bet · GP01SFU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna Sf223 och Sf359.I en motion föreslås att tillfälligföräldrapenning skall utges oavsett om behandlingsker vid öppenvårdsavdelning i regi eller ilandstingets regi. Utskottet har tidigare avstyrktett likadant yrkande varvid redovisades vilkamöjligheter som finns att få tillfälligföräldrapenning (se senast bet. 2000/01:SfU1).Utskottet konstaterade i betänkandet att tillfälligföräldrapenning kan utnyttjas i åtskilligasituationer för att tillgodose en förälders behov avatt vara ledig från arbetet av skäl som har sambandmed sjukdom eller funktionshinder hos barnet. Denfråga som tas upp i motionen torde således inteinnebära några problem. Skulle så ändå vara falletförutsatte utskottet att RFV uppmärksammar ochpåtalar detta. Utskottet vidhåller denna inställningoch avstyrker motion Sf267. Utskottet avstyrker ävenmotion Sf392 yrkande 31 om att den tillfälligaföräldrapenningen bör utredas särskilt med hänsyntill hur systemet fungerar för familjer med barn somär sjuka ofta och/eller länge.Tidigare beräknades tillfällig föräldrapenning perkalenderdag för alla. 1987 ändrades reglerna och gäller enligt huvudregeln tim- eller dagberäknadtillfällig föräldrapenning för försäkrad med inkomstav anställning. För egenföretagarekalenderdagberäknas den tillfälligaföräldrapenningen. I praktiken innebär detta attföretagare oftast får en lägre ersättning per dag.1987 års ändring motiverades bl.a. med att den somarbetar som egenföretagare inte omfattas avarbetstidslagen och han eller hon därför själv harmöjlighet att förlägga sina arbetstider på ettlämpligt sätt.Utredningen för översyn av inkomstbegreppet inombidrags- och socialförsäkringssystemen angav i sittbetänkande Förmån efter inkomst (SOU 1997:85) atttillfällig föräldrapenning till egna företagareenbart utges för dagar då föräldern annars skulle haförvärvsarbetat varför bl.a. någon utjämning övertiden inte kan göras. Utredningens uppfattning varatt det inte finns någon möjlighet att timberäknaersättningen till egna företagare av de skäl sommotiverade ändring. Utredningen ansågemellertid att kalenderdagberäkningen skulle kunnaersättas med s.k. dagberäkning. Med en sådanberäkning skulle ersättningen anpassas efterårsinkomsten fördelad på arbetsdagar beräknade efteren femdagarsvecka. Med hänsyn till de besparingarutredningen skulle göra inom sjukförsäkringen ansågsig utredningen inte kunna föreslå några ytterligareförändringar som medförde kostnadsökningar.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottetmotionerna Sf232 och Sf306 yrkande 2.Utskottet anser att det inte finnsskäl att föreslå en översyn av kriterierna för rätttill havandeskapspenning. Utskottet avstyrker motionSf351.Lagtekniska frågor om föräldraförsäkringenEnligt gällande bestämmelser måste en förälder ha varitförsäkrad för ett belopp under 240 dagari följd före barnets födelse för att komma iåtnjutande av föräldrapenning motsvarande föräldernssjukpenning . Detförhållandet att den lägsta ersättningsnivån för dedagar som kan ersättas med sjukpenningbelopp nu höjsfrån till skall inte medföra någonskärpning av 240-dagarsvillkoret. Utskottet föreslårdärför att kvalifikationskravet i 4 kap. 6 § andrastycket lagen (1962:381) om allmän försäkring skallanges som "en sjukpenning över lägstanivån". Iförtydligande syfte bör i övergångsbestämmelsen tilllagen (2001:142) om ändring i lagen om allmänförsäkring anges att beträffande ersättning fördagar före ikraftträdandet tillämpas äldrebestämmelser.Den som är bosatt i kommer med förslagettill ändring i 3 kap. 1 § socialförsäkringslagen(1999:799), SofL, att vara försäkrad förföräldrapenning på lägstanivå () och grundnivå(). Den som arbetar i har enligt3 kap. 4 § SofL rätt till föräldrapenning övergarantinivå. Det innebär att en förälder som arbetari men inte är bosatt här, och som har ensjukpenningrundande inkomst på (garantinivå)eller lägre, inte kan få föräldrapenning. Harföräldern en sjukpenninggrundande inkomst över 60 krutges föräldrapenning motsvarande föräldernssjukpenning, detta förutsatt att föräldern uppfyllerdet nämnda 240-dagarsvillkoret.Förslaget i budgetpropositionen har utformats såatt den som arbetar i skall vara försäkradför en föräldrapenning över ett belopp om (grundnivån). Det skulle innebära att den somarbetar här men inte anses bosatt i och somhar en sjukpenninggrundande inkomst om ellermindre inte får någon föräldrapenning alls.Utskottet har erfarit att detta inte varit syftetmed regeringens förslag. Utskottet föreslår därföratt den som arbetar i och som uppfyller 240-dagarsvillkoret skall vara försäkrad förföräldrapenning (lägstanivån). Detta kanlämpligen regleras i 4 kap. 6 § lagen om allmänförsäkring. Det innebär att om densjukpenninggrundande inkomsten är mer än 120 krutges föräldrapenning motsvarande sjukpenningen. Omden sjukpenninggrundande inkomsten ligger mellan 61kr och utges föräldrapenning med . Omden sjukpenninggrundande inkomsten är ellerlägre utges ingen föräldrapenning. Detta skullekunna innebära ett visst avsteg från nuvarandeavgränsning att den arbetsbaserade delen avsocialförsäkringen inte skall avse garantiförmåner.Föräldrapenning enligt grundnivån utges i dessa falldock inte oberoende av arbete utan kräver att detarbetsrelaterade kvalifikationsvillkoret äruppfyllt. Förslaget är därför i enlighet medprinciperna för indelningen av förmåner isocialförsäkringslagen. Enligt vadSocialdepartementet uppgivit är kostnaderna förreformen beräknade utifrån denna ändring.Utskottet lägger även fram förslag tillföljdändringar i 3 kap. 8 § och 4 kap. 6 § SofL.Med hänsyn till dessa ytterligare lagändringarväljer utskottet att i sina förslag till ändringar iSofL använda den mer normala lagstiftningstekniken,nämligen att göra en särskild lag för de ändringarsom har ett tidigare ikraftträdande, den 1 januari2002, och anpassa den nuvarande ändringslagen SFS2001:497, som träder i kraft ,härtill. Enligt utskottets mening kan ett lagförslagmed den i propositionen valda tekniken bli mersvåröverskådligt och medföra större risk förfelskrivningar m.m.21:3 UnderhållsstödUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 21:3Underhållsstöd. Därmed bör avslåmotionsyrkanden om annan medelsanvisning föranslaget 21:3.Riksdagen bör avslå motionsyrkanden omsamarbetsavtal, återbetalningsskyldighet ochunderhållsstödets utformning. Jämförreservationerna nr 46 (kd), 47 (kd) och 48(mp).Gällande bestämmelserEtt barn har rätt till underhållsstöd om föräldrarnainte bor tillsammans och barnet bor varaktigt hosendast en av föräldrarna och är folkbokfört hosdenna förälder. Ett barn som bor varaktigt hos bådaföräldrarna (växelvis boende) och är folkbokfört hosen av dem har också rätt till underhållsstöd. Vidarelämnas underhållsstöd om den ena föräldern äravliden såvida inte barnet har rätt till barnpensionenligt AFL efter en bidragsskyldig förälder.Underhållsstöd lämnas med högst per månadoch barn.För det underhållsstöd som lämnas till barnet ärden förälder som inte bor tillsammans med barnetåterbetalningsskyldig gentemot staten.Återbetalningsskyldigheten är dock begränsad till per barn och månad och är utformad som enviss procent av den återbetalningsskyldiges årligabruttoinkomst efter ett avdrag med . Såvälgrundavdraget som procentsatserna höjdes i fråga omåterbetalningsskyldighet som avser tid fr.o.m. den1 . Grundavdraget höjdes från 24 000 krtill och procentsatserna per barnbestämdes till för ett barn, för tvåbarn och för tre barn. Som tidigare ökar dentotala procentsatsen med en procentenhet för varjeytterligare barn utöver tre.Återbetalningsskyldigheten omprövas ochfastställs utifrån senast tillgängliga taxering.En bidragsskyldig som inte anser sig kunna betalafastställt återbetalningsbelopp kan ansöka omanstånd med betalningen. För obetaldaåterbetalningsbelopp skall den bidragsskyldigebetala ränta (3,för ).Vad gäller umgängesavdrag får en bidragsskyldigförälder som haft barnet hos sig av minst fem hela dygn ellerunder en kalendermånad haft barnet hos sig i minstsex hela dygn, vid återbetalning av underhållsstöd,göra avdrag med 1/40 av stödet för varje helt dygn.Ändrade regler för beräkning och fördelning avunderhållsstöd när barn till särlevande föräldrarbor varaktigt hos båda föräldrarna (växelvis boende)tillämpas i fråga om underhållsstöd som avser tidefter . Var och en av föräldrarnavid växelvis boende ges rätt till ett halvtunderhållsstöd, per barn och månad. Fråndetta belopp skall avräknas halva detåterbetalningsbelopp som skulle ha fastställts omföräldern hade varit återbetalningsskyldig enligtlagen om underhållsstöd.PropositionenI propositionen anges att syftet medunderhållsstödet är att barn som inte sammanlevermed båda sina föräldrar skall garanteras en rimligekonomisk standard som systemet skallbidra till att båda föräldrarna skall ta sittekonomiska ansvar gentemot sina barn.I maj 2001 fanns det totalt 333 746 barn, 200 800boföräldrar och 229 026 bidragsskyldiga föräldrar iunderhållsstödssystemet. 305 516 barn fick fulltbidrag, , 13 083 fickunderhållsstöd vid växelvis boende och 14 653 fickendast utfyllnadsbidrag.Familjeutredningen redovisar i betänkandet Urfattigdomsfällan (SOU 2001:24) en utvärdering avunderhållsstödet. I propositionen anförs attutredningens samlade bedömning är attunderhållsstödet uppfyller sina syften. Utredningenanser dock att det finns vissa brister, som bl.a.hänger samman med de dubbla syftena att regleraföräldrarnas inbördes relationer och att ge ettvisst statligt ekonomiskt stöd. Stödet uppfyllerockså flertalet av utredningens krav på ett välfungerande system, anges det i propositionen. Vidareframgår av propositionen att enligt utredningen äråterbetalningskraven betungande för föräldrar sombetalar för många barn, vilket i sin tur kanförsvåra för dessa föräldrar att hålla regelbundenkontakt med sina barn. Skuldsättningen för debidragsskyldiga till underhållsstöd är omfattande.Nästan en tredjedel av de bidragsskyldiga hade iseptember 2000 underhållsskulder hoskronofogdemyndigheten. hade även andraskulder, varav hälften hade andra skulder hoskronofogden redan när den första underhållsskuldenlämnades över. Ökningen av antalet bidragsskyldigahos kronofogden var störst åren efter det att stödetträdde i kraft, men har därefter avtagit avsevärt.Utredningen ansåg också att de samarbetssamtal somkommunerna erbjuder föräldrarna även bör omfattaekonomiska frågor. Regeringen har för avsikt attgöra vidare analyser av underhållsstödet inom ramenför beredningen av betänkande.Av propositionen framgår att under år 2000understeg utgifterna för underhållsstöd anvisademedel . För innevarande budgetår beräknasutgifterna till ca , vilket ärca högre än anvisade medel.Regeringen föreslår att för budgetåret2002 till anslag 21:3 Underhållsstöd anvisar ettramanslag på 2 441 miljoner kronor.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2002ModeraternaI motionerna Sf305 av m.fl. (m)yrkandena 1-6 samt Sf401 av m.fl. (m)yrkande 5 begärs tillkännagivanden enligt följande.Underhållsstödet bör ersättas av ettensamståendestöd där grundprincipen är attsärlevande föräldrar i normalfallet skall skötaunderhållsbetalning direkt till varandra i enlighetmed regler. Underhållsstödet utgår ide fall där fadern är okänd, en förälder är avlidenoch barnpension inte utgår, underhållsföräldern intesköter sina betalningsförpliktelser ellerföräldrarna är särlevande och har en sammanlagdinkomst som understiger en viss nivå, vilket innebäratt motionärerna förespråkar en form avinkomstprövning av båda föräldrarna.Försäkringskassan skall kunna vara behjälplig medatt betala ut förskott på det avtaladeunderhållsstödet till boföräldern för att sedankräva in underhållsstödet av den bidragsskyldigeföräldern i de fall den underhållsskyldige föräldernmissköter sina åtaganden. Underhållsstöd skall intebetalas ut vid växelvis boende. Motionärernaföreslår att regeringen utreder och därefteråterkommer med ett förslag enligt det anförda. Imotion Sf401 av m.fl. (m) yrkande 10begärs att till anslaget 21:3Underhållsstöd anvisar mindre änregeringen föreslagit för budgetåret 2002.FolkpartietI motionerna Sf387 i denna del av ochJohan (), Sf397 av m.fl.(fp) yrkande 11 i denna del och Fi294 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) yrkande 14 i denna del begärmotionärerna att till anslaget 21:3Underhållsstöd anvisar mindre änregeringen föreslagit . Genommarkering av det gemensamma föräldraansvaret kanutgifterna hållas tillbaka.Övriga motionerAlf m.fl. (kd) anser i motion Sf392 yrkande6 att dagens samarbetsavtal bör utvecklasytterligare.Ulla m.fl. (v) anför i motion Sf224 yrkande1 att återbetalningsskyldighet endast bör kunnafastställas från det att faderskap fastställts.Kenneth m.fl. (kd) anger i motion Sf247yrkandena 1-4 att en prövning av boföräldernsekonomi bör göras innan statligt stöd utbetalas, ochnär det gäller umgängesavdrag hämtande- ochlämnandedagen bör räknas som samtumgängesavdrag får göras med 1/20 somavdraget för boföräldern ändå får göras med 1/40 avunderhållsstödet. Motionärerna vill ha en ändring avåterbetalningsreglerna med bl.a. ettförbehållsbelopp och möjlighet till jämkning, och deanser att fordran inte bör överföras tillkronofogdemyndigheten förrän den är minst tolvmånader gammal eller uppgår till . Imotionen begärs tillkännagivanden härom.I motion Sf218 av () yrkande 2begärs en översyn av underhållsstöd vid delat ansvarför gemensamma barn. Enligt motionären är det intebra att den som vårdar barnet fårbetala till den andre föräldern men själv inte fårnågot stöd för sin del av vårdåtagandet.I motion 2000/01:L438 av () påtalasbehovet av att man i ocksåanalyserar regelsystemens utformning med beaktandeav den lagstiftning som säger att föräldrar, undervissa förutsättningar, är underhållsskyldiga förhemmavarande barn upp till ålder.I motion A393 av m.fl. (mp) yrkande 6begärs att regeringen tillsätter en utredning omsärlevande föräldrars ekonomi.Christer m.fl. (s) anför i motion Sf374 attunderhållsstödet bör beräknas på mer näraliggandeinkomst.I motion Sf215 av m.fl. (s) yrkandena1 och 2 påtalas behovet av åtgärder för att minskaökningen av antalet hushåll som på grund avunderhållsstöd skuldförts hos Kronofogdemyndigheten.Motionärerna anser att regeringen bör lägga förslagsom minskar bördan för underhållsskyldiga med mångabarn.Utskottets ställningstagandeAnslaget 21:3 UnderhållsstödI samband med behandlingen av budgeten fannutskottet inte skäl att föreslå några mergenomgripande förändringar i systemet medunderhållsstöd (bet. 2000/01:SfU1) med anledning avden pågående , som har tilluppgift att göra en analys av de ekonomiskafamiljestöden. Utskottet kan nu konstatera attutredningen lämnat betänkandet Ur fattigdomsfällan(SOU 2001:24). Utskottet anser att den analys avunderhållsstödet som regeringen avser att göra isamband med beredningen av Familjeutredningensbetänkande bör avvaktas.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag till medelsanvisning och avstyrkermotionerna Sf305 yrkandena 1-6, Sf387 i denna del,Sf397 yrkande 11 i denna del, Sf401 yrkandena 5 och10 samt Fi294 yrkande 14 i denna del.Övriga motioner om underhållsstödBeträffande samarbetsavtal anser utskottet liksom tidigare(senast i bet. 2000/01:SfU7) att samarbetssamtal ärnågot i grunden positivt och att det finns allanledning för bl.a. domstolar att verka för attsådana kommer till stånd. Utskottet anser atthållbara helhetslösningar, som inte enbart bör rörafrågor om vårdnad, boende och umgänge, därvid böreftersträvas. Samtalen bör dock inte görasobligatoriska, främst med hänsyn till att ett tvångatt delta i sådana samtal knappast kan leda till attfler tvister löses. Vidare anfördes att det ärlämpligt att får i uppdrag attinformera föräldrar om att kommunerna erbjudersamarbetssamtal och även har att sörja för attföräldern får hjälp att träffa avtal i frågor somrör vårdnad, boende och umgänge. Utskottet vidhållersin tidigare inställning. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Sf392 yrkande 6.Enligt reglerna i får talan om attunderhållsbidrag skall fastställas inte bifallas förlängre tid tillbaka än , om inte denbidragsskyldige medger det.Enligt lagen om underhållsstöd kan återkrav interiktas mot den bidragsskyldige för längre tidtillbaka än , räknat från det attunderrättelse om att underhållsstöd sökts sänts tillden bidragsskyldige. Om det finns synnerliga skälmed hänsyn till personliga eller ekonomiskaförhållanden har emellertidmöjlighet att helt eller delvis efterge statensfordran avseende återbetalningsskyldighet.I en motion yrkas att återbetalningsskyldighetskall kunna åläggas tidigast från det att ettfaderskap fastställts. Utskottet har erfarit att detinom pågår ett arbete i syfte attfr.o.m. införa en ändring avreglerna om återbetalningsskyldighet, innebärandeatt pappan bör kunna bli återbetalningsskyldig försti samband med att han informerats om barnetsexistens. Med det anförda är motion Sf224 yrkande 1tillgodosedd och avstyrks.I motionerna begärs tillkännagivanden om bl.a.prövning av boförälderns ekonomi, beräkningen avumgängesavdraget, återbetalningsreglerna,underhållsstöd vid delat ansvar för gemensamma barn,särlevande föräldrars ekonomi, beräkning på mernäraliggande inkomst, bördan för underhållsskyldigamed många barn och lagstiftningen omunderhållsskyldighet för hemmavarande barn.Utskottet anser att också dessa motionsyrkandensom rör förändringar i underhållsstödet böravstyrkas mot bakgrund av den inom Regeringskanslietpågående beredningen av Familjeutredningen.Utskottet vill dock peka på den i många fall svårasituation som vissa bidragskyldiga föräldrar medmånga barn har. Enligt kan de somär skyldiga att återbetala underhållsstöd för mångabarn ha en pressad ekonomi även i vanligainkomstlägen för heltidsarbetande. Utredningenlämnar utöver de övergripande förslagen om ettekonomiskt familjestöd även ett förslag inomunderhållsstödet i syfte att begränsamarginaleffekterna och att mildraåterbetalningsskyldigheten i dessa fall. Utskottetutgår från att regeringen återkommer med förslaghärom . Utskottet avstyrkermotionerna 2000/01:L438, Sf215 yrkandena 1 och 2,Sf218 yrkande 2, Sf247 yrkandena 1-4, Sf374 och A393yrkande 6.21:4 Bidrag till kostnader för internationellaadoptionerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 21:4 Bidragtill kostnader för internationellaadoptioner. Därmed bör avslåmotionsyrkanden om annan medelsanvisning föranslaget 21:4.Riksdagen bör avslå motionsyrkanden ombidrag till kostnader vid adoption. Jämförreservation nr 49 (c).Gällande bestämmelserBidrag till kostnader för internationella adoptionerutges enligt lagen (1988:1463) om bidrag vidadoption av utländska barn. Bidrag lämnas förnärvarande med per barn vid adoptionav barn upp till ålder.PropositionenI propositionen anges att antalet adoptivbarn somkommer till från utlandet beräknas till 1000 barn att för budgetåret2002 till anslag 21:4 Bidrag till kostnader förinternationella adoptioner anvisar ett ramanslag på40 miljoner kronor.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2002I motionerna Sf307 av m.fl. (m) ochSf401 av m.fl. (m) yrkande 7 yrkasatt bidraget till kostnader för internationellaadoptioner bör höjas till av kostnaden, enligten schablon grundad på varifrån barnet adopteras,dock högst per barn. I motion Sf401 avMargit m.fl. (m) yrkande 11 begärs attriksdagen till anslaget 21:4 Bidrag till kostnaderför internationella adoptioner anvisar 8 miljonerkronor mer än regeringen föreslagit budgetåret 2002.Övriga motionerSten Tolgfors (m) anför i motion L248 yrkande 6 attadoptionskostnadsbidragets storlek bör följakostnadsutvecklingen. I motionen begärs etttillkännagivande härom.I motion Sf243 av () begärs enöversyn av adoptionsbidraget vid internationellaadoptioner vad avser adoptionskostnader, oberoenderådgivning, pensionsfrågor vid adoptioner och stödtill adoptivfamiljer efter adoption.Agne m.fl. (c) begär i motion So304 yrkande8 förslag om en översyn avadoptionskostnadsbidraget. Motionärerna anser inteatt höjningen till per barn vartillräcklig.Bengt Silfverstrand och () anför imotion Sf252 att åldersgränsen för adoptionsbidragbör höjas till att gälla även adoption av barn äldreän tio år.Utskottets ställningstagandeAnslaget 21:4 Bidrag till kostnader förinternationella adoptionerEfter att adoptionsbidraget varit oförändrat sedan1991 höjdes det kraftigt till . Utskottet finner inte anledning att nuföreslå ytterligare höjning av bidraget.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker motionerna Sf307 ochSf401 yrkandena 7 och 11.Övriga motioner om adoptionsbidragI några motioner begärs tillkännagivanden om en översyn avbl.a. adoptionsbidragets storlek och en höjning avåldersgränsen . Utskottet anser inte attdet är aktuellt med någon ändring avadoptionsbidraget. Utskottet noterar emellertid attregeringen avser att se över kostnader och reglerför internationella adoptioner. Vad gällerpensionsrätt vid adoptioner framgår av propositionenatt regeringen avser att under januari 2002förelägga förslag om förbättradbarnårsrätt för adoptivföräldrar.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaL248 yrkande 6, Sf243, So304 yrkande 8 och Sf252.21:5 BarnpensionerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 21:5Barnpensioner.Gällande bestämmelserBarnpensioner utges till barn vars enaeller båda föräldrar avlidit. För barn som går igrundskola, gymnasium eller liknande kanbarnpensionen förlängas, längst t.o.m. juni månaddet år barnet fyller 20 år.Barnpension från folkpension och ATP ersättsfr.o.m. 2003 med inkomstgrundad barnpension ochefterlevandestöd till barn. De barnpensioner sombeviljats t.o.m. omfattas av övergångsreglersom överensstämmer med de gamla reglerna.PropositionenI propositionen anges att ungefär 28 900barnpensioner i form av folkpension och 28 100barnpensioner i form av allmän tilläggspensionberäknas betalas ut . Antaletbarnpensioner har sjunkit under ett flertal år, ochdenna trend kan enligt propositionen antas fortsättade kommande åren.Under uppgick utgifterna förbarnpension i form av folkpension och allmäntilläggspension till drygt 941 miljoner kronor.Detta innebär enligt propositionen att utgifternaundersteg anslaget med ca . Förinnevarande budgetår beräknas utgifterna till ca 949miljoner kronor.Regeringen föreslår att för budgetåret2002 till anslag 21:5 Barnpensioner anvisar ettramanslag på 972 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottettillstyrker förslaget.21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barnUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag omatt vårdbidrag inte skall kunna utgesretroaktivt före ansökningsmånaden.Riksdagen bör bifalla regeringens förslagom medelsanvisning till anslaget 21:6Vårdbidrag för funktionshindrade barn. Därmedbör avslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning för anslaget 21:6.Riksdagen bör avslå motionsyrkanden omvårdbidrag. Jämför reservation nr 50 (m).Gällande bestämmelserVårdbidrag utges enligt lagen (1998:703) omhandikappersättning och vårdbidrag till förälder medhemmavarande barn som är i behov avsärskild tillsyn eller vård. Vid bedömning av rätttill vårdbidrag beaktas även merkostnader på grundav barnets sjukdom eller funktionshinder. För barnsom vistas på institution eller enskilt hem genomsamhällets försorg kan ferievårdbidrag utbetalasunder vissa förutsättningar för den tid barnetvistas hemma.Vårdbidrag utbetalas som hel, tre fjärdedels, halveller en fjärdedels förmån. Vårdbidraget relaterastill prisbasbeloppet. Hel förmån utgör avprisbasbeloppet. Vårdbidraget är skattepliktigt ochpensionsgrundande.Ersättning för merkostnader som motsvarar av prisbasbeloppet kan betalas ut utöver detannars gällande maximibeloppet för helt vårdbidragom vård- och tillsynsbehovet för ett barn är såstort att det räcker för att grunda rätt till heltvårdbidrag.