bet · GO01TU16 · 2001-05-29 00:00:00 — Beslutsunderlag för investeringar i vägar ochjärnvägar Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01TU16Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI revisorers förslag 2000/01:RR11 Nyavägar till vägar och järnvägar? behandlasbeslutsunderlaget för investeringar i vägar ochjärnvägar som helt eller delvis finansieras på annatsätt än med anslag över statsbudgeten. Till grundför revisorernas förslag ligger engranskningsrapport (2000/01:5) samt remissyttrandenöver rapporten.I detta betänkande behandlas revisorernas förslagsamt tre motioner som väckts med anledning av detta.Förslaget och motionerna återges i bilaga. I sambandmed utskottets beredning av ärendet har utskottethaft överläggningar med representanter frånBanverket och Botniabanan AB.Planeringssystemets utformningDen statliga planeringen av investeringar i vägaroch järnvägar resulterar i tioåriga planer, somnormalt revideras . Under 1990-talethar planer tagits fram för perioderna 1991-2000,1994-2003 och 1998-2007. Planeringsarbetet för varjeperiod är uppdelat i två etapper. Först görs eninriktningsplanering som avslutas med att regeringenlägger fram en proposition. På grundval avpropositionen fattar beslut ominvesteringarnas omfattning och inriktning. Nästasteg är en åtgärdsplanering som innebär attVägverket utarbetar en nationell väghållningsplanför vägnätet och framställer enstomnätsplan för järnvägsnätet. Länsstyrelser och iförekommande fall regionala självstyrelseorganutarbetar länsplaner för den regionalatransportinfrastrukturen. Regeringen fastställerdärefter de nationella planerna medan länsplanernafastställs på regional nivå. Investeringsplanernagenomförs i den takt som de årliga budgetbeslutentillåter.Planeringsperioden 1998-2007Den nu gällande har singrund i beslut (prop.1993/94:100 bil. 7, bet. 1993/94:TU16, rskr.1993/94:154). begärde då att en kommissionskulle tillsättas för att utarbeta en nationell planför kommunikationerna i . Syftet var bl.a.att stärka det politiska inflytandet överinfrastrukturplaneringen. menade att allatrafikslag, inte bara vägar och järnvägar, måsteintegreras i planeringsprocessen samt attavvägningar mellan olika trafikslag måste görasutifrån politiska överväganden. Regeringen till-kallade en parlamentarisk kommitté.Kommittén, som tog namnet ,hade två huvuduppgifter. Den skulle dels lägga framett förslag till inriktning av infrastrukturinveste-ringarna för , dels utarbetaunderlag för ett nytt transportpolitiskt beslut.Kommitténs arbete låg bl.a. till grund förregeringens proposition Infrastruktur för framtidatransporter (prop. 1996/97:53). På grundval avpropositionen fattade beslutom inriktningen av insatserna och ekonomiskaplaneringsramar (bet. 1996/97:TU7, rskr.1996/97:174).Inriktningen innebär att åtgärderna iinfrastrukturen skall· bidra till tillväxt och sysselsättning i alladelar av landet,·· leda till förbättrad transportkvalitet genomförbättrad befintlig infrastruktur,·· öka infrastrukturens miljöanpassning,·· minska störningar från trafikbuller,·· utformas med utgångspunkt i högsta ambition förtrafiksäkerheten.·Riksdagen beslutade om en planeringsram på 190miljarder kronor för att förverkliga inriktningenunder planeringsperioden. Ramen skulle i första handanvändas till investeringar i nationell och regionaltransportinfrastruktur samt till drift och underhållav statliga vägar och järnvägar.Planeringsramar för -------------------------------------------------------------|Ändamål |Miljarder || |kronor |------------------------------------------------------------|Investeringar i nationella stamvägar |30,5 | |------------------------------------------------------------|Investeringar i stomjärnvägar |36,0 | |------------------------------------------------------------|Investeringar i regional |32,0 | ||transportinfrastruktur | | |------------------------------------------------------------|Drift och underhåll av statliga vägar |56,0 | |------------------------------------------------------------|Drift och underhåll av statliga järnvägar |27,0 | |------------------------------------------------------------|Kompletterande åtgärder inom miljö- och | 8,5 | ||trafiksäkerhet | | |------------------------------------------------------------|Totalt |190,0||------------------------------------------------------------gav regeringen och direktivför upprättande av planerna för perioden1998-2007. Verken redovisade sina planförslag imars 1998. Regeringen fastställdeinvesteringsplanerna och redovisadeplanerna för i en skrivelse i oktober1998 (skr. 1998/99:8, bet. 1998/99:TU5, rskr.1998/99:150).Vid sidan av den ordinarie planeringsprocessenhar och regeringen beslutat om enskildainfrastrukturinvesteringar som inte finansieratsmed anslag på traditionellt sätt. Dit hör bl.a.Öresundsförbindelsen med anslutningar,, samt projekt inom ramenför det s.k. Dennispaketet i Stockholmsområdetoch Göteborgsöverenskommelsen.Planeringsperioden 2002-2011För den kommande planeringsperioden 2002-2011inleddes arbetet med inriktningsplaneringen år1998. Regeringen uppdrog då åt Statens institutför kommunikationsanalys () att i samråd medbl.a. trafikverk och länsstyrelser upprätta enlägesanalys. Regeringen har vidare gettlänsstyrelser och regionala självstyrelseorgansamt , , , Luftfartsverketoch i uppdrag att gemensamtutarbeta en strategisk analys. Planeringen skulleutgå från ett transportslagsövergripande synsätt.Myndigheterna satte samman och belystekonsekvenserna av olika inriktningsalternativ.Alternativen studerades med utgångspunkt imodeller som beskriver hela transportmarknadenoch alla transportslag. I analysen utgickmyndigheterna från bedömningar av hur efterfråganpå och utbudet av transporter kommer attförändras fram . Följande treinriktningsalternativ sattes samman:· samhällsekonomi,·1. regional utveckling,2.· trafiksäkerhet och miljö.·Det samhällsekonomiska alternativet innehåller demest lönsamma väg- och järnvägsåtgärderna.Alternativet "regional utveckling" innehåller deväg- och järnvägsåtgärder som länen bedömer gerstörst tillväxt för näringslivet.Trafiksäkerhets- och miljöalternativet innehållerde väg- och järnvägsåtgärder som gör attetappmålen för trafiksäkerhet och en god miljönås mest kost-nadseffektivt. Inriktningarna visarhur planeringsramen kan fördelas på olikakombinationer av åtgärder vid skildaförutsättningar.I enlighet med regeringens direktiv harinriktningsalternativen anpassats till enfinansiell ram på . Inomramen har avsatts till påbörjade projektsamt räntor och amorteringar för lånefinansieradeinvesteringar. Resultatet av den nationellastrategiska analysen presenterades i november1999. Analysen avses utgöra underlag tillregeringens proposition om inriktningen avinfrastrukturplaneringen.Regeringen planerade att lämnainfrastrukturpropositionen . Arbetethar dock försenats och en proposition i ärendethar aviserats . Efterriksdagsbeslut om planeringsram ochplaneringsinriktning kommer regeringen enligtgällande planeringsordning att uppdra åtVägverket och att upprätta nya planer.I planerna skall anges vilka investeringar somkan genomföras under den kommandeplaneringsperioden inom fastlagd planeringsram.Finansiering av investeringar ivägar och järnvägarEnligt budgetlagen skallinfrastrukturinvesteringar finansieras med anslagöver statsbudgeten. Det innebär attinvesteringarna skall betalas på en gång medstatens löpande inkomster. har dockmöjlighet att besluta att en investering, t.ex.väg- och järnvägsinvesteringar, skall finansieraspå alternativt sätt. Alternativ finansiering kanvara finansiering genom lån frånRiksgäldskontoret eller mot statlig lånegaranti.Finansiering kan också ske genom att den privatasektorn tillhandahåller kapital, oftast i sambandmed att staten och privata intressentersamarbetar vid genomförandet av investeringen.Lånefinansiering av infrastruktur förekommerrelativt ofta som alternativ finansieringsform.Med lånefinansiering avses att ett statligt ellerprivat kreditinstitut lånar ut medel till detoffentliga för att finansiera en investering.Kapitalkostnaden, liksom drift och underhåll avanläggningen, bestrids sedan med offentligamedel. Många av de senaste årens störreinfrastrukturprojekt innehåller en blandning avanslagsfinansiering och lånefinansiering.Gemensamt för många alternativafinansieringsformer är att helainvesteringsbeloppet inte belastar statsbudgetennär investeringen äger rum. I stället spridskostnaden ut . Detta innebäratt framtida anslag intecknas för betalning avredan gjorda investeringar. revisorerhar beräknat att anslagsbehovet under åren 2001och 2002 för räntor och amorteringar m.m. förredan beslutade lånefinansierade investeringaruppgår till av det beräknade anslaget förinvesteringar i vägar och järnvägar. Som framgårav följande tabell beräknas att det sammanlagdaanslagsbehovet till och föratt betala räntor och amorteringar kommer att ökaunder de närmaste åren.Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån ()-----------------------------------------------------------| |2001 |2002 |2003 |2004 |2005 |2006 |2007|-----------------------------------------------------------||1 | 994 | 781 | 693 | | 964 | 980|| |027 | | | |949 | | |-----------------------------------------------------------|| | 907 | 961 | 999 |1 |1 501 |1 521|| |848 | | | |034 | | |-----------------------------------------------------------|Totalt |1 |1 |1 |1 |1 |2 465 |2 501|| |875 |901 |742 |692 |983 | | |-----------------------------------------------------------Anmärkning. Tabellen inkluderar inte lån till SVEDABKälla: prop 1999/2000:01 och prop 2000/2001:01 I detta betänkande behandlar utskottet Riksdagensrevisorers förslag Nya vägar till vägar ochjärnvägar? 2000/01:RR11) samt tre motionersom väckts med anledning av förslaget.Utskottet delar revisorernas och motionärernasuppfattning att regeringen bör vidta åtgärder föratt förbättra beslutsunderlaget för investeringar ivägar och järnvägar. Det krävs bl.a. en bättreanalys och motivering av olika finansieringsbeslut,uppföljning och utvärdering av genomfördainvesteringar och en årlig redovisning av statenssamtliga finansiella åtaganden. Detsamhällsekonomiska beslutsunderlaget bör utvecklassåväl för investeringar som finansieras med anslagsom med alternativa finansieringsformer. Regeringenbör vidare ta initiativ till en översyn avplaneringsprocessen. Översynen bör ta sikte på attvalet av investeringsprojekt skall baseras påsamhällsekonomiska bedömningar med utgångspunkt i detransportpolitiska målen och att samtliga väg- ochjärnvägsinvesteringar som helt eller delvisfinansieras med statliga medel skall prövas inbördesoavsett finansieringsform. Det politiska inflytandetöver planeringsprocessen bör som revisorernaframhåller inte minska.Vad utskottet anfört med anledning av revisorernasoch motionärernas förslag bör som sinmening ge regeringen till känna. I de tre följdmotioner somväckts delar manrevisorernas uppfattningatt beslutsunderlaget förinvesteringar i vägar ochjärnvägar bör förbättras.De förslag som motionärernaframför för attvidareutvecklaplaneringssystemetöverensstämmer också välmed revisorernas bedömning.I motion T8 framhållerPer-Richard Molén m.fl. (m)att det är särskilt viktigtatt kraven på fullgodabeslutsunderlag uppfyllsnär det gäller projekt medalternativ finansiering avden storlek som ingår irevisorernas granskning.Därför bör regeringen vidvarje förslag om eninvestering med alternativfinansiering klargöra förriksdagen motiven för ochriskerna med den valdafinansieringsformen.Regeringen bör också följaupp genomfördainvesteringar och förriksdagen redovisa denvalda finansieringsformenseffekter. Motionärernadelar revisorernasuppfattning att det ärangeläget att riksdagenkontinuerligt, helstårligen, får en samladredovisning av väg- ochjärnvägsinvesteringarnaslångsiktigastatsfinansiella effekter.Moderata samlingspartietdelar vidare revisorernasuppfattning attplaneringssystemet börutvecklas så att samtliganationella väg- ochjärnvägsinvesteringar somhelt eller delvisfinansieras med statligamedel prövas inbördes,oberoende avfinansieringsform.Tuve Skånberg m.fl. (kd)klargör i motion T9 attKristdemokraterna sedanlänge har varit positivatill att användaalternativafinansieringsformer och dåi synnerhetpartnerskapslösningar.Kristdemokraterna anser attrevisorernas förslag ärangelägna och välkomnar enöversynen av besluts- ochplaneringsprocessen för attkunna bana väg för fleralternativt finansieradeprojekt. Enligtmotionärerna är det dockviktigt att en förbättradgranskning, redovisning ochutvärdering inte baratillämpas på projekt medalternativ finansiering.Kraven på ett fullgottbeslutsunderlag måste varalika viktigt oavsettfinansieringsform.Kristdemokraternaframhåller därför att dettydligt måste slås fast attöversynen avplaneringsprocessen ochkraven påsamhällsekonomisktbeslutsunderlag skall gällaalla investeringar oavsettfinansieringsform.Kenth Skårvik m.fl. (fp)framhåller i motion T10 attalternativ finansiering förinfrastrukturinvesteringarbör användas restriktivtoch bygga på ett ordentligtbeslutsunderlag. Specielltgäller det upplåning motstatliga kreditgarantier.Motionärerna delarrevisorernas uppfattningatt det samhällsekonomiskabeslutsunderlaget börutvecklas om alternativafinansieringar skallanvändas samt attregeringen tydligt börmotivera förslag tillenskilda väg- ochjärnvägsinvesteringar.Speciellt viktigt är dettaom ett mindre lönsamtsamhällsekonomiskt projektprioriteras före ett merlönsamt. Det bör vidarekrävas att projektenstuderas ekonomiskt,trafiksäkerhetsmässigt samtmiljömässigt för att prövaom de är hållbara.Folkpartiet anser vidareatt beslut om alternativfinansiering genompartnerskap (Public PrivatePartnership, PPP) snarastbör fattas. Projekt somframför allt anses varaintressanta ärtrafiklösningar i ellerkring storstadsområdena.UtskottetsställningstagandeÖvergripandeutgångspunkterUtskottet ser positivt pårevisorernas granskning ochförslag att utvecklaplaneringssystemet förinvesteringar i vägar ochjärnvägar. Som utskottettidigare framhållit i olikasammanhang är enförutsättning för att viskall kunna få etteffektivt och hållbarttransportsystem att detfinns ett väl utvecklatbeslutsunderlag förinvesteringar i trafikensinfrastruktur. För attinvesteringsplaneringenskall kunna fungera som etteffektivttransportpolitiskt medelkrävs bl.a. bedömningar avsamhällsutvecklingen,samverkan mellan olikaaktörer, effektivafinansieringsformer, attbeslut tas på rätt nivå ochen god samhällsekonomiskmetodik. Revisorernasöverväganden och förslagför att förbättraplaneringssystemetmöjliggör enligt utskottetsmening en angelägenvidareutveckling avplaneringssystemet.Redovisning avinvesteringarnasfinansieringInvesteringar i vägar ochjärnvägar finansieras i dagi huvudsak med anslag somdirektavskrivs. Det innebäratt investeringskostnadenbelastar statsbudgetenunder den tid vägen ellerjärnvägen byggs. Såvälnationellt sominternationellt har dockunder senare år alternativafinansieringsformer använtsi ökad utsträckning.Orsaken till detta är bl.a.önskemål om att uppnå eneffektivaremedelsanvändning samt attgenomförasamhällsekonomiskt lönsammainvesteringar utan hinderav statligabudgetrestriktioner.Önskemål om att införasamfinansieringslösningarmellan staten och andraaktörer samt att införabrukaravgifter har ävenbidragit till dennautveckling.Riksdagen har uttalat attdet är angeläget attmöjligheten till alternativfinansiering av vägar ochjärnvägar utreds i syfteatt effektiviseraanvändningen av statligamedel. harolika utredningar gjorts avberörda trafikverk ochandra statliga myndigheter.Näringsdepartementet harvidare redovisatutredningen genompartnerskap - Ett nytt sättatt finansierainvesteringar i vägar ochjärnvägar (Ds 2000:65). Somrevisorerna redovisar harockså enrad olikafinansieringsformer använtsför investeringar i vägaroch järnvägar.Utskottet avser att isamband med den aviseradeinfrastrukturpropositioneni höst behandla olikafinansieringsfrågor förtrafikens infrastruktur.Utskottet är i avvaktanhärpå inte berett att nuuttala någon närmareuppfattning i vilkenutsträckning alternativafinansieringsformer böranvändas. Utskottet villdock understryka vikten avatt resursfördelningen tilltrafikens infrastruktursker i enlighet medpolitiska prioriteringarsom bl.a. innebär eneffektiv resursanvändningoch en god kontroll avstatens finanser.I likhet med revisorernaanser utskottet att det ärviktigt att motiven förvalet av alternativafinansieringsformerredovisas i varje enskiltfall och att de ekonomiskakonsekvenserna beskrivs påett sådant sätt att olikafinansieringsalternativ kanjämföras med varandra ochatt kostnaderna förinfrastrukturen kan följasupp i efterhand. Utskottetdelar sålunda revisorernasoch motionärernasuppfattning attredovisningen avinvesteringarnasfinansiering börförbättras. Det krävs bl.a.en bättre analys ochmotivering av olikafinansieringsbeslut,uppföljning och utvärderingav genomförda investeringaroch en årlig redovisning avstatens samtligafinansiella åtaganden.Översyn avplaneringsprocessenRiksdagen har efterlyst envidareutveckling avplaneringssystemet i syfteatt göra det möjligt attsamordna och prioriteraåtgärder inomtransportsystemet utifrånett trafikslagsövergripandeperspektiv. Detta var detfrämsta skälet till attriksdagen våren 1994begärde att en kommissionskulle tillsättas för attutarbeta en nationell planför kommunikationerna iSverige. menadeatt alla trafikslag, intebara vägar och järnvägar,måste integreras iplaneringsprocessen samtatt avvägningar mellanolika trafikslag måstegöras utifrån politiskaöverväganden. Därefter harsom tidigare redovisats ettomfattande berednings- ochplaneringsarbete genomförtspå lokal, regional ochnationell nivå som bl.a.resulterat i attinvesteringsplaner lagtsfast för perioden1998-2007. Ett omfattandearbete har också inlettsinför nästa planerings-period 2002-2011.Som revisorerna påtalarfinns det anledning att seöver den nuvarandeplaneringsprocessen förinvesteringar i trafikensinfrastruktur.Planeringsprocessen är både omfattande ochresurskrävande. Kraven påplaneringssy-stemet ärsamtidigt många ochkomplexa. Det gäller bl.a.beslutsunderlagetskvalitet, långsiktighet,flexibilitet ochtransportpolitiskahelhetssyn samt miljö- ochregionalpolitiska aspekter.Som revisorerna påtalatfinns det vidare med dagensplaneringssystem risk föratt samhällsekonomisktmindre angelägnainvesteringar ges företrädeom de kan finansieras påannat sätt än med anslagöver statsbudgeten. Dettakan leda till attsamhällsekonomiskt merlönsamma investeringar intekommer att genomföras.Utskottet anser i likhetmed revisorerna ochmotionärerna att valet avinvesteringsprojekt skallbaseras påsamhällsekonomiskabedömningar medutgångspunkt i detransportpolitiska målenoch att samtliga väg- ochjärnvägsinvesteringar somhelt eller delvisfinansieras med statligamedel skall prövas inbördesoavsett finansieringsform.Eftersom investeringar somfinansieras med lånintecknar framtidaanslagsutrymme förutsätterdetta att en noggrannredovisning görs av hurstora dessa inteckningar äri framtiden. Utskottetdelar också revisorernasuppfattning att detpolitiska inflytandet överplaneringsprocessen intebör minska.Översynen bör ta sikte påatt uppgiftnormalt inte är att taställning till enskildainfrastrukturprojekt.Riksdagens roll bör iförsta hand vara att angeövergripande mål ochriktlinjer för planeringen,fastställa finansiellaramar och säkerställa engod kontroll av statensfinanser.En viktig uppgift förriksdagen är vidare attkontrollera att de avriksdagen fastlagda målenuppfylls, att statensresurser används på etteffektivt sätt och attplaneringssystemet fungerarväl. Detta förutsätter attregeringen för riksdagenpresenterar ett underlagsom möjliggör en sådanuppföljning.SamhällsekonomisktbeslutsunderlagUtskottet anser i likhetmed revisorerna att detsamhällsekonomiskabeslutsunderlaget bör varainformativt,lättillgängligt ochaktuellt samt innehålla enanalys av olika alternativ.Utskottet instämmer vidarei revisorernas slutsatseratt osäkerheter iantaganden, prognosresultatoch beräkningar börtydliggöras och beskrivasbättre. Tiden för att tafram beslutsunderlag börheller inte vara så kortatt man endast hinneranalysera en lösningordentligt. Utskottet serdet som naturligt att detsamhällsekonomiskabeslutsunderlaget mångagånger kan behövakompletteras medbedömningar om effekter sominte är möjliga att fångain i de samhällsekonomiskakalkylerna. Som revisorernapåpekar är det i dessa fallsärskilt viktigt attbeslutsunderlaget ärtydligt.Utskottet delar sålundarevisorernas uppfattningatt en översyn bör göras avkraven på detsamhällsekonomiskabeslutsunderlaget. Iöversynen, som bör gällasåväl anslagsfinansieradesom alternativtfinansierade projekt, börinte enbart desamhällsekonomiskakalkylerna utan även annatbeslutsunderlag diskuteras.Översynen av kraven på detsamhällsekonomiskabeslutsunderlaget bör görasi anknytning till denöversyn avplaneringsprocessen somutskottet tidigare ställtsig bakom.Utskottets förslag tilltillkännagivandeUtskottet anser attriksdagen som sin meningbör ge regeringen tillkänna vad utskottet i detföregående anfört medanledning av Riksdagensrevisorers förslag ochmotionsförslagen. Detinnebär att regeringen vidförslag om alternativafinansieringar avinfrastrukturprojekt börförbättra sin redovisningav motiv, risker ochekonomiska konsekvenser avden valdafinansieringsformen.Regeringen bör också varjeår redovisa omfattningen påoch de statsfinansiellakonsekvenserna av de väg-och järnvägsinvesteringarsom finansieras medalternativafinansieringsformer.Enligt utskottets meningbör vidare regeringen tainitiativ till en översynav planeringsprocessen förinvesteringar i vägar ochjärnvägar. Översynen bör tasikte på att valet avinvesteringsprojekt skallbaseras påsamhällsekonomiskabedömningar medutgångspunkt i detransportpolitiska målenoch att samtliga väg- ochjärnvägsinvesteringar somhelt eller delvisfinansieras med statligamedel prövas inbördesoavsett finansieringsform.Inom ramen för översynenbör kraven på detsamhällsekonomiskabeslutsunderlaget granskas.Det politiska inflytandetöver planeringsprocessenbör som revisorernaframhåller inte minska.Utskottet är inte berettatt nu uttala någonuppfattning om i vilkenutsträckning alternativafinansieringsformer böranvändas. Yrkande 2 imotion T10 (fp) om attgenomföra flertrafikinvesteringar medalternativ finansieringgenom partnerskap avstyrksdärför.BILAGAFörteckning överbehandladeförslagFörslagetI revisorersförslag 2000/01:RR11 Nyavägar till vägar ochjärnvägar? att som sinmening ger regeringen tillkänna vad revisorernaanfört om regeringensredovisning av väg- ochjärnvägsinvesteringarnasfinansiering enligt avsnitt2.1 i förslaget,2. att som sinmening ger regeringen tillkänna vad revisorernaanfört om en översyn avplaneringsprocessen förinvesteringar i vägar ochjärnvägar enligt avsnitt2.2 i förslaget,3. att som sinmening ger regeringen tillkänna vad revisorernaanfört om en översyn avkraven på beslutsunderlagetför investeringar i vägaroch järnvägar enligtavsnitt 2.3 i förslaget.Följdmotioner2000/01:T8 av Per-RichardMolén m.fl. (m) variföreslås att riksdagenfattar följande beslut:1. tillkännagerför regeringen som sinmening vad i motionenanförs om regeringensredovisning av väg- ochjärnvägsinvesteringarsfinansiering.2. tillkännagerför regeringen som sinmening vad i motionenanförs om en översyn avplaneringsprocessen förinvesteringar i vägar ochjärnvägar.3. tillkännagerför regeringen som sinmening vad i motionenanförs om en översyn avkraven på beslutsunderlagetför investeringar i vägaroch järnvägar.2000/01:T9 av Skånbergm.fl. (kd) vari föreslåsatt fattarföljande beslut: Riksdagentillkännager för regeringensom sin mening vad imotionen anförs om attöversynen avplaneringsprocessen ochkraven påsamhällsekonomisktbeslutsunderlag skall gällaalla investeringar iinfrastruktur oavsettfinansieringsform.2000/01:T10 av KenthSkårvik m.fl. (fp) variföreslås att riksdagenfattar följande beslut:1.