bet · GO01KrU4 · 2001-03-06 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut I betänkandet behandlar utskottet motioner som harväckts under allmänna motionstiden /2000 och2000/01. Motionerna gäller frågor om idrott,allmänna samlingslokaler ochfrämjandeorganisationer.Motionerna om idrott avser bl.a. frågor omidrottens tre grundstenar, idrottens självständigaställning, bredd- och motionsidrott samt folkhälsa,jämställdhet, funktionshinder, integration ochmångfald, , Paralympiska spel och Dövasvärldsspel, etik, sexuella trakasserier, stöd tillidrottslokaler, bolagisering, skatter, samtidrottsutbyte med östeuropeiska länder och EU.Samtliga dessa motioner har avstyrkts.Idrottsmotioner berör även frågor om upphörandeoch ändring av lagen om professionell boxning samtom en begränsad utredning om dels professionellboxning, dels kampsporter med inslag av slag mothuvudet och knockout. Även dessa motioner haravstyrkts men utskottet har som ettutskottsinitiativ föreslagit att skall geregeringen till känna att en expertutredning börtillsättas som förutsättningslöst skall undersökasamtliga kampsporter.Motionsförslag rörande allmänna samlingslokalertar upp frågor om en översyn av stödet tillsamlingslokaler från handikappsynpunkt,samlingslokalernas betydelse i storstäderna,återinförande av kösystem vid bidragsgivning och enskyldighet för kommunerna att ansvara för tillgångentill allmänna samlingslokaler. Dessa motionsförslaghar avstyrkts av utskottet.Utskottet har även behandlat ett motionsyrkande ombidragsgivningens inriktning vad gällerfrämjandeorganisationer. Yrkandet har avstyrkts avutskottet.Betänkandet innehåller 20 reservationer och tresärskilda yttranden. IdrottIdrottens tre grundstenarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- fördjupning och konkretisering av idrottenstre grundstenar.BakgrundRiksdagen slog fast (prop.1998/99:107, bet. 1999/2000:KrU3, rskr.1999/2000:52) att den nationella idrottspolitikenskall bygga på tre grundstenar, nämligen1. En tydlig strävan att i samhällsplanering, iskolans arbete och i andra sammanhang uppmuntraoch ge möjligheter till barns, ungdomars ochvuxnas motion och idrott i syfte att främja engod folkhälsa. Sådana möjligheter bör skapasgenom samverkan mellan staten,kommunerna, idrottsrörelsen och organisationersom bedriver frilufts- och främjandeverksamhet.2. Ett aktivt stöd till en fri och självständigidrottsrörelse byggd på ideellt engagemang ochsom bedriver en bred verksamhet, som värnar omgod etik, som ger lika förutsättningar förflickor och pojkar, kvinnor och män, som arbetaraktivt för integration samt värnar om demokratiskfostran.3. En medvetenhet om att elitidrotten ocksåtill viss del består av kommersiell underhållningsom har ett värde genom att den ger mångamänniskor förströelse och glädje, men som börbedrivas utan offentliga subventioner.MotionenMotionären bakom motion 2000/01:Kr538 (v) yrkande 1begär att regeringen återkommer med förslag somfördjupar och konkretiserar tillämpningen av dennationella idrottspolitikens tre grundstenar.Utskottets ställningstagandeSom ovan angetts slog fast attden nationella idrottspolitiken skulle bygga på detre grundstenar som angetts ovan. Utskottet utgårsjälvfallet från att såväl den idrottspolitik som nubedrivs som den mängd åtgärder och projekt påidrottens område som igångsatts fr.o.m. år 2000utgår från dessa grundstenar. Exempel härpå är deframtidsseminarier som RF har arrangerat i samarbetemed regeringen och som gällt bl.a.frågor om bredd- och elitverksamhet, ideelltengagemang i relation till kommersiella intressen,etik, jämlikhet och integration. Med hänvisning tilldet anförda avstyrker utskottet motion 2000/01:Kr538(v) yrkande 1.Idrottens självständiga ställningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- idrottens självständiga ställning,- de statliga medlen till OlympiskaKommitté (SOK).MotionenI motionerna 1999/2000:Kr509 (m) yrkande 1,2000/01:Kr537 (m) yrkande 1 och 2000/01:Kr539 (fp)yrkande 1 betonas vikten av idrottens självständigaställning.I sistnämnda motions yrkande 2 (fp) anser motionärerna attsamtliga statliga bidrag till idrotten bör gå via RFoch att denna ordning således även fortsättningsvisbör gälla för de statliga medlen till SverigesOlympiska Kommitté (SOK).Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar inledningsvis att i en av deovan nämnda tre grundstenarna slås idrottenssjälvständiga ställning fast. Dessutom bör beaktasatt, som slog fast ,idrottsrörelsen behåller sin självständiga ställninggenom att den själv lägger fast målen för sinverksamhet och att staten i sin bidragsgivningendast anger de syften som den har med bidragen. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /2000:Kr509 (m) yrkande 1,2000/01:Kr537 (m) yrkande 1 och 2000/01:Kr539 (fp)yrkande 1.När det gäller det statliga bidraget till SverigesOlympiska Kommitté (SOK) angav regeringen ibudgetpropositionen för att SOK, genom attvara en paraplyorganisation, till sin karaktärliknar RF och att det finns skäl att överväga ommedlen till SOK bör gå direkt dit, och inte som fördelas över RF. Enligt vad utskottet inhämtatbereds denna fråga inomRegeringskansliet. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motion 2000/01:Kr539 (fp) yrkande 2.Bredd- och motionsidrott samt folkhälsaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- bredd- och motionsidrott samt folkhälsa.MotionernaMotionärerna bakom motionerna 1999/2000:Kr509 (m)yrkande 6 och 2000/01:Kr537 (m) yrkande 6 framhållervikten av en klar strategi för bredd- ochmotionsidrottens utveckling.I motionerna 2000/01:Kr524 (c) yrkande 1 och2000/01:So358 (c) yrkande 7 vill motionärerna bl.a.att mer uppmärksamhet riktas mot motion och bredd-idrott för att aktivera människor med olikaförutsättningar och i olika åldrar.Motionärerna bakom motion 2000/01:Kr345 (kd) anseratt det bör tas ett samlat grepp omfolkhälsofrågorna med särskild betoning på barn ochungdom (yrkande 45).Utskottets ställningstagandeAv idrottspropositionen (prop. 1998/99:107) framgåratt det statliga stödet till idrotten under hela1900-talet har motiverats främst utifrån behovet avatt stödja idrottens breddverksamhet.Att idrottsrörelsen även fortsättningsvis skallbedriva en bred verksamhet slås fast i en av de ovannämnda tre grundstenarna, beslutade av riksdagenhösten 1999. gjorde då också denbedömningen att breddidrotten skulle få en ökaduppmärksamhet framöver.Idrottens bredd framgår redan av att den svenskaidrottsrörelsen har ca 3 miljoner medlemmar.Samtidigt bör noteras att det är allt färreungdomar som aktivt deltar i friluftslivet samt attdet är alltfler som inte idrottar alls. Sett ur ettfolkhälsoperspektiv är detta enligt utskottetsmening oroväckande. En god folkhälsa är i mångaavseenden en betydelsefull komponent i samhälletsvälfärd och det är viktigt att barn och ungdomartidigt skaffar sig motionsvanor som varar helalivet.Mot denna bakgrund är det enligt utskottetsuppfattning glädjande att en rad åtgärder satts igång för att ytterligare bredda idrottsverksamhetenoch för att få alla människor att utöva motion.Bl.a. kan nämnas att fåttregeringens uppdrag att leda och tillsammans medandra organisationer genomföra ett fysisktaktivitetsår 2001, benämnt Sätt i rörelse.De områden som står i fokus för insatserna ärförskolan och skolan, fritiden och arbetsplatserna.I arbetet deltar också idrottsrörelsen aktivt.Av intresse är också att regeringen i sinskrivelse till med redovisning avfördelning av medel från Allmänna arvsfonden angivit att man under kommande åravser att ägna särskild uppmärksamhet åt projekt somskapar nya former för aktiviteter som når ochengagerar de ungdomar som normalt inte deltar ifrilufts- och främjandeverksamhet.60 miljoner kronor har, för tre projektår, avsattsur Allmänna arvsfonden för att stödja idrottensbarn- och ungdomsverksamhet för utveckling ochförnyelse av idrottsverksamhet främst på lokal nivå.Satsningen vänder sig till verksamhet för barn,ungdomar och funktionshindrade och tanken är bl.a.att samarbetet mellan idrottsföreningar och skolanskall kunna förbättras genom dessa medel.Regeringen har också gett RF ,av regionalpolitiska medel, för att isamverkan med , , stärka ungdomars vilja ochmöjligheter att verka som idrottsledare, främst iregionalpolitiskt prioriterade områden.Vidare har RF initierat en rad projekt för attutveckla bredd- och motionsidrott. Bl.a. kan nämnasprojektet idrott i samverkan, som går ut påatt få fram varför tonåringar slutar att idrotta iföreningar och vad som kan göras för att utvecklanya former för barn- och ungdomsidrott.Det kan slutligen påpekas att utbildningsutskotteti februari anordnade en utfrågning om bl.a.undervisningen i idrott. informerade vidtillfället om att verket planerade att under år 2001starta en bred utvärdering i ämnet idrott och hälsa(se bet. 1999/2000:UbU15).Utskottet ser positivt på alla de åtgärder somgörs i syfte att bredda idrottsverksamheten ochskapa en god folkhälsa. Utskottet vill dockpoängtera vikten av att åtgärderna sker i ettlångsiktigt perspektiv. Utskottet avser att följa deåtgärder som är på gång, framför allt genomförandetav aktivitetsåret 2001.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna1999/2000:Kr509 (m) yrkande 6, 2000/01:Kr345 (kd)yrkande 45, 2000/01:Kr524 (c) yrkande 1,2000/01:Kr537 (m) yrkande 6 och 2000/01:So358 (c)yrkande 7.JämställdhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- jämställdhet.MotionernaI motionerna 2000/01:Kr524 (c) yrkande 2 och2000/01:Kr539 (fp) yrkande 5 framhåller motionärernaatt regeringen bör uppmana dem som ägeridrottsanläggningar - i de flesta fall kommunerna -att uppmärksamma de delvis skilda förutsättningarsom råder för pojkar respektive flickor attidrotta. Det kan enligt motionärerna gälla t.ex.möjligheterna att få träningstider.Motionärerna bakom motion 2000/01:Kr345 (kd) anseratt idrottsrörelsen bör fokusera ytterligare påjämställdhetsfrågorna och att åtgärder måste vidtasför att utjämna skillnader mellan könen när detgäller grundläggande frågor, exempelvis tillgångentill lokaler (yrkande 46).I motion 2000/01:Kr538 (v) anser motionären attjämställdheten bör ökas ytterligare, bl.a. genom endialog och ett gemensamt erfarenhetsutbyte mellanidrottsrörelsen och andra verksamheter ochorganisationer samt genom att goda exempel spridsmellan olika verksamheter (yrkandena 5 och 6 båda idenna del).Motionärerna bakom motion 2000/01:A811 (kd) anseratt en oberoende utredning bör tillsättas sombelyser hur verkligheten för de kvinnodomineradeidrotterna ser ut i förhållande till demansdominerade sporterna (yrkande 14).Utskottets ställningstagandeI idrottspropositionen angavs att regeringenövervägde att tillsammans med främst och RF bilda ett gemensamt råd somskulle verka för en rättvis fördelning avfritidsresurser.Regeringen har därefter gett RF i uppdrag att ledaett treårigt projekt vars övergripande syfte skallvara att verka för en rättvis fördelning avsamhällets samlade resurser för olikaidrottsverksamheter såväl inom som utom denorganiserade idrotten. Projektet skall kartlägga ochsprida kunskap om hur samhällets fritidsresurserinom idrottsområdet kommer personer med olika etniskbakgrund till del, hur personer med funktionshinderkan utnyttja resurserna och hur resurserna fördelasoch utnyttjas av män respektive kvinnor. Vidareskall projektet kartlägga och sprida kunskap ommetoder och modeller som bidragit till en rättvisfördelning av samhällets samlade resurser för olikaidrottsverksamheter. Fokus skall ligga på frågan huridrotten i större utsträckning skall kunna blitillgänglig för alla grupper. En ledningsgrupp medföreträdare för , ,och har knutitstill projektet.I sammanhanget bör erinras om detjämställdhetsarbete som RF bedriver. Vid RF-stämman1999 rapporterade Riksidrottsstyrelsen (RS) om hurdetta arbete bedrivits sedan1989 då enjämställdhetsplan på idrottsområdet antogs. RS angavatt andelen kvinnor i Specialförbundens (SF)styrelser har ökat från , atti SF med kvinnliga medlemmarstyrelseandelen kvinnor är (målet är ) samtatt av idrottsrörelsens ca 3 miljoner medlemmar 40 %är kvinnor. RS konstaterade i sin rapport att detkrävs ett fortsatt medvetet jämställdhetsarbete påalla nivåer för att förverkliga målet: en jämställdidrott. Särskilt betonades vikten av attjämställdhet inte skall betraktas som en speciellfråga vid sidan av andra frågor, utan i stället ingåsom en integrerad del i alla verksamheter.Av intresse är också RF:s jämställdhetsprojektTjejer på arenan som pågått ochsom avslutades . Syftet medprojektet har varit att utveckla och sprida metoderför att stärka unga tjejer inom idrotten samt attöka kunskapen och medvetenheten hos dessa vad gällerderas situation inom idrotten, i skolan och påfritiden.För att förverkliga målet en jämställd idrottkrävs enligt utskottets uppfattning, och som ocksåRF angett, ett medvetet jämställdhetsarbete på allanivåer inom idrotten och attjämställdhetsperspektivet genomsyrar all verksamhet.Det gäller t.ex. könssammansättningen i styrelseroch valberedningar, kvinnors och mäns möjlighetertill idrottsutövning och tillvaratagandet av dessaskunskaper, erfarenheter och värderingar. Viktigt ärockså att arbetsformerna i olika sammanhang utformasså att alla har lika stora möjligheter att medverka.Om arbetet skall bli framgångsrikt måste enligtutskottets uppfattning de olika villkor som gällerför kvinnor och män synliggöras. Utskottetförutsätter att arbetet för en ökad jämställdhetintensifieras.Med hänvisning till det projekt som startat ochtill det arbete som RF bedriver och som utskottetavser att följa avstyrker utskottet motionerna2000/01:Kr345 (kd) yrkande 46, 2000/01:Kr524 (c)yrkande 2, 2000/01: Kr538 (v) yrkandena 5 och 6 bådai denna del, 2000/01:Kr539 (fp) yrkande 5 och2000/01:A811 (kd) yrkande 14.FunktionshinderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- funktionshinder.MotionenMotionärerna bakom motion 2000/01:Kr539 (fp)framhåller vikten av att de funktionshindrades behovtillgodoses, bl.a. när det gäller tillgång tillanläggningar och fördelning av tränings- ochtävlingstider (yrkande 7).Utskottets ställningstagandeUtskottet har ovan redovisat att regeringen gett RFi uppdrag att leda ett treårigt projekt varsövergripande syfte skall vara att verka för enrättvis fördelning av samhällets samlade resurserför olika idrottsverksamheter såväl inom som utomden organiserade idrotten. Projektet skall som ovanangetts bl.a. kartlägga och sprida kunskap om hurpersoner med funktionshinder kan utnyttjaresurserna.Av intresse är också som ovan angetts attregeringen beslöt att under treprojektår avsätta ur Allmännaarvsfonden för utveckling och förnyelse avidrottsverksamhet för barn, ungdomar ochfunktionshindrade främst på lokal nivå. Syftet äratt öka bl.a. funktionshindrades delaktighet genomatt utveckla deras möjligheter att aktivt delta iidrottsverksamhetens planering och genomförande.Med hänvisning till de projekt och satsningar sompågår avstyrker utskottet motion 2000/01:Kr539 (fp)yrkande 7.Integration och mångfaldUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- integration och mångfald.MotionernaI motion 2000/01:Kr538 (v) framhåller motionären attdet är av yttersta vikt att alla ges likvärdigaförutsättningar att delta i de organiseradeföreningsverksamheterna. Motionären anser attsärskilda informationsinsatser bör vidtas iinvandrartäta områden för att visa goda exempel ochför att sprida kunskap om hur folkrörelsebaseradföreningsverksamhet, exempelvisi idrottsorganisationer, fungerar i och omhur man bildar en förening och söker bidrag. Vidarebör enligt motionären informationsinsatserna utförasi nära samarbete med berörda parter främst RF(yrkandena 5 och 6 båda i denna del).Motionärerna bakom motion 2000/01:Kr539 (fp)framhåller idrottens vikt samt unika möjlighet attmed sin mångfald och lättillgänglighet överbryggamotsättningar och öka förståelsen för invandrarnassituation (yrkande 9).Utskottets ställningstagandeIdrotten är enligt utskottets uppfattning ett mycketanvändbart verktyg när det gäller att bryta densociala, etniska och diskriminerande segregationen isamhället och att få människor med olika bakgrundatt mötas i ett gemensamt intresse.RF har gett stöd tillinvandrarorganisationer för att underlätta främstidrottsledarutbildning inom organisationerna. RF haräven medverkat i SISU:s integrationsprojekt, som år2001 är inne på sitt tredje år och som bl.a. fåttmedel från Allmänna arvsfonden. Projektet, sominnefattar "idrott-del-aktighet-utbildning-integration", engagerar , distriktsidrottsförbunden, föreningar samtSISU och RF centralt. Även inom detta projektutbildas idrottsledare.Under år 1999 har de nordiska riksidrottsförbundeni samarbete med berörda departement genomfört tvåkonferenser på temat idrott-integration-storstad.Konferensernas främsta syfte har varit att genomerfarenhetsutbyte och nätverksuppbyggnad ökaengagemanget för integrationsfrågorna inom dennordiska idrotten.I syfte att visa de goda exempel som finns inomidrotten beträffande arbetet med integration ochmångfald har regeringen beslutat att under våren2001 anordna fyra lokala konferenser på temat idrottoch integration. Resultaten av konferenserna kommeratt knytas samman vid en rikstäckande konferens iStockholm . Fokus under de lokalakonferenserna kommer att ligga på de lokalautvecklingsprojekt som arbetar medintegrationsfrågor. Företrädare för projekten skalldela med sig av sina erfarenheter - både positivaoch negativa - men också vara inspiratörer för andraföreningar och organisationer i det fortsattaarbetet för ökad mångfald.I likhet med motionärerna vill utskottet lyftafram idrottens unika möjligheter att överbryggamotsättningar och öka förståelsen mellan människormed olika bakgrund. Som ovan angetts kommer detunder året framöver att pågå ett omfattande arbeteför öka mångfalden och integrationen och för att tafram goda exempel till hjälp för de fortsattasträvandena på detta viktiga område. Med hänsyn tilldetta arbete avstyrker utskottet motionerna2000/01:Kr538 (v) yrkandena 5 och 6 båda i denna delsamt 2000/01:Kr539 (fp) yrkande 9.OS, Paralympiska spel och Dövas världsspelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- ansökningar om och Paralympiska spel,- Dövas världsspel,- folkomröstning om ,- i fredens tecken.Ansökningar om och Paralympiska spelMotionerMotionärerna bakom motion 1999/2000:Kr509 (m) anseratt staten bör engagera sig mer i det skede då enansökan om och Paralympics byggs upp (yrkande 8).I motion 2000/01:Kr506 (fp) anser motionären atten för bör bildas och att denborde ledas av det departement som har hand omidrottsfrågorna.Motionärerna bakom motion 1999/2000:Kr511 (kd)anser att skall anordna olympiskasommarspel (yrkande 1) och att enarbetsgrupp skall tillsättas för att förbereda dennauppgift (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeNär det gäller OS-ansökningar bör noteras attInternationella Olympiska Kommitténs (IOK) stadgar(The Olympic Charter) har skärpts såtill vida att högre krav ställts på ansökarstäderna.Av stadgarna i deras nuvarande lydelse framgår attall sportaktivitet under ett skall ske i en ochsamma stad, såvida inte IOK gett tillstånd attanordna någon aktivitet i en annan stad eller på enannan plats i landet. När det gäller kan iett exceptionellt fall en aktivitet få anordnas iett annat land.Redan av det nu anförda framgår attÖresundsregionen inte har möjlighet att få ett OSsåvida inte ändras.Som ovan angetts är det en stad som ansöker om OSoch därmed tar initiativet till att en OS-kommittéstartar. För att få gå vidare med en OS-ansökanmåste staden ha ett godkännande av en nationellolympisk kommitté, i fall SverigesOlympiska Kommitté (SOK). innebäratt en stad som söker först måste genomgå enförprocedur innan IOK antar staden som enkandidatstad. En expertgrupp granskarintresseanmälningarna och föreslår för vilka städer som kan komma i fråga.Exekutivkommittén beslutar sedan vilka städer somkan få kandidera och dessa städer besöks liksomtidigare av en , men städernafår inte bjuda in eller besöka några IOK-ledamöter.Allt övervakas noga av IOK:s etiska kommission.För att komma i fråga för att få arrangera ett OSkrävs vidare en ekonomisk garanti att spelen kanfullföljas på det sätt som angetts i ansökan.Direktiven beträffande garantin ges av . har vid sex tillfällenbemyndigat regeringen att utställa en statligekonomisk garanti för genomförande av (se bl.a. prop. 1995/96:189, bet. 1995/96:KrU15,rskr. 1995/96:273).Med hänsyn till vad utskottet anfört om IOK:sstadgar samt om förfarandet vid en OS-ansökan, meden stad och SOK i de aktiva rollerna, avstyrkerutskottet motionerna 1999/2000:Kr509 (m) yrkande 8,1999/2000:Kr511 (kd) yrkandena 1 och 2 samt2000/01:Kr506 (fp).Utskottet kan tillägga att SOK förra åretkonstaterade att det i finns två realistiskakandidater att söka sommar- respektive ,nämligen och /Åre.Dövas världsspelMotionernaMotionärerna bakom motionerna 2000/01:Kr501 (m),2000/01:Kr537 (m) yrkande 8 och 2000/01:Kr539 (fp)yrkande 8 anser att Dövas världsspel skall fåstatsbidrag på liknande sätt som och Paralympics.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar inte motionärernas uppfattning attDövas världsspel skall jämställas med ochParalympics och att deltagare i världsspelen skallkunna erhålla statsbidrag på liknande sätt, men villframhålla att RF har möjlighet att inom befintligaramar utöka medlen till de dövas egetidrottsförbund. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna 2000/01:Kr501 (m),2000/01:Kr537 (m) yrkande 8 och 2000/01:Kr539 (fp)yrkande 8.Folkomröstning om OSMotionenMotionären bakom motion 2000/01:Kr515 (m) anser atten folkomröstning bör ske i fråga om en framtidaansökan om i Sverige.Utskottets ställningstagandeRådgivande folkomröstning har i kunnatanordnas . Det är som beslutarom rådgivande folkomröstning. Vid fem tillfällen harså skett i , nämligen 1922 i frågan omrusdrycksförbud, 1955 om högertrafik, 1957 om allmäntilläggspension (ATP), 1980 om kärnkraft och 1994 ommedlemskap i anser inte att frågan om ett framtida OSi har sådan dignitet att den bör tas upp ien rådgivande folkomröstning. Utskottet avstyrkerdärför motion 2000/01:Kr515 (m).OS i fredens teckenMotionenI motion 1999/2000:Kr517 (s) anser motionärerna attSverige skall verka för att de iframtiden går i fredens tecken och att SOK bör få iuppdrag att utreda frågan.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med motionärerna att det ärviktigt att frågan om fred lyfts fram i OS-sammanhang och har uppfattningen att så sker. Ettexempel är inför det nyaårtusendet att främja fred och ömsesidig förståelsegenom idrott och den olympiska freden.Även om utskottet finner frågan om fred viktig iOS-sammanhang anser inte utskottet att någonutredning av det slag som motionärerna förordar börske, varför motion 1999/2000:Kr517 (s) avstyrks.Professionell boxning m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet anfört om- tillsättandet av en expertutredning somskall arbeta förutsättningslöst och omfattasamtliga kampsporter.Riksdagen bör avslå motionsförslagen om- upphörande av och ändring i lagen omprofessionell boxning,- en begränsad utredning om professionellboxning, respektive kampsporter med inslag avslag mot huvudet och knockout.BakgrundRF har på regeringens uppdrag genomfört enkartläggning av s.k. nya kampsporter. Riksidrottsstyrelsen(RS) uttalade, utifrån den gjorda kartläggningen,att frågan är om några av de praktiseradekampsporterna kan likställas med professionellboxning och om de därmed i egentlig mening bordeinrymmas under lagen om förbud mot professionellboxning. RS ansåg att det finns skäl att utreda eneventuell utvidgning av lagen.MotionernaMotionären bakom motion 2000/01:Kr504 (m) anser attlagen (1969:612) om förbud mot professionell boxningskall avskaffas.I motion 1999/2000:Kr518 (v, s, m) begärmotionärerna en allsidig utredning om professionellboxning i (yrkande 1).