bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — De flesta av dessaförslag är emellertid så vaga till sinkaraktär att de redovisadebesparingseffekterna framstår mer somförhoppningar än som realistisktunderbyggda förslag.De fyra partierna har som gemensamtförslag också att statliga företag skallsäljas ut i en tidigare aldrig skådadomfattning under de närmaste tre åren.Utöver de somregeringen räknar med förväntar sig dessapartier kunnafå in 40, 60 respektive 60 miljarderkronor i försäljningsinkomster, dvs.totalt . Någonförsäljningsstrategi redovisas inte. Imotionerna förs inte heller någotresonemang om lämpligheten i att avyttrastatlig verksamhet i stor skala vid denrådande kursutvecklingen påaktiemarknaden.Exempel som dessa visar att ioppositionspartiernas budgetalternativhar tämligen väl preciseradeskattesänkningsförslag en finansieringsom i flera fall är ofullständig eller såosäker att statsfinanserna återigensnabbt skulle kunna försvagas.Finansutskottet har av dessa skäl intekunnat ställa sig bakom deras förslagtill uppläggning av budgetpolitiken.Den förda politiken har under senare årresulterat i att de offentliga finansernasnabbt förbättrats. Väldiga underskotthar vänts i stora överskott som snabbtminskat de skulder det offentligatidigare dragit på sig. Utvecklingen hargått så snabbt att den offentligasektorns nettoskuld nu är helt utraderad.Under förra mandatperioden genomförderegeringen ett omfattandekonsolideringsprogram med vars hjälpbalansen i den offentliga sektorn kundeåterställas på ett fördelningspolitisktgodtagbart sätt. Med sitt nu framlagdaförslag till inriktning avbudgetpolitiken och utgifter för de trenärmaste åren fullföljer regeringen dennapolitik.Budgetpropositionen stöds avVänsterpartiet och de grönasom träffat en överenskommelse med densocialdemokratiska regeringen. Deninnebär att tre riksdagspartier stårbakom riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken, budgetpolitiken, utgiftstakenoch tilläggsbudgeten . Utskottetnoterar med tillfredsställelse att detalltså finns en bred enighet i dessafrågor, vilket ger stadga och utgör engod grund för en fortsatt stabilutveckling.Samarbetet mellan regeringspartiet,och de grönaberör fem områden, nämligen ekonomi,sysselsättning, rättvisa, jämställdhetoch miljö. Såsom också framhålls ipropositionen bekräftas genom dettasamarbete att det finns en politiskmajoritet för en ekonomisk politik som ärinriktad på full sysselsättning,prisstabilitet och ett offentligtöverskott på i genomsnitt av BNP settöver en konjunkturcykel. Politiken syftarockså till jämlikhet, jämställdhet ochekologisk hållbarhet.Balansen i de offentliga finansernaåterställdes , och uppställdasaldomål har därefter överträffats medbred marginal. beräknasöverskottet ha uppgått till av BNPoch förutses enligtbudgetpropositionen ett överskott på4,. Även för åren framöver väntasenligt budgetpropositionen de tidigareuppställda saldomålen på av BNP förrespektive år komma att nås. Skulleemellertid konjunkturen utvecklas sämreän väntat bör saldomålet anpassas imotsvarande utsträckning så att deautomatiska stabilisatorerna kan verkafullt ut.För de närmaste tre åren räknarregeringen med att statsbudgetens saldoefter beräkningsteknisk överföring kommeratt uppgå till 15, -13 respektive -17miljarder kronor. Som utskottet tidigarevisat bärs dessa saldon till viss del uppav engångsvisa tillskott från genomfördaeller planerade företagsförsäljningarsamt från överföringar från AP-fondenföranledda av pensionsreformen. Av en ipropositionen redovisad sammanställning(tabell 4.16 s. 108) framgår att utandessa extraordinära tillskott skullebudgeten ha visatunderskott på 28-42 miljarder kronor.Även om alltså budgetutvecklingen underde närmaste åren inte ter sig direktoroväckande, bör enligt finansutskottetsmening nivån på statsbudgetensunderliggande saldo ses som en markeringav att det ännu inte finns anledning attge avkall på kravet på en strambudgetprövning.Sammanlagt 13 utskott har yttrat sigöver vårpropositionens förslag tillutgiftsramar och de motioner som väcktsmed anledning av propositionen. Isamtliga fall tillstyrks regeringensförslag till fördelningen av utgifter påutgiftsområden . - utbildningsutskottet - haravstått från att yttra sig.Finansutskottet anser att den avregeringen föreslagna uppläggningen gerbudgetpolitiken en riktig inriktning.Regeringens förslag är även i övrigt välavvägda och bör, enligt utskottetsmening, därför ligga till grund förbudgetpolitikens inriktning under åren2002-2004.I närmast efterföljande avsnittåterkommer utskottet till de formellaförslag till beslut som dettaställningstagande föranleder i fråga omutgiftstak (2.5), fördelning av utgifterpå utgiftsområden (2.6), beräknadförändring av anslagsbehållningar (2.7),beräkning av myndigheternas in- ochutlåning i och beräknadkassamässig korrigering av statsbudgetensutgifter (2.8) samt beräkning av skatteroch övriga inkomster m.m. (3).2.5 Utgiftstak för staten och denoffentliga sektornUtskottets delförslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagengodkänner regeringens förslag tillteknisk justering av utgiftstaket förstaten och fastställer detta till 791miljarder kronor , 809miljarder kronor , 844miljarder kronor samt 878miljarder kronor . Riksdagenbör dessutom godkänna regeringensberäkning av de offentliga utgifternaför . Utskottet avstyrkerdärmed motionerna med alternativayrkanden från Moderata samlingspartiet,, ochFolkpartiet liberalerna.Övriga delar av denna förslagspunktbehandlar utskottet i avsnitten 2.4,2.6-2.11 och 3.Jämför reservationerna 12 (m), 13 (kd),14 (c) och 15 (fp).2.5.1 Utgiftstak för statenDet statliga utgiftstaket omfattarutgifterna på statsbudgeten exklusivestatsskuldsräntor samt utgifterna förålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten. Dessutom ingår enofinansierad budgeteringsmarginal.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 4.1.1)föreslår regeringen att den tidigarefastställda nivån på utgiftstaken förstaten anpassas tillföljd av tre budgettekniska förändringar.Justeringen är föranledd av att tredjesteget i inkomstskattereformen genomförsfr.o.m. Reformen innebär bl.a. attavdragsrätten för allmän pensionsavgiftbegränsas, vilket ökar kommunsektornsinkomster med 2002.Samtidigt föreslås en höjning avgrundavdraget för statlig och kommunalinkomstskatt till följd av regeringensförslag om en ökad miljörelatering avskattesystemet genom en s.k. grönskatteväxling. Höjningen av grundavdragetminskar kommunsektorns skatteinkomstermed . Därtill ökarkommunsektorns skatteinkomster med 0,1miljarder kronor till följd avregeringens förslag till skattereduktionför fackavgifter. Regeringen föreslårdessutom att skattereduktionen för låg-och medelinkomsttagare ersätts med etthöjt grundavdrag , vilketminskar kommunsektorns skatteinkomstermed från detta år.Sammantaget ökar kommunsektorns inkomstermed 2002 och minskarmed 2003-2004. Tillföljd av dessa skatteförslag sänks detgenerella statsbidraget till kommuner ochlandsting därför med 3,5 miljarder kronor2002 och höjs med 0,8 miljarder kronoråren därefter för att kommunsektornstotala inkomster skall förblioförändrade.Regeringen anser också att det finnsanledning att justera ned utgiftstakenmed hänsyn till att den statliga,preliminära ålderspensionsavgiftenöverskattats. När den preliminäraavgiften bestämdes vid införandet avpensionsreformen beaktade man inte attpensionsgrundande belopp förförtidspensionärer inte fastställs förpersoner födda och att därmedingen avgift betalas för dessa personer.Regeringen föreslår nu en reglering avden statliga pensionsavgiften med 3,6,2,5 respektive under2002-2004, med en motsvarandenedjustering av utgiftstaken för dessaår.Regeringen beräknar dessutom attomslutningen i det kommunalautjämningssystemet ökar med 1,7miljarder kronor jämfört med tidigareberäkningar. Detta har föranlett en likastor uppjustering av utjämningsbidragettill kommuner och landsting och motiverarenligt regeringen en beräkningstekniskjustering av utgiftstaket med motsvarandebelopp . Det höjdautjämningsbidraget motsvaras av en likastor höjning av utjämningsavgiften,varför statsbudgetens saldo och denkonsoliderade offentliga sektornsutgifter inte påverkas.Sammantaget höjer förslagenutgiftstaket med 1,7 miljarderkronor, sänker det med 3,5miljarder kronor, medan utgiftstaket för2004 höjs med . Detekniska justeringarna medför sammanlagtatt utgiftstaket bliroförändrat.Regeringen föreslår sålunda attutgiftstaken för åren 2001-2004fastställs till 791, 809, 844 respektive878 miljarder kronor (punkt 2).MotionernaAv den redogörelsen framgår attsamtliga fyra oppositionspartier förordarandra nivåer på utgiftstaket. Formellaförslag för de tre åren framförs avModerata samlingspartiet i motion Fi291(yrkande 3), i motionFi292 (yrkande 7), i motionFi293 (yrkande 2) samt Folkpartietliberalerna i motion Fi294 (yrkande 2).De olika partiernas förslag framgår avefterföljande sammanställning.Tabell 29. Förslag till utgiftstak förstaten 2002-2004Belopp i miljarder kronor(bild eller grafiskt element borttaget)ställningstagandeFinansutskottet har i föregående avsnitt(2.4.3) ställt sig bakom regeringensförslag till inriktning avbudgetpolitiken och därmed ocksåregeringens förslag till utgiftstak förstaten. Utskottet tillstyrker såledespropositionens punkt 3 samt avstyrker deförslag till utgiftstak för staten somframförs i motionerna Fi291 (m) yrkande3, Fi292 (kd) yrkande 7, Fi293 (c)yrkande 2 samt Fi294 (fp) yrkande 2.2.5.2 Utgiftstak för den offentligasektornUtgiftstaket för den offentliga sektornerhålls genom att en beräkning av desamlade kommunala utgifterna läggs tillutgiftstaket för staten. I beräkningengörs avdrag för interna transaktionermellan staten och kommunsektorn samtmellan staten och ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten. Nivån pådetta utgiftstak är således en funktionav det utgiftstak som gäller för staten.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 4.1.2)redovisar regeringen att utgiftstaket förden offentliga sektorn åren 2002-2004beräknas bli 2, 1 respektive 3 miljarderkronor högre jämfört med beräkningar i2001 års ekonomiska vårproposition.Ökningen förklaras bl.a. av upprevideradeförväntningar angående storleken påkommunsektorns konsumtion jämfört medtidigare prognoser. De föreslagnatekniska justeringarna av utgiftstaketför staten motsvaras i huvudsak avelimineringar för interna transaktioner.Regeringen föreslår vidare attriksdagen godkänner beräkningen av deoffentliga utgifterna (punkt 3). Beräkningen framgår avefterföljande tabell.Tabell 30. Regeringens förslag tillberäkning av utgiftstaket för denoffentliga sektorn 2002-2004Belopp i miljoner kronor20 20 2002 03 04Utgiftstak för staten inkl. 80 84 87ålderspensionssystemet 9 4 8Den kommunala sektorn 52 54 567 8 8Interna transaktioner - - -18 17 181 9 3Summa offentlig sektor 1 1 115 21 266 2 3Procent av BNP 51 51 51,4 ,4 ,2MotionernaModerata samlingspartiet föreslår imotion Fi291 att i ställetskall godkänna detta partis beräkning avde offentliga utgifterna för åren2002-2004 (yrkande 2). Motionens förslagsyftar till att begränsa de offentligautgifterna i sin helhet för att därmedsänka den offentliga utgiftsandelen. Inomramen för detta påverkas både detkommunala utgiftstaket och det statligaav förslaget att överföra finansieringenav skolan från kommunerna till staten.Den statliga utgiftsramen för bidrag tillkommunerna påverkas av att deskattesänkningar som motionärernaföreslår i stor utsträckning påverkar dekommunala inkomsterna, varför enekonomisk reglering måste ske mellanstaten och kommunsektorn. De nivåer sompartiet föreslår för utgiftstaket för denoffentliga sektorn är 1 122 miljarderkronor , 2003samt 2004.Kristdemokraterna föreslår i motionFi292 att skall godkänna den imotionen redovisade beräkningen av deoffentliga utgifterna (yrkande 11). Den offentliga sektornsutgifter beräknas i Kristdemokraternasbudget vara lägre jämfört med regeringenskalkyler till följd av kombinationen avpartiets förslag till lägre utgiftstakför staten med ett större utrymme förkommunsektorn. I motionen anges nivåernapå taket för den offentliga sektorn till1 148, 1 194 respektive 1 239 miljarderkronor för perioden 2002-2004.Centerpartiet framför i motion Fi293inget formellt yrkande om beräkningen avde offentliga utgifterna men redovisar ien tabell vilken effekt partietsbudgetalternativ har på dessa utgifter.För uppgår taket iCenterpartiets budgetalternativ till1 135, 1 193 respektive 1 229 miljarderkronor.Folkpartiet liberalerna föreslår imotion Fi294 att de beräkningar för deoffentliga utgifterna för åren 2002-2004som redovisas i motionen skall godkännasav (yrkande 3). Motionärernaanger nivåerna på taket för denoffentliga sektorn till 1 138 miljarderkronor , 2003och 2004.Tabell 31. Oppositionspartiernasförslag till beräkning avutgiftstaket för den offentliga sektorn2002-2004Avvikelser i jämförelse med regeringensförslagBelopp i miljoner kronor2002 2003 2004Moderata -34 -110 -141samlingspartietKristdemokraterna -8 -18 -24Centerpartiet -21 -19 -34Folkpartiet -18 -27 -38liberalernaFinansutskottets ställningstagandeMed hänvisning till vad utskottettidigare framhållit (se avsnitt 2.4.3)tillstyrker finansutskottet regeringensförslag till beräkning av de offentligautgifterna (punkt 3). Utskottet avstyrkerdärmed de förslag till alternativberäkning av de offentliga utgifterna ochutgiftstak för den offentliga sektorn somframförs i motionerna Fi291 (m) yrkande2, Fi292 (kd) yrkande 11 samt Fi294 (fp)yrkande 3.2.6 Fördelning av statens utgifter påutgiftsområden 2002Utskottets delförslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagenfastställer regeringens förslag tillfördelning av statsbudgetens utgifterpå utgiftsområden med denändringen att ramen för utgiftsområde23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar sänks med 3,5miljarder kronor jämfört medregeringens förslag.Utskottet avslår därmed motionerna medalternativa yrkanden från Moderatasamlingspartiet, ,delar av denna förslagspunktbehandlar utskottet i avsnitten 2.4,2.5, 2.7-2.11 och 3.Jämför reservationerna 12 (m), 13 (kd),14 (c) och 15 (fp).BudgetpropositionenRegeringen föreslår i budgetpropositionen(avsnitt 6.3) att statsbudgetens utgifterför fördelas påutgiftsområden på det sätt som framgår avtabell 6.5 i propositionen (punkt 8).I förhållande till de preliminäraramarna i vårpropositionen innehållerregeringens förslag till fördelning avstatsbudgetens utgifter på utgiftsområdenett antal omflyttningar mellanutgiftsområden i enlighet med det avriksdagen godkända förslaget om attanpassa indelningen i politikområden tillriksdagens ansvarsfördelning.Vidare redovisar regeringen andraomflyttningar mellan utgiftsområden.Landstingens ersättning från tandvårdenflyttas från utgiftsområde 9Hälsovård, sjukvård och social omsorgtill utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommuner. Ett nytt anslag förklimatinvesteringsprogram föreslåsuppföras under utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvård med finansieringfrån utgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggande. Ienlighet med regeringens förslag ipropositionen Svenska miljömål - delmåloch åtgärdsstrategier (2000/01:130)omfördelas vidare utgifter frånutgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård till utgiftsområdena 6, 9, 17,18, 21, 23 och 24. Dessa omflyttningarpåverkar inte de totala utgifterna.MotionernaDe fyra borgerliga partierna avvisarregeringsförslaget och förordar i ställetsina respektive förslag tillutgiftsfördelning. Sådana alternativaförslag förs av- Moderata samlingspartiet imotion Fi291 (yrkande 4)-- i motion Fi292(yrkandena 6 och 9)-- i motion Fi293(yrkande 3) samt av-- liberalerna i motionFi294 (yrkande 7).-Övriga utskotts yttrandenSammanlagt tretton utskott har yttrat sigöver budgetpropositionens förslag tillutgiftsramar för och demotioner som väckts med anledning avpropositionen. Ett utskott -utbildningsutskottet - har avstått frånatt yttra sig. Av de utskott som yttratsig i ärendet har samtliga tillstyrktregeringens förslag.Miljö- och jordbruksutskottet erinrar isitt yttrande (MJU1y) om att man iyttrandet till finansutskottet överregeringens förslag till tilläggsbudgetför (MJU2y) föreslagit attutbetalningarna av de avsattamedlen för arealersättningar skalltidigareläggas till 2001. Miljö- ochjordbruksutskottet har således föreslagitatt anslaget höjs med 3,5 miljarderkronor innevarande år som enmotsvarande höjning görs av ramen förutgiftsområdet. Mot bakgrund härav kandet, anför miljö- och jordbruksutskottet,finnas skäl att överväga en motsvarandejustering av ramen nedåt förutgiftsområde 23 för budgetåret 2002.Enligt miljö- och jordbruksutskottetsmening får det ankomma på finansutskottetatt, i samband med den slutligaprövningen av regeringens förslag omfördelning av utgifter för budgetåret2002 på utgiftsområden, ta ställning tilldenna fråga.Tabell 32. Utskottets ochoppositionspartiernas förslag tillutgiftsramar för 2002Belopp i (bild eller grafiskt element borttaget)Anm. Nivån på utgiftsområdena 1 och 5 idet moderata förslaget har höjtsrespektive sänkts jämfört med uppgifternai Moderata samlingspartiets motion Fi291.Detta med anledning av att partietsförslag att återföra utrikesförvaltningenfrån utgiftsområde 1 till utgiftsområde 5inte kan tas upp av förrän isamband med behandlingen av denekonomiska vårpropositionen år 2002.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i avsnitt 2.4redovisat sin syn på de budgetförslag ochprioriteringar som regeringen och deborgerliga partierna gör. Ovanståendetabell visar i ett koncentrat hur dessaprioriteringar kommer till uttryck iModerata samlingspartiets,, ochFolkpartiet liberalernasbudgetalternativ.Noteras bör att för oppositionens delär de angivna värdena inte inbördesjämförbara på alla punkter beroende påatt dessa partier dels använder sig avolika metoder för att kompenserakommunsektorn för effekterna av sinaskatteförslag, dels framlägger vissaförslag som innebär att anslag ivarierande omfattning flyttas från ettutgiftsområde till ett annat.Så t.ex. föreslår Moderatasamlingspartiet att ramen förutgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner skall räknas upp med 73,0miljarder kronor främst beroende på attkommunsektorn föreslås få kompensationför det skattebortfall som det moderatabudgetalternativet ger upphov till.Eftersom partiets förslag tillkompensation uppgår till sammanlagt 78,0miljarder kronor föreslår Moderatasamlingspartiet i realiteten enneddragning av överföringarna tillkommunerna med 5,0 miljarder kronor.I budgetalternativräknas ramen för utgiftsområde 25 upp med31,. Denna uppräkningföranleds av att kommunsektorn beräknasfå kompensation för de förslag Centernhar som påverkar det kommunalaskatteunderlaget. Partiets förslag tillneutraliseringar uppgår sammantaget till30,, vilket innebär attöverföringarna till kommunerna inomutgiftsområde 25 i Centerpartietsbudgetalternativ utökas med 0,9 miljarderkronor. Partiet avvisar emellertidregeringens skolsatsning på 1,5 miljarderkronor , vilken redovisas underutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning.I motsats till Moderata samlingspartietoch föreslår de övriga tvåoppositionspartierna att effekten påkommunsektorn av deras respektiveinkomstskatteförslag skall neutraliserasdels genom regleringar på utgiftsområde25, dels genom en avräkning motinkomsttitel. Såsom utskottet tidigarehar framhållit kan det ifrågasättas omett sådant förfarande är förenligt medbudgetlagens krav på att alla inkomsteroch utgifter på statsbudgeten skallbruttoredovisas. Om - för jämförbarhetensskull - all reglering i stället görs påutgiftsområde 25 kommer utgifterna pådetta utgiftsområde att öka med förKristdemokraterna 43,6 miljarder kronoroch för Folkpartitet med 4,7 miljarderkronor. En motsvarande reglering bör dåockså göras för respektive partis förslagtill utgiftstak för 2002.Vid jämförelse mellan de olikapartiernas förslag till utgiftsramar börman också vara medveten om deomfördelningar av anslag mellanutgiftsområden som främst Centerpartietföreslår.Som utskottet tidigare berört (avsnitt2.4.3) föreslår storaomfördelningar mellan utgiftsområdena 13,14 och 15. Omfördelningen skall ses somförsta steget mot ett enhetligtförsörjningsstöd som partiet vill införafr.o.m. För att nå en bättresamordning och större flexibilitet iarbetsmarknadspolitiken föreslårCenterpartiet att samtligaförsörjningsstöd vid arbetslöshet samlasunder utgiftsområde 13 Arbetsmarknad.Detta medför en omflyttning av deanslagsposter som ej kan härledas tillförsörjningsstöd till utgiftsområde 14Arbetsliv. Vidare föreslås att den del avanslaget för vuxenstudiestöd som kanhärledas till försörjningsstöd vid någontyp av arbetslöshet överförs frånutgiftsområde 15 till utgiftsområde 13.Korrigerat för dessa omfördelningaruppgår de tre utgiftsområdena iCenterpartiets förslag till följandebelopp.Tabell 33. förslag tillomfördelning mellan utgiftsområdena13, 14 och 15 i budgetförslaget för 2002Belopp i miljoner kronorAv c Överfö Egentliföresla rt ggen belopp ramföräramförä 1 ndringndringUO 13 -29 485 -20 -9 365Arbetsmarknad 120UO 14 Arbetsliv +20 013 +22 -2 491504UO 15 Studiestöd -1 384 -2 384 +1 000Summa UO 13-UO -10 856 ±0 -10 856151 Överföringsbeloppen är hämtade frånCenterpartiets tre olika motioner A381,A382 och Ub534.Vad som i förslagredovisas som en mycket kraftig ökning påutgiftsområde 14 Arbetsliv motsvarasalltså i själva verket av en ramminskningmed . Den enligtpartiets förslag förnyadearbetsmarknadspolitiken beräknas geutrymme för besparingar inomarbetsmarknadsutbildningen samtadministrationen inom utgiftsområdet. Denföreslagna neddragningen på utgiftsområde15 Studiestöd motsvaras av enökning av utgiftsramen på 1,0 miljardkronor. Även den kraftiga minskningen avramen för utgiftsområde 13 Arbetsmarknadär av en helt annan omfattning än vad somframgår av partiets förslag tillutgiftsfördelning. Motionärerna hävdaratt besparingarna inom dettautgiftsområde möjliggörs genom ökadflexibilitet på arbetsmarknaden ocheffektivisering avarbetsmarknadspolitiken. De berörhuvudsakligen anslagen förförsörjningsstöd.Utskottet vill erinra om sittställningstagande i betänkande FiU11 överregeringens förslag till tilläggsbudgetför . Utskottet har där föreslagitatt utbetalningarna av de för 2002avsatta medlen för arealersättningarskall tidigareläggas till 2001. Utskottethar således föreslagit att anslaget höjsmed innevarande åroch att ramen för utgiftsområde 23 Jord-och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar höjs lika mycket.Miljö- och jordbruksutskottet anför isitt yttrande (MJU1y) att det, motbakgrund av ändringarna påtilläggsbudget, kan finnas skäl attöverväga en motsvarande justering avramen nedåt för utgiftsområde 23 . Enligt miljö- ochjordbruksutskottets mening får detankomma på finansutskottet att, i sambandmed den slutliga prövningen avregeringens förslag om fördelning avutgifter för påutgiftsområden, ta ställning till dennafråga.Finansutskottet anser att enmotsvarande justering av ramen nedåt börske . Det innebär att riksdagenbör fastställa en ram som är 3,5miljarder kronor lägre än vad regeringenföreslagit. föreslårsåledes att ramen för utgiftsområde 23för fastställs till10 839 miljoner kronor.Utskottets förslag innebär attbudgeteringsmarginalen 2002 blir 3,5miljarder kronor större än vad somframgår av budgetpropositionen, dvs.sammanlagt 5 429 miljoner kronor.Utskottet vill understryka vikten av attutgiftstaket hålls och noterar attregeringen anför i budgetpropositionenatt den befarar att utgiftstaket för 2002kan komma att överskridas om inteytterligare åtgärder vidtas (avsnitt4.3). Regeringen redovisar således olikautgiftsbegränsande åtgärder. Utskottetsförslag rörande arealersättningar är ettsätt att skapa ökad handlingsfrihet. uppkomna situationen finner utskottetdet således välmotiverat attutbetalningarna förskjuts till2001.Utskottets förslag avviker alltså frånbudgetpropositionen vad avser nivån påutgiftsområde 23. Som en följd av dettablir summan av utgiftsområdena liksombudgeteringsmarginalen en annan än ipropositionen. Konsekvenserna visas i följandetabell.Tabell 34.