bet · GO01UbU9 · 2001-03-08 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01UbU9Redogörelse för ärendetUnder den allmänna motionstiden väcktes ettstort antal motionsyrkanden rörande friståendeskolor och rätten att välja skola.Motionsyrkandena avser frågor om bl.a. fritt valav gymnasieskola, införandet av en nationellskolpeng, skyldighet för kommun att tillhandahållakommunal grundskola och gymnasieskola, villkoren förgodkännande av och bidrag till fristående skolor,lika grunder för riksrekrytering till skolor oavsetthuvudman, mottagande av elever i behov av särskiltstöd i fristående skolor, lärare vid friståendeskolor, antagningsregler och betygsregler förfristående skolor och rätten till skolskjuts. Mångaav dessa frågor behandlas av och iannat pågående utredningsarbete.Förslagen i motionsyrkandena - sammanlagt 49yrkanden, varav ett yrkande härrör från den allmännamotionstiden - återges i bilaga. Utskottet behandlar i detta betänkande 49motionsyrkanden, huvudsakligen från allmännamotionstiden 2000.Motionsyrkandena avser frågor om bl.a. fritt valav gymnasieskola, införandet av en nationellskolpeng, skyldighet för kommun att tillhandahållakommunal grundskola och gymnasieskola, villkoren förgodkännande av och bidrag till fristående skolor,lika grunder för riksrekrytering till skolor oavsetthuvudman, mottagande av elever i behov av särskiltstöd i fristående skolor, lärare vid friståendeskolor, antagningsregler och betygsregler förfristående skolor och rätten till skolskjuts.Utskottet föreslår avslag på samtligamotionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till pågåendeutredningar och till beredningen inomRegeringskansliet av avlämnadeutredningsförslag.I betänkandet finns reservationer på olika punkterfrån samtliga partier utom Socialdemokraterna ochMiljöpartiet. Rätten att välja skola m.m.Gällande bestämmelserI fråga om föreskrivs i skollagen(1985:1100) att kommunen vid fördelningen av eleverpå olika skolor så långt möjligt skall beaktaföräldrarnas önskemål om att deras barn skall tasemot vid en viss skola (4 kap. 6 §). Detta gällerunder förutsättning att inte andra eleversberättigade krav på placering i en skola nära hemmetåsidosätts eller betydande organisatoriska ellerekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Enkommun skall i sin grundskola även ta emot en elevför vars grundutbildning kommunen inte är skyldigatt svara, om eleven med hänsyn till sina personligaförhållanden har särskilda skäl att få gå i denkommunens grundskola (4 kap. 8 §). Föräldrarna kanockså som alternativ till den kommunala skolan väljaen fristående skola.Inte heller på gymnasienivå finns det någoninskränkning i rätten att välja en fristående skola.Om en elev tas in till utbildning vid en friståendegymnasieskola är hemkommunen alltid skyldig attlämna bidrag, om förklarat skolanbidragsberättigad. Däremot är hemkommunen inteskyldig att betala interkommunal ersättning för enelev som vill genomgå en gymnasieutbildning i enannan kommuns skola, om hemkommunen kan erbjudasamma program eller nationellt fastställdainriktning och eleven inte på grund av sinapersonliga förhållanden har särskilda skäl att få gåi den andra kommunen (5 kap. 8 och 24 §§ skollagen).När det gäller val, i hemkommunens utbud, mellanolika skolor som har samma program finns det ingacentrala bestämmelser.Det förekommer även ett stort antalriksrekryterande utbildningar i form avspecialutformade program och riksrekryterandeutbildningar inom nationellt program igymnasieskolan. Dessa utbildningar regleras i 2 kap.gymnasieförordningen (1992:394) samt i bilagorna 2och 3 till förordningen.Motioner och utskottets ställningstagandeModerata samlingspartiet betonar i motion2000/01:Ub260 yrkande 10 att alla elever skall harätt att fritt välja skola. Att kunna välja skola,eller fristående i hemkommunen eller i enannan kommun, är viktigt för att eleven skall kännamotivation och entusiasm inför sitt lärande och sinutveckling.I motion 2000/01:Ub205 (m) pläderas för ett frittskolval. Motionären framhåller det fria skolvaletsbetydelse för skolor i socialt utsatta områden.Genom en framgångsrik profilering kan dessa skolorlocka elever till sig (yrk. Om barn ochföräldrar får rätt att söka sig till goda skolor ochvälja bort dåliga, kommer det att innebära att mångaskolor får anledning att genomföra omfattandeprogram för förbättringar (yrk. Enligt motion2000/01:Ub212 (m) av samme motionär har fristående skolorstor betydelse för utvecklingen av skolansarbetsformer, vilket även kommer kommunala skolortill del (yrk. Varken elever, föräldrar ellerlärare har intresse av att dåliga kommunala skolorskyddas från konkurrens av bättre fristående skolor(yrk. Vid ett fritt skolval blir elevernas valavgörande för vilka skolor som skall finnas, menarmotionären. I motion 2000/01:Ub213 (m) yrkande 4förordar motionären att skolplacering av barn likanaturligt skall kunna ske efter vilken pedagogiskinriktning som ligger nära barnen, som efter skolansgeografiska närhet. Enligt motion 2000/01:Ub303 (m)bör undervisningsskyldighet införas. Motionärenanser att samhället är skyldigt att ställa upp förbarnen genom att erbjuda inte bara den samhällsägdaskolan utan också andra alternativ, såsom olikatyper av fristående skolor.Frågor rörande fritt val av gymnasieskolans programm.m. tas upp i några motioner.Centerpartiet anför i motion 2000/01:Sf611 yrkande14 att ett fritt val av gymnasieskola ger möjlighetför elever från utsatta områden att söka sig tillgymnasieskolor i andra områden, vilket har enpositiv betydelse för integrationen mellan olikastadsdelar.I motion 2000/01:Ub236 yrkande 26begärs en sådan ändring av skollagen att en elevshemkommun blir skyldig att betala ersättning förelevens gymnasieutbildning i annan kommun, också omutbildningen erbjuds av hemkommunen. En sådan ökadkonkurrens mellan gymnasieskolor i olika kommunerskulle enligt motionärerna stimulera till att skapamagnetskolor, dvs. skolor med en attraktiv profil, iutsatta områden. Liknande synpunkter förs fram imotion 2000/01:Ub808 (fp) yrkande 2 som handlar omStorstockholm.Kristdemokraterna påtalar i motion 2000/01:Ub331yrkande 11 att gymnasieskolan inte lever upp tillförväntningarna när det gäller att tillgodoseelevernas val. Också i tätbefolkade regioner medkorta geografiska avstånd minskar andelentillgodosedda val. De anser därför att elever skallges valfrihet att söka ett gymnasieprogram ellerenskilda kurser utanför sin hemkommun.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena om rätten att välja skola och ettfriare val av gymnasieskolans program m.m.Enligt utskottets mening finns det en omfattandevalfrihet inom skolväsendet. Elever och föräldrarhar successivt givits större rätt och möjlighet attvälja skola. I sammanhanget kan nämnas att flerakommuner i låtersina elever söka gymnasieutbildningar fritt och ärberedda att betala den interkommunala ersättningen.Även i flera andra regioner i landet pågår enliknande utveckling (jfr SOU 2001:12 s. 102).När det särskilt gäller gymnasieskolan harGymnasiekommittén 2000 enligt sina direktiv attöverväga formerna för hur alla studievägar kan görastillgängliga för elever i hela landet och deekonomiska konsekvenserna av detta (dir. 2000:35 och2001:8). Kommittén skall utreda dels vilka effektergymnasieskolornas storlek har när det gällerelevernas val och utbildningens kvalitet, dels vilkaeffekter det ökade utbudet av lokalautbildningsinriktningar har. Kommittén skall ocksåutreda det långsiktiga behovet av systemet medriksrekryterande utbildningar. Resultatet avkommitténs arbete, som skall vara avslutat senastden , bör enligt utskottets meningavvaktas.Moderata samlingspartiet föreslår i motion2000/01:So303 yrkande 6 att en nationell skolpenginförs som ett medel för att garantera valfrihet ochlikvärdighet, konkurrens och mångfald inom skolan.Motsvarande yrkanden framställs i motionerna2000/01:Sk1025 (m) yrkande 5 och 2000/01:Ub205 (m)yrkande 1. Förslaget innebär att staten skall taöver finansieringsansvaret för skolan frånkommunerna. Skolpengen, motsvarande kostnaden förelevens utbildning, skall tilldelas den skola elevensjälv valt. Kommunala skolor och fristående skolorskall behandlas likvärdigt. Tillskott av resurserskall ges för elever i behov av särskilt stöd.I motion 2000/01:Ub205 (m) framhålls attskillnaderna i elevkostnader mellan kommunerna ärett viktigt skäl för staten att övertafinansieringen av skolan (yrk. En nationellskolpeng garanterar barnen att deras skola fårtillräckliga resurser för att möta just deras behov(yrk. Motionären anser att skolpengen bör kunnavara delbar mellan olika skolor (yrk. En elevskall kunna gå huvuddelen av sin utbildning i enkommunal skola, men fullgöra vissa ämnen i enfristående skola eller vice versa, menar motionären.I motion 2000/01:Ub213 (m) yrkande 5 påpekas attmånga landsbygdsskolor som hotas av nedläggning kanräddas med en statligt garanterad och finansieradrätt för elever att välja skola.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.Riksdagen har tidigare vid ett flertal tillfällenavslagit motionsyrkanden från ominförande av en nationell skolpeng (jfr senast bet.2000/01:UbU1 s. 28). Utskottet vidhåller sinuppfattning att en schablonberäknad nationellskolpeng inte ger de grundläggande förutsättningarnaför att kraven på en likvärdig skola av hög kvalitetför alla elever skall kunna uppfyllas. Resurser tillskolans verksamhet måste fördelas med utgångspunkt ide behov som enskilda elever, olika grupper avelever och skolor faktiskt har. Utskottet finner detdärför inte rimligt att införa en centralresursfördelning.Vänsterpartiet begär i motion 2000/01:Ub274 yrkande3 att skollagen ändras så att varje kommun blirskyldig att tillhandahålla grundskola ochgymnasieskola till de elever som inte vill gå ifristående skolor. Enligt motionärerna börjarutvecklingen i vissa kommuner när det gällerfristående skolor nu att närma sig den punkt, därdet blir svårt eller omöjligt att välja en kommunalskola. Det borde vara en rättighet för alla barn ochungdomar, som så önskar, att få gå i skola.U t s k o t t e t vill med anledning avmotionsyrkandet anföra följande.Enligt 1 kap. 1 § skollagen (1985:1100) anordnardet allmänna utbildning för barn och ungdomar i formav förskoleklass, grundskola och vissa motsvarandeskolformer samt gymnasieskola. För var och en somenligt skollagen har rätt att gå i skallhemkommunen sörja för att sådan utbildning kommertill stånd (4 kap. 5 §). Denna skyldighet skallnormalt fullgöras genom att hemkommunen anordnargrundskola i den omfattning som krävs för att beredautbildning åt samtliga i kommunen som har rätt tillsådan.Utskottet ser det som angeläget att betona attkommunen måste ha faktiska möjligheter att ta ettövergripande ansvar för utbildningen av barn ochungdomar i kommunen. Rätten att välja skola får inteinskränka sig till en rätt att endast välja enfristående skola.Utskottet har erfarit att frågan om vilkakonsekvenser det ökande antalet fristående skolorkan få för kommunernas möjligheter atttillhandahålla kommunala skolor behandlas iUtbildningsdepartementets arbetsgrupp för frågor omfristående skolor. Förslag från arbetsgruppenberäknas föreligga inom kort.Motionsyrkandet bör avslås med hänvisning till detanförda.Villkoren för fristående skolorGällande bestämmelserBestämmelser om fristående skolor finns i 9 kap.skollagen (1985:1100). Huvuddragen i nu gällanderegler om villkoren för dessa skolor beslutades avriksdagen och började tillämpas den 1juli 1997 (prop. 1995/96:200, bet. 1996/97:UbU4, rskr. 1996/97:14). Deinnebär i korthet följande. Skolplikt kan fullgörasi en fristående skola som motsvarar , omden är godkänd av . För godkännande krävsatt skolans utbildning ger kunskaper och färdighetersom till art och nivå väsentligen svarar mot dem somgrundskolan skall förmedla samt att skolan även iövrigt svarar mot de allmänna mål och den värdegrundsom gäller för utbildning inom det offentligaskolväsendet. Skolan skall vara öppen för alla barn,med undantag för sådana barn vilkas mottagandeskulle medföra att betydande organisatoriska ellerekonomiska svårigheter uppstår för skolan.Skolverket skall vidare förklara en godkändfristående grundskola berättigad till bidrag frånelevernas hemkommuner, såvida inte skolansverksamhet skulle innebära påtagliga negativaföljder för skolväsendet i den kommun där skolan ärbelägen. Hemkommunens bidrag skall bestämmas medhänsyn till skolans åtagande och elevens behov eftersamma grunder som kommunen tillämpar vid fördelningav resurser till sina egna grundskolor. Om en elevhar ett omfattande behov av särskilt stöd, ärkommunen inte skyldig att lämna bidrag till denfristående skolan för det särskilda stödet, ombetydande organisatoriska eller ekonomiskasvårigheter uppstår för kommunen.En konsekvens av bidragsreglerna är att enfristående skola som har elever från flera olikakommuner kan få skiftande bidragsbelopp från dessa,beroende dels på elevernas skilda behov, dels påhemkommunernas olika grunder för fördelningen avresurser till sina egna skolor.Fristående skolor på gymnasienivå skall också avSkolverket förklaras berättigade till bidrag frånelevernas hemkommuner, såvida inte en skolasverksamhet skulle innebära påtagliga negativaföljder för skolväsendet i den kommun där skolan ärbelägen eller i närliggande kommuner. Det förutsättsatt skolans utbildning ger kunskaper och färdighetersom till art och nivå väsentligen svarar mot de somgymnasieskolan skall förmedla på nationella ellerspecialutformade program, att skolan även i övrigtsvarar mot de allmänna mål och den värdegrund somgäller för utbildning inom det offentligaskolväsendet samt att skolan står öppen för allaungdomar, med motsvarande inskränkning som gällerför fristående grundskolor i fråga om omfattandebehov av särskilt stöd.Om den fristående gymnasieskolan inte kommeröverens om annat med elevernas hemkommuner, skallkommunerna till skolan betala det belopp per elevoch program som regeringen har föreskrivit i bilagatill förordningen om fristående skolor (1996:1206,senast ändrad 2000:1174). Beloppen beräknas utifrånen årlig redovisning från av kommunernaskostnader per gymnasieprogram. Genom att beloppenbygger på medianvärden för riket kan ersättningentill de fristående gymnasieskolorna för vissakommuner överstiga och för andra kommuner understigakommunens egna kostnader för motsvarande utbildning.Motioner och utskottets ställningstagandeI flera motioner framläggs krav på ändringar ivillkoren för godkännande av och bidrag tillfristående skolor. Några motioner syftar till mergenerösa regler; i andra motioner yrkas att reglernaskall göras mer restriktiva.Folkpartiet anser i motionerna 2000/01:Ub225yrkande 18 och 2000/01:Ub236 yrkande 25 att lagregler för fristående skolormåste utformas så att kommunalt godtycke intetillåts vara avgörande för om en fristående skolaskall godkännas eller inte, och reglerna för bidragmåste bli så tydliga att olika kommuner inte kan gedessa helt skilda tolkningar.Enligt i motion 2000/01:Ub331yrkande 9, som rör gymnasieskolan, kanbidragssystemet förenklas. Regeringen lägger iprogram för program fast en lägsta nivå för vadkommunerna är skyldiga att betala till de friståendegymnasieskolorna. Det naturliga vore, menarKristdemokraterna, att samma ersättning utgick tillde fristående gymnasieskolorna som till deoffentliga.Vänsterpartiet, däremot, vill i motion2000/01:Ub274 yrkande 2 att ett krav för attSkolverket skall godkänna en fristående skola sombidragsberättigad skall vara att kommunen i frågatillstyrker ett sådant beslut. Skollagen bör ändrasi enlighet härmed. Motionärerna hänvisar till attkommunerna har ansvaret för skolans organisation ochekonomi, medan staten styr genom nationellamåldokument och tillsyn. I ett sådant system är detenligt deras mening orimligt att en fristående skolaskall kunna drivas i en kommun mot kommunens egenvilja.Liknande åsikter uttalas i motion 2000/01:Ub301(s), nämligen att det finns skäl att stärkakommunernas inflytande så att etableringen avfristående skolor inte leder till ökad segregationoch ökade kostnader för skolverksamheten. I motion2000/01:Ub347 (s) understryks att kommunernassynpunkter i samband med etablering av friståendeskolor måste tillmätas större tyngd (yrk. Vidbedömningen av bidraget till en fristående skolamåste hänsyn tas till kommunens övergripande ansvarför alla elevers skolgång. En rättvis fördelninginnebär därför med nödvändighet en viss avräkning avbidragsbeloppet (yrk. Även i motion2000/01:Ub334 (s) begärs ändringar i reglerna förfristående skolor. Fristående gymnasieskolor börtilldelas bidrag som utgår från kostnaden per elev iden aktuella kommunen, och kommunen bör ha ettavgörande inflytande i frågan om en friståendegymnasieskola skall godkännas eller inte.Motionärerna anser också att det bör utvärderas hurde nya skolformerna påverkar integrationssträvandenai samhället.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.Kommittén för uppföljning av resursfördelning tillfristående grundskolor, , har haft itilläggsuppdrag att utreda ekonomiska och andrakonsekvenser av det snabbt växande antaletfristående gymnasieskolor. avlämnadeden sitt betänkande Friståendegymnasieskolor - hot eller tillgång? (SOU 2001:12).I betänkandet föreslås bl.a. att i sinbedömning vid beslut om en ny friståendegymnasieskolas bidragsberättigande skall tabetydande hänsyn till elevutveckling ochlokalmarknad i lägeskommunen och närliggandekommuner. Vid beslut om bidragsberättigande förflera nya fristående gymnasieskolor i enkommun skall verket också ta hänsyn till kommunensomställningsbehov. Nuvarande bidragssystem behållsmed en av statsmakten fastställd prislista somgäller om inte skolan och kommunen kommer överens omannat. Kommunerna ges möjlighet att reducera detföreslagna bidragsbeloppet med högst för attkompensera för den fristående skolans möjlighet attoptimera sin organisation.Enligt vad utskottet erfarit utreds frågor rörandeSkolverkets prövning av fristående grundskolors rätttill bidrag och kommunernas inflytande på dennaprövning inom arbetsgruppför frågor om fristående skolor. Arbetsgruppen skallinom kort lämna sitt förslag. Avsikten är att dettaförslag jämte förslag efterberedning skall ligga till grund för en propositionom fristående skolor under hösten 2001.Enligt motion 2000/01:Ub261 (s) finns det skäl attfölja upp utvecklingen av fristående skolor. I ensådan uppföljning är det särskilt viktigt att seöver om fristående skolor som drivs på konfessionellgrund lever upp till läroplanens skrivningar omskolans värdegrund, anför motionären. I motion2000/01:Ub340 (s) ifrågasätts om t.ex. vissareligiösa samfund skall beviljas rätten attundervisa i religionskunskap. Motionären anser atten utvärdering av de fristående skolorna bör göras,vari bör ingå i att se över reglerna för hurtillstånd beviljas utifrån skolornas möjligheter attbedriva undervisning i enlighet med uppsatta mål.U t s k o t t e t hänvisar till att enligtgällande regler i skollagen skall fristående skolor,såväl på grundskolenivå som på gymnasienivå, svaramot de allmänna mål och den värdegrund som gällerför utbildning inom det offentliga skolväsendet (9kap. 2 och 8 §§). I samma lagrum stadgas att enfristående skola, inom ramen för den gemensammavärdegrunden, får ha en konfessionell inriktning. Iförarbetena till bestämmelserna underströkregeringen att i sin tillsyn avfristående skolor särskilt bör ge akt på om skolanbedriver sin verksamhet i enlighet med skollagensoch läroplanernas värdegrund och allmänna mål (prop.1995/96:200 s. 57). Om finner attundervisningen i den fristående skolan inte leverupp till dessa krav, skall beslutet om godkännanderespektive rätten till bidrag återkallas.Skolverket har i rapporten mellan arv ochframtid (dnr 97:810) redovisat ett regeringsuppdragatt kartlägga fristående skolor med inriktning moten avgränsad grupp inom det svenska samhället ochatt analysera de problem som kan vara förknippademed en sådan inriktning. Rapporten, som bygger påett begränsat urval av skolor, pekar på fleraallvarliga frågetecken kring vissa av de studeradeskolorna. För de muslimska skolornas del t.ex. visarutredningen på ett problem med utbildningenskvalitet, som kan försvåra elevernasintegration i det svenska samhället. Detta geranledning för verket att i sin tillsyn ägna storuppmärksamhet åt hur läroplanens värdegrund ochallmänna mål efterlevs. I rapporten framhålls attdet även framgent bör vara tillräckligt attSkolverket följer upp, utvärderar och tillser dessaskolor.Med det anförda föreslår utskottet avslag påmotionerna.Vänsterpartiet anmärker i motion 2000/01:Ub274yrkande 4 att de fristående gymnasieskolorna ipraktiken har riksrekrytering på alla sina program.Motsvarande möjlighet har kommunala gymnasieskolorendast om regeringen klassat program somriksrekryterande. Om en elev går på en friståendegymnasieskola någonstans i , måstehemkommunen betala för eleven enligt en statligprislista som följer genomsnittskostnaden i riketför respektive program. Platserna i de friståendeskolorna kan alltså bli dyrare än i kommunens egnaskolor, om kommunen har lägre kostnader per elev änriksgenomsnittet. Motionärerna föreslår att sammagrunder för riksrekrytering skall gälla förfristående gymnasieskolor som för kommunalagymnasieskolor.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandet med hänvisning till pågåendeutredning.Gymnasiekommittén 2000 skall enligt direktivenutreda det långsiktiga behovet av systemet medriksrekryterande utbildningar (dir. 2000:35). utreda och lämna förslag om hur deninterkommunala ersättningen skall beräknas förriksrekryterande utbildningar samt överväga hurstrukturen i förslagen kan ge incitament tillsamverkan mellan kommuner. Kommittén skall redovisauppdraget senast den 30 april 2002.Fristkommittén har enligt tilläggsdirektiven haftatt överväga om det är möjligt att tillämpa sammagrunder för riksrekrytering till gymnasieutbildningoavsett huvudman. Kommittén föreslår i sittbetänkande (SOU 2001:12) att den pågåendegymnasieutredningen avvaktas liksom utvecklingen ide regioner där en övergång till fritt val börjatpraktiseras.I motion 2000/01:Ub212 (m) yrkande 4 hävdas attmomsreglerna missgynnar fristående skolor.Motionären anför att tjänsteproduktion iskolverksamheten är momsbefriad. Det innebär att denmoms som betalas vid t.ex. inköp av material intekan dras av mot utgående moms. Kommunala skolor fårdock ersättning för sådana momskostnader, vilketdäremot fristående skolor sällan får.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.Kommittén för uppföljning av resursfördelning tillfristående grundskolor, , tog uppkommunernas utbetalning av momsersättning tillskolorna i sitt betänkande Likvärdiga villkor? (SOU1999:98 s. 43). Av betänkandet framgår attkommunerna har rätt att erhålla en statligmomsersättning om av skolbidraget. Syftet meddenna ersättning är att täcka de merkostnader somföljer av att t.ex. en fristående skola inte harsamma rätt till återbetalning av ingåendemervärdesskatt som kommunerna på grund av skillnad ihuvudmannaskap. Kommunerna skall beakta defristående grundskolornas rätt till momskompensationpå de områden som är momspliktiga. Kommitténkonstaterade att kommunerna handskades olika meddenna fråga. Kommittén föreslog därför attmomsbidraget skulle redovisas separat för attmöjliggöra en bedömning av ersättningens storlek.Genom en ändring (2000:1107) i förordningen(1996:1206) om fristående skolor har två nyaparagrafer införts, 1 kap. 4 a § och 1 a kap. 8 a §,vari föreskrivs att en kommun som lämnar bidrag fören elev i en fristående grundskola ellerförskoleklass skall för skolan kunna redovisa hurstor andel av bidraget som är ersättning förkostnader för lokaler respektive mervärdesskatt. Denya bestämmelserna trädde i kraft den 1 januari2001.När det gäller en fristående gymnasieskola skallkommunerna till skolan betala det belopp per elevoch program som regeringen har föreskrivit i enbilaga till förordningen (1996:1206) om friståendeskolor (bilagan senast ändrad 2000:1174).