bet · GO01UU11 · 2001-05-03 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut I detta betänkande betonar utskottet vikten avinternationellt miljöarbete, eftersom hanteringen avdagens globala miljöhot påverkar framtidagenerationers möjligheter att skapa ett samhällebyggt på en miljömässigt hållbar utveckling, socialrättvisa och ekonomisk tillväxt. Kampen omnaturresurser och andra miljömässiga förhållanden äri många fall en bidragande faktor tillfolkomflyttningar och konflikter, varför utskottetäven belyser miljöfrågorna ur ett säkerhetspolitisktperspektiv där i synnerhet den bristande tillgångentill vatten framhålls. Utskottet behandlar såledesmiljöfrågorna ur flera olika infallsvinklar ochunderstryker vikten av samordning mellan olikapolitikområden. Sättet att handskas medmiljöfrågorna måste tillika vara koherent på såvälnationell, europeisk som global nivå.Betänkandet visar på bred politisk samsynbeträffande betydelsen av miljöarbete och att allastater tar sitt ansvar, eftersom dagens miljöproblemtill stor del är gränsöverskridande och därför inteenbart kan hanteras på nationell nivå.Som ett led i beredningen av betänkandet gav en föredragning om miljöaspekter i svensktutvecklingssamarbete. De motioner som utskottetbehandlar gäller vitt skilda aspekter av detmiljöarbete som bedrivs på internationell nivå.Utskottets övervägande berör både övergripandefrågor, exempelvis internationella organisationersinsatser, och hanteringen av specifika miljöproblemsåsom korallrevsskador, , miljögifter,skogsskövling, m.m. Utskottet föreslår att riksdagenavstyrker ett motionsyrkande och besvarar övriga.Till betänkandet har fogats en reservation och tvåsärskilda yttranden. 1998/99:U201 av m.fl. (mp) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av fortsattsvensk och internationell forskning rörandekorallrevsskador.1998/99:U208 av m.fl. (kd,s,c,fp)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om svårasituation och miljökatastrofen i anslutning tillden,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen måsteuppmärksamma EU, och FN på svårasituation.1998/99:U704 av (v) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om miljöfrågorna,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om miljömärkningSvanen.1998/99:U903 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett svensktinitiativ till skärpningar i havsrättskonventionen.1998/99:MJ748 av Skånberg m.fl. (kd) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skärptainternationella konventioner i syfte att beivramiljöbrott i form av oljeutsläpp i sjöar och hav.1999/2000:U211 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om svenska bidrag tilldammprojekt,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om roll föratt understödja skapandet av ny miljövänligenergiteknik i utvecklingsländerna.1999/2000:U217 av m.fl. (v) variyrkas12. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att understödjaforskning och produktion när det gäller att ersättade gifter som används i de fattiga länderna och varsspridning drabbar norra halvklotet, främst dearktiska områdena.1999/2000:U221 av m.fl. (kd) variyrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att i EU ochi andra internationella forum bör verka för attmiljösamarbetet med berörda länder intensifieras isyfte att förbättra barnens hälsa.1999/2000:U504 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inriktningen påmiljöbistånd avseende s.k. tekniksprång.1999/2000:U802 av andre vice talman . (v) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen skallta initiativ till näringslivskonferenser i syfte atthöja nivån på de svenska miljöinvesteringarna iÖsteuropa.1999/2000:MJ807 av m.fl. (mp) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att internationellahandelsavtal skall underställas ombiologisk mångfald,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att bör taen ledande roll internationellt för att stoppa denpågående globala skogsskövlingen.2000/01:U9 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av beslutunder våren om förbättrad och utvidgad nordiskmiljömärkning.2000/01:U205 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om åtgärder för att belysa krigseffekter på djurlivet.2000/01:U216 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:16. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att biståndet börses över för att i högre utsträckning inriktas på enmiljövänlig tillväxt i utvecklingsländerna.2000/01:U217 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att verka för ökad samordning avhandels-, bistånds- och miljöpolitiken.2000/01:U415 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om FN och den globalamiljön.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om FN och rättvistmiljöutrymme.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om globaliseringensutmaningar.2000/01:U901 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av attregeringen höjer ambitionsnivån beträffandeAralsjöns svåra situation och miljökatastrofen ianslutning till den.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att tillsammans medandra länder och organisationer upprätta en plan förarbetet med och ländernas och folkenskatastrofala situation runt Aralsjön.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen inombl.a. EU, och FN uppmärksammar och där, liksomi övriga internationella organ, driver frågan omAralsjöns svåra situation.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringentotalt sett, inom befintliga ekonomiska ramar, ökarsina insatser för Aralsjön.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att de frivilligaorganisationer som arbetar i området, inombefintliga ekonomiska ramar, ges ökat stöd och ökademöjligheter.2000/01:MJ711 av m.fl. (c) variföreslås att fattar följande beslut:14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om bildandet av ennordisk miljöunion.2000/01:MJ762 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att inom EUverka för att alla EU:s medlemsstater snarastratificerar Kyotoprotokollet.2000/01:N328 av m.fl. (c) variföreslås att fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att stärka FN:s ochFN-organens effektivitet och roll för att lösa destora globala överlevnadsproblemen.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att policyskall vara koherent, sammanhållen och ömsesidigtstödjande i handels-, miljö-, jordbruks-,migrations- och utrikes- och säkerhetspolitiken.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att göra grön GSP() till en övergripandemålsättning inom EU:s handelspolitik. 1 Globalisering ochinternationellt miljösamarbeteI detta kapitel beskriver utskottet detmiljöarbete som utförs på såväl nationell,regional som internationell nivå, bl.a.arbetet inom FN och EU framhålls. Vidarebehandlas motioner om behovet av samordningmellan olika politikområden, FN:smiljöarbete, global skogsskövling, koralldöd,ratificering av Kyotoprotokollet,miljöinvesteringar och samarbete i Öst- ochCentraleuropa. Däremot avstyrker utskottet denmotion vari yrkas om bildandet av en nordiskmiljöunion. Jämför reservation 1 (c).BakgrundMiljöfrågorna har kommit att bli en av de störstautmaningarna för dagens beslutsfattare, då derashantering oundvikligen kommer att få konsekvenserför framtida generationers samhälle. Under desenaste 50 åren har människan dramatiskt ökatefterfrågan på resurser från biosfären, t.ex.livsmedel och skogsprodukter, och uttagen avmetaller och andra material från jordskorpan harstigit markant. Forskare har kunnat konstatera atttvå tredjedelar av jordens befolkning kommer attlida av vattenbrist . används 160miljarder ton fossilt vatten, dvs. vatten som ej ärförnybart, vilket får allvarliga effekter förodlingsmöjligheter, livsmedelsförsörjning samt hälsaoch i sin tur leder till bl.a. fattigdom ochmigration. 1996 uppskattades antalet miljöflyktingartill 25 miljoner. Miljöfrågor måste såledesbehandlas ur ett brett perspektiv med beaktande avderas koppling till andra politikområden, såsomutveckling, ekonomisk tillväxt, handelsfrågor,konfliktförebyggande, mänskliga rättigheter,befolkningstillväxt, etc. Behovet av förebyggandeåtgärder blir alltmer påtagligt.I dagens politik talas om behovet av hållbarutveckling, ett begrepp som lanserades avBrundtlandkommissionen ochinnefattar ekologisk, ekonomisk och socialutveckling. Det innebär i korthet att alla nulevande människor skall kunna tillgodose sina behovutan att kommande generationers förutsättningarförsämras. Enligt kommissionen innebär hållbarutveckling inte att sätta absoluta gränser, utanbegränsningar som sätts av dagens teknologi ochsamhällsorganisation, av naturresurser och avbiosfärens förmåga att tåla effekterna av människansolika verksamheter. Hållbar utveckling bör därförinte betraktas som ett statiskt tillstånd, utanmåste ses som en dynamisk process. En framträdanderoll i miljöarbetet spelar den s.k.försiktighetsprincipen, dvs. att försiktighetsmåttskall vidtas så snart det finns skäl att anta att enåtgärd kan skada människors hälsa eller miljön.Verksamhetsutövaren kan därmed inte ursäkta sig medatt det saknas full vetenskaplig bevisning om attskada uppkommer.FN:s konferens om människans miljö i Stockholm1972 innebar ett viktigt avstamp för dagensmiljöarbete. efter ,vid , enades FN:s medlemsländerom , ett handlingsprogram för 2000-taletsom betonar samspelet mellan de sociala, ekonomiskaoch ekologiska aspekterna i utvecklingen.Globaliseringen har bidragit till ytterligaredimensioner i hanteringen av miljöfrågorna, som oftaär av gränsöverskridande karaktär och kräversamarbete på samtliga nivåer i samhället, från lokaltill global nivå. har som ambition att varaen pådrivande kraft och ett föregångsland förekologiskt hållbar utveckling. I oktober 2000presenterade regeringen en redovisning (skr.2000/01:38) av hur arbetet med strategier ochåtgärder för en ekologiskt hållbar utvecklingfortskrider i , inom EU och internationellt.Skrivelsen är en uppföljning av de åtgärdsprogramsom regeringen redovisade 1999 (skr. 1999/2000:13).I den senaste skrivelsen läggs tonvikten på arbetetinom EU och det internationella miljöarbetet.Samarbetet på det internationella planet är enviktig hörnsten i ansträngningarna att åstadkommaekologisk hållbarhet, då många miljöproblem ärgränsöverskridande till sin natur. deltaraktivt i en mängd olika internationella forum, bl.a.inom EU, , , , samt inom ramen förinternationella miljökonventioner och regionaltutvecklingssamarbete i vårt närområde.Behandling av motionerI dagens globaliserade samhälle är människor alltmer beroende av varandra, och nationellagränsdragningar har fått minskad betydelse.Motionärerna bakom motion 2000/01:U217 (kd) villdärför understryka det ökade behovet avinternationell samordning för att lösa gemensammaproblem. De menar att behovet av tydliga värderingarinom utrikespolitiken ökar i takt med att länderintegreras och inrikes- och utrikespolitiken flyterihop. I syfte att förbättra och samordna detinternationella samarbetet, anser motionärerna attden bör verka för en ökad globalsamordning av handels-, bistånds- och miljöfrågor.De vill understryka att samordning avdessa politikområden även måste förbättras på detnationella planet (yrkande 2).Även i motion 2000/01:N328 (c) yrkande 4 betonas attSveriges policy måste vara koherent, sammanhållenoch ömsesidigt stödjande i handels-, miljö-,jordbruks-, migrations- och utrikes- ochsäkerhetspolitiken.Utskottet kan konstatera att regeringen haruppmärksammat behovet av ökad sektorsöverskridandesamordning på både nationell och internationellnivå. I regeringsförklaringen fickstatsrådet i uppdrag att leda den s.k.globaliseringsgruppen som skall formulera en samladsvensk globaliseringspolitik. Den förstadelrapporten från arbetsgruppen presenterades ijanuari 2001 och består av en inventering ochsammanställning av regeringens arbete i olikainternationella forum. Grundläggande i rapporten ärövertygelsen att globaliseringen måste styras medpolitiska beslut på samtliga nivåer; nationellt,regionalt och globalt. Arbetsgruppen betonar viktenav att politiker världen över på ett aktivt ochsamordnat vis effektivt kan använda deinternationella institutioner som finnstillgängliga. Därmed efterlyser rapporten ettbredare angreppssätt, med en samlad politik på allaområden i syfte att uppnå ett bättre tillvaratagandeoch en rättvisare fördelning av globaliseringensmöjligheter och lindra dess negativa konsekvenser.I en svensk globaliseringspolitik måste de mångabeståndsdelarna inbördes stödja och förstärkavarandra. Utskottet vill framhålla att det intefinns något enkelt enskilt grepp som i ett slaglöser de problem som globaliseringen synliggör ochibland förstärker, utan ett brett angreppssätt måstetillämpas. Öppna gränser och internationellsolidaritet är grundläggande värden i svenskpolitik. Globaliseringen är en i grunden positivprocess som om den utvecklas rätt kan hjälpa oss attförverkliga målen om en rättvisare och tryggarevärld.Även beträffande utvecklingssamarbete finns enväxande insikt om utvecklingsprocessernaskomplexitet och om att globaliseringen ställer nyakrav på samsyn och samstämmighet mellan olikapolitikområden. Dessa frågor står i fokus för denparlamentariska kommitté som tillsatts för attutreda politik för global utveckling.Syftet med översynen är bl.a. att utifrån en visionom solidaritet i globaliseringens tid föreslååtgärder för att vidareutveckla en sammanhållenpolitik för att främja en globalt ekonomiskt,socialt och ekologiskt hållbar utveckling ochavskaffa fattigdomen. Utredningsarbetet beräknasvara slutfört . Utskottet kankonstatera att miljöfrågor hör till depolitikområden, som i allra högsta grad har ettbehov av samordning, på både nationell ochinternationell nivå.Med vad ovan anförts anser utskottet att motionerna2000/01:U217 (kd) yrkande 2 och 2000/01:N328 (c)yrkande 4 kan besvaras.Miljöpartiet hänvisar i motion 1999/2000:MJ807 (mp)till behovet av att bevara de tropiska skogarna ochstärka lokalsamhällenas och ursprungsbefolkningarnasrättigheter till kontroll över sina egnanaturresurser. Då hör till de länder ivärlden där skogsnäringen intar en viktig positionär det naturligt att vi agerar aktivtinternationellt mot en skogsavverkning som inte tarhänsyn till en långsiktig ekologiskt utveckling.Miljöpartiet anser därför att bör inta enledande roll internationellt för att stoppa denpågående globala skogsskövlingen (yrkande 7).Utskottet kan notera att svenskt bistånd tillskogsbruk ursprungligen mestadels bestod av stödtill industriskogsprojekt. Från mitten av 1970-taletstod byskogsbruk i centrum och harinsatserna utökats till bredarenaturresurshushållningsprogram. Nya program harbyggts upp som syftar till att ge stöd tilluppbyggnad av kapacitet för planering avhållbart skogsbruk. Utskottet vill betona vikten avde skogsprinciper som förhandlades fram underRiokonferensen (UNCED) 1992, vilka skapar ettgemensamt förhållningssätt beträffande skogsfrågorpå global nivå. Sida stöder arbetet med att omsättaUNCED:s skogsprinciper i praktiken och bl.a. harseminarier arrangerats om svenska erfarenheter avhållbart skogsbruk. Vidare konstateras att nyainternationella initiativ har tagits för attytterligare uppmärksamma skogsfrågornas roll imiljösammanhang. FN beslutade attinrätta ett nytt underorgan till Ecosoc för attbehandla uthålligt skogsbruk. Det nya organet,on (UNFF), hade sittkonstituerande möte och kommer attfatta beslut om arbetsprogram . Utskottetvälkomnar att frågor kring skog och skogsbrukbehandlas som en del av debatten om hur hållbarutveckling kan främjas. Som framgår ovan arbetarSverige aktivt med skogsvård och harintagit en ledande roll internationellt i dessafrågor.Med detta anser utskottet att motion 1999/2000:MJ807(mp) yrkande 7 kan besvaras.Problematiken med den ökande koralldöden belyses imotion 1998/99:U201 (mp). Den orsakas enligtforskare av snabb temperaturhöjning i vattnet,vilket hör samman med ökade utsläpp av växthusgaser.Även utsläpp av miljögifter, t.ex. orenadeindustriavlopp, har betydelse, liksom den växandeturismen inriktad på dykning. Motionärernaframhåller att det finns ett stort behov av fortsattsvensk och internationell forskning rörandekorallrevsskador (yrkande 2).Utskottet har noterat att Forskningsrådsnämndenföretagit undersökningar beträffandekorallrevsskador och att det internationellakorallrevsnätverket organiserat en uppföljning avhur omfattande koralldöden är. Korallreven är blandde mest produktiva och biologiskt diversa ekosystemsom finns på jorden. De täcker avhavets areal och ändå återfinns där nästan entredjedel av havets fiskarter. Internationellforskning har uppskattat att av världenskorallrev har gått förlorade och att är direkthotade av mänsklig aktivitet och klimatförändringar.Omfattande arbeten pågår bland annat i med attutforma en bevarandeplan, där man genom attkartlägga reven vill skapa ett marint nätverk avskyddade områden. Temperaturhöjningen i vattnet ochde ökade utsläppen av växthusgaser kan främståtgärdas inom ramen för klimatkonventionen.Utskottet vill därför understryka vikten av att defortsatta förhandlingarna når resultat, så attKyotoprotokollet kan ratificeras och efterlevas.Med bl.a. som initiativtagare, bildades1994 det internationella korallrevsinitiativet(ICRI) som ett samverkansprojekt för attuppmärksamma det globala överutnyttjandet ochförstörelsen av korallrev. ICRI är enickeformaliserad sammanslutning av industrialiseradeländer, utvecklingsländer, utvecklingsbanker,biståndsorganisationer, forskningsråd, privataintressenter samt enskilda organisationer. Sverigeblev ordförande för med Filippinerna.Med vad ovan anförts anser utskottet att motion1998/99:U201 (mp) yrkande 2 kan besvaras.FNBakgrundInom ramen för FN har flera stora miljökonferenserbidragit till att belysa de globala miljöproblem sommänskligheten står inför. ommänniskans miljö (onHuman Environment) som hölls i brukarbetecknas som en vändpunkt i miljöarbetet, eftersomStockholmsdeklarationen bl.a. inbegripermiljöaspekten som en av människans grundlägganderättigheter samt fastslår att hon bär ansvar för attskydda och förbättra miljön för nuvarande ochframtida generationer. FN-konferenser harvidareutvecklat den gemensamma grundsynen därjämlikhet, fred, rättvisa, demokrati, ekonomisk ochsocial utveckling, miljövård och hållbar utvecklingses som odelbara och ömsesidigt påverkbaraprocesser. i ommiljö och utveckling (UNCED) introducerade denglobala planen för hållbar utveckling, ,som bl.a. understryker nödvändigheten av olikabefolkningsgruppers aktiva deltagande i detpolitiska och ekonomiska beslutsfattandet kring ettgemensamt miljöarbete. är unik i så mottoatt den behandlar miljöproblem såväl på den lokalaoch regionala som på den globala nivån, samtidigtsom den poängterar vikten av samtliga mänskligarättigheter. UNCED beslutade att upprätta för hållbar utveckling (CSD), som mötsårligen för att driva på och underlättagenomförandet av rekommendationerna ihandlingsprogrammet . Under år 2001fokuserar CSD sitt arbete på frågor om transporter,energi samt informationsspridning. Andra resultat avRio-konferensen och förhandlingsprocessernadäromkring var ett gemensamt uttalande omskogsprinciper och konventionen om klimatförändring(FCCC) samt konventionen om biologisk mångfald(CBD). efter UNCED, , hölls ettavstämningsmöte i (Rio+5), därmedlemsländerna kunde konstatera att arbetet integick framåt med den fart man eftersträvat i ,varför nya krafttag efterlystes.Bland annat konventionen om biologisk mångfald hörtill de internationella avtal kring miljösamarbetesom anses länka samman miljö och MR-aspekter. CBDhar ett tydligt rättviseperspektiv och betonar attden biologiska mångfalden är ett gemensamt arv förhela mänskligheten. Konventionen behandlar både hotmot den biologiska mångfalden och möjligheter, t.ex.att genteknologisk utveckling kan leda till ökadglobal livsmedelsförsörjning, vilket är av vikt förmänsklighetens överlevnad.Även Konventionen om allmänhetens rätt tilldeltagande i prövningsprocesser samt till insyn ochinformation i miljöfrågor, vanligtvis kalladÅrhuskonventionen, utvecklar ochdefinierar de rättigheter en stat måste ge varjeindivid för att denne skall kunna påverka sin miljö.Ytterligare ett stort steg framåt togs under år2000 då FN:s miljöprogram, , under värdskap avSverige samlade hundra miljöministrar i föratt diskutera tre ämnen: nya och framväxandemiljöfrågor, näringslivets roll för miljöfrågornasamt det civila samhällets och mediernas roller ochansvar i miljöarbetet. Slutsatserna formulerades itydliga och visionära ordalag i den s.k.Malmödeklarationen. Med denna som grundintensifieras ansträngningarna att skapa en mersammanhållen, fokuserad och kraftfull behandling påden globala nivån av frågor kring hållbar utvecklingoch i anslutning härtill en förstärkt internationellrättsordning på miljöområdet.Det globala miljösamarbetet inriktas alltmerpå uppföljnings-konferensen till UNCED (Rio+10) somskall äga rum i . Från svensksida är strävan att Rio+10 skall återuppväcka denanda och politiska vilja som präglade UNCED och gekonkreta resultat. Som ett led i förberedelsernahar regeringen beslutat inbjuda ungdomar från helavärlden till en konferens för hållbar utveckling iBorgholm . har anslutit sig tillett 25-tal internationella miljökonventioner. De kankategoriseras i luftkonventioner, havskonventioner,naturvårdskonventioner och övriga.Behandling av motionerMiljöpartiet anser i motion 2000/01:U415 (mp) attSveriges starka engagemang i FN bör vara engrundpelare i svensk utrikespolitik. Motionärernaser FN som ett oundgängligt redskap i kampen mot delångsiktiga hoten mot mänsklig överlevnad. Motbakgrund av den snabba politiska, ekonomiska ochtekniska utvecklingen förändras hoten kontinuerligt,varför det är viktigt att rikta fokus på FN:sframtida uppgifter (yrkande 5). I motionenunderstryks behovet av att verka för att livsstil,teknik och normer medför att vi kan leva på etträttvist miljöutrymme ur ett globalt perspektiv.Miljöpartiet vill skynda på arbetet mot en värld därmiljöutrymmet är rättvist fördelat och där allamänniskor lever ekologiskt hållbart. Det kräver dockatt ekologiskt tänkande integreras i de ekonomiskamodellerna (yrkande 6).I samma motion, 2000/01:U415 (mp), diskuterarMiljöpartiet även globalisering som ett fenomen somallt mer har kommit att prägla vårt samhälle.Partiet understryker att globaliseringen för med sigsåväl nya möjligheter som nya problem.Globaliseringen har exempelvis skapat nya klyftormellan dem som har kunnat dra nytta av dess fördelaroch dem som fått ta de negativa konse-kvenserna.Miljöpartiet vill uppmärksamma den rapport avlade inför millennietoppmötetår .