid.Dagens modell med anslagsfinansiering ärdärför inte bra. PPP och andra former förlånefinansiering är ett sätt att spridakostnaderna under användningstiden.Partiet erinrar om attNäringsdepartementet har varitpositivt inställt till PPP. Men iinfrastrukturpropositionen sägsingenting. PPP-projekt bör påbörjastidigt i planeringsperioden, så attsatsningarna i ny infrastruktur kan tafart, säger motionärerna. ICenterpartiets kommittémotion2000/01:T231 (c) utpekas vissa objekt somlämpliga för PPP-finansiering, nämligenNyköping/Östgötalänken, tredje spåret icentrala , E 6 och E 22.Regeringen bör enligt motionen skyndsamtta fram fem lämpliga projekt.Enligt vad m.fl. anför ikommittémotionen 2001/02:T46 (fp) harFolkpartiet liberalerna i flera årföreslagit att privata finansie-ringsformer skall prövas. Trots tidigarepositiva ställningstaganden väljerregeringen nu att inte aktualiserafrågan. Emellertid, betonar motionärerna,måste tillämpningen av annan finansieringav infrastrukturprojekt än överstatsbudgeten vara restriktiv ochförutsätta ordentliga beslutsunderlag.Motionärerna hänvisar i sammanhanget tillRiksdagens revisorer som efter engranskning av vissa lånefinansieradeprojekt pekar på vikten av godabeslutsunderlag. Projekten bör studerasnoggrant, från såväl ekonomiska somtrafiksäkerhetsmässiga och miljömässigautgångspunkter, sägs det i motionen.Visst tidigare utredningsarbeteFrågan om alternativa former förfinansiering av infrastruktur har undersenare år utretts i olika sammanhang.Den s.k. redovisade isitt betänkande Finansiering av vägar ochjärnvägar (SOU 1990:86) att frågan omnäringslivets finansiella medverkan iinfrastrukturprojekt hade tilldragit sigbetydande intresse. Men debatten hadevarit starkt förenklad. Det fanns, enligtutredningen, enstaka exempel där ettföretag var berett att investerariskkapital i en väg som komplement ochför att stärka sin egenkonkurrenssituation. Men kontakter mednäringslivet hade visat att intresset föratt investera i infrastruktur var ringa,särskilt om staten förbehöll sig denyttersta beslutanderätten.Statskontoret fann i sin förstudiePrivatfinansiering genom partnerskap(rapport 1998:12) att lånefinansieringgav många positiva effekter. Men detfanns också nackdelar. En sådanfinansieringsform skulle bl.a. minska detframtida utrymmet för investeringar. Enannan nackdel som Statskontoretredovisade var kraftigt ökadeupphandlingskostnader.För tre år sedan redovisade Vägverketresultatet av sin utredning Alternativtill anslagsfinansiering avväginvesteringar med direktavskrivning(rapport , rev. kunde tre alternativ tillanslagsfinansiering med direktavskrivningidentifieras, nämligen trafikantavgifter,anslagsmedel till räntor och amorteringarpå lån samt anslagsmedel för löpandeersättning till en privat utförare. Alladessa alternativ bedömdes påverkaeffektiviteten positivt, dock endastunder vissa förutsättningar, nämligen attdet fanns alternativa kvalificeradeutförare, att väghållaren besatt högkompetens som kravställare ochupphandlare samt att det fanns god tidför förberedelser och förhandlingar.Utredningen utmynnade i förslaget attVägverket för att fördjupa sin kunskapskulle få genomföra ett större PPP-projekt samt att några större projektförbereddes för en eventuell framtida PPP-upphandling.DåvarandeKommunikationsforskningsberedningen (KFB)redovisade utredningen för finansiering av vägar - envision för 2000-talet och det förstasteget (rapport 1999:1). KFB fann bl.a.att s.k. avbetalningsfinansiering kundege effektivitetsvinster genom bättreriskhantering. Men då måstefinansieringen kombineras med s.k.funktionsentreprenad, innebärande attentreprenören tog ansvar för såvälprojektering som byggande, underhåll ochfinansiering. Finansieringsformen bordeendast tillämpas på större projekt, istorleksordningen ochmer. Den nya finansieringsformen måstevidareutvecklas, konstaterade KFB. Inomramen för ett försöksprojekt borde enprototyp utarbetas.År 2000 fann efteren intern utredning att ett samarbete medden privata sektorn borde kunna ge lägrekostnader och därigenom effektiviseradanslagsanvändning. En stor del avmervärdet kunde tillskrivas en mereffektiv fördelning och hantering avrisker. I departementsstencilenAlternativ finansiering genom partnerskap- ett nytt sätt att finansierainvesteringar i vägar och järnvägar (Ds2000:65) konstaterades vidare attfinansieringsformens förtjänster skullekunna möjliggöra en tidigareläggning avprioriterade projekt. En särskilddelegation borde tillsättas med ansvarför att utveckla modellen samt attförbereda och samordna arbetet. Vägverketoch borde få i uppdrag att isamverkan med delegationen förberedaupphandling och genomförande av vissaprojekt. I uppdraget borde dessutom ingåatt, med hjälp av delegationen, inledaarbetet med upphandling av tre projekt,nämligen E 4 förbi , Norrortsledeni och . Enförutsättning var dock att regeringengodkände varje enskilt projekt och attriksdagen lämnade erforderligabemyndiganden.Våren 2001 överlämnades Riksdagensrevisorers förslag Nya vägar till vägaroch järnvägar? (2000/01:RR11) tillriksdagen. Förslaget baserades på engranskning av fyra storainfrastrukturinvesteringar med alternativfinansiering, bl.a. PPP-projektetArlandabanan. Revisorerna konstateradeatt lånefinansiering innebar att framtidaanslag intecknades för betalning av redangjorda investeringar. Detta kundebegränsa framtida riksdagars möjlighetatt besluta om nya investeringar eller omändrad inriktning eller omfattning iinvesteringsverksamheten. Vidare fannrevisorerna att alternativt finansieradeprojekt bereddes vid sidan om denordinarie planeringsprocessen. Denenskilda projektplaneringen genomfördesalltså inte utifrån någon samladekonomisk ram. Detta innebar i sin turatt prioriteringsgrunderna inte blev likaklara som för anslagsfinansieradeprojekt. De av revisorerna utfördafallstudierna hade visat att det fannsbetydande brister i detsamhällsekonomiska underlaget.Revisorerna fann underlaget vara såbristfälligt att det innebar risk församhällsekonomiskt felaktiga beslut kostnad om . Motdenna bakgrund betonade revisorernavikten av att de samhällsekonomiskakalkylerna höll hög kvalitet, särskiltnär det gällde alternativfinansieradeprojekt av den storleksordning somgranskningen hade omfattat.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar i likhet med mångaav motionärerna att regeringen - ochNäringsdepartementet - haruttalat sig optimistiskt om möjligheternaatt utnyttja alternativ finansiering avinfrastrukturprojekt genom samarbetemellan staten och näringslivet. Ibudgetpropositionen för (prop.2001/02:1 utg.omr. 22 Kommunikationer)konstaterades att sådan finansie-ringutomlands hade givit effektivitetsvinsteri storleksordningen . Enligtregeringen var det angeläget att utredaom möjligheterna till sådanaeffektivitetsvinster kunde tas till varaäven i . Mot den bakgrunden avsågregeringen att noggrant gå igenom ochöverväga möjligheterna till alternativfinansiering. I sammanhanget nämndesvissa projekt som tänkbara s.k. PPP-projekt. Regeringen avsåg att återkommatill för att inhämta nödvändigabemyndiganden om det blev aktuellt attalternativfinansiera någotinfrastrukturprojekt. I sitt av riksdagengodkända betänkande (bet. 1999/2000:TU1)sade sig trafikutskottet dela regeringensuppfattning att ett utredningsarbeteborde genomföras för att närmareklarlägga förutsättningarna föralternativ finansiering.Under våren 2001 tog riksdagenställning till revisorers ovanredovisade förslag angående alternativfinansiering av vissainfrastrukturprojekt jämte vissamotioner. I sitt betänkande (bet.2000/01:TU16), som låg till grund förriksdagens ställningstagande i ärendet,noterade trafikutskottet att revisorernafunnit allvarliga brister i detbeslutsunderlag som tagits fram införgenomförandet av storaalternativfinansierade projekt. Medinstämmande i revisorernas kritik anfördeutskottet att regeringen, vid förslag omalternativ finansiering, borde förbättrasin redovisning av motiv, risker ochekonomiska konsekvenser av den valdafinansieringsformen. Regeringen bordeockså ta initiativ till en översyn avplaneringsprocessen för investeringar ivägar och järnvägar.Riksdagens revisorers slutsatserrörande bristerna i de studeradelånefinansierade infrastrukturprojektenbör enligt utskottets mening tas påallvar. Mot den bakgrunden - men ocksåsom följd av att (bet.2000/01:TU16, rskr. 2000/01:286-287) harbegärt en översyn av helaplaneringsprocessen -har utskottetförståelse för att regeringen förhållersig avvaktande till den kompliceradefinansieringsformen s.k. PPP och därför ibudget- och infrastruktur-propositionenförordar en begränsad och mertraditionellt utformad lånefinansiering.Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslår samtliganu behandlade motionsyrkanden. Utskottetvill dock med sitt ställningstagande inteutesluta att det längre fram kan finnasskäl att pröva andra former förfinansiering av infrastrukturprojekt.2.2 Omvandling av bränsleskatt tillväghållningsavgiftMotionsförslagI motion 2001/02:T450 föreslår JohnnyGylling m.fl. (kd) att regeringen skallutreda förutsättningarna för enomvandling av delar av skatten pådrivmedel till en väghållningsavgift.Enligt motionärerna bör en modell, enligtvilken vägunderhållet bekostas medtrafikantavgifter, kunna medföra ettunderhåll som står i bättreöverensstämmelse med behovet (yrkande 2).I takt med att trafiken växer ökarbehovet av vägunderhåll men samtidigtökar resurserna till detta underhåll,resonerar motionärerna.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har avslagiten lång rad motioner omenergibeskattning. Som motivering föravslag uttalade skatteutskottet i sitt avriksdagen godkända betänkande (bet.2000/01:SkU17) dels att man inte hadefunnit någon anledning att avvika frånden inriktning av energipolitiken somregeringen förordat i budgetpropositionenför 2001 och som ställt sigbakom, dels att många av de frågor somtogs upp i motionerna hade anknytningtill reformer som stegvis skullegenomföras på energiskatteområdet samttill områden som skulle ses över ikommande utredningar.Trafikutskottet konstaterar för sin delatt ett genomförande av motionärernasförslag skulle kräva en omfattandeomläggning av punktskattesystemet och attförslaget därför bör aktualiseras i ettstörre skattepolitiskt sammanhang. Motden bakgrunden är utskottet inte berettatt förorda någon åtgärd medanledning av motionen i den nu behandladedelen. Yrkandet avstyrks följaktligen.3 Miljöstyrande avgifterUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att bör geregeringen till känna att om kommunereller regioner gör framställan om attinföra trängselavgifter som ett led i enbredare strategi för att komma till rättamed trafikens trängsel- och miljöproblemskall regeringen bereda frågan. Jämförreservation 8 (s, v).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottetföljande motioner:- 1999/2000:T210 yrkande 18 av JohnnyGylling m.fl. (kd),- 2000/01:T212 yrkande 20 av JohnnyGylling m.fl. (kd),- 2000/01:T837 av ochAnders Ygeman (båda s),- 2000/01: MJ711 yrkande 29 av LennartDaléus m.fl. (c),- 2001/02:T15 yrkande 13 av . (c),- 2001/02:T16 yrkande 1 av AnnaLilliehöök (m),- 2001/02:T355 yrkande 7 av IngerStrömbom m.fl. (kd),- 2001/02:T450 yrkande 22 av JohnnyGylling m.fl. (kd),- 2001/02:So501 yrkande 14 av AgneHansson m.fl. (c).MotionsförslagKristdemokraterna anser, i motionerna1999/2000:T210, 2000/01:T212,2001/02:T355 och 2001/02:T450, attregeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag som öppnar möjligheten förkommuner och regioner att utnyttjamiljöstyrande avgifter i hårt trafikeradestadskärnor. Detta bör dock ske i sambandmed genomförandet av störreinfrastrukturprojekt som förbättrarstorstadstrafiken som helhet. De medelsom inkommer bör enligt Kristdemokraternastanna i regionen.Enligt , motionerna2001/02:T15, 2001/02:So501 och 2000/01:MJ711, kan olika former av trängsel- ochmiljörelaterade avgifter vara bra sättatt styra trafikflöden och geintäkter som kan användas till attförbättra infrastruktur och kanskeframför allt kollektivtrafik i de områdendär avgifterna tas ut. Regeringen börlägga fram förslag som möjliggör förkommunerna att införa sådana avgifter.I motion 2000/01:T837 av (båda s) yrkas attriksdagen genom lagstiftning möjliggörför kommunerna att införa miljöstyrandeträngselavgifter. Avgifternas syfte skallvara att lösa de specifika miljö- ochträngselproblem som finns lokalt.Intäkterna skall föras tillbaka tillinvesteringar i den integreradetrafikapparaten.I motion 2001/02:T16 av () framhålls att trängselavgifter intebör införas för att lösa trafikproblemsom beror på brister i vägnätet eftersominfrastrukturen är statens ansvar.Trängselavgifter bör inte utredas avStockholmsberedningen.Regeringens bedömningRegeringen anför i propositionen att ettinförande av miljöstyrande vägavgiftereller trängselavgifter i tätort kan varajuridiskt komplicerat. Genom attmiljöstyrande vägavgifter i juridiskmening är en skatt måste beslut i fråganfattas av . är deproblem som avgifterna skall bidra tillatt lösa i huvudsak lokala ellerregionala. En förutsättning för attsådana avgifter skall kunna komma i frågamåste enligt regeringens mening vara attaktuella kommuner eller regioner självavill införa avgifterna. Mot dennabakgrund avser regeringen att geStockholmsberedningen, som har tilluppgift att lämna förslag tillförbättringar av transportsituationen iStockholmsregionen, tilläggsdirektiv attutreda frågan om användning avträngselavgifter i trafiken. Endelrapport om trängselavgifter skalllämnas . Omkommuner eller regioner efter beslut aven betydande majoritet gör framställan omatt införa trängselavgifter som ett led ien bredare strategi för att komma tillrätta med trafikens trängsel- ochmiljöproblem kommer regeringen att beredafrågan.Utskottets ställningstagandeI flertalet motioner framhålls att detmåste vara kommunerna eller regionernasom skall besluta om att införaträngselavgifter. Utskottet anser attriksdagen bör ge regeringen till kännaatt regeringen skall bereda frågan omkommuner eller regioner gör framställanom att införa trängselavgifter som ettled i en bredare strategi för att kommatill rätta med trafikens trängsel- ochmiljöproblem.Av det anförda följer att samtligamotioner, utom motion 2001/02:T16 (m),blir tillgodosedda.4 Väg- och järnvägsinsatser åren2002-2004Utskottets förslag i korthetUtskottet anser att ökade insatser iinfrastrukturen är nödvändiga och att regeringensbedömning att avsätta 12 miljarderkronor i ökade resurser är rimlig.Medlen skall bl.a. användas tillinvesteringar i och underhåll av vägaroch järnvägar. För att genomföra dessainsatser bedömer utskottet att visslånefinansiering behövs. Utskottettillstyrker därfördels regeringens förslag om låneram omhögst förgenomförande av väg- ochjärnvägsprojekt med start ,dels regeringens förslag om att skjutapå amorteringarna av vissalånefinansierade vägprojekt.De motionsförslag som lämnats avstyrks.Jämför reservationerna 9 (m, kd, fp), 10(c) och 11 (mp).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet tvåregeringsförslag som gäller insatser åren2002-2004 (från prop. 2001/02:1 punkterna3 och 4). att bemyndigar regeringenatt låta betala de återståendeamorteringarna avseende delånefinansierade vägprojekten vägE 18/20 delen , väg E 4delen , väg E 22 delenSöderåkra-Hossmo samt väg E 4 trafikplatsHallunda, ,4. att godkänner attregeringen får besluta om enlåneram i om högst för genomförande avprioriterade väg- och järnvägsprojekt medstart 2002.Härutöver behandlar utskottet följandemotioner:- 2001/02:T15 yrkandena 1 och 3 av AgneHansson m.fl. (c),- 2001/02:T30 yrkandena 5-7 av MikaelJohansson m.fl. (m),- 2001/02:T450 yrkande 1 av JohnnyGylling m.fl. (m).4.1 Regeringens bedömningar av insatseråren 2002-2004Övergripande om insatser och finansieringRegeringen bedömer iinfrastrukturpropositionen (prop.2001/02:20) att en ökad satsning påinfrastrukturen under perioden 2002-2004är nödvändig. Regeringen anger att ca 12miljarder kronor i ökade resurser böravsättas för åtgärder i infrastrukturen,varav ca- till investeringar i vägar,- till bärighet, tjälsäkring ochrekonstruktion av vägar,- till investeringar i järnvägar,- till drift och underhåll avjärnvägar.Vidare anger regeringen attfinansieringen av dessa satsningar börske både genom lån i Riksgäldskontoretoch genom anslagsmedel. Regeringenbedömer behovet av upplåning iRiksgäldskontoret enligt följande:- ,- ,- år 2004.De lån som tas upp under åren 2002-2004skall enligt regeringen återbetalas tillår 2015.Utöver upplåning redovisar regeringenatt anslagsmedel om ytterligare 2,8miljarder kronor tillförs . Genomatt senarelägga vissa amorteringar frånår 2002 och och2005 frigörs enligt regeringenytterligare ca 1 miljard kronor.Vägar åren 2002-2004I nedanstående tabell redovisasregeringens bedömningar när det gälleranslagsmedel för vägar under åren2002-2004. Det ankommer på regeringen attbesluta om hur anslaget 36:2 Väghållningoch statsbidrag bör fördelas på de olikaanslagsposterna. Utöver dessaanslagsmedel tillkommer de ytterligareresurser som finansieras genom lån iRiksgäldskontoret.Regeringens bedömningar av fördelningmellan anslagsposter för anslaget 36:2Väghållning och statsbidrag.Miljoner kronorAnslag¹FörslagBeräknatBeräknat2001 2002 2003 2004Sektorsuppgifter 491 516 528 537Myndighetsutövning315 268 275 279Investeringar i nationell plan1 7351 2082 731 2 058Investeringar i regionala planer2 2712883 2 5383 707Investeringar i 148 00 0Investeringar i fysisk trafik-säkerhet 401 414 424 431Drift och underhåll6 2096 002 6 1906 351Räntor och återbetalning av lånför vägar 817 370 573 1 709Drift och byggande av enskildavägar 578 584 598 608Storstadsöverenskommelsen462 485401 134Bidrag i regionala planer476 621598 608Kostnader för kameror förhastighetskontroll 17 17 17Till disposition 22 22Summa 13 905 13 37014 875 16 441¹Inklusive beslut till följd av förslagtill tilläggsbudget i samband med 2001årsekonomiska vårproposition ochbudgetproposition för 2002.I budgetpropositionen anges att det ärsärskilt angeläget att säkerställa ochbevara det befintliga vägnätet. Detkräver enligt regeringen en fortsattsatsning på drift och underhåll samt ensatsning på ökad tjälsäkring, bärighetoch rekonstruktion av det regionalavägnätet.I infrastrukturpropositionen angerregeringen att den riktadetrafiksäkerhetssatsningen, det s.k. 11-punktsprogrammet, skall fullföljas genomomprioritering från byggande av stamvägartill riktade trafiksäkerhetsåtgärder påstamvägnätet. Den påbörjadesatsningen på riktadetrafiksäkerhetsåtgärder på vägnätet för400 fullföljsdärmed enligt regeringen.Vidare bedömer regeringen att densärskilda satsningen på investeringar ifysiska trafiksäkerhetsåtgärder på heladet statliga vägnätet skall fortsätta medca underperioden 2002-2004.Regeringen framhåller också att det ärmycket angeläget att övrigainvesteringsinsatser inom gällandeplaner, eller som regering och riksdagbeslutat om på annat sätt och som intehar kunnat genomföras på grund av desenaste årens prioriteringar, kanpåbörjas . Föratt möjliggöra sådanainvesteringsinsatser kommer regeringenunder attlånefinansiera vissa väginvesteringar.Under 2002 anges att lån om kommer att tas upp iRiksgäldskontoret för väginvesteringar.Regeringen har i budgetpropositionenföreslagit att anslag förväghållning höjs med 1 400 miljonerkronor 2004.När det gäller väginvesteringar iregionala planer bedömer regeringen attanslagsposten bör fortsätta att ligga påen hög nivå.Regeringen framhåller att den villsäkerställa och bevara nuvarandeinfrastruktur och därför skapaförutsättningar för en satsning för ökadbärighet, tjälsäkring och rekonstruktionav det regionala vägnätet. Regeringenbedömer att ca avmedel till regionala planer kommer att gåtill denna typ av riktade vägåtgärder.Regeringens bedömning är att medel fördrift och underhåll bör vara , 6 190 miljonerkronor och 6 351 miljoner kronorår 2004.Anslagsposten Bidrag i regionala planeromfattar statsbidrag tillkollektivtrafikanläggningar, bidrag tillförbättring av miljö och säkerhet samtbidrag till ökad tillgänglighet tillkollektivtrafik.När det gäller medel försektorsuppgifterna anger regeringen attdet är angeläget att åtgärderna inom 11-punktsprogrammet för ökad trafiksäkerhetgenomförs samt att regeringen serpositivt på att arbetar för attbegränsa koldioxidutsläppen inom den delav sektorn som ökar mest, godstransporterpå väg.Det särskilda statsbidraget tillstorstädernas trafiksystem beräknas uppgåtill ochavser statsbidrag till utbyggnader avkollektivtrafiksystemet i enlighet med des.k. Förföljande år beräknar regeringen bidragettill för och134 för år 2004.För byggande och drift av enskilda vägarberäknar regeringen 584 miljoner kronorför , för år2003 och för år 2004.Dessutom bedömer regeringen attRikspolisstyrelsen under åren 2002-2004bör få disponera sammanlagt 50 miljonerkronor från anslagspostKostnader för kameror förhastighetskontroll.För ytterligare redovisningar ochsammanfattande tabeller som rörsatsningarna i närtid inom området Vägar,t.ex.