bet · GO01FöU4 · 2001-03-22 00:00:00 — EnligtFörsvarshögskolan utgör rapporten ett utmärktdokument för alla berörda i det fortsatta arbetetmed att utveckla tillämpningen av beställar- ochutförarmodellen.Överstyrelsen för civil beredskap anser attrevisorernas rapport är av väsentlig betydelse förmyndighetens arbete med att utveckla samarbetet medFörsvarshögskolan.Utifrån förutsättningen att Försvarshögskolanockså fortsättningsvisskallvara avgiftsfinansieradställer sig generelltpositivt till revisorernas förslag.Ekonomistyrningsverket efterlyser dock en analys däravgiftsfinansieringen ställs mot alternativafinansieringsformer.Högskoleverket instämmer i de flesta förslag somrevisorerna lämnar i och Försvaretsforskningsanstalt har inget att anföra motrevisorernas slutsatser och förslag i rapporten.RevisorernaRevisorerna konstaterar att samtliga remissinstansermed undantag av expeditionschefen iFörsvarsdepartementet uttalar sig generellt positivtom revisorernas granskning och förslag.Expeditionschefen menar att revisorerna uppfattatatt LEMO-reformens huvudsyfte var att skapa ettkommersiellt förhållande mellan Försvarsmakten ochFörsvarshögskolan.Enligt revisorernas uppfattning syftade LEMO-reformen inte till att skapa en kommersiell relationmellan Försvarsmakten och Försvarshögskolan. Avavgiftsförordningen (1992:191) följer dessutom attFörsvarshögskolan inte får ta ut så höga avgifteratt skolan går med vinst. Skolans ekonomiska mål ärdärför att avgifterna skall motsvara skolanskostnader för den avgiftsbelagda verksamheten.Enligt Försvarshögskolans samordningsavtal med För-svarsmakten och skolan nå ett nollresultat.Revisorernas förslag i rapporten syftar inteheller till att skapa en kommersiell relation mellanFörsvarsmakten och Försvarshögskolan. Revisorernasförslag syftar till att infria LEMO-reformensintentioner som innebär att Försvarsmakten skall haett stort inflytande över officersutbildningen. Föratt avgiftsfinansiering skall fungera måstebeställaren ha kunskap och resurser att påverka denverksamhet som man beställer. Genom attFörsvarsmakten ställer krav på Försvarshögskolan harFörsvarsmakten också lättare att följa upp ochutvärdera den utbildning och forskning sommyndigheten beställer från Försvarshögskolan.Myndigheternas syn på avgiftsfinansieringRapportenRevisorernas granskning har inriktats mot frågan huravgiftsfinansiering tillämpas vid Försvarshögskolan.Som framgått finns det en rad faktorer som motverkarde positiva effekterna av avgiftsfinansiering.Samtidigt finns det mycket som talar för attavgifter kan bidra till att Försvarshögskolans verk-samhet tydligare anpassas till behoven hos både detmilitära och det civila försvaret.RemissinstansernaExpeditionschefen i Försvarsdepartementet anser attstödmyndigheterna inom försvaret skall varaavgiftsfinansierade. Anledningen är attavgiftsfinansiering innebär att Försvarsmakten fårodelat ansvar för hur resurserna skall fördelas ochvad som skall göras inom försvaret. Alternativethade varit att Försvarshögskolan varanslagsfinansierad. Enligt expeditionschefen innebäranslagsfinansiering att statsmakterna får ansvaretför stödmyndigheternas verksamhet men ändå måsteförlita sig på Försvarsmakten om vad som skall görasinom försvaret.Försvarsmakten uppger i sitt remissvar attFörsvarsmakten och Försvarshögskolan har fortsattatt utveckla rutinerna mellan myndigheterna efterdet att revisorerna kommit med sin rapport.Försvarsmakten bedömer att avgiftsfinansieringenkommer att fungera tillfredsställande.Försvarshögskolan delar inte revisorernasuppfattning att det finns många faktorer sommotverkar avgiftsfinansieringens positiva effekter.Försvarshögskolan menar att skolans utbildning ochforskning blivit efterfrågestyrd ut-ifrån kundernasönskemål. Inom Försvarshögskolan har beställar- ochutförarmodellen skapat större effektivitetstänkandeoch kostnadsmedvetenhet. Försvarshögskolan menar attde positiva effekterna av avgiftsfinansiering över-väger de negativa effekterna.Försvarshögskolan anser att anslagsfinansiering avskolans verksamhet endast bör övervägas i vissafall. Som exempel nämner skolan verksamhetsgrenenHögre chefsutbildning för totalförsvaret samtarbetet med att utveckla skolans vetenskapligagrund. Andra fall där anslagsfinansiering skullekunna övervägas är de fall där statsmakterna önskarmer styrning och långsiktighet i jämförelse med denstyrning och långsiktighet som avgiftsfinansieringkan bidra till. Enligt Försvarshögskolan skulleanslagsfinansiering också kunna övervägas i de fallstatsmakterna temporärt önskar snabb utvecklingeller förändring.Överstyrelsen för civil beredskap uppger attsamarbetet med Försvarshögskolan fungerar bra. Debåda myndigheterna arbetar kontinuerligt med attutveckla sina roller som beställare och utförare.ÖCB anser det viktigt att ÖCB finner former för attsäkerställa att myndigheten får rätt produkt tillrätt kostnad. Beställarrollen innebär också attmyndigheten är delaktig i styrning, uppföljning ochutvärdering. ÖCB anser att regelbunden utvärderingär avgörande i myndighetens arbete med attkvalitetssäkra och följa upp utbildningar.Flygtekniska försöksanstalten ser svårigheter medatt få avgiftsfinansieringen att fungera effektivteftersom Försvarshögskolan har till huvuduppgift attvidareutbilda officerare.Ekonomistyrningsverket anser att beställar- ochutförarmodellen i princip är bra om förutsätt-ningarna är goda. Enligt ESV kan revisorernasförslag endast på vissa punkter ge sådanaförutsättningar att avgiftsfinansieringen kanfungera tillfredsställande. ESV efterlyser därför enanalys där avgiftsfinansieringen ställs motalternativa finansieringsformer.Högskoleverket uppger att en förutsättning förFörsvarshögskolans fortsatta akademisering är attFörsvarshögskolan är en fristående myndighet. Civilauniversitet och högskolor är egna myndigheter somoftast är underställda . Defår därmed sina utbildningsuppdrag och anslag frånUtbildningsdepartementet.Högskoleverket menar att Försvarshögskolansnärmande till det övriga högskolesystemet skulleunderlättas om Försvarshögskolan hade en likartadställning i förhållande till somövriga högskolor. Försvarshögskolan skulle enligtHögskoleverket ha större möjligheter att erbjudautbildning på liknande villkor som de civilahögskolorna om skolan finansieras med anslag direktfrån Försvarsdepartementet.RevisorernaRevisorerna uppfattar att ser en motsättningmellan avgiftsfinansiering och Försvarshögskolansambition att bli ett akademiskt lärosäte.Högskoleverket konstaterar att Försvarshögskolansnärmande till det övriga högskolesystemet skulleunderlättas om Försvarshögskolan fick en likartadställning till Försvarsdepartementet som de övrigahögskolorna har till Utbildningsdepartementet.Revisorerna noterar också att Ekonomistyrningsverketönskar en analys där avgiftsfinansiering ställs motalternativa finansieringsformer.Inom Försvarshögskolan pågår arbete med attuppfylla de rekommendationer som harlämnat i samband med en utvärdering av skolan. Måletför skolans arbete är att skolan skall söka exa-mensrätt omkring . Försvarshögskolan skulledå uppfylla de krav som formelltställer på ett akademiskt lärosäte.Revisorerna ser att det kan finnas en motsättningmellan avgiftsfinansiering och Försvarshögskolanssträvan att bli ett akademiskt lärosäte. Revisorernaföreslår att regeringen ger Försvarshögskolan iuppdrag att analysera vilka styr- ochfinansieringsformer som är lämpligast utifrån attskolan blir ett akademiskt lärosäte.Öppna officersutbildningen mot det civilasamhälletRapportenBåde LEMO- och UTFÖR-utredningarna betonade viktenav anknytning mellan den högre militära utbildningenoch samhällets övriga högre utbildning och forskning(SOU 1993:42, SOU 1996:123). ansågatt Försvarsmaktens uppgifter i allt lägre grad hadeblivit rent militära. Försvarsmaktens uppgifter hadei stället integrerats i andra samhällsområden.UTFÖR-utredningen menade att de civila inslagen iden högre officersutbildningen borde öka väsentligt.Utredningen ansåg att det var angeläget attofficerskåren exponerades för den civilahögskolevärlden. Det borde t.ex. finnas krav på atthögre officerare också hade akademisk examen från encivil högskola eller ett universitet (SOU 1996:123).Försvarsberedningen har visat attsamhällsutvecklingen inneburit att totalförsvaretmåste förändras. Beredningen har också betonat attdet inom totalförsvaret måste göras större insatserför att förebygga och hantera icke-militära hot ochrisker (Ds 1999:2).Statsmakterna, Försvarsmakten ochFörsvarshögskolan har i olika sammanhang betonatvikten av att officersutbildningen blir akademisk.Försvarshögskolan vill därför till form och innehållnärma sig de civila högskolorna. Försvarshögskolanhar bl.a. inrättat professurer inom säkerhetspolitikoch strategi, ledningsvetenskap, militärteknik,ledarskapspsykologi, logistik, folkrätt, sociologioch pedagogik. För att officerarna skall kunna övergå till civila jobb villFörsvarsmakten och Försvarshögskolan attofficersutbildningen skall kunna jämföras med civilahögskoleutbildningar.I rapporten konstaterar revisorerna attavgiftsfinansieringen inte fungerar. Försvarsmaktensaknar resurser att styra officersutbildningen.Försvarshögskolan har monopol på att utbildaofficerare. är Försvarshögskolanekonomiskt beroende av Försvarsmakten.I rapporten lämnar revisorerna förslag som syftartill att minska de båda myndigheternas beroende avvarandra. Revisorerna menar attavgiftsfinansieringen kommer att fungera bättre omFörsvarsmakten blir en kunnigare beställare och attdelar av Försvarshögskolans verksamhet utsätts förkonkurrens.RemissinstansernaExpeditionschefen i Försvarsdepartementet menar attrevisorerna missuppfattat . Somframgått anser expeditionschefen att revisorernauppfattat att huvudsyftet med LEMO-reformen var attskapa ett kommersiellt förhållande mellanFörsvarsmakten och Försvarshögskolan.Expeditionschefen hänvisar till LEMO-utredningenoch uppger att Försvarsmakten i första hand skallvända sig till civila utbildningsanordnare på mark-naden. I andra hand skall Försvarsmakten upphandlastöd inom den övriga statsförvaltningen. I sistahand, dvs. om det saknas andra alternativ, ska För-svarsmakten beställa tjänster från Försvarshögskolanoch de övriga stödmyndigheterna.Expeditionschefen hävdar att Försvarshögskolansaknar konkurrenter. Statsmakterna har därförbeslutat att Försvarsmakten skall utbilda sinaofficerare vid . Enligtexpeditionschefen syftar inte avgiftsfinansieringtill att Försvarsmakten kommersiellt skall "köpa"utbildning och forskning från Försvarshögskolan. Istället skall relationen mellan myndigheterna byggapå förtroende, att man kompletterar varandra samtatt myndigheterna har tydliga roller.Samtidigt uppger expeditionschefen attFörsvarshögskolans officersutbildning i allt störreutsträckning fått civila inslag. Expeditionschefennämner också att Försvarshögskolan har ett utvecklatsamarbete med en rad universitet och högskolor.RevisorernaOavsett om Försvarshögskolan har konkurrenter ellerinte handlade LEMO-reformen om att Försvarsmaktengenom avgiftsfinansiering skulle få störreinflytande över officersutbildningen.Avgiftsfinansiering förutsätter att beställaren harmöjlighet att påverka den utförande myndigheten.Enligt revisorernas mening är det viktigt attFörsvarsmakten kan ställa krav på Försvarshögskolan.Av expeditionschefens remissvar framgår att LEMO-reformen innebär att Försvarsmakten i första handskall vända sig till utbildningsanordnare som finnspå den civila marknaden. Expeditionschefen anserdock att Försvarsmakten endast kan vända sig tillFörsvarshögskolan eftersom skolan saknarkonkurrenter. uppger expeditionschefen attofficersutbildningen fått allt större civila inslagoch att Försvarshögskolan har ett utvecklat sam-arbete med en rad universitet och högskolor.Som framgått är inte revisorerna ensamma omuppfattningen att officersutbildningen i störreutsträckning bör öppnas mot det civila samhället.Akademiseringen av officersutbildningen förutsätteratt Försvarshögskolan närmar sig den övrigahögskolevärlden. omfattar undervisningenvid en rad civila ämnen somekonomi, psykologi, historia, statskunskap m.m.Revisorerna har förståelse för att en stor del avden verksamhet som Försvarsmakten beställer frånFörsvarshögskolan har en speciell militär karaktär.Av revisorernas rapport framgår attFörsvarshögskolan har unik kompetens inom vissaspecifika områden.I takt med utvecklingen har dock Försvarsmaktensuppgifter i allt lägre grad blivit rent militära.Försvarshögskolan bedriver därför i högre gradutbildning som Försvarsmakten skulle kunna beställafrån andra utbildningsanordnare.Revisorerna ser många fördelar med attFörsvarsmakten aktivt söker sig till denutbildningsanordnare som bäst tillgodosermyndighetens behov. Om Försvarsmakten upphandlar ikonkurrens ökar myndighetens förutsättningar attpåverka priset och innehållet i utbildningarna.Samtidigt ökar Försvarsmaktens och officerarnaskontakter med det civila samhället.Remissinstansernas synpunkter på revisorernasförslagFörsvarsmakten saknar resurserRapportenRapporten visar att Försvarsmakten saknar resurser att avgörahur officersutbildningen skall vara utformad.Avgiftsfinansieringen har inte heller inneburit attFörsvarsmakten och Försvarshögskolan har fåtttydliga roller som beställare och utförare.Revisorerna menar att det är regeringens ansvaratt se till att Försvarsmakten genomför upphandlingoch uppföljning på ett bra sätt. I rapportenföreslår revisorerna att regeringen gerFörsvarsmakten i uppdrag att utveckla metoder föratt följa upp och utvärdera den utbildning ochforskning som Försvarsmakten beställer från För-svarshögskolan.Expeditionschefen i Försvarsdepartementet hållermed revisorerna om att Försvarsmakten, ÖCB ochFörsvarshögskolan har fått otydliga roller sombeställare och utförare. Expeditionschefen anser detviktigt att Försvarsmakten har rätt och tillräckligkompetens att beställa utbildning och forskning frånFörsvarshögskolan.Försvarsmakten uppger att myndighetens inflytandeöver officersutbildningen vid ärtillfredsställande. Försvarsmakten konstaterar dockatt den skriftliga dialogen med Försvarshögskolaninte alltid omfattat de detaljer somsamordningsavtalet anger. Försvarsmaktens storabeställningar har också inneburit svårigheter attskapa en meningsfull återrapportering. EnligtFörsvarsmaktens bedömning kan den ofullständigadokumentationen bl.a. förklaras av resursbrist iHögkvarteret och stort förtroende i Försvarsmaktenatt Försvarshögskolan genomför utbildningen utifrånFörsvarsmaktens behov. Vidare har det saknatsanvisningar för hur Försvarsmakten ochFörsvarshögskolan skall tillämpa samordningsavtaletmellan myndigheterna.Sedan revisorerna kom med sin rapport harFörsvarsmakten och Försvarshögskolan fortsatt attutveckla rutinerna mellan myndigheterna. Försvars-makten bedömer att avgiftsfinansieringen framöverkommer att fungera tillfredsställande.Försvarsmakten delar dock revisorernas uppfattningom att styrning och uppföljning av utbildning iekonomiska termer bör utvecklas. Försvarsmaktenavser därför att genomföra en översyn avmyndighetens styrning och uppföljning.Försvarsmakten ställer sig positiv till revisorernasförslag om att regeringen skall ge Försvarsmakten iuppdrag att utveckla metoder för att följa upp ochutvärdera den utbildning och forskning somFörsvarsmakten beställer från Försvarshögskolan.Försvarsmakten framhåller att detta uppdrag börlösas gemensamt av såväl beställare som utförare.Försvarsmakten föreslår därför attregeringsuppdraget ges gemensamt tillFörsvarsmakten, Försvarshögskolan ochHögskoleverket.RevisorernaRevisorerna konstaterar att Försvarsmakten ställer sig positivtill att regeringen ger Försvarsmakten m.fl. iuppdrag att utveckla metoder för att följa upp ochutvärdera den utbildning och forskning somFörsvarsmakten beställer från Försvarshögskolan.Ställ krav på Försvarshögskolans beställareRapportenAv rapporten framgår att regeringen är otydlig i sinaregleringsbrev till Försvarshögskolan,Försvarsmakten och ÖCB. Bland myndigheterna finnsdet en osäkerhet om vilka krav regeringen ställeroch vad regeringen vill att de olika myndigheternaskall redovisa. I rapporten konstaterar revisorernaockså att regeringen i regleringsbreven görskillnader mellan Försvarsmakten och ÖCB.Granskningen visar att regeringen inte har krävtatt Försvarsmakten skall motivera varför myndighetenbeställer viss utbildning och forskning frånFörsvarshögskolan. Inte heller har regeringen begärtatt Försvarsmakten skall bedöma vilken användningförsvaret har haft av den utbildning och forskningsom Försvarsmakten har beställt frånFörsvarshögskolan. I stället begär regeringen attFörsvarshögskolan själv skall redovisa på vilketsätt skolans beställare har nytta av skolansverksamhet.Regeringen begär emellertid att ÖCB skall redogöraför den utbildning och forskning som myndighetenbeställer från Försvarshögskolan och andra utförare.Enligt regleringsbrevet skall ÖCB bl.a. redovisautifrån vilka grunder som ÖCB beställer forskning.ÖCB skall också översiktligt redogöra för de forsk-ningsuppdrag som myndigheterna i det civilaförsvaret har lämnat, hur forskningsresultatet harförmedlats i det civila försvaret samt hur genomfördforskning har utvecklat försvarets förmåga.Revisorerna anser att regeringen bör utgå frånmyndigheternas roller som beställare och utförarenär kraven på respektive myndighet formuleras.Regeringen bör begära att Försvarsmakten och ÖCBmotiverar och bedömer effekterna av den utbildningoch forskning som de köper från Försvarshögskolan. Idetta ligger att Försvarsmakten och ÖCB aktivt måsteundersöka om det för en bestämd utbildning finnsandra utbildningsanordnare än Försvarshögskolan. OmFörsvarsmakten och ÖCB söker direkta kontakter medandra högskolor, institut m.m. ökar kontakterna meddet civila samhället. tvingasFörsvarshögskolan konkurrera med civila utbild-ningsanordnare.RemissinstansernaExpeditionschefen i Försvarsdepartementet delar revisorernasuppfattning om att regeringen i sin styrning börutgå från myndigheternas roller som beställare ochutförare. Expeditionschefen anser dock attFörsvarsmakten inte skall behöva motivera varförmyndigheten beställer utbildning och forskning frånFörsvarshögskolan. Expeditionschefen uppger attFörsvarshögskolan saknar konkurrenter. Enligtexpeditionschefen ligger det därför i "sakens natur"att Försvarsmakten beställer från Försvarshögskolan.Försvarsmakten ställer sig också tveksam till attFörsvarsmakten skall motivera och bedöma effekternaav den utbildning och forskning som Försvarsmaktenköper från Försvarshögskolan. Försvarsmakten menaratt motiven och effekterna av officersutbildningentorde vara uppenbara. uppger För-svarsmakten att myndigheten till regeringenrapporterar resultatet av genomförd utbildningjämfört med de krav som Försvarsmakten ställt påFörsvarshögskolan. Enligt Försvarsmakten rapporterarFörsvarsmakten också vilken användning myndighetenhar haft av Försvarshögskolans utbildning ochforskning.Försvarshögskolan instämmer med revisorerna om attregeringens styrning av avgiftsfinansierademyndigheter inte funnit sina former.Försvarshögskolan menar att regeringens styrning medhjälp av mål och resultat inte fungerar på sammasätt vid avgiftsfinansiering som vidanslagsfinansiering. Vid avgiftsfinansiering börregeringens styrning inriktas mot att beställarenfår en central roll.Överstyrelsen för civil beredskap framhåller attmyndigheten skall leva upp till regeringens mål förforskningen. Enligt regleringsbrevet för år 2000skall ÖCB redovisa grunderna för den forskning somÖCB beställt för det civila försvaret. ÖCB menar attregeringens krav utgår från regeringens önskan attkunna värdera på vilket sätt ÖCB tillgodoser detlångsiktiga kunskapsbehovet i det civila försvaret.ÖCB kan mot denna bakgrund inte tillgodose reviso-rernas förslag om att ÖCB skall redovisa motiventill att myndigheten köper viss forskning frånFörsvarshögskolan eller från någon annan producent.Motiven till varför forskning beställs är enligt ÖCBinte relevant för hur målen uppfylls. ÖCB ser helleringa skäl till att myndigheten skall behöva redovisavilken användning ÖCB har av Försvarshögskolansforskning. Enligt ÖCB täcks detta in på ett bättresätt av de återrapporteringskrav som redan finns iregleringsbrevet.Flygtekniska försöksanstalten (FFA) delarrevisorernas förslag. FFA betonar vikten av attbeställaren har rätt kompetens. Enligt FFA bördialogerna utvecklas framför allt när det gäller attredovisa resultatet av forskningen. FFA menar attregeringens mål- och resultatstyrning iregleringsbreven av forskningen inte fungerar somden nu är utformad. Om regeringens mål- ochresultatstyrning av forskningen inte utvecklas såatt det fungerar bör statsmakterna enligt FFAöverväga att styra forskningen med andra former.Ekonomistyrningsverket instämmer också medrevisorerna. ESV framhåller särskilt vikten av attregeringen i sin styrning och uppföljning utgår frånde roller som myndigheterna har som beställare ochutförare.Högskoleverket har inga invändningar mot attrevisorerna föreslår att regeringen skall begära attFörsvarsmakten och ÖCB redovisar motiven till attmyndigheterna har köpt viss utbildning och forskningfrån Försvarshögskolan. har helleringet att anföra mot att Försvarsmakten och ÖCBskall redovisa resultatet av genomförd utbildningoch forskning jämfört med de krav på resultat somrespektive myndighet har ställt på Försvarshögskolani sina beställningar. Inte heller har Högskoleverketnågra invändningar mot att Försvarsmakten och ÖCBskall redovisa vilken användning myndigheterna harhaft av den utbildning och forskning som de bådamyndigheterna har beställt från Försvarshögskolan.RevisorernaRevisorerna noterar att expeditionschefen iFörsvarsdepartementet uppger att Försvarshögskolansaknar konkurrenter. Enligt expeditionschefen är detdärför onödigt att Försvarsmakten motiverar varförmyndigheten beställer från Försvarshögskolan.Revisorerna är av en annan uppfattning. Enligtrevisorerna finns det inslag i Försvarshögskolansverksamhet som Försvarsmakten och ÖCB skulle kunnabeställa från andra utbildningsanordnare.Revisorerna konstaterar att FFA delar revisorernasförslag och att inte har någrainvändningar. Försvarsmakten och ÖCB ställer sigdock tveksamma till att motivera och bedöma vilkenanvändning myndigheterna och försvaret har av denutbildning och forskning som de beställer från För-svarshögskolan.Samtidigt uppger Försvarsmakten att myndighetentill regeringen rapporterar resultatet av denbeställda utbildningen och forskningen och vilkenanvändning Försvarsmakten har haft av Försvars-högskolans verksamhet.Revisorerna har i granskningen tagit del avFörsvarsmaktens återrapportering till regeringen. Avgranskningen framgår att Försvarsmakten iårsredovisningen varken redovisar utbildningsbehoveller vilka krav Försvarsmakten ställde på För-svarshögskolan. Inte heller finns det där någonredogörelse för på vilket sätt beställningarna tillFörsvarshögskolan hade bidragit till ett bättreförsvar. Av granskningen framgår dessutom att För-svarsmaktens redogörelser i årsredovisningen omFörsvarshögskolan kommer direkt frånFörsvarshögskolan.Efter det att revisorernas rapport blevfärdigställd har regeringen beslutatom att tillsätta en särskild utredare (dir.2000:14). Utredningen skall analysera och lämnaförslag till hur forskning och utveckling skallkunna nyttjas som användbar kunskap och praktisktillämpning inom totalförsvaret. analysera hur kvalitetssäkring och uppföljningfungerar när det gäller forskning och utveckling sombeställs av Försvarsmakten, ÖCB och andra myndig-heter inom försvaret. Utredaren skall också titta påvilka konsekvenser avgiftsfinansiering har iförhållande till de forskningsbehov som finns inomtotalförsvaret.Revisorerna konstaterar att regeringen delarrevisorernas uppfattning om att det är angeläget atttotalförsvaret har användning för den verksamhet somFörsvarsmakten, ÖCB m.fl. beställer frånFörsvarshögskolan och andra producenter.