bet · GP01UBU3 · 2001-10-16 00:00:00 — Asylsökande barns skolgång m.m. SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande proposition2000/01:115 Asylsökande barns skolgång m.m. och enfolkpartimotion som väckts med anledning avpropositionen.I propositionen föreslår regeringen en ändring iskollagen som innebär att nuvarande bemyndigande förregeringen att meddela föreskrifter om mottagande idet offentliga skolväsendet av barn som inte räknassom bosatta i landet utvidgas till att omfatta ävenmottagande av dessa barn i förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg.Regeringen avser att med stöd av bemyndigandet isärskilda föreskrifter ange att asylsökande barn ochbarn som beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd(s.k. massflyktingar) skall ha tillgång tillutbildning inom det offentliga skolväsendet,förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg på i huvudsaksamma villkor som gäller för barn som är bosatta iSverige. Föreskrifterna bör också omfatta barn somav andra skäl ansökt om uppehållstillstånd i Sverigeoch givits rätt att vistas här medan ansökan prövas.Den statliga ersättningen till kommunerna för nämndabarns skolgång m.m. bör utökas.I propositionen föreslås vidare vissa tillägg ibestämmelserna i skollagen om bidrag till friståendeskolor, när det gäller ersättning för undervisningav asylsökande barn m.fl.Ändringarna i skollagen föreslås träda i kraft den1 januari 2002.Socialförsäkringsutskottet har avgivit yttrandetill utbildningsutskottet över propositionen ochmotionen.Utbildningsutskottet, liksomsocialförsäkringsutskottet, tillstyrker rege-ringensförslag och avstyrker motionen.Folkpartiet reserverar sig till förmån för sinaförslag i motionen om skyldighet för kommuner atterbjuda barn utbildning m.m. i avvaktan på avvisningeller utvisning samt om utredning av möjligheternatill skolgång m.m. för gömda barn.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Tillgång till utbildning,förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg förasylsökande barn m.fl.Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100), såvitt avser 1kap. 1 § och 15 kap. 5 §.2. Utbildning m.m. i avvaktan på avvisningeller utvisningRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub48 yrkande 1.Reservation (fp) - delvis3. Skolgång m.m. för gömda barnRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub48 yrkande 2.Reservation (fp) - delvis4. Statlig ersättning för kostnader förutbildning, förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl.Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100), såvitt avser 2 bkap. 10 b och 10 c §§ samt 9 kap. 6, 6 a, 8 a och8 c §§.5. Lagförslaget i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100) i den mån det inteomfattas av vad utskottet föreslagit ovan.Stockholm den 16 oktober 2001På utbildningsutskottets vägnarBritt-Marie DanestigFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), LarsHjertén (m), (), TomasHögström (m), (), (), Per (), (), (), (), (), () och ().2001/02UbU3Redogörelse för ärendetInom tillsattes i november1999 en särskild arbetsgrupp med uppdrag att utredafrågor rörande barnomsorg och utbildning förasylsökande barn. Arbetsgruppen redovisade i maj2000 sina förslag i departementspromemorianFörskola, skola och skolbarnsomsorg för asylsökandebarn (Ds 2000:26). Promemorian, somremissbehandlats, ligger till grund för den nuaktuella propositionen Asylsökande barns skolgångm.m. 2000/01:115).I propositionen föreslår regeringen en ändring iskollagen (1985:1100) som innebär att nuvarandebemyndigande för regeringen att meddela föreskrifterom mottagande i det offentliga skolväsendet av barnsom inte räknas som bosatta i landet utvidgas tillatt omfatta även mottagande av dessa barn iförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg.Regeringen avser att med stöd av bemyndigandet isärskilda föreskrifter ange att asylsökande barn ochbarn som beviljats tidsbegränsat uppehållstillståndenligt 2 kap. 4 a § utlänningslagen (s.k.massflyktingar) skall ha tillgång till utbildninginom det offentliga skolväsendet, förskoleverksamhetoch skolbarnsomsorg på i huvudsak samma villkor somgäller för barn som är bosatta i bör också omfatta barn som av andraskäl ansökt om uppehållstillstånd i ochgivits rätt att vistas här medan ansökan prövas. Denstatliga ersättningen till kommunerna för nämndabarns skolgång m.m. bör utökas.I propositionen föreslås vidare vissa tillägg ibestämmelserna i skollagen om bidrag till friståendeskolor, när det gäller ersättning för undervisningav asylsökande barn m.fl.Med anledning av propositionen har väckts enmotion. Förslagen i propositionen och i motionenåterges i bilaga 1. Regeringens förslag tilländringar i skollagen finns som bilaga 2.Utbildningsutskottet har berettsocialförsäkringsutskottet - som har att beredaärenden om utlännings- och invandrarfrågor -tillfälle att yttra sig över propositionen ochmotionen. har avgivityttrande 2000/01:SfU8y, vilket intagits som bilaga 3till detta betänkande.Utskottets övervägandenTillgång till utbildning,förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg för asylsökande barnm.fl.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag till ändring av15 kap. 5 § skollagen (1985:1100) jämteföljdändring i 1 kap. 1 § samma lag. Den nyalydelsen av 15 kap. 5 § innebär attregeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer bemyndigas meddela föreskrifter ommottagande - förutom i det offentligaskolväsendet - även i förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg av barn som inte räknas sombosatta i . Motionsyrkanden omskyldighet för kommuner att erbjuda barnutbildning m.m. i avvaktan på avvisning ellerutvisning samt om möjlighet till skolgångm.m. för gömda barn bör avslås.Jämför reservation (fp).Gällande bestämmelserEnligt skollagen (1985:1100) gäller som huvudregelatt ett barn skall vara bosatt i för att harätt till förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg ochutbildning inom det offentliga skolväsendet för barnoch ungdom. Som bosatt i landet räknas normalt densom rätteligen skall vara folkbokförd här.Asylsökande barn är inte folkbokförda i Sverige.De betraktas således inte som bosatta i landet.Detta medför att de inte har någon generell rätttill förskoleverksamhet. skolbarnsomsorg,förskoleklass, grundskola respektive gymnasieskola(och motsvarande skolformer).Genom en bestämmelse i 15 kap. 5 § skollagen harregeringen, eller den myndighet som regeringenbestämmer, bemyndigats att meddela föreskrifter ommottagande i det offentliga skolväsendet av eleversom inte räknas som bosatta i riket.Med stöd av bemyndigandet har regeringen i 6 kap.2 § första stycket grundskoleförordningen(1994:1194) föreskrivit att barn som vistas iSverige i avvaktan på beslut i ett ärende omuppehållstillstånd eller under liknandeomständigheter har rätt till grundskoleundervisning.Enligt förordningen om undervisning av asylsökandebarn (SKOLFS 1993:21) skall de få undervisning ivissa ämnen under minst 15 schemalagda veckotimmarunder det första läsåret. Efter det första läsåretskall en successiv ökning ske av antalet veckotimmaroch ämnen. Utöver dessa timmar skall undervisning iskapande verksamhet och idrott anordnas under minst5 schemalagda veckotimmar.PropositionenI propositionen lämnas inledningsvis en redogörelseför innehållet i FN:s konvention om barnetsrättigheter, den s.k. barnkonventionen.Konventionens bestämmelser omfattar även barn somvistas inom en konventionsstats gränser i avvaktanpå beslut om uppehållstillstånd. Bestämmelsernainnebär bl.a. att staterna skall tillhandahållakostnadsfri grundutbildning till flyktingbarn ochsuccessivt tillhandahålla utbildning utövergrundutbildning. Regeringen anför att svensklagstiftning i huvudsak stämmer överens med deåtaganden gjort genom ratificeringen avkonventionen. Vissa förändringar behöver dock görassåvitt gäller rätten till utbildning,förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Enligtregeringen är det en viktig uppgift att uppmärksammade barn som av olika skäl har ett särskilt behov avskydd och stöd, t.ex. asylsökande barn. Ett led iregeringens reformarbete för att förbättra dessabarns situation är att stärka rätten tillutbildning.Regeringen föreslår i propositionen en sådanändring av 15 kap. 5 § skollagen (1985:1100) attregeringen i förordning kan meddela föreskrifter ommottagande - förutom i det offentliga skolväsendet -även i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg avbarn som inte räknas som bosatta i . Därtillskall en hänvisning till att denna bestämmelsegäller för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorgtas in i 1 kap. 1 § skollagen.Enligt regeringens bedömning bör de barn somomfattas av 1 § första stycket 1-3 lagen (1994:137)om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) ha tillgångtill utbildning inom det offentliga skolväsendet förbarn och ungdom samt till förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg på i huvudsak samma villkor somgäller för barn som är bosatta i . Därmedavses asylsökande barn och barn som beviljatstidsbegränsat uppehållstillstånd med stöd av 2 kap.4 a § utlänningslagen (s.k. massflyktingar) liksombarn som av andra skäl ansökt om uppehållstillståndi och givits rätt att vistas här medanansökan prövas.Rätten till utbildning inom ochmotsvarande skolformer bör inte medföra någonskolplikt. Barnen bör tas emot i det offentligaskolväsendet så snart det är lämpligt med hänsyntill det enskilda barnets personliga förhållanden.Mottagandet bör dock ske senast efterbarnets ankomst till . Rätten tillgymnasieutbildning bör gälla om studierna påbörjasföre . Barnen kan också mottas i enfristående skola för att där få motsvarandeutbildning.Den kommun där barnet vistas bör svara för attutbildningen kommer till stånd. Undervisningen börbedrivas med hänsyn till det enskilda barnets behovoch förutsättningar.Regeringen bedömer att förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg bör erbjudas asylsökande barn m.fl.på samma villkor som gäller för barn bosatta iSverige. Detta innebär att om föräldrarnaförvärvsarbetar, är arbetssökande eller studerareller om barnet har ett eget behov skall barn iåldern erbjudas förskoleverksamhet (förskolaeller familjedaghem) och barn i åldern 6-12 årerbjudas skolbarnsomsorg (fritidshem ellerfamiljedaghem). Asylsökande barn m.fl. bör också tasemot i den allmänna förskolan som införs den 1januari 2003 för barn i åldern 4-5 år.MotionenI motion 2000/01:Ub48 välkomnar propositionen omatt asylsökande barn skall ges rätt till skolgång,förskola samt skolbarnsomsorg på samma villkor somgäller för barn bosatta i . Dock ansermotionärerna att det av propositionen tydligt bordeha framgått att också de barn som fått avslag på sinasylansökan skall få en rätt till skolgång i väntanpå utvisning. Motionärerna påpekar att väntetiden imånga fall kan bli mycket lång, bl.a. i de fall dåmottagarlandet inte är berett att ta emot dehemvändande medborgarna. De vill ha etttillkännagivande till regeringen om att kommunerskall vara skyldiga att erbjuda utbildning inom detoffentliga skolväsendet samt förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg även till de barn som väntar påutvisning (yrk. 1).Vidare understryker i motionen attbarn som hålls gömda inför verkställighet av ettavvisningsbeslut befinner sig i en mycket utsattsituation. På vissa håll i landet har skolor redanpå olika sätt erbjudit gömda barn skolgång. Det bördärför utredas vilka olika möjligheter som kanfinnas att erbjuda gömda barn skolgång,förskoleverksamhet samt skolbarnsomsorg. Riksdagenbör enligt motionärerna göra ett tillkännagivandetill regeringen om detta (yrk. 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringensförslag till ändrad lydelse av 15 kap. 5 §skollagen, vilket innebär att det tidigarebemyndigandet för regeringen att utfärdaföreskrifter om mottagande i det offentligaskolväsendet av barn som inte är bosatta i riketutvidgas till att omfatta mottagande av sådana barnäven i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg.Riksdagen bör också anta följdändringen i 1 kap. 1 §skollagen.Enligt redogörelsen i propositionen avserregeringen att med stöd av det nämnda bemyndigandeti särskilda föreskrifter ange att barn som ansökerom asyl eller skydd i enligt 3 kap.utlänningslagen (1989:529) och barn som harbeviljats uppehållstillstånd enligt 2 kap. 4 a §utlänningslagen (s.k. massflyktingar) skall hatillgång till förskoleverksamhet, skolbarnsomsorgoch utbildning inom det offentliga skolväsendet förbarn och ungdom på i huvudsak samma villkor somgäller för barn som är bosatta i bör också omfatta barn som av andraskäl ansökt om uppehållstillstånd i ochgivits rätt att vistas här medan ansökan prövas.Föreskrifterna bör finnas i en särskild förordning.Socialförsäkringsutskottet skriver i sitt yttrandei ärendet att regeringens förslag får sägas ligga ilinje med vad utskottet tidigare anfört i frågan omasylsökande barns och ungdomars rätt tillskolundervisning (bet. 1998/99:SfU5). Utbildning är en grundläggande förutsättningför att de barn och ungdomar som kommer till Sverigesom asylsökande och som senare eventuellt erhålleruppehållstillstånd här på ett bra sätt skall kunnaintegreras i det svenska samhället. Även om de intefår uppehållstillstånd här är utbildning under tidende vistas i av stor betydelse för dem när deåtervänder till hemlandet. Utskottet ser därförpositivt på regeringens förslag och bedömning ipropositionen.Utbildningsutskottet instämmer i vadsocialförsäkringsutskottet anför i yttrandet.Utbildningsutskottet vill betona att barnets bästaskall komma i första rummet, vilket slås fast i FN:sbarnkonvention. Barn som kommer till frånandra länder har mycket skiftande kunskaper,erfarenheter och behov. Vissa barn kommer fråntidigare välfungerande skolor i hemlandet medanandra aldrig har haft möjlighet att gå i skolan.Innehållet och uppläggningen av skolverksamhetenmåste därför utformas utifrån en bedömning av varjeenskilt barns behov och förutsättningar. För vissabarn är kanske skolgången ett stöd för att finna enstruktur i tillvaron medan andra kanske inte orkardelta i undervisning lika många timmar som andrabarn. Även när det gäller mottagande i förskola ochskolbarnsomsorg måste en individuell bedömningutifrån barnets bästa göras i varje särskilt fall.Såväl förskolan som skolbarnsomsorgen kan bidra tillatt ge de asylsökande barnen kontinuitet ochtrygghet. Barnen får också möjlighet till socialkontakt med andra barn och vuxna samt stimulans tillpersonlig utveckling.När det gäller förslaget i motion 2000/01:Ub48yrkande 1 om införande av skyldighet för kommuneratt erbjuda utbildning m.m. för barn som väntar påavvisning eller utvisning citerar utskottet förstvad socialförsäkringsutskottet anför i frågan.Vad gäller barn som väntar på avvisning ellerutvisning har utskottet erfarit att barn somredan går i skolan får fortsätta med det även iavvaktan på verkställighet. Någon formellskyldighet för kommunen att låta barnet gå kvar iskolan föreligger dock inte. Såvitt gällerasylsökande barn har det inte funnitsnågon skyldighet för kommunerna att ta emot dessabarn i den kommunala förskolan ellerskolbarnsomsorgen. I vissa kommuner har dessabarn ändå tagits emot i förskolan. Utskottetanser det naturligt att i dessa fall jämföra medvad som föreskrivs i LMA om rätten till bistånd.Enligt 11 § LMA upphör rätten till bistånd (t.ex.dagersättning och särskilt bidrag) närutlänningen lämnar landet. Den som håller sigundan så att ett beslut om avvisning ellerutvisning inte kan verkställas har enligt 12 §däremot inte rätt till bistånd. Enligt utskottetsmening är det närmast självklart att barnen undermotsvarande förutsättningar skall få gå kvar iskolan och skolbarnsomsorgen liksom i förskolantill dess att de lämnar landet. Utskottetförutsätter att så kommer att bli fallet.Utbildningsutskottet vill framhålla att fortsattskolgång m.m. för barn som väntar på avvisning ellerutvisning kan ha stor betydelse för barnensutveckling och psykiska hälsa. Det är därför enligtutskottets bestämda uppfattning viktigt - och ienlighet med intentionerna i omatt barnets bästa alltid skall iakttas - att barnenfår fortsätta i skolan, förskolan ochskolbarnsomsorgen så länge de är kvar i landet.Liksom socialförsäkringsutskottet förutsätterutbildningsutskottet att så kommer att bli fallet.Med hänvisning till vad som här har anförtsföreslår utskottet avslag på motionsyrkandet.Beträffande den i motionens yrkande 2 väckta fråganom gömda barns möjligheter till bl.a. skolgånghänvisar socialförsäkringsutskottet i sitt yttrandetill sin tidigare redovisade principiella hållning ifråga om personer som håller sig undanverkställigheten av ett avlägsnandebeslut (bet.1996/97:SfU5,s. 96 f.). Utskottet anförde bl.a. attutlänningslagstiftningen bygger på tanken att densom har fått ett beslut om att lämna landet gör detsjälvmant. Enligt utskottet var det ett allvarligtproblem, att många personer kunde antas hålla siggömda i kanske . Särskiltallvarligt ansåg utskottet det vara när barn finnsmed i bilden med hänsyn till riskerna för att barnetskadas i sin hälsa och utveckling.I yttrandet redogör socialförsäkringsutskottet förMigrationsverkets arbete med att uppmärksamma och gestöd till barnfamiljer som verkar vara i riskzonenför att gömma sig. Det är enligt utskottet givet attbarn i familjer som saknar tillstånd att vistas iSverige och som håller sig undan myndigheternaregelmässigt lever under svåra förhållanden. Därförär det av stor vikt att olika åtgärder vidtas liksomatt projekt initieras och utvecklas i syfte attförhindra att barnfamiljer gömmer sig. Utskottetkonstaterar att möjligheten till utbildning är avstor betydelse även för barn som inte har rätt attvistas i . Utskottet är dock inte berett attförorda att även gruppen gömda barn skall ges enuttrycklig rätt till utbildning m.m. utan föreslåratt utbildningsutskottet avstyrker motionsyrkandet.Utbildningsutskottet ställer sig bakom vadsocialförsäkringsutskottet anför i frågan. Rättentill utbildning bör inte gälla barn som hålls gömdainför verkställighet av ett beslut om avvisningeller utvisning. Som regeringen påpekar ipropositionen (s. 19) får dock en kommun ta emot enelev som inte räknas som bosatt i , såväl igrundskolan som i gymnasieskolan. Utskottetkonstaterar också att det i en del kommuner fungerarså i praktiken, varför en utredning inte torde varanödvändig.Utskottet avstyrker motion 2000/01:Ub48 yrkande 2.Statlig ersättningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tilländringar i skollagen (1985:1100) såvittavser 2 b kap. 10 b och 10 c §§ samt 9 kap.6,6 a, 8 a och 8 c §§. Ändringarna innebär atten kommun är skyldig att lämna bidrag till enfristående skola som tar emot asylsökandebarn m.fl. med samma belopp som kommunen fåri ersättning enligt förordningen om statligersättning för flyktingmottagande m.m.Gällande bestämmelserEnligt förordningen (1990:927) om statlig ersättningför flyktingmottagande m.m. utgår ersättning tillkommuner för kostnader avseendegrundskoleundervisning för barn till utlänningar somavses i 1 § första stycket 1 och 2 samt 8 § andraoch tredje styckena lagen (1994:137) om mottagandeav asylsökande m.fl. Ersättningen beslutas ochbetalas av Migrationsverket.PropositionenAsylsökande barn m.fl. och deras föräldrar skallenligt propositionen kunna välja en fristående skolaför utbildning i förskoleklass, grundskolarespektive gymnasieskola. I propositionen föreslårregeringen tillägg i de bestämmelser i skollagen somreglerar en kommuns skyldighet att för en elevsutbildning i en fristående skola lämna bidrag tillden fristående skolan, nämligen i 2 b kap. 10 b och10 c §§ samt 9 kap. 6, 6 a, 8 a och 8 c §§. Av deföreslagna nya bestämmelserna framgår attbidragsbeloppet till fristående skolor som tar emotasylsökande barn och ungdomar m.fl. skall varadetsamma som det belopp som kommunen kan få istatlig ersättning för en sådan elev.I anslutning till förslaget till skollagsändringarlämnar regeringen en redogörelse för sin bedömningom den kommande statliga ersättningen tillkommunerna för undervisning m.m. av asylsökande barnoch ungdomar. Enligt regeringen bör den statligaersättningen till kommunerna för kostnader avseendeundervisning i för asylsökande barnm.fl. Samma ersättning bör lämnas förundervisning i skolformer motsvarande grundskolan.Vidare bör det införas en statlig ersättning tillkommuner avseende allmän förskola för asylsökandebarn m.fl. i åldern , en ersättning tillkommuner avseende förskoleklass för dessa barn samten ersättning till kommuner avseendegymnasieutbildning för asylsökande ungdomar m.fl.Regeringen anger vilka belopp som är tänkta att utgåi de olika fallen (prop. s. 24).Enligt redovisningen i propositionen förförslagens ekonomiska konse-kvenser beräknasreformen öka de statliga kostnaderna för mottagandeav asylsökande barn m.fl. med ca 40 miljoner kronorfr.o.m. 2002 och ca50 . Medel för denföreslagna reformen beräknades ekonomiskavårproposition under utgiftsområde 8 Invandrare ochflyktingar (prop. 2000/01:100, yttr. SfU5y, bet.FiU20, rskr. I budgetpropositionen för 2002finns ifrågavarande medel anvisade under anslagetMottagande av asylsökande (prop. 2001/02:1, utg.omr.8). Budgetförslaget i denna del behandlas avsocialförsäkringsutskottet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar föreslagnaändringar i skollagens bestämmelser om bidrag tillfristående skolor. Därigenom föreskrivs skyldighetför en kommun att till en fristående skola som taremot en asylsökande elev, eller en elev som vistas iSverige under liknande omständigheter, lämna bidragför eleven med samma belopp som kommunen får iersättning enligt förordningen om statlig ersättningför flyktingmottagande m.m.Utskottet föreslår att även antarförslaget i övrigt till ändring i skollagen. I dettaligger att samtliga i propositionen föreslagnaändringar i skollagen kan träda i kraft den 1januari 2002.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservation. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.Utbildning m.m. i avvaktan påavvisning eller utvisning, m.m.(punkterna 2 och 3) - fpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkterna 2och 3 borde ha följande lydelse:2. Utbildning m.m. i avvaktan på avvisningeller utvisningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservationen. Därmedbifaller motion 2000/01:Ub48 yrkan-de1.3. Skolgång m.m. för gömda barnRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservationen. Därmedbifaller motion 2000/01:Ub48 yrkan-de2.StällningstagandeEnligt min uppfattning bör också de barn som fåttavslag på sin asylansökan ges rätt till utbildning,förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i avvaktan påatt ett avvisnings- eller utvisningsbeslutverkställs. Väntan på verkställighet kan i mångafall bli mycket lång. Ofta handlar det om fleramånader, ibland t.o.m. om år. Detta kan bero på attmottagarlandet inte är berett att ta emot dehemvändande medborgarna eller att en familjemedlempå grund av sjukdom tvingas stanna i Sverige.Oavsett vad orsaken är måste dessa barn ges endräglig tillvaro fram tillverkställighet, och därför är t.ex. skolgång underväntetiden en viktig rättighet. Jag anser i enlighetmed yrkande 1 i motion 2000/01:Ub48 att kommunernaskall åläggas en skyldighet att erbjuda utbildning,förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg till barn somväntar på avvisning eller utvisning. Detta börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motionsyrkandet.Det är inte svårt att inse att barn som hållsgömda inför verkställighet av ett avvisnings- ellerutvisningsbeslut befinner sig i en mycket utsattsituation. Barnen, som inte själva har valt attbefinna sig gömda i annat land, kan inte lastas förden situation de befinner sig i. Skolan är för dessabarn betydelsefull och skulle kunna bidra till attge vardagen ett innehåll som barnen kan fåden kunskap som de så väl behöver.