bet · GP01TU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Vid rådets möte i decemberräknar man med att det finns ettdetaljerat handlingsprogram för hur dessaskyddsåtgärder skall kunna införas.I har strängare regler införtsi inrikesflyget för kontroll avpassagerare och bagage, med sikte påytterligare skärpningar. I den tidigareåberopade rapporten från Luftfartsverketom inrikesflygets marknadsförutsättningartas även frågan om luftfartsskyddet upp.En översyn av kostnadsansvaret för enutökad säkerhetskontroll föreslås.Mot bakgrund av den redovisning som härhar lämnats finner utskottet inte skältill något tillkännagivande av riksdagen.Motion 2001/02:T450 (kd) avstyrks därföri behandlad del.6 KollektivtrafikUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagengodkänner regeringens förslag om attbemyndiga regeringen att ifråga om myndigheten (ramanslaget 36:13)ingå ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare åtaganden innebärutgifter på högst 3 200 miljonerkronor.Utskottet behandlar i detta avsnittockså motioner om lokal och regionalkollektivtrafik samt interregionalkollektiv persontrafik.Utskottet ser med allvar på attresandet med kollektivtrafiken harstagnerat. Om kollektivtrafikens andelav resandet fortsätter att minska blirdet enligt utskottet svårt att uppnå detransportpolitiska målen. En ökad andelkollektivtrafik bidrar till att miljö-och hälsoproblem samt trängselproblemkan minska i tätorter.Kollektivtrafiken har också betydelseför tillväxt och för sysselsättningeftersom den möjliggör störrearbetsmarknadsregioner. Dessutom ärkollektivtrafik det endatransportalternativet för vissaresenärer.Det finns en rad problem och frågorinom kollektivtrafikens område somenligt utskottet måste belysas ochåtgärdas för att få en utveckling avkollektivtrafiken som kan bidra tillatt uppfylla de transportpolitiskamålen. Utskottet förutsätter att fleraav de frågor som tas upp avmotionärerna kommer att utredas inomramen för det pågående arbetet iKollektivtrafikkommittén och iStockholmsberedningen. Utskottet utgårockså från att regeringen återkommertill när utredningarnaslutförts.Utskottet anser att motionerna motovanstående bakgrund inte påkallar någotinitiativ från sida.Motionerna avstyrks därför.Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet ettregeringsförslag om kollektivtrafik(prop. 2001/02:1 utg.omr. 22 punkt 27).Regeringen föreslår att riksdagenbemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 36:13 Rikstrafiken:Trafikupphandling, ingå ekonomiskaförpliktelser som, inklusive tidigareåtaganden innebärutgifter på högst 3 200 miljoner kronor.Vidare behandlar utskottet följandemotioner:- 2001/02:T215 av (),- 2001/02:T221 av (),- 2001/02:T239 yrkandena 3 och 16 av m.fl. (m),- 2001/02:T284 av (),- 2001/02:T305 av m.fl.(s),- 2001/02:T329 av ochAnders Ygeman (båda s),- 2001/02:T450 yrkande 23 av JohnnyGylling m.fl. (kd),- 2001/02:T457 av (),- 2001/02:T460 av ().6.1 Lokal och regional kollektivtrafikBakgrundAnsvaret för kollektivtrafikenEnligt lagen (1997:734) om ansvar förviss kollektiv persontrafik skall det ivarje län finnas länstrafikansvariga somansvarar för den lokala och regionalalinjetrafiken för persontransporter. Delänstrafikansvarigas uppgifter skallhandhas av en trafikhuvudman.Huvudansvaret för den lokala ochregionala kollektivtrafiken ligger pålänets kommuner och landsting gemensamt,vilka via sina trafikhuvudmän finansieraroch planerar trafiken. I länär länstrafikansvarigt och iGotlands län är kommunen ansvarig.Landstinget och kommunerna i övriga länkan dock komma överens om att antingenlandstinget eller kommunerna i länetskall vara länstrafikansvariga. förekommer somlänstrafikansvariga.Operatörerna ansvarar vanligtvis baraför att ett visst trafikutbud produceras.Statens ansvar för kollektivtrafikenavser primärt lagstiftning ochfinansiering av infrastruktur. Till dettakan läggas det ansvar som olikamyndigheter har ålagts för delar avkollektivtrafiken, exempelvis harmyndigheten etttransportslagsövergripande ansvar attverka för ett samverkandekollektivtrafiksystem. ochBanverket har ett s.k.sektorsansvar för kollektivtrafik på vägrespektive järnväg. är denmyndighet som ansvarar för utredning,utveckling av samt forskning omkollektivtrafik.Under första hälften av 1980-talet,efter den s.k. trafikhuvudmannareformenfrån , utvecklades den lokala ochregionala kollektivtrafiken. har trafikhuvudmännen successivtupphandlat alltmer av kollektivtrafiken,vilket bl.a. har lett till en minskningav deras kostnader för trafiken. Detsenaste decenniet har dock resandet i denlokala och regionala kollektivtrafikenstagnerat, framför allt med buss,som resandet med bilkontinuerligt har ökat. Konkurrensenmellan operatörerna, val avupphandlingsmodell m.m. har bidragit tillatt många operatörer har storaekonomiska problem. Små marginaler ochhårt utnyttjande av tekniska ochpersonella resurser anses allmänt habidragit till en ökad känslighet förstörningar vilken på sina håll har letttill svårigheter att uppehållakollektivtrafikens omfattning ochkvalitet.Regeringen har under det senaste årettillsatt två kommittéer som förnärvarande utreder frågor med direktanknytning till kollektivtrafik, nämligenStockholmsberedningen ochKollektivtrafikkommittén.KollektivtrafikkommitténI tillsatte regeringen enkommitté (dir. 2001:1) med uppgift attutifrån ett konsument- ochhelhetsperspektividentifiera, analysera ochbeskriva kollektivtrafikens problem ochmöjligheter,formulera mål och visioner,föreslå förändringar avorganisation, regelverk och dylikt avbetydelse för kollektivtrafikensutveckling och ett ökat kollektivtresande.Vidare skall kommittén enligt direktivenutgöra ett forum för samarbete mellanstaten och övriga aktörer påkollektivtrafikområdet. Tyngdpunkten ikommitténs arbete skall ligga på denlokala och regionala kollektivtrafikensområde, och tidsramen för dessbedömningar skall omfatta tiden fram tillår 2020. Kommittén skall enligtdirektiven redovisa ett delbetänkandesenast samt ettslutbetänkande senast den 31 december2002.StockholmsberedningenI tillsatte regeringen(dir. 2000:96) en kommitté med uppdragatt lämna förslag på insatser somförbättrar transportsystemet inomStockholms län men ocksåtransportmöjligheterna mellan Stockholmoch övriga , övriga landet samtinternationellt. Kommitténs arbeteskall syfta till att utvecklatransportsystemet på ett för regionen ochhela landet miljömässigt, socialt ochsamhällsekonomiskt hållbart sätt.Kommittén skall inledningsvis också göraen problemanalys av transportsituationensamt utarbeta en målbild som skall liggatill grund för en långsiktigutvecklingsstrategi. Med utgångspunkt iutvecklingsstrategin skall kommitténlämna förslag till åtgärder itransportsystemet. Enligt direktivenskall kommittén föreslå insatser för attuppnåökad samordning mellan de olikatrafikslagen och ökad effektivitet i detbefintliga transportsystemet,en tillräcklig spårkapacitet,ökad satsning påkollektivtrafiken,en tillräcklig vägkapacitetmellan norra och södraStockholmsregionen,minskning av de negativaeffekterna av biltrafiken,förbättringar avtransportsystemet som leder till att detskapas fler platser attraktiva företableringar av bostäder ocharbetsplatser,en tillräckligflygplatskapacitet.Kommitténs arbete skall redovisassuccessivt i olika etapper. Den slutligaredovisningen av uppdraget skall varaklar senast den 31 december 2003.MotionsförslagEnligt motion 2001/02:T450 av JohnnyGylling m.fl. (kd) yrkande 23 bör enomprövning av hela systemet för regionalupphandling av kollektivtrafik ske. Imotionen betonas att övergången påkollektivtrafikmarknaden från ensituation med utförarmonopol till ensituation med beställarmonopol harinneburit positiva förändringar, men attdet har skapats en marknadssituation sominte är hållbar. Inom ramen för detutredningsarbete som pågår omkollektivtrafiken behövs enligtmotionärerna en samlad utvärdering avtrafikhuvudmannareformen och dennuvarande lagstiftningen utifrån behovetav utveckling av kollektivtrafiken,samordning över länsgränser, rimligakonkurrensregler och förbättringar medstöd av moderna IT-system. Hela systemetmed länstrafikbolag och regionalupphandling av kollektivtrafik böromprövas enligt motionen.Enligt motion 2001/02:T305 av TommyWaidelich m.fl. (s) betonas vikten av attkollektivtrafiken förbättras iStockholmsregionen. Motionärerna betonaratt problemen i trafiksystemhar lett till att regionen inte närmarsig de transportpolitiska målen utantvärtom rör sig bort från dem. En radåtgärder behövs därför för att vändautvecklingen. Motionärerna pekar bl.a. påatt regionen har en snabbbefolkningsmässig utveckling, attstorstadsregionerna är tillväxtmotorerför resten av landet, att människorna istorstäderna i högre grad är beroende avkollektivtrafiken för att komma tillarbetet och att det finns stora problemmed t.ex. trängsel och förseningar ikollektivtrafiken. Vidare pekarmotionärerna på att en femtedel avSveriges befolkning bor iStockholmsområdet men bara en tiondel avstatsbidragen för trafiken går tillregionen. Motionärerna framhåller därförbl.a. att staten måste investera istorstadsregionerna och ta samma ansvarför trafikinvesteringar istorstadsregionerna som i andra delar avlandet. Vidare framhålls atttunnelbanesystemet måste användaseffektivare, att bättre tvärförbindelserbehövs samt att busstrafiken måste fåsärskilda busskörfält.I motion 2001/02:T329 av (båda s) betonas viktenav att utveckla nya, framtidsinriktadekollektivtrafiksystem. Motionärernaframhåller att är enväxande region därkollektivtrafikinsatserna ochframkomligheten på vägarna måste öka,inte minst för miljöns skull. För attkollektivtrafiken skall ha goda chanseratt konkurrera med bilen som färdmedel ärdet enligt motionärerna nödvändigt attutveckla nya kollektiva trafiksystem. Ettsådant system kan enligt motionärernavara s.k. sky-ways (en form av spårtaxi).Spårbilar, Internetbaseradebeställningssystem förkollektivbilanvändning, är andra formersom enligt motionärerna bör studeras ochinföras för att möta framtidens behov avökade persontransporter.Enligt motion 2001/02:T457 av TorgnyDanielsson (s) bör åtgärder snarastsättas in för att utvecklakollektivtrafiken. I motionen lämnas enrad olika förslag till åtgärder som börsättas in för att utvecklakollektivtrafiken, bl.a. betonasföljande:· Kollektivtrafiken måste användasför att uppnå de transportpolitiskamålen.·· Kollektivtrafikenssamhällsekonomiska vinster måste vägas invid beslut.·· Kollektivtrafiken måste ökakundorienteringen.·· Kollektivtrafiken måste stärkasi stads- och samhällsplaneringen.·· Beskattningen avkollektivtrafiken och dess resenärer börförändras, t.ex. bör skattesystemetstimulera miljöinvesteringar ikollektivtrafiken, fordonsskatten förbussar bör differentieras utifrån mängdenavgasutsläpp för att stimuleramiljövänlig teknik, skevheter ibeskattningen av kollektivtrafikensresenärer bör ändras.·· Behovet av bussförare böruppmärksammas.·· Storstädernas problem kräversärskilda åtgärder, t.ex. skullesärskilda körfält och signalprioriteringför bussar kunna öka turtätheten ochkorta restiderna, IT-system kaneffektivisera planering och styrning,fler infartsparkeringar och utbyggnad avspeciella bytespunkter och terminalerbehövs liksom ett ökat dörr-till-dörr-tänkande.·Utskottets ställningstagandeDen beslutade om enny transportpolitik (prop. 1997/98:56,bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266).Enligt beslutet är den övergripandeutgångspunkten att transportpolitikenskall bidra till en socialt, kulturellt,ekonomiskt och ekologiskt hållbarutveckling. I beslutet betonades atttransporterna syftar till att uppnåöverordnade välfärdsmål och atttransportsystemet måste ses som enhelhet.De transportpolitiska målen består av ettövergripande mål och fem delmål.Det övergripande målet är attsäkerställa en samhällsekonomiskteffektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning för medborgarna ochnäringslivet.Delmålen är- ett tillgängligt transportsystem,- en hög transportkvalitet,- en säker trafik,- en god miljö,- en positiv regional utveckling.Till dessa delmål föreslås i regeringensinfrastrukturproposition (prop.2001/02:20) även ett nytt delmål om ettjämställt transportsystem (se vidare iutskottets betänkande Infrastruktur förett långsiktigt hållbart transportsystem,(bet. 2001/02:TU2). Till delmålen finnsockså ett antal principer och riktlinjer.Utskottet konstaterar att den lokalaoch regionala kollektivtrafiken kan sessom en del av den grundläggandesamhällsservicen, och sådan trafik harstor betydelse för uppfyllandet av detransportpolitiska målen.Kollektivtrafiken bidrar till ökadvälfärd, regional utveckling ochjämlikhet genom att ge människormöjlighet att nå arbetsplatser, skolor,fritidsaktiviteter och olika typer avservice. En ökad andel kollektivt resandeär därför en viktig komponent i arbetetmed att utforma ett långsiktigt hållbarttransportsystem.Utskottet ser därför med allvar på attresandet i den lokala och regionalakollektivtrafiken det stagnerat. Enligt senasteprognos kommer transportarbetet med bilatt öka medankollektivtrafiken med buss och tåg barakommer att öka . Det betyderatt resandet med bil kommer att öka sinandel medan kollektivtrafiken kommer attminska sin, om inga åtgärder vidtas.Enligt utskottet måste trenden brytas. Omkollektivtrafikens andel av resandetfortsätter att minska blir det svårt attuppnå målet om ett långsiktigt uthålligttransportsystem. Den ökandepersonbilstrafiken och konkurrensen omutrymmet i våra större tätorter ledertill mer avgasutsläpp och buller och äventill minskad effektivitet i näringslivet,ökade reskostnader för resenärerna ochsämre livskvalitet för dem som bor ochverkar i dessa orter. En ökad andelkollektivtrafik kan motverka dennautveckling. Kollektivtrafiken bidrar tillatt miljö- och hälsoproblem kan minska itätorter samt att de nationellamiljökvalitetsmålen kan uppnås. Utskottetvill också framhålla kollektivtrafikensbetydelse för tillväxten och försysselsättningen. Goda möjligheter tillpendling med kollektivtrafik ökarförutsättningarna för att separata ochlokala arbetsmarknader skall kunna knytasihop och fungera som störrearbetsmarknadsregioner. Kollektivtrafikenmåste fungera väl såväl i tätort som iglesbygd. För många resenärer är dessutomkollektivtrafiken det enda alternativet.Utskottet konstaterar, i likhet medmotionärerna, att det finns en radproblem och frågor inomkollektivtrafikens område som måstebelysas och åtgärdas för att få enutveckling av kollektivtrafiken som kanbidra till att uppfylla detransportpolitiska målen. Mot denbakgrunden ser utskottet positivt på attregeringen har tillsattKollektivtrafikkommittén ochStockholmsberedningen. Utskottetförutsätter att flera av de frågor somtas upp av motionärerna kommer attutredas av dessa kommittéer i syfte attföreslå olika åtgärder för att utvecklaoch främja kollektivtrafiken. Utskottetutgår från att de kommande förslagen fråndessa kommittéer kommer att leda till attkollektivtrafiken ges väsentligt bättreförutsättningar för att utvecklas . Utskottet utgår också från attregeringen så snart som möjligtåterkommer till närutredningarna slutförts. Med hänvisningtill det anförda anser utskottet attmotionerna inte påkallar något initiativfrån sida. Motionerna2001/02:T305 (s), 2001/02:T329 (s),2001/02:T450 (kd) yrkande 23 och2001/02:T457 (s) avstyrks därför.6.2 Rikstrafiken och interregionalkollektiv persontrafikMyndigheten Rikstrafiken inledde sinverksamhet . Rikstrafikenskall enligt sin instruktion verka förutveckling och samordning av deninterregionala kollektiva persontrafikensamt för att de transportpolitiska målenuppnås. Det framgår att Rikstrafikenskall följa kollektivtrafikens utvecklingoch särskilt kartlägga brister i deninterregionala kollektiva persontrafiken.Rikstrafiken skall vidare svara förstatens upphandling av transportpolitisktmotiverad interregional kollektivpersontrafik som inte upprätthålls itrafikhuvudmännens regi och där detsaknas förutsättningar för kommersielldrift. Vidare får Rikstrafiken svara förstatens upphandling av transportpolitisktmotiverad internationell kollektivpersontrafik som inte upprätthålls itrafikhuvudmännens regi.Rikstrafiken skall också genomöverläggningar med övriga berörda parterfrämja frivilliga samverkanslösningar,verka för att information, tidtabelleroch biljettsystem för kollektivpersontrafik samordnas, verka för atthandikappanpassningen av kollektivafärdmedel samordnas mellan samtligatrafikslag, verka för attjämställdhetsaspekter beaktas inomkollektivtrafikområdet, ansvara föradministrationen av transportstödet tillGotland samt fastställa taxor ochturplaner för sådan linjesjöfart påGotland för vilken transportstöd lämnas.Rikstrafikens trafikupphandlingfinansieras med ett särskilt anslag. Meddetta anslag finansieras också bl.a. detstatliga stödet till Gotlandstrafiken. Iförra årets betänkande (bet. 2000/01:TU1s. 41) med anledning av regeringensbudgetproposition för framhöllutskottet att det var angeläget attregeringen i nästa års budgetpropositionnärmare redovisar sina intentioner vadgäller trafikupphandlingsanslagetskommande användning. I regeringensbudgetproposition (prop.2001/02:1 utgiftsområde 22, s. 98-100)finns dels en redovisning av mål ochresultat för verksamhetsområdet, dels enredovisning av köp av interregionalkollektiv persontrafik samten bedömning av upphandlingen år 2002.När det gäller frågor om järnvägenbeslutade regeringen omdirektiv för en utredning omjärnvägssektorns organisation m.m. (dir.2001:48). Utredaren skall enligtdirektiven göra en bred översyn avorganisationen och lagstiftningen inomjärnvägssektorn. Med utgångspunkt ikonsumentintresset skall utredarenanalysera möjliga utvecklingsvägar försåväl person- som godstrafiken påjärnväg. Utredaren skall bl.a. analyseraolika modeller för en utveckladkonkurrens. I uppdraget ingår även att seöver myndighetsstrukturen inomjärnvägssektorn. En viktig del avuppdraget är dessutom att föreslå hurgenomförandet av vissa nyainternationella regler och EU-regler inomjärnvägsområdet skall ske i svensk rätt,bl.a. direktiven inom det s.k.järnvägspaketet och den nya konventionenom internationell järnvägstrafik (COTIF).Redovisningen av utredningens uppdragskall delvis ske ochslutligt i mars 2003.6.3 Anslaget för trafikupphandlingRegeringens förslagRamanslaget 36:13 Rikstrafiken:Trafikupphandling finansierar statensupphandling av transportpolitisktmotiverad interregional kollektivpersontrafik samt andra kostnader som gåratt hänföra till Rikstrafikens uppgifter.Anslaget får även användas förutredningar med anknytning till kollektivpersontrafik.Rikstrafiken bör enligt regeringen fåsluta upp till långatrafikeringsavtal. Regeringen föreslårdärför att bemyndigarregeringen att , i fråga omramanslaget 36:13 Rikstrafiken:Trafikupphandling, ingå ekonomiskaförpliktelser som omfattar högst fem åroch som, inklusive tidigare åtaganden,innebär utgifter på högst 3 200 miljonerkronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingenting att erinra motregeringens förslag att riksdagenbemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 36:13 Rikstrafiken:Trafikupphandling, ingå ekonomiskaförpliktelser som omfattar högst fem åroch som, inklusive tidigare åtaganden,innebär utgifter på högst 3 200 miljonerkronor. Utskottet tillstyrker därförregeringens förslag.6.4 Vissa upphandlingsfrågor m.m.MotionsförslagEnligt motion 2001/02:T239 av Per-RichardMolén m.fl. (m) yrkande 3 framhålls attupphandlingen av järnvägstrafik böromfatta . Motionärernaframhåller bl.a. att upphandling ikonkurrens sänker kostnaderna samtidigtsom nya tekniska lösningar kanintroduceras och nya trafikkonceptprövas. Motionärerna framhåller attfortsatt konkurrensutsättning av hela detstatsägda bannätet är en väg att utvecklajärnvägstrafiken såväl på godssidan sompå persontrafiksidan. För att skapa ökadavtalstrygghet, utbilda personal ochmöjliggöra långsiktigt viktiganyinvesteringar i lok och vagnar, krävsenligt motionärerna att avtalstiderna föroperatörerna görs rimligt långa.Upphandlingarna av järnvägstrafiken böromfatta . I samma motion(yrkande 16) betonas också vikten av attskapa ett av operatörerna samägt biljett-och informationsföretag. För att förenklaresenärernas biljettköp ochinförskaffande av information är detenligt motionärerna mycket angeläget attett av operatörerna samägt biljett- ochinformationsföretag etableras ochutvecklas. Detta samordningskrav börenligt motionärerna ställas på alloffentligfinansierad persontrafik,oavsett om trafiken utförs i egen regieller av en entreprenör, och utgöra ettkrav vid upphandling avtrafikeringstjänster. Motionärerna villatt regeringen presenterar enlägesrapport och en tidtabell för hur enslutlig samordning av dessa frågor kanske.Enligt motion 2001/02:T221 av Ulla-BrittHagström (kd) framhålls vikten avsamordning av biljettsystem ochresevillkor för tågresenärer. Motionärenframhåller att Rikstrafiken i pågåendeoch kommande upphandlingar måste verkaför att olika operatörer skall ha en merutvecklad biljettsamverkan också vadgäller att inte skapa merkostnader förkunder som redan erlagt en grundavgift.Operatörerna måste enligt motionären görastora ansträngningar för attbiljettförsäljning och biljettsamordningskall fungera bättre.I motion 2001/02:T284 av () föreslås att ett "rikskupong-system"för kollektivtrafikanvändning utreds.Motionären framhåller bl.a. att för varjebilresa som flyttas över tillkollektivtrafiken kan vägtrafikenskoldioxidutsläpp och miljöpåverkanminskas. Ett sätt enligt motionären attstimulera till ökad användning avkollektivtrafik kan vara att företag fårmöjlighet att subventionera resor medkollektivtrafik för anställda. Ett systemliknande "rikskupongsystemet" som finnsför måltider, bör enligt motionärenutredas närmare. Enligt motionären bördet ges som tilläggsdirektiv tillutredningen avkollektivtrafiken (N 2001/05).Enligt motion 2001/02:T215 av SofiaJonsson (c) bör Rikstrafiken ges iuppdrag att upphandla persontrafik påTGOJ-banan mellan /ochFlen. Motionären pekar på att det i järnvägssträckor som intetrafikeras med persontrafik.I motion 2001/02:T460 av Kerstin-MariaStalin (mp) betonas att upphandlingar avtågverksamhet skall inbegripa möjlighetatt ta med sig cykel. Motionärenframhåller att staten i sin upphandlingbör tydliggöra att det skall finnasmöjlighet att ta med sig cykel på tåg.Motionären pekar på att man i inte får ha med sig cykel på tågannat än på lokaltåg under vissa tider.Skall man åka längre sträckor är manenligt motionären i regel tvungen attskicka cykeln i förväg och dåkörs cykeln i lastbil. Motionärenhänvisar också till andra länder, bl.a.England, , och ,där det är vanligt att man på de tåg sominte är snabbgående kan ta med sig cykel.Enligt motionären kan i dessa ländercykel tas med utan förbeställning ochofta till låg eller ingen kostnad.Utskottets ställningstagandeVikten av en väl fungerande lokal ochregional kollektivtrafik för att bidratill att uppnå de transportpolitiskamålen betonades av utskottet i avsnitt 1i detta betänkande. Detta gäller även deninterregionala kollektivtrafiken.Utvecklingen av kollektivtrafiken som etteffektivt och attraktivt alternativ tillbilen är t.ex. väsentlig om man villminska bilberoendet.Staten har ett ansvar för deninterregionala kollektivtrafiken. Enviktig aktör i arbetet med att utveckladen interregionala kollektivtrafiken ärmyndigheten . för statens upphandling avtransportpolitiskt motiveradinterregional kollektiv persontrafik sominte upprätthålls i trafikhuvudmännensregi och där det saknas förutsättningarför kommersiell drift.Enligt utskottet bör den interregionalakollektivtrafiken så långt som möjligtdrivas på kommersiella villkor och i ökadutsträckning samordnas med lokal ochregional kollektivtrafik. Entillfredsställande interregionaltransportförsörjning i ett sammanhängandenätverk och transportutbud kräver dockatt samhället upphandlar sådan trafik somger ett väsentligt bidrag till attåstadkomma en sådan transportförsörjningoch till uppfyllandet av detransportpolitiska mål som inte kandrivas på kommersiella grunder.