bet · GO01KU23 · 2001-05-31 00:00:00 — Det bör enligtfinansutskottet framgå attarbetsmarknadsutskottet ävenfortsättningsvis ansvarar för vissapersonalpolitiska frågor i staten.SkatteutskottetSkatteutskottet anför att det är viktigtatt ansvaret för resurserna inom politikområdet Skatt, tull och exekutionsammanförs till ett enda utskott.Härigenom elimineras enligtskatteutskottet problemen med dennuvarande uppdelningen som påverkar båderiksdagens beredning av frågor som rörpolitikområdet och Riksskatteverketshantering av budgetfrågorna. Ensammanföring av ansvaret för resursernapå området utgör också en förutsättningför att syftet med utvecklingen av denekonomiska styrningen på detta områdeskall kunna nås. Vad avser just skatterär det enligt skatteutskottet dessutom enfördel att ett och samma utskott fåransvaret för verksamheten alltifråndeklaration och taxeringsbeslut till denslutliga indrivningen. När det gällervalet av utskott delar skatteutskottetregeringens bedömning att skatteutskottetbör ta över ansvaret för ärenden som rörutsökningsväsendet och anslaget tillkronofogdemyndigheterna. Inte heller iövrigt har utskottet någon erinran motregeringens förslag i denna del.Skatteutskottet tillstyrker proposition2000/01:100 yrkandena 8 och 10 såvitt nuär i fråga.UtrikesutskottetUtrikesutskottet konstaterar attförslaget om sammanslagning av anslagen90:5 m.m. och 5:1Utrikesförvaltningen ytterst syftar tillatt på ett mera ändamålsenligt sättmöjliggöra för atttillhandahålla ett effektivt ochkompetent stöd för regeringen i dessuppgift att styra riket och förverkligasin politik. Förslaget grundas också påprincipen att varje myndighet börfinansieras över endast ett anslag. Påmyndighetsnivå innebär förslaget attombildningen av till enmyndighet fullföljs, att styrningen avRegeringskansliet underlättas och attförutsättningar för ett effektivareresursutnyttjande inom Regeringskanslietskapas.Enligt utrikesutskottets uppfattning ärförslaget motiverat, och propositionensyrkande 6 bör enligt utrikesutskottetdärför tillstyrkas och motionerna iberörd del avstyrkas. Vidare tillstyrkerutrikesutskottet att utgiftsområde 5byter namn till Internationell samverkan.Detta innebär att utrikesutskottettillstyrker att de föreslagna ändringarnai tilläggsbestämmelserna 4.6.6 andrastycket och 5.12.1 riksdagsordningengenomförs.För att säkerställa att utrikesfrågornafår en konsistent behandling bör det,enligt utrikesutskottets uppfattning, avriksdagens beslut i lagändringsfråganframgå att det är angeläget attutrikesutskottet vid behandling avbudgetfrågor som berörutrikesförvaltningen skall beredastillfälle att framföra sin uppfattningtill huvudansvarigt utskott.Utrikesutskottet anser därför attpropositionens yrkande 10 i berörd delbör tillstyrkas och motionerna avstyrkas.Utrikesutskottet anser att denföreslagna ändringen itilläggsbestämmelserna 4.6.6 förstastycket riksdagsordningen är obehövligför att uppnå det syfte regeringen angeri propositionen. En ändring av nämndabestämmelse skulle, enligtutrikesutskottet, dessutom få den ickeavsedda effekten att den skulle bidratill att urholka fackutskottsprincipenoch försvåra internaberedningsarbete vad avserutrikesfrågorna. Enligt utrikesutskottetbör propositionens yrkande 10 i berörddel avstyrkas och motion 2000/01:K10 (m,kd, c, fp) i motsvarande del tillstyrkas.TrafikutskottetTrafikutskottet har ingen erinran mot attärenden om väderlekstjänsten överförstill utgiftsområde 20.Miljö- och jordbruksutskottetMiljö- och jordbruksutskottet tillstyrkeratt ärenden om väderlekstjänsten överförstill utgiftsområde 20.ArbetsmarknadsutskottetArbetsmarknadsutskottet anför attutskottets beredningsansvar för ärendenom statlig personalpolitik innefattaranslagsfrågorna inom detta område ochlagstiftningsfrågor med anknytning tillarbetsmarknadens statliga sektor,exempelvis frågor som rör lagen(1994:260) om offentlig anställning, samtfrågor som rör den statligapersonalpolitiken utan att direkthänföras till anslags- ellerlagstiftningsfrågor, exempelvis frågor omstatens policy som arbetsgivare. Ipropositionen varken utvecklas närmarevad beredningsområdet statligpersonalpolitik omfattar eller angesvilket utskott som efter förändringenskall ansvara för lagstiftningsfrågornainom arbetsmarknadens statliga sektor.Arbetsmarknadsutskottet utgår dock frånatt det är regeringens avsikt attberedningsansvaret för såväl anslags- somlagstiftningsfrågor på området skallföras över till finansutskottet.De föreslagna förändringarna uppfattararbetsmarknadsutskottet som i första handmotiverade av regeringens önskan atthålla samman politikområdet under ett utgiftsområde.Arbetsmarknadsutskottet, som i likhet medregeringen anser att politikområdena sålångt som möjligt bör rymmas inom ettutgiftsområde, har inget emot attanslagen 1:1 Stabsuppgifter vidArbetsgivarverket och 1:2 Statligatjänstepensioner m.m. under utgiftsområde14 flyttas till utgiftsområde 2. Även demer policybetonade delarna av denstatliga personalpolitiken bör enligtarbetsmarknadsutskottet föras över tillfinansutskottet. Eftersom gränsernamellan olika beredningsområden inte ärskarp och tydlig, kan det dock inteuteslutas att i ett särskilt fall en visspolicyfråga bör anses hänförlig tillnågot av arbetsmarknadsutskottetsberedningsområden, t.ex. arbetsrätt ellerjämställdhet mellan kvinnor och män iarbetslivet.Arbetsmarknadsutskottet anseremellertid att det finns starka skäl somtalar för att utskottet ävenfortsättningsvis har beredningsansvaretför den arbetsrättsliga lagstiftningen pådet statliga området. Bland annat pekararbetsmarknadsutskottet på sin långatradition att hantera denna lagstiftningoch på att man bör hålla samman hela denarbetsrättsliga lagstiftningen, särskiltsom strävan är att minska särregleringenför den statliga sektorn. skulleberedningsområdet arbetsrätt mycket välkunna anses inbegripa också denarbetsrättsliga speciallagstiftningen förstaten. menar attden ordning som utskottet förordar böranses svara även mot den nya lydelse avtilläggsbestämmelsen 4.6.15 somregeringen föreslår.Konstitutionsutskottets ställningstagandeRegeringen föreslår att ärenden omSveriges representation i utlandetöverförs från utgiftsområde 5Utrikesförvaltning och internationellsamverkan till utgiftsområde 1 Riketsstyrelse för att fullfölja ombildandet avRegeringskansliet till en myndighet.Vidare föreslår regeringen attutgiftsområde 5 ändrar namn tillInternationell samverkan. Enligtregeringen underlättar sammanslagningenav anslagen 90:5 m.m.och 5:1 styrningeninom myndigheten ,vilket även skapar en möjlighet till eneffektivare resursanvändning. Ytterstsyftar förslagen till att på ett meraändamålsenligt sätt möjliggöra förRegeringskansliet att tillhandahålla etteffektivt och kompetent stöd förregeringen i dess uppgift att styra riketoch förverkliga sin politik.Utrikesutskottet anser förslaget attföra samman anslagen förRegeringskansliet ochutrikesförvaltningen är motiverat. Det ligger också i linje medprincipen en myndighet-ett anslag. Ikonsekvens härmed bör utgiftsområde 5byta namn till Internationell samverkan.Konstitutionsutskottet anser detangeläget att utrikesfrågorna i störstamöjliga utsträckning ges en sammanhållenbehandling och kommer därför, i den måndet behövs, att bereda utrikesutskottettillfälle till yttrande vid beredning avbudgetfrågor som berörutrikesförvaltningen.Förslaget innebär attkonstitutionsutskottet kommer att beredaärenden om utrikesrepresentationen närman behandlar . Dethandlar, i enlighet medfackutskottsprincipen, både om anslag,verksamhet, normgivning och kontroll.Utlandsmyndigheternas uppgift är bl.a.att vara hela Regeringskanslietsförlängda arm. mening finns detemellertid inget skäl att överföra deärenden som i och för sig handlar omSveriges representation i utlandet, mensom huvudsakligen kan sägas höra tillutrikesutskottets beredningsansvar förrikets förhållande till andra stater ochmellanfolkliga organisationer samtbistånd till annat lands utveckling. Ettgrundläggande uppdrag förutlandsmyndigheterna är att upprätthållaförbindelserna mellan och andraregeringar och samhällen, liksom mellanSverige och berörda organisationer. AttRegeringskansliet kommer attfå ett anslag som inkluderarrepresentationerna utomlands skall,enligt utskottets mening, inte innebäraatt policyfrågor för hur Sverigeföreträds och hur förbindelserupprätthålls med andra stater ellerinternationella organisationer fallerinom konstitutionsutskottetsberedningsområde. Det är också naturligtatt ärenden som i huvudsak handlar omSveriges förhållande till ett viss landeller en viss region, och där svenskrepresentation utgör en begränsad aspekt,hänförs till utrikesutskottet.Regeringens förslag om ändring itilläggsbestämmelsen 4.6.1 första stycketriksdagsordningen bör därför integenomföras. Beredningsansvaret för de nuangivna frågorna om Sverigesrepresentation i utlandet kan därmed pågoda grunder anses inbegripet iutrikesutskottets kvarståendeberedningsområden. Något skäl att behållabegreppet representation iutlandet i tilläggsbestämmelsen 4.6.6första stycket riksdagsordningen finnssåledes inte, särskilt som det i så falluppenbarligen skulle få en mer begränsadinnebörd än vad det har för närvarande.Konstitutionsutskottet vill i dettasammanhang framhålla det nödvändiga i attformerna för regeringens dialog medriksdagen när det gällerutrikesrepresentationen vidareutvecklas.Mot denna bakgrund föreslårkonstitutionsutskottet att riksdagenbifaller propositionen i denna del, medde förändringar som utskottet förordat,och avslår motionerna 2000/01:K10 och2000/01:Fi20 yrkande 24.Verksamheterna vid ochStatens pensionsverk (SPV) hör tillutgiftsområde 14, men har inte sinaövergripande mål relaterade till detutgiftsområdet utan till utgiftsområde 2,eftersom de är ett av flera medel för atteffektivisera statsförvaltningen. För attpolitikområdet Effektiv statsförvaltningskall kunna utgöra en helhet föreslårregeringen att verksamheter som hör tillpolitikområdet Effektiv statsförvaltningflyttas från utgiftsområde 14 tillutgiftsområde 2. Den föreslagna ändringeni riksdagsordningen anger att ärenden omstatlig personalpolitik skall överförasfrån arbetsmarknadsutskottets tillfinansutskottets beredningsområde. Ibegreppet statlig personalpolitikinnefattas - förutom anslagsfrågorna -även lagstiftningsfrågor med anknytningtill arbetsmarknadens statliga sektor ochde motioner som väcks på området. Blandde lagar som berörs kan t.ex. nämnaslagen (1994:260) om offentlig anställning().Såväl finansutskottet somarbetsmarknadsutskottet tillstyrker attanslagen 1:1 Stabsuppgifter vidArbetsgivarverket och 1:2 Statligatjänstepensioner m.m. under utgiftsområde14 flyttas till utgiftsområde 2.Utskotten är därtill eniga om attberedningsansvaret för arbetsrättsligalagstiftningsfrågor på det statligaområdet även fortsättningsvis bör liggapå arbetsmarknadsutskottet.Enligt meningfinns det goda skäl att föra samman deolika anslag som hör till politikområdetEffektiv statsförvaltning underutgiftsområde 2. Särskilt framträder attarbetsgivarpolitiken är ett av medlen attgöra statsförvaltningen effektivare.Däremot är det betydligt mer tveksamt omdet finns tillräckliga skäl att även föraöver beredningen av arbetsrättsligalagstiftningsfrågor på det statligaområdet till finansutskottetsansvarsområde. Visserligen kan det sägasatt statliga arbetsgivarfrågor endast ibegränsad utsträckning medförlagstiftning. Likaså att SPV:s verksamhetbygger på kollektivavtal och att denstatliga arbetsrätten endast utgör enbegränsad särlagstiftning. I sammanhangetmåste emellertid också beaktasarbetsmarknadsutskottets långa traditionatt hantera denna lagstiftning och dessnära anknytning till arbetsrätten iövrigt. Det framstår också sombetydelsefullt att hålla samman hela denarbetsrättsliga lagstiftningen, särskiltsom strävan är att minska särregleringenför den statliga sektorn. Något hindermot att skilja på beredningen av anslagentill och och påberedningen av lagstiftningsfrågorna ompersonalpolitiken synes inte föreligga.Konstitutionsutskottet instämmer motdenna bakgrund i den bedömning som gjortsi finansutskottet ocharbetsmarknadsutskottet.För arbetsmarknadsutskottets del börberedningsansvaret förlagstiftningsfrågorna på det statligaområdet kunna anses inbegripet i dekvarstående beredningsområdena, främstarbetsrätten. Med hänsyn till denuppdelning som utskottet förordar, börberedningsområdet för finansutskottetsdel anges som statliga arbetsgivarfrågor.Beredningsansvaret för eventuellamotioner på den statligapersonalpolitikens område bör följa denförordade uppdelningen. att finansutskottet även bör beredamer policybetonade frågor med anknytningtill politikområdet.Gränsdragningsproblem kan dock inte heltuteslutas. Det är således inte otänkbartatt i ett särskilt fall en visspolicyfråga bör anses hänförlig tillnågot av arbetsmarknadsutskottetsberedningsområden, t.ex. arbetsrätt ellerjämställdhet mellan kvinnor och män iarbetslivet.Den föreslagna överföringen av ärenden omutsökningsväsendet från utgiftsområde 4till utgiftsområde 3 syftar till attsamordna handläggningen och skapa bättreöverensstämmelse mellan de olikamyndigheternas anslag. Skatteutskottetanser det viktigt att ansvaret förresurserna inom politikområdet Skatt,tull och exekution sammanförs till ettenda utskott. Konstitutionsutskottetinstämmer i den bedömningen. Vidarefinner detvälmotiverat att byta namn påutgiftsområde 3 till Skatt, tull ochexekution och att ändrautsökningsväsendets benämning tillexekutionsväsendet.Konstitutionsutskottet föreslårföljaktligen att bifallerregeringens förslag i denna del.I fråga om överförande avberedningsansvaret för ärenden omväderlekstjänsten från trafikutskottettill miljö- och jordbruksutskottet,tillstyrker de berörda utskottenregeringens förslag.Konstitutionsutskottet gör ingen annanbedömning och föreslår därför attriksdagen bifaller regeringens förslag idenna del.När det gäller det fortsatta arbetet medpolitikområdesindelningen harfinansutskottet i sitt yttrande angivitvissa riktlinjer i syfte att anpassaindelningen till arbetsformer.Konstitutionsutskottet delarfinansutskottets uppfattning attutgiftsområdena bör behållas och attpolitikområdena i största möjligautsträckning bör inordnas underutgiftsområdena. Även i övrigt ställersig bakom deangivna riktlinjerna. I sammanhanget villkonstitutionsutskottet framhålla viktenav att samråd sker med innanförslag som påverkar riksdagensarbetsformer läggs fram. framhållit underlättasförutsättningarna att nå ett både förriksdagen och regeringen gott resultat,om arbetet sker i samarbete med berördautskott. Frågor av övergripande karaktärkan, som finansutskottet anfört, stämmasav med Riksdagskommitt,n under arbetetsgång.Samordning av författningsändringarnaSåväl i riksdagsstyrelsens förslag2000/01:RS1 som i regeringens proposition2000/01:100 föreslås ändringar iriksdagsordningen med ikraftträdande den1 . Utskottet har därförsamordnat förslagen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utgiftstak ochutgiftsramarRiksdagen antar det i bilaga 2intagna förslaget till lag om ändringi lagen (1996:1059) om statsbudgeten.Därmed bifaller riksdagenriksdagsstyrelsens förslag 2000/01:RS1yrkande 3.Reservation 1 (s)2. SamhällsekonomiskakonsekvenserRiksdagen uppdrar åtriksdagsstyrelsen att inomriksdagsförvaltningen utvecklamöjligheten att bedöma desamhällsekonomiska konsekvenserna avolika budgetförslag. Därmed bifallerriksdagen riksdagsstyrelsens förslag2000/01:RS1 yrkande 4.3. ResultatskrivelserRiksdagen tillkännager förregeringen som sin mening vadRiksdagskommitt,n anfört om särskildaresultatskrivelser. Därmed bifallerriksdagen riksdagsstyrelsens förslag2000/01:RS1 yrkande 5.4. LagrådsgranskningRiksdagen tillkännager förregeringen som sin mening vadRiksdagskommitt,n anfört omlagrådsgranskning av skatteförslag ibudgetpropositionen. Därmed bifallerriksdagen riksdagsstyrelsens förslag2000/01:RS1 yrkande 6.5. ÄmnesindeladebudgetdebatterRiksdagen avslår motion 2000/01:K5yrkande 1.6. PropositionsavlämnandetRiksdagen avslår motion 2000/01:K5yrkande 2.7. BudgetlagenRiksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad Riksdagskommitt,nanfört om vissa bestämmelsersplacering i budgetlagen ellerriksdagsordningen. Därmed bifallerriksdagen riksdagsstyrelsens förslag2000/01:RS1 yrkande 7.8. Utvärdering avförändringarnaRiksdagen tillkännager förregeringen som sin mening vadutskottet anfört om en utvärdering aveffekterna av omläggningen avbudgetprocessen.9. 9 kap. 4 õ regeringsformensamt benämningen Den ekonomiskavårpropositionenRiksdagen tillkännager förriksdagsstyrelsen som sin mening vadutskottet anfört om fortsattutredningsarbete i fråga om lydelsenav 9 kap. 4 õ regeringsformen samt ombenämningen Den ekonomiskavårpropositionen.10. Uppföljning ochutvärderingRiksdagen godkänner de iriksdagsstyrelsens förslag angivnariktlinjerna för arbete meduppföljning och utvärdering - med detundantag utskottet förordat - i denmån de inte omfattas av förslagspunkt20. Därmed bifaller delvisriksdagsstyrelsens förslag 2000/01:RS1yrkande 8.11. arbete med EU-frågornaRiksdagen godkänner de iriksdagsstyrelsens förslag angivnariktlinjerna för arbete medEU-frågorna i den mån de inte omfattasav förslagspunkt 20. Därmed bifallerriksdagen riksdagsstyrelsens förslag2000/01:RS1 yrkande 9.12. Information från regeringeni EU-frågornaRiksdagen tillkännager förregeringen som sin mening vadRiksdagskommitt,n anfört ominformation från regeringen tillutskotten, och kammaren omEU-frågor i den mån de inte omfattasav förslagspunkt 20. Därmed bifallerriksdagen riksdagsstyrelsens förslag2000/01:RS1 yrkande 10.13. Allmänhetens tillgång tillEU-informationRiksdagen tillkännager förregeringen som sin mening vadutskottet anfört om utredning avfrågan om allmänhetens tillgång tillEU-information. Därmed bifallerriksdagen riksdagsstyrelsens förslag2000/01:RS1 yrkande 11.14. Utskottens arbetsformerRiksdagen godkänner de iriksdagsstyrelsens förslag angivnariktlinjerna för förändringar iutskottens arbete. Därmed bifallerriksdagen riksdagsstyrelsens förslag2000/01:RS1 yrkande 12 och avslårmotion 2000/01:K5 yrkande 3.15. Ökade resurserRiksdagen godkänner vad utskottetanfört om erforderliga resurser föratt genomföra riksdagsstyrelsensförslag. Därmed bifaller riksdagendelvis riksdagsstyrelsens förslag2000/01:RS1 yrkande 13 avslår motion2000/01:K5 yrkande 4.16. Ärenden om Sverigesrepresentation i utlandetRiksdagen dels godkänner vadutskottet föreslår om ändring avverksamheter och ändamål som skallinnefattas i utgiftsområde 1. Riketsstyrelse respektive utgiftsområde 5.Utrikesförvaltning och internationellsamverkan, dels antar det i bilaga 2intagna förslaget till lag om ändringi riksdagsordningen såvitt avsertilläggsbestämmelserna 4.6.6 samt5.12.1 första stycket utgiftsområde 5.Därmed bifaller delvisproposition 2000/01:100 yrkandena 6och 10 samt avslår motionerna2000/01:Fi20 yrkande 24 och2000/01:K10.Reservation 2 (m, kd, c, fp)17. Ärenden om statligpersonalpolitikRiksdagen dels godkänner vadutskottet föreslår om ändring avändamål och verksamheter som skallinnefattas i utgiftsområde 2.Samhällsekonomi och finansförvaltningrespektive utgiftsområde 14.Arbetsliv, dels antar det i bilaga 2intagna förslaget till lag om ändringi riksdagsordningen såvitt avsertilläggsbestämmelserna 4.6.2 och4.6.15. Därmed bifaller riksdagendelvis proposition 2000/01:100yrkandena 7 och 10.18. Ärenden omutsökningsväsendet, omväderlekstjänsten, m.m.Riksdagen godkänner vad regeringenföreslår om ändringar av ändamål ochverksamheter som skall innefattas iutgiftsområde 3. ochuppbörd respektive utgiftsområde 4.Rättsväsendet samt i utgiftsområde 20.Allmän miljö- och naturvård respektiveutgiftsområde 22. Kommunikationer.Därmed bifaller proposition2000/01:100 yrkandena 8 och 9.19. RegeringsformenRiksdagen som vilande antar det ibilaga 2 intagna förslaget till lag omändring i regeringsformen. Därmedbifaller riksdagsstyrelsensförslag 2000/01:RS1 yrkande 1.20. RiksdagsordningenshuvudbestämmelserRiksdagen i den ordning som avses i8 kap. 16 õ andra meningenregeringsformen antar det i bilaga 2intagna förslaget till lag om ändringi riksdagsordningen, såvitt avserhuvudbestämmelserna. Därmed bifallerriksdagen riksdagsstyrelsens förslag2000/01:RS1 yrkande 2 i denna del.21. RiksdagsordningenstilläggsbestämmelserRiksdagen antar det i bilaga 2 intagnaförslaget till lag om ändring iriksdagsordningen, såvitt avsertilläggsbestämmelserna, i den mån detinte omfattas av förslagspunkterna 16 och17. Därmed bifaller riksdagenriksdagsstyrelsens förslag 2000/01:RS1yrkande 2 i denna del samt delvisproposition 2000/01:100 yrkande 10.Stockholm den 31 maj 2001På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: Per (), (), (), PärAxel (), (),(), , (m),(), KenthHögström (s), (), (), (), Per (), (),(), () och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservation. I rubriken angesinom parentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlasi avsnittet.1. Utgiftstak och utgiftsramar (punkt 1)(s)av (), (), (),(), KenthHögström (s) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår riksdagsstyrelsensförslag till lag om ändring i lagen(1996:1059) om statsbudgeten. Därmedavslår riksdagsstyrelsensförslag 2000/01:RS1 yrkande 3StällningstagandeDe budgetreformer som infördes i sambandmed rambeslutsmodellen har inneburitkraftigt förbättrad kvalitet i riksdagensoch regeringens arbete med budgeten. Dethar skett en koncentration av arbetet sombl.a. innebär att de övergripandeekonomisk-politiska frågorna intebehandlas i lika många omgångar somtidigare.Riksdagsstyrelsens förslag att samtligaövergripande restriktioner i budget-arbetet - såväl utgiftstak och saldomålsom preliminära ramar för utgiftsområden- skall beslutas innebär attvårpropositionen kommer att förlora sinbetydelse som centralt finanspolitisktoch budgetpolitiskt instrument. Detta äranmärkningsvärt inte minst mot bakgrundav att kommitt,n föreslår attvårpropositionen skall görasobligatorisk.Förslaget innebär att riktlinjerna förden ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken som regeringen skallpresentera i vårpropositionen riskeraratt enbart bli politiska ambitioner, utanförankring och utan styreffekt.Det finns en risk för att styrelsensförslag kan leda till en återgång tillflera av de negativa inslag som fanns iden hårt kritiserade budgetprocessen före1995. Om utgiftstak inte beslutas påvåren kan fastheten i budgetprocessenluckras upp och leda till en minskadtilltro till finans- och budgetpolitiken.Med kommitt,ns förslag riskerar ocksåde långsiktiga frågorna att inte fåtillräckligt utrymme, utan trängas undanav de mer akuta och detaljerade frågornai budgetpropositionen.I kommitt,ns förslag har konsekvensernaför regeringen inte belysts tillräckligt.Det är väsentligt för regeringens internaarbete att utgiftstaken för de kommandetvå åren ligger fast och att det tredjeåret beslutas . Ett beslut påhösten om det tredje året minskarlångsiktigheten med cirka ett halvt åroch innebär dessutom att vårpropositionenallmänt förlorar i betydelse förregeringens fortsatta budgetberedning.Därmed kan statsmakternas kontroll avutgiftsutvecklingen komma att bli sämre.Ytterligare ett stort problem uppstår isamband med riktlinjerna för denkommunala ekonomin. kan riksdagenunder våren fastställa tydliga riktlinjerför den kommunala ekonomin, vilket är avgrundläggande betydelse för kommunernasekonomiska planering. Hur detta skallkunna hanteras på ett tillfredsställandesätt i fortsättningen är intetillräckligt klarlagt avRiksdagsstyrelsen.Från demokratisk synpunkt har det enavgörande betydelse att regeringen ochoppositionspartierna före ett valredovisar vad deras alternativ innebär iform av långsiktiga utgiftsåtaganden ochskattemässiga konsekvenser. Dessa styrsav beslut om utgiftstak och mål för detfinansiella sparandet. Genom att dessatak och mål presenteras och behandlasunder vårens riksdagsarbete blir deföremål för politisk debatt.