bet · GO01KU15 · 2001-02-06 00:00:00 — Allmänna helgdagar, symboler m.m. Utskottets förslag till riksdagsbeslut I betänkandet behandlar utskottet att antalmotioner från den allmänna motionstiden /01.Motionerna gäller frågor om allmänna helgdagar,flaggning m.m. Utskottet avstyrker samtligamotioner. Tre reservationer har lämnats. som allmän helgdagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motioner med yrkanden bl.a.om att bör göras till allmänhelgdag.MotionernaI motion 2000/01:K201 av de () föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i motionenom att göra till helgdagsafton. De flestaländers nationaldagar är helgdagar. Motionärenföreslår att nationaldagen får status somhelgdagsafton. Detta skulle ge medborgarna enmöjlighet att bättre än fira nationaldagen ochsvenska flaggans dag med familj och vänner.I motion 2000/01:K206 av ochBirgitta () föreslås ett tillkännagivande omatt göra nationaldagen till allmän helgdag. Den 6juni är en historiskt och kulturellt viktig dag förSverige. I en alltmer internationaliserad världkänns det, enligt motionärerna, angeläget att värnavårt nationella kulturarv och vår identitet.Nationaldagen bör göras till allmän helgdag för attmarkera dess betydelse för det svenska samhället ochför alla som bor och verkar i vårt land. Avkostnadsskäl bör en annan arbetsfri dag upphöra.I motion 2000/01:K218 av ()föreslås ett tillkännagivande om att blirhelgdag. Det är, enligt motionären, dags att göraden till helgdag i almanackan. En avhelgdagarna och börmed lätthet kunna bytas mot vår nationaldag och ävenden borde kunna komma i fråga att bytas motden 6 juni.I motion 2000/01:K226 av ()föreslås ett tillkännagivande om att göra Sverigesnationaldag till helgdag. I haralla länder förutom helgdag på sinnationaldag. Det är, enligt motionären, hög tid attändra på detta. För att finansiera detta får manöverväga om någon annan helgdag måste bort, t.ex.trettondagen, eller första maj.I motion 2000/01:K245 av ()föreslås ett tillkännagivande för regeringen dels omnationaldagsfirande (yrkande 1), dels om ettjuridiskt erkännande av sången du fria somSveriges nationalsång (yrkande 2). Det finns, enligtmotionären, ett behov av nationell samling. Det ärviktigt att vi använder de nationalla symboler somfinns på ett sådant sätt att den nationellaidentiteten stärks för alla som bor i . Detvore önskvärt att göra till en allmänhelgdag.I motion 2000/01:K261 av ()föreslås ett tillkännagivande om att Sverigesnationaldag bör bli helgdag. Enligt motionären måsteden bli och firas med värdighet.I motion 2000/01:K276 av Per m.fl. (m)föreslås att begär att regeringen läggerfram förslag till ändring i lagen om allmännahelgdagar (1989:253) i enlighet med vad som anförs imotionen. I av stora förändringar och medökande internationalisering är det angeläget attstärka den nationella identiteten. Ettnationaldagsfirande som är upplagt på lämpligt sättkan motverka rasism och främlingsfientlighet. Detfinns, enligt motionärerna, all anledning att göranationaldagen till allmän helgdag. Av kostnadsskälbör en annan arbetsfri dag upphöra när den 6 juniblir helgdag. bör, enligtmotionärerna, därför upphöra som arbetsfri dag.I motion 2000/01:K281 av ochMargareta () föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att göra nationaldagtill helgdag. För att göra det möjligt för flersvenskar att verkligen fira nationaldagen föreslårmotionärerna att den görs till allmän helgdag.I motion 2000/01:K286 av ()föreslås ett tillkännagivande om att göranationaldagen till helgdag. I de flesta europeiskaländer firas nationaldagen och den är en allmänhelgdag i almanackan. bör också tatillfället i akt och fira sin egen dag tillnationens ära. För att inte utöka antalet röda dagari almanackan kan man lämpligtvis ändra någon nubefintlig helgdag.BakgrundEnligt 1 § lagen (1989:253) om allmänna helgdagaravses med allmän helgdag , däriblandpåskdagen och , samt nyårsdagen,, första maj, juldagen och annandagjul, även när de inte infaller , vidarelångfredagen, , himmelsfärdsdag,, och alla helgonsdag.I förarbetena (prop. 1988/89:114 s. 5) konstaterasatt flera funktioner är knutna tillhelgdagsbegreppet genom föreskrifter i olikaförfattningar. Det gäller framför allt föreskriftersom reglerar när åtgärder skall vidtas och hur tidenskall beräknas när en förfallodag e.d. infaller påen söndag eller annan allmän helgdag. Som exempelnämns vidare att enligt 9 § semesterlagen (1977:480)gäller bl.a. att helgdagar normalt inte räknas somsemesterdagar. Vidare framhålls i propositionen attvad som är allmän helgdag är av stor rättslig ochsamhällsekonomisk betydelse.Med anledning av propositionen om allmänna helgdagarväcktes motioner med förslag om att nationaldagenskulle bli helgdag. Vid sin behandling avpropositionen jämte motioner hänvisade utskottet(bet. 1988/89:KU29) till ett tidigare uttalande omatt de gällande formerna för firandet avnationaldagen/gav tillräckligtutrymme för att markera nationaldagens betydelse idet svenska samhället.Frågan om nationaldagen som allmän helgdag hardärefter behandlats av utskottet vid fleratillfällen. Vid /92 ansåg utskottet(bet. 1991/92:KU9), som var medvetet om attinförande av ytterligare bl.a. hadeekonomiska aspekter, att frågan på lämpligt sättborde bli föremål för utredning.Regeringen tillsatte en utredningmed syfte att utreda förutsättningarna för att till helgdag. Enligtdirektiven (dir. 1993:104) var det av vikt attutredningen särskilt studerade de ekonomiskakonsekvenserna som inrättandet av en ny helgdagskulle få, såväl för den offentliga sektorn som förnäringslivet och övriga delar av samhället. Iutredarens uppdrag låg också att undersökakonsekvenserna, ekonomiska och andra, av att inrättanationaldagen som helgdag på bekostnad av någon nuexisterande allmän helgdag.Utredaren föreslog i sitt betänkande (SOU 1994:58)att blir allmän helgdagsamtidigt som upphör att varahelgdag. Utredaren hade kommit fram till dennaslutsats dels genom att studera de ekonomiskakonsekvenserna av ytterligare , dels genomatt beakta folkliga och kyrkliga traditioner.Sammanfattningsvis angav utredaren att om maninförde nationaldagen som , utan att ändranågot annat, skulle det medföra ett årligtinkomstbortfall inom tillverkningsindustrin påomkring i genomsnitt. Bruttonationalproduktenskulle minska med mellan 0,2 och , dvs. mellan3 och baserat på 1992 årsproduktion. Utredaren anförde att det inte kundeanses rimligt att i dagens ekonomiska läge införaytterligare . Om nationaldagen skall blihelgdag borde en befintlig helgdag tas bort ellerflyttas. Som möjliga alternativ i utredningendiskuterades att första maj, ,himmelsfärdsdag eller annandag pingstupphörde att vara helgdag. I valet mellan deaktuella helgdagarna fann utredaren, med beaktandeav ekonomiska, teologiska och sociala aspekter, attannandag var den helgdag som framstod somminst olämplig att ta bort.I budgetpropositionen 1994/95:100 (bil. 3 s. 14)angav regeringen att tanken att göra nationaldagentill helgdag inte borde fullföljas.Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande1995/96:KU11 motioner om nationaldagen som helgdag.Enligt utskottets mening gav de gällande formernaför firande av nationaldagen och svenska flaggansdag tillräckligt utrymme för att markeradenna dags betydelse i det svenska samhället.Motionerna avslogs. Detta ställningstagande vidhöllsvid behandlingen av motioner i ämnet i betänkandena1997/98:KU9 (s. 5-6) och 1999/2000:KU18 (s. 5).Av framgår följande. "Du gamla,du fria" är en fosterländsk sång, allmänt använd somSveriges nationalsång (ehuru inte officiellt antagensom sådan).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning att degällande formerna för firande av nationaldagen ochsvenska flaggans dag ger tillräckligtutrymme för att markera denna dags betydelse i detsvenska samhället. Motionerna K201, K206, K218,K226, K245 yrkande 1, K261, K276, K281 och K286avstyrks.Utskottet, som inte anser att det finns behov avett juridiskt erkännande av "Du gamla, du fria" somSveriges nationalsång, avstyrker motion K245 yrkande2.Offentligt belöningssystemUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motioner med yrkanden bl.a.om en översyn av det offentligabelöningssystemet.MotionernaI motion 2000/01:K203 av och (kd) föreslås att tillkännagerför regeringen som sin mening vad i motionen anförsom behovet av en översyn av och ett förslag till ettreformerat offentligt belöningssystem. Motionärernaframhåller att ordnar har varit ettsätt för en stat att belöna sina medborgare förviktiga och betydelsefulla insatser. I modern tidhar dock ordnar inneburit att en enskild medborgareerhållit bevis för statens tacksamhet. Det finnsmånga medborgare i vårt land som gör förtjänstfullainsatser för riket. Att ge dem ett offentligterkännande är viktigt. I togs möjlighetenför rikets statschef att utdela ordnar bort i ochmed den nya grundlagen. Den socialdemokratiskamajoriteten ansåg att ordensväsendet var ettförlegat och odemokratiskt belöningssystem somtillhörde det förgångna. Det märkliga i sammanhangetvar dock att utländska medborgare inte ansågsomfattas av de socialistiska jämlikhetssträvandena.Ordnar delas fortfarande ut till medborgare i andraländer. Den andra underligheten är, enligtmotionärerna, att de tidigare ordnarna ersattes avett medaljsystem. Förtjänta svenska medborgare får av konungen medaljer av olika slag. Enligtmotionärerna kompletterar ordnarna och medaljernavarandra men har olika uppgifter att fylla i ettintegrerat offentligt belöningssystem. Behovet förstatsmakten att visa uppskattning finns såledeskvar, som formerna för detta är minst sagttorftiga. Motionärerna anser att vi nu bör ta stegetfullt ut och återigen förläna även svenskamedborgare de kungliga ordnarna. finns iprincip endast två kungliga ordnar kvar. Det är denförnämsta av dem alla, Serafimerorden, som i principendast tilldelas medlemmar av kungliga familjer ochprominenta statschefer. Den andra ärNordstjärneorden, som delas ut i "parti och minut"på svenska statsbesök och vid statsbesök i riket. Detvå andra ordnarna, den välkända och denmindre kända Svärdsorden, som i princip endast gavstill officerare, avskaffades helt 1975. Dessa ordnarbör återupprättas. Enligt motionärerna bör enöversyn göras med anlitande av historisk expertis.Därefter bör ett förslag framläggas till ettåterinförande av ett offentligt belöningssystem, somockså bör avse svenska medborgare.I motion 2000/01:K259 av ochIngemar Vänerlöv (kd) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en översyn av det offentligabelöningssystemet. Det är enligt motionärerna lättatt förstå oviljan mot ordensväsendet ochförståeligt att man valde att lägga ordensväsendet ivila. Men har gått . Internationelltanvänds medaljer som bevis på uppskattning förmindre insatser av enskild karaktär och ordnaranvänds som bevis på uppskattning för störreinsatser för samhället. En orden är bara en annansorts medalj, som markerar skillnad i insats. Detsvenska belöningssystemet borde i konsekvensens namnligga i linje med det internationella systemet, ettförhållande som också talar emot en total vila förordensväsendet. Att staten faktiskt har ett behov avatt visa uppskattning för större insatser församhället visas exempelvis genom att regeringennågot inkonsekvent förlänar professors titel. Enutredning som omfattar hela det offentligabelöningssystemet bör, enligt motionärerna,tillsättas för att pröva om tiden är de svenskariddarordnarna mogen.I motion 2000/01:K299 av ochChatrine () föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av åtgärder motutbredningen av illegitima riddarordnar (yrkande 1)och att beslutar att uppdra åt att fastställa en officiell lista övervilka riddarordnar som i skall betraktas somlegitima respektive illegitima (yrkande 2). Reglernaför vad som är en äkta riddarorden är hårtbegränsade. En legitim andlig riddar-orden kan iprincip bara stiftas eller återupplivas av enreligiös ledare, som påven. En legitim världsligriddarorden kan bara stiftas eller återupplivas aven statschef. Det finns enligt motionärerna mångasamfund med välgörenhet på programmet som utger sigför att vara en äkta riddarorden men hänvisar historiebeskrivning som inte kan styrkas medsamtida dokument. Därför har dessa status somillegitim riddarorden. Enligt motionärerna börregeringen agera mot utbredningen av illegitimaordnar och bärandet av hederstecken av tvivelaktigkaraktär. Motionärernas förslag är att uppdra åtKungl. , som besitter den störstasakkunskapen i landet vad gäller riddarordnar, attfastställa en lista som ges officiell status övervilka riddarordnar som i skall betraktas somlegitima respektive illegitima.BakgrundDet svenska ordensväsendet reformerades . Dåupphörde möjligheten att tilldela svenska medborgareordensutmärkelse (se prop. 1973:91, KU27). Av Kungl.Maj:ts ordenskungörelse (1974:768) framgår attutländsk statschef eller därmed jämställd kantilldelas utmärkelse inom Kungl. Serafimerorden ochatt utländsk medborgare eller statslös bosatt utomriket kan tilldelas utmärkelse inom Kungl.Nordstjärneorden på grund av personliga insatser förSverige eller för svenskt intresse.Det finns fyra svenska riddarordnar, nämligenSerafimer-, Svärds-, Nordstjärne- och Vasaordnarna.Som sammanfattande beteckning brukar användas Kungl.Maj:ts orden. Serafimerorden består av endast enklass och var tidigare avsedd som belöning "för dem,vilka genom sina tjänster till Konung ochfädernesland gjort sig högst förtjänta och såledesblivit värdiga att bekläda rikets högsta ämbeten".Serafimerorden kan ges till utländsk statschef ellerdärmed jämställd samt medlemmar av det svenskakungahuset. gällde att de svenskaSerafimerriddarnas antal inte fick överstiga 32.Inom denna orden finns alltsedan tillkomsten enSerafimermedalj, tidigare avsedd att förlänas"personer som gjort sig synnerligen förtjänta genomverksam vård om fattiga".Svärdsorden utdelas inte längre. Den var avseddsom en belöning "för gagnande och långvarigverksamhet" inom krigsmakten. Inom Svärdsorden fannsfem grader, ett Svärdstecken för underofficer och enSvärdsmedalj för manskap.Nordstjärneorden var tidigare avsedd som belöning"för medborgerliga förtjänster, för ämbets- ellertjänstemannagärning, för vetenskaper, vittra, lärdaoch nyttiga arbeten samt för nya och gagneligainrättningar". Den kan numera förlänas utländskmedborgare på grund av personliga insatser förSverige eller för svenskt intresse. InomNordstjärneorden finns fem grader.Vasaorden slutligen var avsedd som belöning "förförtjänster om jordbruk, bergshantering, konst,handel, industri, hantverk och undervisning, förnyttiga skrifter i dessa ämnen samt för välförrättade allmänna värv och uppdrag". InomVasaorden fanns fem grader samt ett Vasatecken ochen Vasamedalj. I likhet med Svärdsorden utdelas intelängre Vasaorden.Antalet innehavare av Svärds-, Nordstjärne- ochVasaordnarna, som är svenska medborgare, var 1992omkring 15 000. delas uttill 200-300 utländska medborgare.För närvarande gäller följande i fråga ommedaljer: H.M. Konungen delar ut fem medaljer.Serafimermedaljen delas ut till personer som genomhumanitär eller allmänt samhällsgagnande gärninggjort sig synnerligen förtjänta. Denna medalj, somförekommer i en storlek, utdelas mycket sparsamt.H.M. Konungens medalj utdelas som särskildutmärkelse för framstående insatser inom Sverigeeller inom hovet för lång och trogen tjänst. Dennamedalj finns i flera storlekar och med olikabandfärg. Litteris et Artibus, som finns i förgylltsilver i en storlek, förlänas för litterära ochkonstnärliga förtjänster till i genomsnitt fyra-sexpersoner . , som finns ien storlek i förgyllt silver, tilldelas konstnäreroch enligt bestämmelserna får högst tre medaljer omåret tillfalla svenskar och högst en medalj om åretmedborgare i vart och ett av de nordiska länderna.Prins , i en storlek i förgyllt silver,utdelas till högst en person för särskiltgagnande nationell eller internationell humanitärverksamhet. - Medaljärendena handhas avRiksmarskalksämbetet.De statliga medaljer som kommer i fråga är bl.a.utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst,som enligt huvudregeln tilldelas den som varitanställd i staten . Utmärkelsen kan efterden anställdes önskan ges som konstglas, medaljeller ur; alla med inskription. Medaljen IllisQuorum meruere labores har kommit att förlänas somerkänsla för personliga insatser för kulturella,vetenskapliga och andra allmännyttiga ändamål.Medaljen förekommer i guld i fyra storlekar ochförlänas endast ett fåtal personer varje år.Medaljen För medborgerlig förtjänst var under en tidfrämst avsedd för kommunala förtroendemän men harockså delats ut som belöning för mer allmännasamhällsinsatser. Denna medalj förekommer i guld ifyra storlekar och i silver i en storlek. Även dennamedalj har endast delats ut till ett fåtal personerom året. Vidare utdelas medaljen För berömligagärningar till personer som genom rådighet och stortpersonligt mod räddar livet på en människa ilivsfara. Den finns i guld i två storlekar och isilver i en storlek. har den delats utvid 18 tillfällen. Slutligen skall nämnas medaljenFör omsorgsfull renvård som förlänas företrädare förrenskötseln och har delats ut två gånger . Den förekommer i guld i en storlek och isilver i en storlek.Riksdagen har återkommande avslagitmotioner om ett reformerat ordens- och medaljväsendesamt vissa andra frågor rörande det offentligabelöningssystemet. Vid utskottets behandling underriksmötet /93 av motioner med bl.a. samma syftesom de nu aktuella, lämnade utskottet (bet.1992/93:KU7) en ingående redovisning för detnuvarande ordensväsendet och den reformering häravsom skedde . I betänkandet redogjordes ocksåför tidigare ställningstaganden i frågan.Utskottet erinrade om att reformering avdet svenska belöningssystemet föregicks av ettgrundligt beredningsarbete och attkonstitutionsutskottet (bet. KU 1973:27) framhöllatt det belöningssystem som då tillämpadesåterspeglade en gången tids samhällssyn genom att geuttryck för värderingar av samhällsinsatser enbartmed hänsyn till tjänsteställning. Vidare framhöllsatt ordnarna inte kunde anses fylla sin uppgift närdet gällde att belöna viktiga samhällsinsatser.Reformen stöddes också av de personalorganisationersom företrädde det övervägande antaletstatsanställda. Det argument som låg till grund förreformen hade enligt utskottets mening fortfarandeviss tyngd. Mot denna bakgrund borde enligtutskottet en översyn av det offentligabelöningssystemet avvaktas intill dess det tydligarevisats att ett mer utvecklat belöningssystem skullekunna fylla sin uppgift. Mot bakgrund av det anfördaavstyrkte utskottet motionerna.Detta ställningstagande har sedan upprepats vidutskottets behandling av denna fråga under1990-talet (se 1993/94:KU4, 1994/95:KU16,1997/98:KU9, 1999/2000:KU18).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att de argument som bar upp 1975 årsreform alltjämt är giltiga. Utskottet avstyrkermotionerna K203 och K259. Även motion K299 avstyrks.Flaggor i plenisalen, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motioner med yrkanden bl.a.om flaggning i plenisal och om EU-flaggning.MotionernaI motion 2000/01:K207 av de () föreslås att beslutar om sådantflaggarrangemang i plenisalen att den svenskaflaggan placeras i anslutning till talarstolen ienlighet med vad som anförs i motionen. Kammarenstalarstol är ett ofta förekommande inslag i mediernadå debatter och viktiga samhällsfrågor från skall refereras. I många länders parlamentfinns nationens flagga nära talarstolen. Det vore,enligt motionären, en fördel om man varje gång ettinslag från kammarens talarstol visades direkt kundese att det var från riksdag. Motionärenföreslår därför att det vid kammarens talarstolsätts upp en svensk flagga.I motion 2000/01:K253 av ochKarin () föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs dels om EU-flaggning under Sverigesordförandeskap i EU (yrkande 1), dels om bör göras till allmän flaggdag(yrkande 2). Med början det halvår då ärordförandeland i EU bör, enligt motionärerna, EU-flaggan vaja från alla officiella byggnadertillsammans med den svenska flaggan. I alla andraEU-länder är det regel snarare än undantag att EU-flaggan finns på offentliga byggnader såsom kungligaslottet, regeringsbyggnader, parlamentsbyggnaderosv. Enligt motionärerna bör likasåbesluta om att görs tillallmän flaggdag.I motion 2000/01:K311 av ochElizabeth () föreslås att riksdagenbeslutar i fråga om plenisalens talarstol ochflaggan i enlighet med vad som i motionen anförs.Vid rapportering från och andrainternationella organ kan man ofta se ennationsskylt, , medan den svenska flaggan, vårfrämsta nationalsymbol mer sällan exponeras i dessasammanhang. I den svenska finns numera,efter initiativ från några moderater, fanan upphängdi plenisalens fond. Den är dock inte så placerad attden framträder när medierna sänder ut bilder pånågon ledamot eller regeringsföreträdare eller ensnär Hans Majestät Konungen använder riksdagenstalarstol. En stark nationell förankring är enviktig förutsättning för den som med kraft skallkunna företräda sitt eget land i internationellasammanhang. Det är, enligt motionärerna, därförviktigt att vi i på alla områden medvetetodlar och stärker vår nationalkänsla. Det fortsattaarbetet att stärka nationalismen kan och bör inledasi riksdag, och en möjlig väg är enligtmotionärerna att förse talarstol medinskriptionen RIKSDAG, och samtidigtplacera en svensk flagga så att den naturligtinramar talaren och hamnar inom TV-kamerornas fokus när sändningar från kammaren pågår.I motion 2000/01:K340 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om ökadanvändning av Europaflaggan och EU-symbolen ioffentliga sammanhang (yrkande 1). Europaflaggan medtolv gula stjärnor på blå botten blev symbol förEuroparådet 1955. fyller den samma rollför det samarbete som bedrivs inom EU. Flaggningoch annat utnyttjande av symbolen får ses somuttryck för den samhörighet som växer sig alltstarkare mellan medborgarna i europeiska länder.Sverige är utan tvivel det EU-land där Europa-symbolen förekommer mest sparsamt. Även i enatlantisk nation som ser man oftareEuropaflaggan såväl utanför som i både offentligaoch privata byggnader. Enligt motionären vore detnaturligt om staten går före med gott exempel ochlåter berörda myndigheter flagga på offentligabyggnader med både den svenska flaggan ochEuropaflaggan.BakgrundFrån EU-upplysning har utskottet vidbehandlingen av motioner med yrkanden liknande de nuaktuella (bet. 1999/2000:KU18) inhämtat följande.Användning av EuropaflagganDet finns inga särskilda EU-regler som styranvändningen av Europaflaggan utan flaggan kananvändas inom ramen för de eventuella begränsningarsom nationell lagstiftning uppställer. Det finnsingen svensk lagstiftning som reglerar användningenav Europaflaggan. och regeringen flaggarmed Europaflaggan vid officiella besök från någon avEU:s institutioner.Utskottet behandlade i betänkande 1999/2000:KU18bl.a. en motion i vilken begärdes ökad användning avEuropaflaggan och EU-symbolen i offentligasammanhang. Utskottet konstaterade att det finns EU-regler som slår fast att bidragsmottagare på olikasätt är skyldiga att informera om att finansielltstöd erhållits från gemenskapen. Beträffandeanvändningen av EU-flaggan konstaterade utskottetatt det inte finns några särskilda EU-regler ochinte heller några nationella regler. Utskottet villei sammanhanget framhålla att någon plikt att flaggamed svenska flaggan inte föreliggerför statliga myndigheter och institutioner utanförFörsvarsmakten. Varje civil myndighet får självutifrån praktiska och andra överväganden avgöra ivilken utsträckning seden att flagga på de allmännaflaggdagarna lämpligen kan upprätthållas (se prop.1981/82:109 s. 12). Enligt utskottet bordeflaggningen på statliga byggnader även ifortsättningen avgöras av de statliga myndigheternaoch institutionerna själva.