bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — Företrädarna förModerata samlingspartiet,och Folkpartietliberalerna tillstyrker sina partiersrespektive förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare ibetänkandet (avsnitten 2.4.3 och 2.6)redovisat sin bedömning av fördelningenav utgifterna på utgiftsområden . har försin del inte haft något att invända motregeringens förslag till ram förutgiftsområdet.Finansutskottet föreslår således attramen för utgiftsområde 2002fastställs till 2 132 miljoner kronor.Därmed tillstyrker utskottetpropositionens förslag och avstyrkermotionernas förslag till alternativaramar.4.1.22 Utgiftsområde 22 KommunikationerUtgiftsområdet omfattar verksamheternainvesteringar i samt drift och underhållav vägar och järnvägar samt även sjöfart,luftfart, post, telekommunikationer,forskning och övergripandeinformationsteknikfrågor.För 2001 beräknas de totala utgifternaför utgiftsområdet uppgå till ca 25 462miljoner kronor.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 6.4)redovisar regeringen att förändringen avutgiftsområdesramen jämfört med årsekonomiska vårproposition delvisförklaras av överflyttningar till andrautgiftsområden. I enlighet medregeringens förslag ekonomiskavårproposition överförs anslaget 34:1Bidrag till meteorologiska ochhydrologiska institut till utgiftsområde20. Som en följd av detta minskarutgiftsområdesramen med ca 230miljoner kronor jämfört med årsekonomiska vårproposition. Regeringenföreslår i proposition 2001/02:20Infrastruktur för ett långsiktigthållbart transportsystemambitionshöjningar för perioden2004-2015. Utgiftsområdet beräknas därförtillföras 2004.Propositionens ochoppositionspartiernas förslag tillramnivå för utgiftsområdet under åren2002-2004 redovisas i efterföljandetabell.Förslag till ram för utgiftsområde 22KommunikationerBelopp i (bild eller grafiskt element borttaget)MotionernaModerata samlingspartiet anför i motionFi291 att transportpolitiken måstegrundas på efterfrågan på effektiva,trafiksäkra och miljöanpassadetransporter. underdimensioneradeväg- och järnvägsnät utgör ett hinder förmedborgarnas rörlighet samtkonkurrensnackdelar för företagen.Partiet föreslår att anslagen till vägaroch järnvägar ökar med ca 14 miljarderkronor under den kommande treårsperiodensamt att ett särskilt utbyggnadsprogrampåbörjas. På grund av den bekymmersammasituationen i bör del av medlen användas förinvesteringar där. Vidare föreslås attBanverkets konkurrensutsatta verksamheterskall bolagiseras. Bidraget tillsjöfarten avvecklas.Kristdemokraterna anser i motion Fi292att det behöver göras en storsatsning pådet snabbt förfallande väg- ochjärnvägsnätet. För investeringar ochunderhåll avsätter motionärerna för denkommande treårsperioden 5,7 miljarderkronor mer än regeringen. Därutöver börett omfattande program läggas fast förinvesteringar med alternativfinansiering. Det skulle innebära att enrad angelägna vägbyggen kan startasnabbare.Centerpartiet förordar i motion Fi293ökade resurser för upprustning avkommunikationerna. avsätter motionärerna 6,7miljarder kronor mer än regeringen fördrift och underhåll, främst av vägnätet.Folkpartiet liberalerna anser i motionFi294 att betydande satsningar bör göraspå väginvesteringar. Ansträngningar måsteockså göras för att hitta alternativafinansieringslösningar inominfrastruktursektorn. Vidare bör enpermanent ökning av väginvesteringsnivångöras. Dessutom behövs en begränsadstorstadssatsning för att minska de akutatrafikproblemen. Byråkratin inomutgiftsområdet kan minska. Banverketsfleråriga program kan genomföras i ennågot långsammare takt.I motion T454 av . (m), yrkande 1, föreslås att ramenför utgiftsområdet skallfastställas till 24 924 miljoner kronor.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet, som har yttrat sig iform av ett protokollsutdrag, tillstyrkerregeringens förslag. Företrädarna förModerata samlingspartiet,, ochFolkpartiet liberalerna tillstyrker sinapartiers respektive förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare ibetänkandet (avsnitten 2.4.3 och 2.6)redovisat sin bedömning av fördelningenav utgifterna på utgiftsområden . har försin del inte haft något att invända motregeringens förslag till ram förutgiftsområdet.Finansutskottet föreslår således attramen för utgiftsområde 2002fastställs till 24 469 miljoner kronor.Därmed tillstyrker utskottetpropositionens förslag och avstyrkermotionernas förslag till alternativaramar samt motion T454 (m) yrkande 1.4.1.23 Utgiftsområde 23 Jord- ochskogsbruk, fiske med anslutande näringarUtgiftsområdet omfattar jordbruk ochträdgårdsnäring, fiske, rennäring,djurskydd och djurhälsovård,livsmedelskontroll, viss utbildning ochforskning samt skogsnäring.De totala utgifterna för utgiftsområdetår beräknas uppgå till 13 704miljoner kronor.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 6.4) anförregeringen att 33 miljoner kronortillförs för en satsning rörandeekologisk produktion. Ersättningen förviltskador föreslås öka med 27 miljonerkronor . Regeringen avsätter också14 under perioden2002-2004 för en informationssatsning omsamerna.Propositionens ochoppositionspartiernas förslag tillpreliminär ramnivå för utgiftsområdetunder åren 20022004 redovisas iefterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 23Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringarBelopp i (bild eller grafiskt element borttaget)MotionernaModerata samlingspartiet anför i motionFi291 att skatten på den diesel somförbrukas av jord- och skogsbruketsarbetsmaskiner bör sänkas och att skattenpå handelsgödselns kväveinnehåll bör tasbort. En ny djurskyddsmyndighet avvisasmedan anslås tillJordbruksverket för att förbättradjurskyddet. Till Livsmedelsverketföreslås för attförbättra livsmedelstillsynen.Regeringens förslag om medel tillJordbruksverket för att bl.a. främjaanvändningen av ekologiska livsmedelavvisas. Anslaget för viltskador föreslåsminskas jämfört med regeringens förslag.Kristdemokraterna framhåller i motionFi292 att skatter och avgifter på el ochdiesel av konkurrensskäl behöverharmoniseras med övriga EU-länder.Kristdemokraterna vill också tillskjutajordbruket resurser till ett omfattandeåtgärdsprogram för landsbygdens miljö ochstruktur. Förenklade regelverk leder tillminskat medelsbehov för Jordbruksverketliksom en reformering avdistriktsveterinärorganisationen. Extraresurser behöver satsas på ettåterupprättande avskördeskadeersättningen. Medel böravsättas för återinförandet avavbytartjänst samt för exportfrämjandeåtgärder. Vidare kräver Norrlandsjordbrukets utsatta situation särskildastödåtgärder.Centerpartiet anför i motion Fi293 attdet är nödvändigt att svenskt jord- ochskogsbruk ges likvärdiga villkor med sinakonkurrenter. Villkoren för småskaliglivsmedelsproduktion ochlivsmedelsförädling måste förbättras. Ettprogram för gårdsbaseradlivsmedelsförädling bör inrättas.Resurser måste avsättas till forskningoch utveckling inom den småskaligalivsmedelssektorn. Medel tillförs för attbekämpa smittsamma djursjukdomar.Folkpartiet liberalerna anser i motionFi294 att djurhälsovård ochdjurskyddsfrämjande åtgärder behöverutökas. Däremot kan byråkratin inomutgiftsområdet minska.Miljö- och jordbruksutskottets yttrandeMiljö- och jordbruksutskottet erinrar isitt yttrande (MJU1y) om att regeringeninom utgiftsområdet föreslår att5 anvisas för anslaget43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m.för . Miljö- ochjordbruksutskottet har i sitt yttrandetill finansutskottet (2001/02:MJU2y) överregeringens förslag till tilläggsbudgetför föreslagit attutbetalningarna av de för avsattamedlen för arealersättningar skalltidigareläggas . Miljö- ochjordbruksutskottet har således föreslagitatt anslaget höjs med 3,5 miljarderkronor innevarande år. börramen för utgiftsområdet höjas medmotsvarande belopp 2001. Mot bakgrundhärav kan det finnas skäl att överväga enmotsvarande justering av ramen nedåt förutgiftsområde 23 för budgetåret 2002.Enligt miljö- och jordbruksutskottetsmening får det ankomma på finansutskottetatt, i samband med den slutligaprövningen av regeringens förslag omfördelning av utgifter för budgetåret2002 på utgiftsområden, ta ställning tilldenna fråga.Miljö- och jordbruksutskottettillstyrker mot bakgrund av det anfördaregeringens förslag till ram ochavstyrker motionerna.I avvikande meningar tillstyrkerModerata samlingspartiet,, samtFolkpartiet liberalerna förslagen irespektive motion.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i sitt betänkandeöver regeringens förslag tilltilläggsbudget för föreslagit attutbetalningarna av de för avsattamedlen för arealersättningar skalltidigareläggas (bet.2001/02:FiU11). Utskottet har såledesföreslagit att anslaget höjs med 3,5miljarder kronor innevarande år. Vidarehar utskottet i det nämnda betänkandetföreslagit att ramen 2001 förutgiftsområdet skall höjas, utöverregeringens förslag, med 3,5 miljarderkronor.Mot bakgrund härav anserfinansutskottet att en motsvarandejustering av ramen nedåt bör ske för2002. Det innebär att börfastställa en ram som är 3,5 miljarderkronor lägre än vad regeringenföreslagit. föreslårsåledes att ramen för utgiftsområde 23för fastställs till . Motionernas förslagtill alternativa ramar avstyrks.Utskottets förslag till ram för 2002jämfört med regeringens ochoppositionspartiernas framgår av följandetabell.Oppositionspartiernas förslag till ramför utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,fiske med anslutande näringar för 2002jämfört med regeringens respektiveutskottetsBelopp i miljoner krNivå Jämfört med Jämförtmedpropositionen utskottetUtskotte 10 839 - 3 ±0t 500Proposit 14 339 ±0 +3 500ionenm 13 946 -393 +3 107kd 14 594 +255 +3 755c 14 679 +340 +3 840fp 13 871 -468 +3 0324.1.24 Utgiftsområde 24 NäringslivUtgiftsområdet omfattar verksamheternanäringspolitik, teknologiskinfrastruktur, konkurrensfrågor, tekniskforskning och utveckling, utrikeshandel,export och investeringsfrämjande,konsumentfrågor och övriga åtaganden.För 2001 beräknas de totala utgifternaför utgiftsområdet uppgå till ca 3 715miljoner kronor.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 6.4)redovisar regeringen att den inom politik-området Utrikeshandel, export- ochinvesteringsfrämjandet gör en treårigsatsning om för åren2002-2004. Konsumentpolitiken förstärksmed ytterligare föratt stärka konsumenternas ställning.Propositionens ochoppositionspartiernas förslag tillramnivå för utgiftsområdet under åren2002-2004 redovisas i efterföljandetabell.Förslag till ram för utgiftsområde 24NäringslivBelopp i (bild eller grafiskt element borttaget)MotionernaModerata samlingspartiet anför i motionFi291 att staten, kommunerna ochlandstingen skall koncentrera sig på sinkärnverksamhet och i större utsträckningkonkurrensutsätta och knoppa avverksamheter. Motionärerna anser attutgiftsramen kan sänkas. på den s.k. Östersjömiljarden ochKonsumentverket. arbeteär viktigt och verket tillförs därförytterligare medel.Kristdemokraterna förordar i motionFi292 generella åtgärder för attförbättra företagsklimatet i landet istället för riktade stödåtgärder tillvissa företag och regioner. Motionärernaföreslår att vissa åtgärder bör vidtasför att identifiera och undanröjaexisterande hinder för startande ochutvecklande av företag. Programmetbeträffande den s.k. Östersjömiljardenavvisas. Besparingar på vissa myndigheterunder utgiftsområdet föreslås varförutgiftsramen sänks. bördock tillföras ökade resurser.Centerpartiet förespråkar i motionFi293 att möjligheterna att starta ochdriva företag bör förbättras. Företagandekräver en god infrastruktur, både digitaloch fysisk.Folkpartiet liberalerna anser i motionFi294 att utgiftsramen bör minskas.Konkurrensverket ochkonkurrensforskningen bör dock tilldelasökade resurser. Anslaget tillnäringslivsutvecklingen i Östersjöområdetbör återkallas.Näringsutskottets yttrandeNäringsutskottet, som har yttrat sig iform av ett protokollsutdrag, tillstyrkerregeringens förslag. Företrädarna förModerata samlingspartiet,och Folkpartietliberalerna tillstyrker sina partiersrespektive förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare ibetänkandet (avsnitten 2.4.3 och 2.6)redovisat sin bedömning av fördelningenav utgifterna på utgiftsområden . har försin del inte haft något att invända motregeringens förslag till ram förutgiftsområdet.Finansutskottet föreslår således attramen för utgiftsområde 2002fastställs till 3 410 miljoner kronor.Därmed tillstyrker utskottetpropositionens förslag och avstyrkermotionernas förslag till alternativaramar.4.1.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommunerUtgiftsområdet omfattar huvuddelen avstatens bidrag till kommuner ochlandsting. Bidragen lämnas dels i form avett allmänt finansiellt stöd tillkommuner och landsting, dels i form avett bidrag för att åstadkomma likvärdigaekonomiska förutsättningar mellankommuner respektive landsting.Utgiftsområdet omfattar bl.a. även ettbidrag för särskilda insatser i vissakommuner och landsting, samt förslag tillett nytt anslag för ökad tillgänglighet ihälso- och sjukvården.De totala utgifterna för utgiftsområdetår beräknas uppgå till 100 729miljoner kronor.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 6.4)redovisas att målet för utgiftsområdet äratt skapa goda och likvärdiga ekonomiskaförutsättningar för kommuner respektivelandsting att uppnå de nationella måleninom olika verksamheter. Förändringen avutgiftsområdesramen jämfört medregeringens vårproposition är till stordel konsekvensen av förslag som påverkarkommunernas och landstingensskatteintäkter. Förslaget omskattereduktion för allmän pensionsavgiftleder till en ökning av kommunsektornsskatteintäkter med ca 5,2 miljarderkronor. Höjningen av grundavdraget ledertill ca i minskadeskatteintäkter för kommunsektorn.Förslaget att införa skattereduktion förfackföreningsavgift innebär att nuvarandeavdragsrätt för sådan avgift slopas,vilket höjer kommunsektornsskatteinkomster med 80 miljoner kronor.Nivån på det generella statsbidragetföreslås därför sänkas med 3,5 miljarderkronor. Definitiva beräkningar avomslutningen i utjämningssystemet gör attutjämningsbidraget föreslås höjas med 1,7miljarder kronor. föreslås attutjämningsavgiften höjs i motsvarandemån. Regeringen har tidigare föreslagitett högkostnadsskydd inom äldre- ochhandikappomsorgen. Förslaget minskarkommunsektorns inkomster, vilket reglerasgenom höjt statsbidrag. I 2001 årsekonomiska vårproposition tillfördes detgenerella statsbidraget 650 miljonerkronor och i denna proposition tillförskommunerna därutöver 125 miljoner kronor2002 och ytterligare 125 miljoner kronor2003.Propositionens ochoppositionspartiernas förslag till ramför utgiftsområdet under åren 2001-2003redovisas i efterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommunerBelopp i (bild eller grafiskt element borttaget)MotionernaModerata samlingspartiet framhåller i sinmotion Fi291 att kommunerna börkoncentrera sig på sina kärnuppgifter. Deuppgifter som skall skötas av kommunernaskall rymmas inom ramen för den kommunalasjälvstyrelsen. Motionärerna vill ha enöversyn över uppgiftsfördelningen mellanstat, kommun, det civila samhället ochgemenskaperna. En tydligarerollfördelning skulle ge bättreförutsättningar för den privatatjänstesektorn och ökad valfrihet förmedborgarna. Ökad konkurrens ocheffektivitet skapar enligt motionärernautrymme för att sänka statsbidragen tillkommunerna . Kommunernakompenseras via utgiftsområde 25 förminskat skatteunderlag till följd avpartiets skatteförslag, vilket förklararvarför ramen för utgiftsområdetväsentligt överstiger regeringens.Moderaterna säger nej till regeringenssatsning för ökad tillgänglighet i vårdenmen föreslår i stället ett särskiltanslag för sjukvård.Kristdemokraterna föreslår i motionFi292 att kommunsektorn utöver de medelregeringen anslår får ett framtungttillskott för att möjliggöra en ökning avantalet vårdplatser samt ett införande avenhetstaxa i äldreomsorgen. Kommunernabör fritt få använda pengarna för denskolsatsning som regeringen villgenomföra. Även de föreslagna pengarnaför ökad tillgänglighet i vården bör fåanvändas fritt av landstingen.Kommunsektorn påverkas också indirekt aven rad förändringar, främst påskattesidan, som motionärerna föreslår.En del av dessa effekter föreslåsregleras via utgiftsområde 25.Motionärerna föreslår att ramen förutgiftsområdet sammantaget bör vara högreän i regeringens förslag.Centerpartiet anför i motion Fi293 attregeringen nu i stigande grad återgårtill detaljreglerade specialdestineringari statsbidragssystemet. Centerpartietmotsätter sig denna typ av statligstyrning av verksamheten i kommuner ochlandsting både av demokratiska ochekonomiska skäl. Statens viktigaste medelför att minska de regionala och socialaklyftorna är att ge likvärdigagrundförutsättningar för basserviceutbud,inte speciella stöd till utsattakommuner. avvisarregeringens skolsatsning och satsningenför att öka tillgängligheten i vården. Istället föreslår motionärerna en satsningpå skolan genom höjt generelltstatsbidrag och genom att en vårdgarantiinförs. avvisar ocksåförslaget om maxtaxa inom äldreomsorgenmen vill att kommunerna skall fåmotsvarande medel som generellt bidrag.Folkpartiet liberalerna är i motionFi259 kritiskt mot att regeringen alltmeröronmärker bidragen till kommunerna. Detär uppenbart, anser motionärerna, attregeringen inte har tilltro tillkommunalpolitikernas förmåga attprioritera. En politik för högsysselsättning och god tillväxt är denbästa metoden att ge kommunernaförutsättningar att klara sina uppgifteroch sin ekonomi. villavveckla anslaget för särskilda insatsermed undantag för den del av anslaget somavser hivpreventiv verksamhet istorstadsregionerna, som man i ställetvill permanenta. Motionärerna anser ocksåatt statsbidraget bör sänkas med 1miljard kronor för att uppväga detskattebortfall som kommunalakoncernbildningar leder till. Kommunernasinkomstbortfall till följd avFolkpartiets skatteförslag kompenseras ihuvudsak genom höjt generelltstatsbidrag.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att nivån påstatsbidraget till kommuner och landstinghar höjts med sedan1997. Även framgent fortsätter höjningarav statsbidragen, bl.a. genom dennationella handlingsplanen för vården ochdet nu föreslagna anslaget för ökadtillgänglighet i hälso- och sjukvården.Oppositionspartierna har i sinamotioner presenterat alternativa förslagtill ramar för utgiftsområdet. De olikaförslagen till ramar varierar mycketkraftigt mellan partierna. Detta äremellertid till allra största delen ettresultat av partiernas skatteförslag.Förslagen innebär att kommunernasinkomster minskar, vilket kompenseras påolika sätt. Moderata samlingspartiets ramför utgiftsområdet överstiger regeringensmed främst beroendepå att kommunerna får kompensation förskattebortfall som Moderaternasbudgetalternativ ger. Eftersomkompensationen uppgår till 78 miljarderkronor föreslår Moderata samlingspartieti realiteten en neddragning avöverföringarna till kommunerna med 5miljarder kronor.I budgetalternativräknas ramen för utgiftsområdet upp med32 miljarder kronor. Även dennauppräkning beror på att man kompenserarkommunerna för inkomstbortfall.Kompensationen uppgår till 31 miljarderkronor, vilket innebär att överföringarnatill kommunerna i Centerpartietsbudgetalternativ är 0,9 miljarder kronorhögre än i propositionen. sägeremellertid nej till regeringensskolsatsning som redovisas påutgiftsområde 16. Den sammantagnaeffekten för kommunerna blir därför attresurserna blir lägre än i regeringensförslag.Kristdemokraterna och Folkpartietliberalerna föreslår att effekten påkommunsektorn av deras respektiveskatteförslag skall neutraliseras delsgenom regleringar på utgiftsområde 25,dels genom en avräkning mot inkomsttitel1111. Om regleringen i stället helt ochhållet görs på utgiftsområde 25 skulleutgifterna på detta utgiftsområde öka med44 och förKristdemokraterna respektive Folkpartietliberalerna.Utskottet återkommer tillpartiernas kommunalekonomiska alternativi sitt betänkande om anslagen inomutgiftsområde 25 (bet. 2001/02: FiU3).Finansutskottet har tidigare ibetänkandet (avsnitten 2.4.3 och 2.6)redovisat sin bedömning av fördelningenav utgifterna på utgiftsområden och därvid tillstyrktregeringens förslag i denna del.Finansutskottet föreslår således attramen för utgiftsområde 2002fastställs till 98 899 miljoner kronor.Därmed tillstyrker utskottetpropositionens förslag och avstyrkermotionernas förslag till alternativaramar.4.1.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntorm.m.Utgiftsområdet omfattar utgifter förräntor på statsskulden, oförutseddautgifter samt Riksgäldskontoretsprovisionskostnader i samband medupplåning och skuldförvaltning.Utgiftsområdet ingår inte underutgiftstaket för staten.För 2001 beräknas de totala utgifternaför utgiftsområdet uppgå till ca 70 710miljoner kronor.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 6.4)redovisar regeringen att jämfört med 2001års ekonomiska vårproposition ökarutgiftsområdesramen med ca 2,9 miljarderkronor och 1,8 miljarder kronor2003. Utgifterna beräknas dockminska något jämfört med beräkningarna ivårpropositionen. Utgiftsökningarnaförklaras främst av kronans depreciering.Den försvagade kronan innebär att derealiserade valutakursförlusterna ökarsamtidigt som ränteutgifter för lånupptagna i utländsk valuta ökar.Propositionens ochoppositionspartiernas förslag tillramnivå för utgiftsområdet under åren2002-2004 redovisas i efterföljandetabell.Förslag till ram för utgiftsområde 26Statsskuldsräntor m.m.Belopp i (bild eller grafiskt element borttaget)MotionernaModerata samlingspartiet anser i motionFi291 att det är angeläget att minskastatsskulden. Partiets samlade förslaginnebär ett större överskott i deoffentliga finanserna och merprivatiseringar av statliga företag änvad regeringen föreslagit. Överskottetskall användas till att minskastatsskulden, vilket medför attstatsskuldsräntorna blir lägre.Riksgäldskontorets upplåningsverksamhetkan effektiviseras, varför anslagetminskas.Kristdemokraterna anser i motion Fi292att försäljningen av statliga företag böröka, vilket i kombination med övriga avpartiet föreslagnabudgetsaldoförstärkningar leder till ettminskat lånebehov. Detta medför attstatsskuldsräntorna blir lägre.Centerpartiet förordar i motion Fi293att försäljningen av statlig egendomskall öka. Vidare föreslås attstatsskulden skall amorteras nedsnabbare. Motionärernas förslag medförett minskat lånebehov och därmed lägrestatsskuldsräntor.Folkpartiet liberalerna beräknar imotion Fi294 att statens utgifter förräntor kan minska genom en mer omfattandeförsäljning av statliga företag än vadregeringen föreslagit. Intäkterna böranvändas för att amortera påstatsskulden.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare ibetänkandet (avsnitten 2.4.3 och 2.6)redovisat sin bedömning av fördelningenav utgifterna på utgiftsområden och tillstyrktregeringens förslag i denna del. Dentidigareläggning av utbetalningen avvissa arealersättningar som utskottettillstyrkt i betänkande 2001/02:FiU11 fåren marginell effekt påstatsskuldsräntorna, vilket ligger inomfelmarginalen. Utskottet anser mot dennabakgrund att regeringens förslag tillberäkning av statsskuldsräntorna ibudgetpropositionen kan godtas.Finansutskottet föreslår således attramen för utgiftsområde 2002fastställs till 63 327 miljoner kronor.Därmed tillstyrker utskottetpropositionens förslag och avstyrkermotionernas förslag till alternativaramar.4.1.27 Utgiftsområde 27 Avgiften tillEuropeiska gemenskapenUtgiftsområdet avser avgift tillEuropeiska gemenskapens allmänna budget(EU-budgeten).För 2001 beräknas de totala utgifternaför utgiftsområdet uppgå till ca 21 326miljoner kronor.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 6.4) anförregeringen att utgifterna för 2002beräknas enligt kommissionensbudgetförslag. Avgiften kan under åretförändras till följd av avvikelser mellanprognos och faktisk uppbörd av tullar ochimportavgifter, utfallet av EU-budgetentidigare år, EU:s tilläggsbudgetar,valutakursutvecklingen samt andrakorrigeringar av avgiften.