bet · GP01KU10 · 2001-12-12 00:00:00 — Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärende-nas handläggning SammanfattningUtskottets granskning av utveckling i vissa hänse-enden har fortsatt. Antalet anställda i ökar sedanlång tid. Utskottet följer denna utveckling med uppmärksamhet. Ettinslag i utskottets granskning avser antalet politiskt tillsatta tjänste-män, ett annat integrationsfrågor. Också utvecklingen i fråga omjämställdheten mellan könen inom följs uppmärk-samt av utskottet.Granskningen av avser också vissa andrafrågor, såsom användningen av konsulter och anställdas bisysslor.I fråga om användningen av konsulter konstaterar utskottet att detfortfarande finns vissa brister när det gäller upphandlingen.Granskningen av frågor om bisysslor föranleder inte något utta-lande av utskottet. Utskottet kommer att fortsätta sin granskningav som myndighet.Vid granskningen av regeringens protokoll har utskottet upp-märksammat vissa brister i formellt hänseende. Utskottet under-stryker vikten av god ordning i regeringsprotokollen.Det är av stor vikt att propositioner avlämnas senast vid dentidpunkt som framgår av regeringens propositionsförteckning.Under våren 2001 uppstod en betydande anhopning imars då 30 propositioner avlämnades. Utskottet anser det anmärk-ningsvärt att regeringen inte kan planera propositionsavlämnandetså att anhopningar undviks. Utskottet förutsätter att regeringen ifortsättningen tar erforderliga initiativ för att dels undvika anhop-ningar av propositioner till vissa tidpunkter, dels inte avlämnaandra än med budgeten sammanhängande propositioner för be-handling under hösten.Möjligheten att framställa interpellationer till statsråd enligt 12kap. 5 § regeringsformen är en del av kontrollmakten som gerriksdagens ledamöter insyn i regeringens politiska arbete. Huvud-regeln enligt riksdagsordningen är att en interpellation skall besva-ras från det att den ingetts. Utskottet konstateraratt denna regel åsidosatts i fråga om mer än hälften av alla inter-pellationer. Utskottet anser att detta är anmärkningsvärt och attregeringen inte kan undgå kritik för detta.Utskottet har granskat de allmänna rutinerna för svar på brevsom kommer in till . Det är enligt utskottet vik-tigt att skrivelser från enskilda, till regeringen eller Regerings-kansliet, som kräver ett brevsvar får ett sådant utan dröjsmål. Detär angeläget att rutinerna för dessa uppgifter är ändamålsenliga.Under granskningen har framkommit att departementen i viss måntillämpar olika rutiner. Utskottet ifrågasätter om detta är nödvän-digt, men konstaterar att gemensamt för alla departement är attsvar skall lämnas utan dröjsmål.Utskottet går vid sina granskningar som regel igenom någoneller några grupper av förvaltningsärenden som avgjorts av reger-ingen. Årets granskning har gällt vissa ärenden som handlagtsinom . Det gäller överklagan-deärenden som handlagts vid enheter förarbetsmarknad och transportpolitik. Formella brister har iakttagitsi flera av fallen. Flertalet iakttagelser rör dröjsmål av olika slag ihandläggningen. I dessa ärenden har det varit fråga om myndig-hetsutövning mot enskilda. Som förklaring till bristerna har frånRegeringskansliet anförts en ansträngd arbetssituation för medar-betarna och omsättning av personal. Utskottet framhåller att detinte är godtagbart att det uppkommer ett sådant läge i ett departe-ment att handläggningen av ärenden fördröjs på grund av att per-sonalsituationen inte är tillfredsställande.Under granskningen har de ca 40 ärenden enligt lagen(1979:411) om ändringar i indelning i kommuner ochlandsting, i vilka regeringen fattat beslut sedan lagens ikraftträ-dande , gåtts igenom. Akternas innehåll har inte givit an-ledning till någon vidare granskning från formella utgångspunkter.Ett sakregister för granskningsbetänkan-den finns i betänkandet 2000/01:KU10. Ett nytt sakre-gister kommer att införas i ett kommande granskningsbetänkande.7. Utskottets anmälanUtskottet anmäler härmed enligt 12 kap. 2 § regeringsformen förriksdagen resultatet av den i det föregående redovisade gransk-ningen.Stockholm den 12 december 2001På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: Per (), GöranMagnusson (s), (), (), (), (), (),(), (), vonder Esch (kd), (), Per (), ÅsaTorstensson (c), (), (),() och ().2001/02KU10InledningEnligt 12 kap. 1 § regeringsformen skall konstitutionsutskottetgranska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas hand-läggning. Utskottet har rätt att för detta ändamål få ut protokollenöver beslut i regeringsärenden och de handlingar som hör till dessaärenden.Det åligger att när skäl föreligger till det,dock minst en gång , meddela vad utskottet vidsin granskning har funnit förtjäna uppmärksamhet. I det betänkan-de som läggs fram behandlar utskottet vissa allmänna, admi-nistrativt inriktade granskningsuppgifter angående regeringsarbe-tet.Utöver konselj-, regerings- ochstatsministerprotokoll har vid granskningen funnitsatt tillgå material som tagits fram av utskottets kanslioch av . Ett antal akter iregeringsärenden har varit tillgängliga. Väsentligadelar av det material som funnits att tillgå återges ibilaga 1-6.2.1.1. Regeringens sammansättning ochregeringsarbetets organisationI tidigare granskningsbetänkanden har utskottet beskrivit viktigareförändringar i både regeringens sammansättning och i regeringsar-betets organisation. Den senaste redogörelsen avsåg i huvudsak år2000. I det följande redogör utskottet för vad som ägt rum i dettahänseende t.o.m. . Utskottetsgranskning av i egenskap av myndighet redovi-sas i ett annat avsnitt av detta betänkande (avsnitt nr 2.4).1.1 RegeringenEnligt 6 kap. 1 § regeringsformen består regeringen av statsminis-tern och övriga statsråd, som tillsätts av statsministern. Statsmi-nistern utser enligt7 kap. 5 § bland statsråden chefer för departementen. Enligt 7 kap.5 § kan statsministern också förordna att ett ärende eller en gruppav ärenden, som hör till visst departement, skall föredras av annatstatsråd än departementschefen.Under perioden för utskottets granskning har åtta förordnandenenligt7 kap. 5 § regeringsformen förekommit, därtill har ett statsrådförordnats och ett entledigats (se bilaga 1).Statsministern förordnade statsrådet att fr.o.m. i chefen för ställe föredra vissa förvaltnings- och lagstiftningsärenden.Statsministern förordnade statsrådetMaj-Inger att fr.o.m. i chefen förUtrikesdepartementets ställe föredra vissa förvaltnings- och lag-stiftningsärenden.Statsministern förordnade statsrådet att fr.o.m. i chefen för ställe föredra vissa förvaltnings- och lagstiftnings-ärenden.Statsministern förordnade statsrådetMona att fr.o.m. i chefen för ställe föredra vissa förvaltnings- och lagstiftnings-ärenden.Statsministern förordnade statsrådet att fr.o.m. i chefen för ställe föredra vissa förvaltnings- och lagstiftnings-ärenden.Statsministern förordnade statsrådetIngegerd att fr.o.m. i chefen förUtbildningsdepartementets ställe föredra vissa förvaltnings- ochlagstiftningsärenden.Statsministern förordnade statsrådet ochchefen för att fr.o.m.den 1 januari 2001 i respektive departementschefs ställe föredraärenden om samordning av forskning och därmed sammanhäng-ande budgetfrågor.Statsministern förordnade att vara statsråd. Statsminis-tern förordnade statsrådet att fr.o.m. den7 i chefen för ställe föredravissa förvaltnings- och lagstiftningsärenden.Statsministern entledigade statsrådetKlingvall med verkan fr.o.m. samma dag.2. Regeringskansliet2.1 PersonalKonstitutionsutskottet har under en följd av år i sina gransknings-betänkanden redogjort för personalutvecklingen i Regeringskansli-et. Vid de senaste granskningarna har utskottet bl.a. riktat upp-märksamheten mot frågor som gäller andelen politiskt tillsattatjänstemän, jämställdhetsfrågor och personalutvecklingen inomRegeringskansliet. Granskningen detta år avser tiden från och meddecember 2000 t.o.m. november 2001.Antalet tjänstgörande i utom Utrikesdepar-tementet var 2 550 personer . En samman-ställning av personalutvecklingen mellan och den31 visar följande personalfördelning:1999-06-302000-06-302001-10-31Statsrådsberedningen5554 (-1)59 (+5)Justitiedepartementet219243 (+24)282 (+39)Försvarsdepartementet118114 (-4)127 (+13)Socialdepartementet180168 (-12)190 (+22)Finansdepartementet392388 (-4)382 (-6)Utbildningsdepartementet160164 (+4)172 (+8)Jordbruksdepartementet119127 (+8)124 (-3)Kulturdepartementet116120 (+4)74 (-46)Näringsdepartementet328348 (+20)408 (+60)Miljödepartementet150164 (+14)160 (-4)Regeringskanslietsförvaltningsavdelning470545 (+75)572 (+27)Totalt2 3072 435 (+128)2 550 (+115)Antalet tjänstgörande i exklusive Utrikesdeparte-mentet 19992001Som framgår av sammanställningen har Regeringskanslietspersonal ökat i antal även . När-ingsdepartementet är det departement som har flest anställda vidtidpunkten för årets granskning. Den största ökningen i antaletanställda har följt av Justitiedepartementet.Antalet anställda på har däremot nästan hal-verats. Utskottets tidigare granskningar visar att Regeringskansli-ets personal till 1974 ökat (1997/98:KU10s. Ökningen är även den avsevärd: 85 %.Mot bakgrund av tidigare granskningar kan utskottet se att ök-ningen av antalet anställda i utvecklat sig påföljande sätt:ÅrAntal19741 25019822 02219841 94219861 85619871 79919881 78219901 78619911 80319921 72019931 84919941 84619962 15719972 23319992 30720002 43520012 550Antalet tjänstgörande i exklusive Utrikesdepartementetåren 19742001Politiskt tillsatta tjänstemänGranskningen omfattar i detta avsnitt även . Ijuli 1999 fanns inom 155 politiskt tillsattatjänstemän. var antalet 153, och i oktober 2001uppgick antalet politiskt tillsatta tjänstemän till 166.Utvecklingen gestaltar sig på följande sätt:1999-072000-06-302001-10Assistenter61311Kabinettssekreterare111Planeringschefer354Politiskt sakkunniga756881Pressekreterare202222Sakkunniga021Statsminister111Statsråd181619Statssekreterare292425Biträdande statssek-reterare211Totalt155153166Antalet politiskt tillsatta tjänstemän inklusive UtrikesdepartementetSom synes har antalet politiskt tillsatta tjänstemän ökat. Denstörsta ökningen har skett i kategorin politiskt sakkunniga.JämställdhetsfrågorI regeringsformen finns föreskrifter vilkas ändamål bl.a. är attjämställdhet mellan män och kvinnor skall tillförsäkras (1 kap. 2 §,2 kap. 16 § och 11 kap. 9 § andra stycket). Bland de vanliga la-garna är det jämställdhetslagen (1991:433) som syftar till attfrämja jämställdheten i arbetslivet. Det är framför allt arbetsför-hållandena för kvinnor i jämförelse med män som jämställdhetsla-gen inriktar sig på att förbättra, genom att bland annat främja jämnkönsfördelning och jämställda arbetsförhållanden, kartlägga löne-skillnader samt förbättra rekryteringsprocessen.Konstitutionsutskottet har i sin granskning av personalutveckling-en inom berört frågan om jämställdhet ett antalgånger (1991/92:KU30 s. 39, 1993/94:KU30 s. 9, 1994/95:KU30 s. 30,1997/98:KU10 s. 5, 1999/2000:KU10 s. 6 samt 2000/01:KU10 s.6).Under årets granskning har utskottet inhämtat vissa statistiskauppgifter om , som i stort motsvarar de statistis-ka uppgifter som använts vid tidigare granskningar. En direktjämförelse mellan förra årets och årets statistik kan dock försvårasnågot, då de distinktioner som förut användes för att jämföra olikapersonalgruppers löner inte längre används i statistiken. Utskottethar därför granskat några utvalda och mer definierade perso-nalgruppers löner, nämligen personal som sysslar med juridisktutredningsarbete och allmänt utredningsarbete i åldersgrupperna3049 och 50.För att underlätta den statistiska jämförelsen används ålders-grupp 3049 och 50 i förekommande fall, då de är de två störstaåldersgrupperna inom . Varje personalgrupp(TNS-familj) består av flera kvalifikationsnivåer. Utskottet grans-kar två kvalifikationsnivåer i två utvalda personalgrupper. Dettager en bild av hur löneförhållandena ser ut i gruppen, samt hurkönsfördelningen ser ut. Av de uppgifter som utskottet inhämtatframgår följande.Inom chefsbefattningarna inom personalgrupperna juridiskt utred-ningsarbete respektive allmänt utredningsarbete ser löneskillna-derna mellan män och kvinnor ut enligt tabellerna nedan.1. Personalgrupp juridiskt utredningsarbete (urval)KvinnorAntalMedianlönMedellön30-491242 75043 78350-443 50044 250MänAntalMedianlönMedellön30-491743 20043 24150-1647 15047 413Källa: TNS 303 nivå 32. Personalgrupp allmänt utredningsarbete (urval)KvinnorAntalMedianlönMedellön30-491843 50043 23350-2144 00044 083MänAntalMedianlönMedellön30-493842 65043 09250-4844 00044 241Källa: TNS 305 nivå 3Utskottet kan mot bakgrund av statistiken se att bland chefsbefatt-ningarna inom juridiskt utredningsarbete respektive allmänt utred-ningsarbete finns33 % respektive kvinnor. Löneskillnaderna mellan män ochkvinnor är inom juridiskt utredningsarbete i ålderskategorin 3049år ca , och i ålderskategorin 50 finns en större löneskillnadmellan könen, där männen tjänar ca mer än kvinnorna.I personalgruppen allmänt utredningsarbete är löneskillnadernamellan män och kvinnor endast marginella, i ålderskategorin ca respektive ca i ålderskategorin 50. I ålders-kategorin har kvinnorna högre median- och medellönerän männen.Utskottet har också valt att granska en lägre kvalifikationsnivåinom respektive personalgrupp i tabellerna nedan.3. Personalgrupp juridiskt utredningsarbete (urval)KvinnorAntalMedianlönMedellön30-4915832 00031 95050-1935 00035 647MänAntalMedianlönMedellön30-4911833 00032 90950-2539 00038 724Källa: TNS 303 nivå 44. Personalgrupp allmänt utredningsarbete (urval)KvinnorAntalMedianlönMedellön30-4932825 80025 95250-8927 20027 754MänAntalMedianlönMedellön30-4926826 35026 83750-7127 80028 709Källa: TNS 305 nivå 5Tillsammans utgör dessa två utvalda personalgrupper avRegeringskansliets tjänstgörande (inklusive UD), 1 076 personer.Det totala antalet kvinnor är , männen utgör . Löneskill-naderna mellan män och kvinnor i den första personalgruppen,juridiskt utredningsarbete, är ca i ålderskategorin 3049 år.I den andra ålderskategorin, 50 , finns en större löneskillnadmellan könen, ca 3 000 kr.I den andra personalgruppen, allmänt utredningsarbete, är löne-skillnaderna mellan män och kvinnor i ålderskategorin ca800 kr, och i ålderskategorin 50 ca 900 kr.Andra personalgrupper inom uppvisar meraojämn fördelning mellan kvinnor och män i arbetet. Det materialsom utskottet inhämtat ger vid handen att i kategorin lokalvårdareär det totala antalet tjänstgörande kvinnor, inom utbildnings-arbete är av de anställda kvinnor, och i personalgruppentelefonist- och receptionsarbete är av de anställda kvinnor. Ikategorin fordonsförare är av de anställda män och i kate-gorin teknisk service är av de anställda män.På handläggarnivå är båda könen i stort sett lika representeradeenligt det statistiska urval utskottet har tagit del av.Regeringskansliets policy angående jämställdhetSom omnämndes i förra årets granskningsbetänkande(2000/01:KU10 s. 5), har år 1997 och 1999genomfört två attitydundersökningar avseende jämställdhet ochandra frågor. Dessa följdes av antagandet av enny jämställdhetsplan för åren 20002002 inom Regeringskansliet.Personalenheten inom förvaltningsavdel-ning sammanställde en skrift med titeln kartläggning och analys av löneskillnader i Regeringskanslietsom skall fungera som ett hjälpmedel departementen kan användavid analyser av löneskillnader ur ett jämställdhetsperspektiv. Därlöneskillnader har observerats bör lönejämförelser baseras på ettantal fastställda variabler, till exempel tjänstgöringsomfattning,ålder, utbildning, kompetens och anställningstid.Jämförelsen mellan de anställdas löner i respektive personal-kategori kan göras med stöd av den statistik som Regeringskansli-ets förvaltningsavdelning sammanställer. Statistiken presenterasinom organisationen enligt TNS-systemet (Tjänste NomenklaturStaten), ett resultat av samarbetet mellan det statliga avtalsområ-dets parter. Departementen skall kartlägga löneskillnader bland deanställda med hjälp av denna statistik, och där löneskillnader mel-lan kvinnor och män upptäcks skall analyserna utgå från TNS-nivåerna och åldersgrupperna. Dessa avvikelser kan härstammafrån sakliga eller osakliga löneskillnader mellan anställda med likaeller likvärdiga arbetsuppgifter.Arbetet för förbättrad jämställdhet inom kanenligt Jämställdhetsplanen karakteriseras som fokusering på deområden som är mest angelägna. I likhet med vad som nämndes iutskottets granskning är de prioriterade områdena detlåga antalet kvinnor i chefspositioner, problematiken med attkombinera arbete och föräldraansvar samt stress- och problemre-laterade situationer inom arbetsmiljöområdet. Utöver arbetet inomdessa områden sker inom en fortlöpande bevak-ning av osakliga löneskillnader mellan könen samt av löneutveck-lingen för respektive kön.En del av jämställdhetsplan är Regerings-kansliets policy för att förebygga och förhindra sexuella trakasse-rier, vilken har som mål att samtliga anställda skall ta avstånd frånoch inte tolerera någon form av sexuella trakasserier. Detta tar siguttryck i skriften Handlingsplan för att förebygga och förhindrasexuella trakasserier. Varje departement skall informera om policyoch handlingsplan, nyanställda inom skall utbil-das i handlingsplanen inom ramen för introduktionsutbildningenoch chefsutbildning skall ge kunskap om hursexuella trakasserier skall förebyggas och hanteras.Den som utsätts för sexuella trakasserier inom Regeringskansli-et har ett antal möjligheter att anmäla och dokumentera trakasseri-erna, vilket sedan ligger till grund för arbetsgivarens bedömningav situationen. Arbetsgivaren skall alltid lyssna på alla berördaparters redogörelser och har en skyldighet att stå för en lyhörd ochkorrekt hantering av varje anmälan samt att hantera frågorna kon-fidentiellt. Den som utfört trakasserier kan enligt Regeringskansli-ets jämställdhetsplan bli föremål för olika disciplinpåföljder såsomvarning, löneavdrag, omplacering inom , upp-sägning eller avskedande, eller i extrema fall åtalsanmälan.IntegrationsfrågorRegeringskansliets förvaltningschef förordnade enarbetsgrupp som hade till uppgift att överlämna förslag till Reger-ingskansliet om hur ett aktivt främjande av etnisk och kulturellmångfald skulle kunna se ut. Resultatet av arbetsgruppens förslagär en skrift kallad Handlingsplan för att främja etnisk och kultu-rell mångfald i som utkom i februari 2000.Handlingsplanen skall betraktas som ett första steg i ett långsiktigtarbete inom och innehåller ett antal åtgärdersom skall genomföras mellan åren 2000 och 2002.Arbetet med att främja den etniska och kulturella mångfaldenskall ske med hänsyn till verksamhetens krav och utan att kompe-tenskravet eftersätts. Den etniska och kulturella mångfalden skallvara en integrerad del av personalpolitiken och personalarbetet ochdärmed också en integrerad del av departementens arbete. Medmångfald i detta avseende menas att det inom alla nivåer inomorganisationen bör finnas personer med olika etnisk eller nationelltillhörighet, trosbekännelse, hudfärg, kulturell bakgrund eller storförtrogenhet med ett lands eller en folkgrupps kultur. De anställdasolikheter skall betraktas som en tillgång i verksamheten och somsådan också aktivt tas till vara.Handlingsplanens mål är att verksamheten i Regeringskanslietavseende rekryteringsarbetet skall utformas så att det bidrar till attöka den etniska och kulturella mångfalden, samt att den kvalitets-och kompetenshöjning som kan uppnås i genomen ökad sådan mångfald aktivt utnyttjas. Detta kan göras genomatt utformningen av annonser, valet av kriterier, meritvärderingensamt intervjuerna avspeglar en allsidig kompetensförsörjning ochett aktivt jämställdhetsarbete. Departementen ansvarar för atthandlingsplanens mål skall uppfyllas inom respektive enhet. Re-geringskansliets förvaltningsavdelning bidrar därutöver med ettantal aktiva åtgärder såsom seminarier, informationsmaterial till deanställda, workshops och uppföljning samt eventuell komplette-ring av handlingsplanen.Under året har två kvartalsuppföljningar av verksamheten skettavseende jämställdhet och etnisk och kulturell mångfald. Depar-tementen har arbetat med jämställdhets-frågor genom att kartlägga och analysera löneskillnader, förberettintegrering av jämställdhetsfrågor i utbildningar och arbetat framprogram för föräldralediga kvinnor och män. En fördjupning ochrevidering av arbetet för den etniska mångfalden har ägt rum.Arbetet har även fokuserats på introduktionsprogram för de nyan-ställda samt utarbetandet av ett PM angående positiv särbehand-ling.Under det tredje kvartalet har departementen tagit fram åt-gärdsprogram för att främja jämställdheten, bl.a. genom attgenomföra en enkät om och utbildning i jämställdhetsfrågor. Re-geringskansliets förvaltningsavdelning har förberett enkartläggning och analys av löneskillnader som skall avslutas inomkort. Utbildningar och dialogseminarier har behandlat jämställd-hetsfrågor.Under hösten genomfördes vissa åtgärder i handlings-planen för etnisk och kulturell mångfald. Detta har resulterat i enuppföljning med ett uppföljningsseminarium medBengt . arbetar departementen med attutveckla och fördjupa mångfaldsarbetet samt att revidera hand-lingsplanen för etnisk och kulturell mångfald.Utskottets bedömningRegeringskansliets sammanlagda antal tjänstgörande fortsätteräven att öka. En del av förklaringen till detta kan vara att ar-betsuppgifterna har blivit fler. Utskottet anser att antalet tjänstgö-rande inte kan eller bör vara statiskt, men ser med uppmärksamhetpå den fortgående ökningen. Organisationen bör kunna anpassastill arbetsuppgifterna på andra sätt än att antalet tjänstgörandeständigt ökar.I likhet med föregående års granskning kan utskottet se attkvinnor är starkt överrepresenterade i traditionellakvinnoyrken och underrepresenterade i traditionella mansyrken.Under årets granskning har utskottet granskat löneförhållandenaför av tjänstgörande. Granskningen harmedfört att utskottet uppmärksammats på löneskillnader mellankönen i de granskade personalgrupperna. Utskottet kan konstateraatt det, mot bakgrund av det insamlade materialet, uppvisas enlönebild som ger anledning till fortsatt uppmärksamhet från ut-skottets sida. Dock saknas underlag för att utskottet skall kunnabedöma om löneskillnaderna i de enskilda fallen kan motiveras avsakliga skäl eller ej.2.2 Konsulter i RegeringskanslietOmfattningen av konsultanvändningenRegeringskansliets användning av konsulter beskrivs i Riksdagensrevisorers förslag 2000/01:RR13. anlitar kon-sulter när man behöver en viss typ av expertkunskap eller resurssom inte finns tillgänglig på departementen. Det kan exempelvisröra sig om särskilda satsningar, såsom informationskampanjeroch konferenser, verksamhetsutveckling, utbildning, utredningar,ekonomisk och strategisk rådgivning, datorstöd etc.Departementens och Förvaltningsavdelningens konsultkostna-der exklusive uppgick till327 . Beloppen omfattar bl.a. ekonomiska ochjuridiska tjänster, datakonsulter, seminarier, översättningstjänster,utbildningar och organisationsutredningar. Den dominerandeposten utgörs dock av övriga konsulter.I nedanstående tabell redovisas fördelningen av konsultkostna-der på olika departement. , vars verksamhet isärskilt hög grad ställer krav på affärsmässiga överväganden,anlitar konsulter för avsevärt större belopp än övriga departement.År 2000 anlitade konsulter för 165 miljonerkronor. Det motsvarar av totala konsult-kostnader exklusive UD. Motsvarande siffror var 216miljoner kronor och . Den beloppsmässigt mest omfattandeupphandlingen genomförs vid enheten för statligt ägande. Utrikes-departementets konsultkostnader uppgick till 91 miljonerkronor.Regeringskansliet anlitar ofta andra statliga myndigheter somkonsulter.