bet · GP01MJU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård SammanfattningI detta betänkande behandlas förslagen ibudgetpropositionen för om anslagen inomutgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt 40motionsyrkanden. har den 21 november 2001bestämt utgiftsramen för utgiftsområdet till 3 124600 000 kr.De av antagna 15 miljökvalitetsmålenbeskriver den kvalitet eller det tillstånd förmiljön och dess natur- och kulturresurser som ärlångsiktigt ekologiskt hållbart. Inriktningen är attmiljökvalitetsmålen skall nås inom en generation.Miljökvalitetsmålen tillsammans med de delmål ochsystem för uppföljning som antagits av gerförutsättningar och underlag för att kraftfulltförstärka miljöarbetet . Den totalaresursförstärkningen inom utgiftsområde 20 uppgårtill ca , ca och ca 2 000 miljoner kronorår 2004 i jämförelse med utgiftsnivå. Underde första åren inriktas de insatser som föreslås ipropositionen till stor del mot kunskapsuppbyggnadsamt strategi- och programutveckling. Därefterinträder som anförts i propositionen en merresurskrävande åtgärdsfas.Utskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelsanvisning på anslag m.m. och ställer sig bakomde bedömningar som regeringen har redovisat.Samtliga motioner avstyrks.I betänkandet finns 7 reservationer och 6särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvårdRiksdagen anvisar anslag för budgetåret 2002under utgiftsområdet enligt utskottets förslag ibilaga 2. Därmed bifaller proposition2001/02:1 volym 11 utgiftsområde 20 punkt 9 samtavslår motionerna 2001/02:MJ337 yrkande 3,2001/02:MJ339 yrkande 14, 2001/02:MJ395,2001/02:MJ420 yrkande 1, 2001/02:MJ508 yrkandena16, 2001/02: MJ519 yrkande 20, 2001/02:MJ521yrkande 19, 2001/02:Fi294 yrkade 21 delvis och2001/02:T465 yrkande 14.2. Vissa bemyndigandenRiksdagen bemyndigar regeringen att under år2002,a) i fråga om ramanslaget 34:2 Miljöövervakningm.m., ingå ekonomiska förpliktelser i samband medplanering, upphandling och genomförande avmiljöövervakning som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst under år2003, högst och högst30 (avsnitt 3.7.2),b) i fråga om ramanslaget 34:2 Miljöövervakningm.m., ingå ekonomiska förpliktelser i samband medbilavgasverksamheten som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 16 000 000 krunder vart och ett av (avsnitt 3.7.2),c) i fråga om ramanslaget 34:3 Åtgärder förbiologisk mångfald, ingå ekonomiska förpliktelseri samband med förvärv av ellerintrångsersättningar i värdefulla naturområdensom inklusive tidigare åtaganden innebär utgifterpå högst (avsnitt3.7.3),d) i fråga om ramanslaget 34:4 Sanering ochåterställning av förorenade områden, ingåekonomiska förpliktelser som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 110 000 000kr , högst under år2004 och högst (avsnitt 3.7.4),e) i fråga om ramanslaget 34:5 Miljöforskning,ingå ekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst20 , högst 15 000 000 krunder och högst under år2005 (avsnitt 3.7.5),f) i fråga om ramanslaget 34:11 Statenskärnkraftinspektion: Kärnsäkerhetsforskning, ingåekonomiska förpliktelser som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 12 000 000 krunder , högst under år 2004och högst (avsnitt3.7.11),g) i fråga om anslaget 34:15 Stöd tillklimatinvesteringar, ingå ekonomiskaförpliktelser i samband med beslut om stöd tillklimatinvesteringar som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 500 000 000kr (avsnitt 3.7.16),h) i fråga om ramanslaget 26:2 Forskningsrådetför miljö, areella näringar och samhällsbyggande:Forskning, ingå ekonomiska förpliktelser isamband med planering, upphandling ochgenomförande av forskningsprojekt som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst80 , högst 65 000 000 krunder , högst ,högst och högst (avsnitt 4.1.2. ).Därmed bifaller proposition 2001/02:1volym 11 utgiftsområde 20 punkterna 18.3. ReaktorsäkerhetsutredningenRiksdagen avslår motion 2001/02:N41 yrkande 4.4. GrushushållningsplanerRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ519 yrkande8.Reservation 1 (kd)5. Utbyggnad av havsbaserad vindkraftm.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ420yrkande 5, 2001/02:MJ484 och 2001/02:MJ529yrkande 7.Reservation 2 (m)6. reservatRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ220yrkande 11, 2001/02: MJ302 yrkande 7, 2001/02:440yrkandena 1 och 2, 2001/02:MJ467 yrkande 4,2001/02:MJ529 yrkande 9.Reservation 3 (c)7. Reservat med fiskeförbudRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ513 yrkande14.8. Bifångster av tumlareRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ229.9. Miljövänliga alternativRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ423 yrkande1.10. Användning av miljöanpassade bilarRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ303 och2001/02:MJ308.Reservation 4 (m, kd)11. Den svenska bilparkenRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ306 yrkandena1 och 2.Reservation 5 (kd)12. Skydd för områden mellan 5 och 25 haRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ358.13. KalkningRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ260 yrkande2.Reservation 6 (fp)14. Kalkning mot mark- ochvattenförsurningenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ522yrkande 7 och 2001/02: MJ523 yrkande 11.15. Samordning av kalkning av sjöar ochvattendrag och skogskalkningRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ519 yrkande3.Reservation 7 (kd)16. Marinbiologisk forskningRiksdagen avslår 2001/02:MJ519 yrkande 15 och2001/02:MJ522 yrkande 18.Stockholm den 22 november 2001På miljö- och jordbruksutskottets vägnarUlf BjörklundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), (), (), AlfEriksson (s), (), Ann-KristineJohansson (s), (), Per-SamuelNisser (m), (), EskilErlandsson (c), (), (), () och ().2001/02MJU1Redogörelse för ärendetUtfrågning m.m.Utskottet erhöll den 13 november2001 information av representanterför meteorologiska ochhydrologiska institut ().BakgrundPolitikområde MiljöpolitikPolitikområdet omfattar frågor rörande naturvård ochbiologisk mångfald, vatten- och luftvård, saneringoch efterbehandling av förorenade områden,avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd,miljöövervakning, miljöforskning om ekologiskthållbar utveckling, kemikaliekontroll, strålskyddoch säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften,väderlekstjänst och internationellt miljösamarbete.Verksamheten vid ,, ,och Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut ingår ipolitikområdet. Vidare hör vatten- och luftvårdsforskning, , Kärnavfallsfondensstyrelse, AB och till politikområdet. Dessutom hör stödet tillkommunerna enligt förordningen (1998:23) om statligtbidrag till lokala investeringsprogram som ökar denekologiska hållbarheten och förekologisk hållbarhet (utgiftsområde 18) tillpolitikområdet.MålDet övergripande målet för miljöpolitiken är atttill nästa generation kunna lämna över ett samhälledär de stora miljöproblemen i är lösta.Riksdagen beslöt (prop. 1997/98:145, bet.1998/99:MJU6, rskr. 1998/99: 183) om 15miljökvalitetsmål som anger vilket tillstånd somskall uppnås i ett generationsperspektiv. Målenomfattar följande områden: Begränsad klimatpåverkan,luft, Bara naturlig försurning, Giftfri miljö,Skyddande ozonskikt, Säker strålmiljö, Ingenövergödning, Levande sjöar och vattendrag,Grundvatten av god kvalitet, Hav i balans samtlevande kust och skärgård, Myllrande våtmarker,Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Storslagenfjällmiljö och slutligen God bebyggd miljö.Miljö- och jordbruksutskottet har genom beslut den1 tillstyrkt förslagen i propositionenSvenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier(prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3). Utskottettillstyrker regeringens förslag till delmål somanger inriktning och tidsperspektiv i det fortsattakonkreta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålensamt ett nytt system för nationell och regionaluppföljning av miljökvalitetsmålen. Den nyastrukturen för arbete med miljömål gerförutsättningar för ett brett upplagt och effektivtmiljöarbete där människor inom alla samhällssektorerdeltar. Miljöarbetet bör integreras i allaverksamheter och var och en måste ta sin del avansvaret.Utskottets övervägandenUtgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård, politikområdeMiljöpolitikUtskottets förslag i korthetUtskottet har ingen erinran mot regeringensredovisning av politikens inriktning.PropositionenPolitikens inriktningSverige skall fortsatt vara ett föregångsland för enekologiskt hållbar utveckling. Omvandlingen avSverige till ett ekologiskt hållbart samhälleomfattar de flesta politikområden. Med en stabilekonomisk politik och en framåtsyftandesysselsättnings-, skatte-, energi- och miljöpolitikhar goda förutsättningar att bli det förstalandet som bygger det ekologiskt hållbara samhället.De av antagna 15 miljökvalitetsmålenbeskriver den kvalitet eller det tillstånd förmiljön och dess natur- och kulturresurser som ärlångsiktigt ekologiskt hållbart. Inriktningen är attmiljökvalitetsmålen skall nås inom en generation.Sedan i har detinternationella miljöarbetet utvecklats med en radviktiga överenskommelser. En utvärdering av framstegoch motgångar skall göras införvärldstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburgi . Mötet förväntas också angeinriktningen för de viktigaste insatserna förhållbar utveckling . Genom att varapådrivande i det internationella miljösamarbetetunderlättas uppfyllandet av miljömålen. I synnerhetEU:s arbete påverkar direkt den svenskamiljölagstiftningen.Klimatpolitiken dvs. kraftfulla och långsiktigtuthålliga åtgärder för att minska utsläppen avväxthusgaser, framför allt koldioxid prioriterasav regeringen såväl i som i detinternationella samarbetet. I en särskildklimatproposition kommer regeringen attpresentera en åtgärdsstrategi i syfte att minskautsläppen av växthusgaser i Sverige.Den biologiska mångfalden hotas i såväl skogs- somodlingslandskapet och i havsmiljön. Därförprioriterar regeringen åtgärder för att förstärkaoch bevara den biologiska mångfalden. Naturvårdenssociala dimension, skyddade områdens betydelse föratt tillgodose friluftslivets intressen avrekreation och upplevelsevärden och det ökadebehovet av att bevara tätortsnära natur kommerfortsättningsvis att väga tungt när ett områdesskyddsvärde bedöms. Regeringen kommer i en skrivelsetill att presentera en förnyadnaturvårdspolitik.Hotet mot den biologiska mångfalden i den marinamiljön kräver särskilda åtgärder. Särskiltvärdefulla områden skall skyddas mot ingrepp ochandra störningar genom att reservat inrättas.Verksamheten inom de areella näringarna påverkarförutsättningarna att bevara den biologiskamångfalden. I reformeringen av EU:s fiske- ochjordbrukspolitik kommer att vara pådrivandeför att bl.a. beakta detta perspektiv.De nära sambanden mellan hälsa och miljöuppmärksammas särskilt och kunskapen om dettasamband måste öka. skall fortsätta attaktivt driva på EU:s kemikaliepolitik. Långlivadeoch bioackumulerbara kemikalier skall avvecklas. Enkraftfull satsning sker för att kartlägga och saneraförorenade markområden som utgör en uppenbar riskför människors hälsa och miljö. Den bebyggda miljön bostäder, arbetsplatser och offentliga miljöer skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö. Specielluppmärksamhet bör i detta sammanhang riktas motmiljöer där barn vistas såsom förskolor och skolor.Regeringen kommer senare att presentera eninomhusmiljöproposition som särskilt kommer attuppmärksamma hälsoproblemen i den bebyggda miljön.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot regeringensredovisning av politikens inriktning.Insatser och resultatbedömningUtskottets förslag i korthetUtskottet har inget att erinra motregeringens redovisning av insatser ochresultatbedömning. Utskottet avstyrkermotioner om bifångster av tumlare (mp), ommarina reservat (v, mp, c), om havsbaseradvindkraft (s, m c), om grushushållningsplaner(kd) och om miljöanpassade bilar (m, kd) m.m.PropositionenInledningUnder redovisade rapportende Facto 2000: Miljömålen vår generations ansvarsom ger en sammanfattande bedömning avmiljösituationen och av när miljömålen väntasuppnås. Rapporten visar att tillståndet i miljönännu inte förbättrats nämnvärt, trots attlångtgående åtgärder inom många områden vidtagits.Regeringen avser att för riksdagenöversiktligt redovisa hur arbetet medmiljökvalitetsmålen fortskrider. Vart fjärde årskall en fördjupad utvärdering avmiljökvalitetsmålen göras i syfte att klarlägga omstyrmedel eller mål behöver korrigeras.Begränsad klimatpåverkanRegeringen avser att i en kommande klimatpropositionåterkomma och ytterligare precisera detta mål ochäven en åtgärdsstrategi i syfte att minska utsläppenav växthusgaser i Sverige.Frisk luftÅr infördes miljökvalitetsnormer försvaveldioxid, kväveoxider och bly. Under sommaren2001 har också normer fastställts för partiklargenom förordningen (2001:527) ommiljökvalitetsnormer för utomhusluft.Kvävedioxidhalterna i tätorterna har också minskatäven om det fortfarande behövs ytterligareminskningar för att miljökvalitetsnormen ochmiljökvalitetsmålet skall nås. Halterna av ozon,partiklar och cancerframkallande ämnen är alltjämtför höga.Bara naturlig försurningI redovisade en nationellkalkningsplan för regeringen. Verket har därefterutarbetat och remissbehandlat Allmänna råd ochHandbok för kalkning av sjöar och vattendrag somkommer att presenteras under hösten 2001.I december 1999 undertecknades det s.k.Göteborgsprotokollet om minskning av utsläpp sombidrar till försurning, övergödning ochoxidantbildning inom om långvägagränsöverskridande luftföroreningar. Inom EU harförlikning uppnåtts om två direktiv inomförsurningsstrategin, nämligen Europaparlamentetsoch rådets direktiv om ändring av rådets direktiv88/609/EEG om begränsning av utsläpp till luften avvissa föroreningar från storaförbränningsanläggningar (KOM99[611]slutlig) ochtill och rådets direktiv omnationella utsläppstak av vissa luftföroreningar(KOM99[125]slutlig).Giftfri miljöI det arbete som pågått som redovisatsi Kemikaliestrategi för Giftfri miljö och relaterat till EU:s framtida kemika-liepolicy har det svenska synsättet på kemikalierfått god genomslagskraft.EG-kommissionen presenterade sinvitbok med en strategi för en framtidakemikaliepolitik. En viktig insats var detförhandlingsarbete inom som ägde rum under detsvenska EU-ordförandeskapet och som resulterade iett uppdrag till att undersöka behovet av englobal kemikaliestrategi.Handlingsprogrammet för bekämpningsmedel syftartill att fortsätta minska hälso- och miljöriskerna.Orsaken till ökningen i försåld volym är främst enförändrad grödfördelning till följd av dengemensamma jordbrukspolitiken, samt att kostnadernaför kemisk ogräsbekämpning minskat i förhållandetill mekanisk ogräsbekämpning.Ett inventeringsarbete i statlig regi har pågått icirka för att kartlägga förorenade områden.Antalet efterbehandlingsentreprenader finansierademed medel från anslaget för sanering av förorenadeområden har emellertid varit litet på grund av attprojekten ännu inte varit tillräckligt förbereddaför efterbehandlingsåtgärder. Om miljökvalitetsmåletskall kunna nås måste antalet åtgärder som genomförsöka i såväl statlig som privat regi. Delmåletinnebär att förorenade områden skall varaidentifierade och för minst 100 av de områden som ärmest prioriterade med avseende på riskerna förmänniskors hälsa och miljön skall arbetet medsanering och efterbehandling ha påbörjats senast år2005. Minst 50 av de områden där arbete påbörjatsskall dessutom vara åtgärdade. För att nå dennamålsättning krävs som regeringen framfört ökadtillgång till utbildad personal och en omfattandeutbildningsverksamhet under de närmaste åren.Antalet saneringsåtgärder som genomförs i privatregi bör öka genom krav med stöd av motföroreningsansvariga tidigare verksamhetsutövare.Skyddande ozonskiktSverige har drivit frågan om begränsning avanvändningen av ozonnedbrytande ämnen under lång tidbåde nationellt och internationellt. EG-reglerna harunder avsevärt skärpts i förhållande tilläldre bestämmelser. har somordförande för tillsammans medkommissionen och , som är ordförande , initierat ochgenomfört samtal med och angåendeytterligare skärpningar av bestämmelserna iMontrealprotokollet. Mycket arbete återståremellertid, framför allt internationellt, innanozonskiktet är återställt. Frågorna behöver ävenfortsättningsvis drivas med kraft för att måletskall kunna nås.Säker strålmiljöRegeringen och ansvariga myndigheter arbetar med attstärka kärnsäkerheten och strålskyddetinternationellt. Prioriterade frågor är kärnsäkerhetoch avfallshantering samt icke-spridningsfrågor iÖst- och Centraleuropa.Regeringen avser att låta utforma ett förslag tillett nationellt system för omhändertagande avradioaktivt avfall från icke kärnteknisk verksamhetsamt utröna ansvarsförhållandena vid upphittande avherrelösa strålkällor. Regeringen planerar även attinom kort tillsätta en utredning för att se överdelar av finansieringssystemet för omhändertagandeav använt kärnbränsle.Riskerna med elektromagnetiska fält ärotillräckligt utredda. Antalet mobiltelefonisändarehar ökat kraftigt och förväntasfortsatta öka även framöver. Det är viktigt attklargöra sambandet mellan exponering ochhälsorisker. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med förslag till delmål för radon iinomhusluft och i dricksvatten.Kärnkraftbolagen har fått sämrelönsamhet, vilket har lett till mindreinvesteringsbenägenhet. Både företagen ochtillsynsmyndigheterna har också erfarit att det harblivit svårare att hitta rätt kompetens förverksamheten.Tillsynen av kärnkraftanläggningarna bör varapådrivande genom kontinuerlig kontroll av attsäkerhetskraven efterlevs. Tillsynen bygger påtidigare observationer, anmälningar frånanläggningarna, händelser, observationer ochutredningar som gjorts . De kärntekniskaanläggningarna lever i allmänhet upp tillsäkerhetskraven.Ingen övergödningRegeringen gav iuppdrag att se över gränsvärdena för avloppsslam ochanalysera frågan om återföring av fosfor samt attlägga fram förslag för en långsiktigt hållbaråterföring av avloppsslam.Regeringen har tillsatt utredningen avskatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel(dir. 2001:55) med uppgift att utvärdera skatternapå bekämpningsmedel och handelsgödsel.Inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammetlämnas ersättning för flera åtgärder som skallminska näringsläckaget, t.ex. vallodling, anläggandeav kantzoner och fånggrödor. ser förnärvarande över djurtäthetsbestämmelserna i syfteatt minska näringstillförseln till jordbruksmark.Jordbruket är den största källan tillkvävebelastning på havet och bidrar betydligt tillfosforbelastningen. En förutsättning för attbelastningen skall minska är att jordbruksnäringenfortsätter sitt arbete med att minskanäringsläckaget. Om direktivet om nationellautsläppstak och Göteborgsprotokollet genomförskommer andelen landareal där kritisk belastning förövergödning förekommer att minska från år 1990till år 2010.Levande sjöar och vattendragEtt omfattande nationellt och internationellt arbetepågår när det gäller förberedelser för genomförandeav ramdirektivet för vatten (ochrådets direktiv /60/EG av omupprättande av en ram för gemenskapens åtgärder påvattenpolitikens område). harutarbetat en bevarandestrategi för sjöar ochvattendrag inom ramen för projektet ilandskapet ().Miljöövervakningen har utökats och inkluderar nuanalyser av vattenkemi, vissa gifter och fisk isjöar och rinnande vatten. harbedrivit ett framgångsrikt arbete med åtgärdsplanerför skydd av hotade fiskarter. Två sjöar ochvattendrag avsattes som naturreservat.Statliga fiskevårdsmedel, totalt 20 miljonerkronor, har använts till bl.a.informationsverksamhet, biotopvård ochvandringsvägar. När det gäller arbetet med hotadearter och stammar har ochNaturvårdsverket gemensamt satsat knappt 2 miljonerkronor på hotade arter och stammar av fisk ochflodkräfta. Omfattande undersökningar för attreducera de negativa, genetiska effekterna avlångvarig odling av lax och havsöring utförs.Fiskeriverkets arbete inom ramen för aktionsplanenför lax har fördjupats genom satsningar pårestaureringsarbeten och beståndsuppskattningar förfrämst vild lax. Målet om att uppnå en produktion på50 % av den totalt möjliga har förverkligats i femälvar.I dagsläget bedrivs forskning i liten omfattningvad gäller fisk eller fiskens roll i ekosystemen. Åandra sidan ägnas en betydande del avgiftforskningen åt fiskrelaterade problem. Dereproduktionsstörningar hos fisk som förekommerpekar på ett forskningsbehov även på naturligafiskbestånd i sjöar och vattendrag. Vattenmiljöerutgör en försumbar del i arbetet medskydd av natur. Detta belyser vattenmiljöernaseftersatthet i detta avseende och det är viktigt attandelen skyddade vattenmiljöer ökar väsentligt.Regeringen avser att ge de berörda myndigheterna iuppdrag att utarbeta en bevarandestrategi förskyddsvärda vattenmiljöer och åtgärdsprogram förrestaurering av potentiellt skyddsvärda vatten.Grundvatten av god kvalitetGrundvattnet utgör en långsiktigt mycket viktig delav landets resurser, vilket innebär attgrundvattenbildningen måste kunna kvantifierassamtidigt som grundvattnets kvalitet måstegaranteras. Grundvattenbildningens storlek ärbetydelsefull för beräkningar av t.ex.näringsläckage till vattendrag från jordbruks- ochskogsmark. Åtgärder för att minska främstjordbrukets närsaltläckage förutsätter bättrekunskap om dessa processer, varför utökade insatserför att öka kunskapen är motiverade.Regeringen avser att ge berörda myndigheter iuppdrag att utveckla en i balans samt levande kust och skärgårdUtredningen skärgård Utvärderingen av deregionala miljö- och hushållningsprogrammen (SOU2000:67) har överlämnats till regeringen och beredsnu inom . Därutöver harNaturvårdsverket färdigställt en bevarandestrategiför kust- och skärgårdsområden i Sverige.Under året har förutsättningarna för svenskfiskerikontroll förbättrats och samarbetet mellanFiskeriverket och fördjupats. Detsatellitbaserade övervakningssystemet har utvecklatsoch omfattar nu ca 100 fiskefartyg. Långsiktigaförvaltningsplaner för ett flertal fiskbestånd påsvenskt vatten har utarbetats. harbidragit till arbetet med att skapa enmiljövänligare fiskodlingsverksamhet. Mer selektivaredskap har utvecklats för att minska oönskadebifångster. Vidare har teknik utvecklats för attförhindra att säl kommer in i laxfällor.Gifthalterna sjunker överlag i menbeträffande vissa klororganiska samt bromeradeföreningar och kadmium sker en ökning.Kadmiumproblemet torde bero på urlakningseffekter imark orsakade av försurning.Till förebyggande av viltskada, bl.a. skadororsakade av säl, har lämnats ibidrag. En utvärdering har visat att alltför litendel går till förebyggande åtgärder, varförregeringen bedömer att denna del bör öka.Myllrande våtmarkerOmrådesskyddet spelar en avgörande roll förbevarandet av värdefulla våtmarker. Omfattandestatliga insatser görs för att säkerställa att bl.a.våtmarker garanteras ett varaktigt skydd. Denriksomfattande våtmarksinventeringen är slutfördsedan mitten av , utom i ländär den pågår och beräknas vara slutförd vidutgången av och skall då omfatta hela länetutom fjällkedjan.Inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammetgenomförs omfattande insatser för att återskapavåtmarker och småvatten i odlingslandskapet.Levande skogarOmfattande statliga insatser görs för att garanterasärskilt värdefulla naturområden ett varaktigtskydd. har länsstyrelsernas arbete medatt bilda naturreservat i hög grad inriktats påskydd av värdefulla skogsområden. Naturvårdsverkethar utvecklat arbetet med att utformaförbättrat underlag för områdesskydd, bl.a. när detgäller sydsvenska lövskogar. Arbetet medområdesskydd har till följd av stigandeanslagsnivåer ökat i intensitet.Arbetet med att skydda värdefulla naturområden hari stort sett löpt planenligt. Imiljömålspropositionen ställs dock höga mål om skyddav skogsmark. Det är därför oroväckande att arbetetmed att skydda skogsområden i vissa län går alltförlångsamt. Särskilt oroande är det att skyddsarbetetgår långsamt i områden med värdefulla lövskogar, ennaturtyp där skyddet är eftersatt. Regeringen följerfrågan och avser att vidta åtgärder om takten iskyddsarbetet inte förbättras.