bet · GO01SkU17 · 2001-03-20 00:00:00 — 1998/99:MJU6).Det skall också nämnas att en särskild utredaretillkallats med uppgift att samordna och utreda detfortsatta nationella arbetet med att åstadkommaslutförvaring av kvicksilverhaltigt avfall i djuptbergförvar. Utredaren skall lämna förslag till enlösning där ägarna av kvicksilverhaltigt avfall taransvar för slutförvaringen av avfallet.Våren 1994 ställde sig positiv till enavveckling av amalgam som tandfyllningsmaterial(bet. 1993/94:JoU23). Användningen av amalgam itandvården har därefter minskat kraftigt.Tandvårdsersättning för amalgamfyllningar slopadesper , och inriktningen är attamalgam som tandfyllningsmaterial skall förbjudas(prop. 1997/98:112, bet. 1997/98:SoU25).När det gäller krematoriernas kvicksilverutsläppbedrivs utvecklingsarbete för att komma till rättamed detta problem. En metod innebär att en selen-ampull placeras på kistlocket före kremeringen.Tanken är att selen och kvicksilver skall reageramed varandra i rökgaserna och därvid bilda kvick-silverselenid som är en stabil och ofarlig förening.En annan metod gäller utveckling av modernfilterteknik. Avskiljningen av kvicksilver sker dågenom att kvicksilvret, som förångas vidkremeringen, amalgamiseras på ett selenfilter somsedan kan förnyas.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade ett yrkandemed samma innehåll som det nu aktuella. Utskottetkonstaterade att olika åtgärder har vidtagits ellerförbereds för att fasa ut användningen avkvicksilverhaltiga produkter, inklusive amalgam.Något skäl att därutöver belägga produkten med ensärskild skatt fanns inte enligt utskottets mening.Utskottet har inte funnit skäl till någon annanbedömning och avstyrker således motionsyrkandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Energibeskattningens allmännainriktningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K398yrkande 20, 2000/01:Sk321 yrkande 26,2000/01:Sk324 yrkande 15, 2000/01:Sk612,2000/01:Sk714 yrkandena 1 och 2, 2000/01:Sk717,2000/01:Sk719, 2000/01:Sk725, 2000/01:Sk1010,2000/01:Sk1012, 2000/01:Sk1013, 2000/01:Sk1027yrkande 3, 2000/01:Sk1028 yrkandena 1, 2 och 7,2000/01:U511 yrkande 15, 2000/01:MJ711 yrkandena9 och 10, 2000/01:MJ762 yrkande 2, 2000/01:MJ780yrkandena 6, 7, 9 och 10, 2000/01:MJ838 yrkande7, 2000/01:MJ841 yrkandena 1 och 3, 2000/01:N224yrkande 3, 2000/01:N242 yrkande 6, 2000/01:N262 yrkandena 8 och 9,2000/01:N320 yrkande 1 och 2000/01:N387 yrkande1.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd)Reservation 3 (c)Reservation 4 (fp)Reservation 5 (mp)2. Industrins och växthusnäringensenergiskattRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk324yrkande 17, 2000/01:Sk732 yrkande 7,2000/01:Sk735 yrkandena 9 och 23, 2000/01:Sk1028yrkande 8, 2000/01:MJ244 yrkande 2, 2000/01:MJ766yrkandena 2 och 3, 2000/01:MJ780 yrkande 8 och2000/01:N322 yrkande 1.Reservation 6 (m)Reservation 7 (kd)Reservation 8 (fp)Reservation 9 (mp)3. Jordbrukets miljö- och energiskatterRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk650,2000/01:Sk738, 2000/01:Sk1025 yrkande 2,2000/01:MJ243 yrkande 3, 2000/01:MJ244 yrkande 6,2000/01:MJ256 yrkandena 5 och 6, 2000/01:MJ257yrkande 10, 2000/01:MJ842 yrkande 3 och2000/01:MJ845 yrkande 9.Reservation 10 (m)Reservation 11 (kd)Reservation 12 (fp)4. Fossila drivmedelRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk639yrkande 1, 2000/01:Sk647, 2000/01:Sk648,2000/01:Sk687 och 2000/01:N325 yrkande 10.Reservation 13 (m)5. ÅkerinäringenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk620yrkandena 1-3, 2000/01:Sk636, 2000/01:Sk656 yrkande 1, 2000/01:Sk711,2000/01:Sk724, 2000/01:Sk731, 2000/01:Sk1008,2000/01:Sk1029 yrkande 1 och 2000/01:MJ841yrkande 5.Reservation 14 (m, kd)Reservation 15 (fp, mp)6. BiobränslenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk619,2000/01:Sk671 yrkandena 1 och 2, 2000/01:Sk684,2000/01:Sk700, 2000/01:Sk701, 2000/01:Sk776yrkandena 1 och 4, 2000/01:Sk1014, 2000/01:Sk1027yrkandena 1, 4 och 5, 2000/01:T212 yrkande 15,2000/01:MJ711 yrkande 32, 2000/01:MJ839 yrkande 2 och 2000/01:MJ845 yrkandena 4-6.Reservation 16 (m)Reservation 17 (v)Reservation 18 (kd)Reservation 19 (c)7. Differentierad drivmedels- ochfordonsskattRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk659,2000/01:Sk770 och 2000/01:Sk771.8. FordonsskattRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk324yrkande 16, 2000/01:Sk645, 2000/01:Sk664, 2000/01:Sk720,2000/01:Sk722 yrkandena 1 och 2, 2000/01:Sk1009,2000/01:Sk1011 och 2000/01:T212 yrkandena 16 och17.Reservation 20 (m)Reservation 21 (fp)9. Miljöskatt på flygRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk641yrkandena 1 och 2 och 2000/01:T641 yrkandena 3-6och 8.Reservation 22 (v)Reservation 23 (mp)10. Alkohol- och tobaksbeskattningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk674,2000/01:Sk732 yrkande 6, 2000/01:Sk774,2000/01:Sk1015 yrkandena 1 och 2, 2000/01:So300yrkande 18 och 2000/01:So335 yrkande 2.Reservation 24 (m)11. Införsel av alkoholRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk1016,2000/01:Sk1017 och 2000/01:So300 yrkandena 16 och17.Reservation 25 (m)12. ReklamskattRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk678,2000/01:Sk689, 2000/01:Sk709, 2000/01:Sk716, 2000/01:Sk735 yrkande 10,2000/01:Sk772, 2000/01:Sk773, 2000/01:Sk1018,2000/01:Sk1019 och 2000/01:Kr537 yrkande 11.Reservation 26 (m, kd, c, fp)13. BåtskattRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk1021,2000/01:T613 yrkande 2, 2000/01:T627 yrkande 2och 2000/01:T640 yrkande 2.Reservation 27 (m)Reservation 28 (v)14. AvfallsskattRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk1020,2000/01:MJ711 yrkande 37, 2000/01:MJ764 yrkande11, 2000/01:MJ795 yrkande 1 och 2000/01:MJ841 yrkande 4.Reservation 29 (m)Reservation 30 (fp)15. Avgift på amalgamRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ763 yrkande4.Reservation 31 (mp)den 20 mars 2001På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: ArneKjörnsberg (s), (), AnitaJohansson (s), (), PerRosengren (v), (), (), Per (), de (), (), (),(), (), LennartAxelsson (s), (), () och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Energibeskattningens allmänna inriktning(punkt 1) - mav (), (),de () och CatharinaHagen (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs omenergiskattepolitikens inriktning. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:Sk1028 yrkandena 1, 2och 7, 2000/01:N242 yrkande 6, bifaller delvismotionerna 2000/01:Sk612, 2000/01:Sk717,2000/01:Sk1012 och 2000/01:N224 yrkande 3 samtavslår motionerna 2000/01:K398 yrkande 20,2000/01:Sk321 yrkande 26, 2000/01:Sk324 yrkande 15,2000/01:Sk714 yrkandena 1 och 2, 2000/01:Sk719,2000/01:Sk725, 2000/01:Sk1010, 2000/01:Sk1013,2000/01:Sk1027 yrkande 3, 2000/01:U511 yrkande 15,2000/01:MJ711 yrkandena 9 och 10, 2000/01:MJ762yrkande 2, 2000/01:MJ780 yrkandena 6, 7, 9 och 10, 2000/01:MJ838yrkande 7, 2000/01:MJ841 yrkandena 1 och 3,2000/01:N262 yrkandena 8 och 9, 2000/01:N320 yrkande1 och 2000/01:N387 yrkande 1.StällningstagandeInledningsvis vill vi framhålla vikten av attarbetet med att reformera nuvarande lapptäcke tillenergiskattesystem måste påskyndas. Energi- ochmiljöskatterna med olika undantag ochnedsättningsregler för olika sektorer gör dettaområde mycket komplicerat och oöverskådligt. Därtillär skatten på energi hög i , vilket fördyrarproduktion, transporter och boende. Arbetet medenergibeskattningens framtida utformning har nupågått i och vi finnerdet märkligt att regeringen inte förmår presenteraett förslag till ett enklare och mer överskådligtenergiskattesystem med en klarare uppdelning mellanskatternas fiskala och miljöstyrande roller. Denöversyn av energibeskattningen som man hänvisat tillunder senare år är tydligen avslutad. Denarbetsgrupp som arbetat med frågan har i en särskilddepartementspromemoria (Ds 2000:73) redovisat delarav det analysarbete som gjorts under de senasteåren, dock utan att presentera några konkretaförslag till ett nytt energiskattesystem. I ställetskall regeringen, enligt vad som uttalats ibudgetpropositionen för , tillsätta ettflertal utredningar med varierande uppgifter. Syftetmed dessa utredningar verkar i första hand vara attförverkliga strategin för en fortsatt grönskatteväxling.När det gäller miljöskatterna har regeringenaviserat dramatiska höjningar genom den s.k. grönaskatteväxlingen på ca på någraårs sikt. Miljön kommer enligt vår mening dock inteatt vinna något på att svensk industri, som i ettinternationellt perspektiv släpper ut en liten mängdföroreningar, på grund av höga skatter tvingasflytta utomlands.Vår principiella inställning är attenergibeskattningen skall vara energineutral medanmiljöskatterna skall motsvara den belastning påmiljön som energianvändningen medför. Fiskalaskatter, som energiskatten, bör endast tas ut ikonsumentledet samt vara proportionellt motenergiinnehållet, medan miljöstyrande skatter ut endast i produktionsledet i syfte att göraproduktionsprocesserna mindre miljöstörande.Konkurrensen mellan energislagen måste ocksåförbättras. Skattesystemets utformning har i dagbl.a. lett till en ökad import av el från utländskakolkondenskraftverk. Vi anser attenergiskattepolitiken måste anpassas till nyaomvärldsvillkor, där inte längre utgör enisolerad elmarknad. Skattereglerna bör utformas såatt förutsättningar skapas för att använda de minstmiljöskadliga energislagen. Därigenom skulle en delav den importerade elen från bl.a. polska och danskakolkraftverk kunna trängas tillbaka. En annan viktiguppgift är att få till stånd en ökad anpassning avenergibeskattningen mellan de nordiska länderna.Ökande skillnader och olika beskattningsprinciperhotar effektiviteten på den gemensamma, nordiskaelmarknaden. De samlade produktionsresursernautnyttjas mindre effektivt, vilket i sin tur ledertill samhällsekonomiska kostnader och en ökadnegativ miljöpåverkanVidare vill vi betona vikten av att regelverketkring miljö- och energiskatter samordnas på EU-nivå.En sådan samordning är en logisk följd av attmarknaden släpps fri. Viktigt i detta sammanhang äratt den fiskala beskattningen, som ärproduktionsneutral, sker i konsumtionsledet, medanmiljöskatterna med sin styrande verkan tas ut iproduktionsledet. Samordningen bör göras så snartsom möjligt. Ett lämpligt tillfälle att föra uppfrågan på dagordningen är under det svenskaordförandeskapet.2. Energibeskattningens allmänna inriktning(punkt 1) - kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs omenergiskattepolitikens inriktning. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:N262 yrkandena 8 och 9,bifaller delvis motionerna 2000/01:Sk324 yrkande 15,2000/01:K398 yrkande 20, 2000/01:U511 yrkande 15,2000/01:MJ711 yrkande 10, 2000/01:MJ838 yrkande 7,2000/01:MJ841 yrkande 1 samt avslår motionerna2000/01:Sk321 yrkande 26, 2000/01:Sk612, 2000/01:Sk714 yrkandena 1 och 2, 2000/01:Sk717,2000/01:Sk719, 2000/01:Sk725, 2000/01:Sk1010,2000/01:Sk1012, 2000/01:Sk1013, 2000/01:Sk1027yrkande 3, 2000/01:Sk1028 yrkandena 1, 2 och 7,2000/01:MJ711 yrkande 9, 2000/01:MJ762 yrkande 2,2000/01:MJ780 yrkandena 6, 7, 9 och 10,2000/01:MJ841 yrkande 3, 2000/01:N224 yrkande 3,2000/01:N242 yrkande 6, 2000/01:N320 yrkande 1 och2000/01N387 yrkande 1.StällningstagandeI likhet med vad som anförs i motion N262 anser viatt behöver ett skattesystem som styr mot enekologiskt hållbar produktion och konsumtion, ärkonsekvent och slår rättvist men inte så hårt attsvensk industri förlorar konkurrenskraft gentemotomvärlden. Energiskattesystemet är också avgörandeför den framtida efterfrågan på inhemsk bioenergioch på vindkraft.De förnybara energislagens kostnader förinsatsvaror och teknik har blivit lägre, teknikenstillgänglighet och effektivitet har ökat. Ändå ärkostnadsskillnaden mellan elproduktion baserad påförnybara energikällor och konventionellfossilbaserad elproduktion fortfarande betydande.Vi menar att det nu är dags att ta etthelhetsgrepp på energiskatterna och presentera ettuthålligt energiskattesystem som premierar godamiljöegenskaper, hög energieffektivitet och högelproduktion samt belägger produktion baserad påfossila bränslen med styrande miljöavgifter. Arbetetmed energibeskattningens framtida utformning har nupågått i och vi finnerdet märkligt att regeringen inte förmår presenteraett förslag till ett enklare och mer överskådligtenergiskattesystem med en klarare uppdelning mellanskatternas fiskala och miljöstyrande roller. Arbetetmed att reformera nuvarande lapptäcke tillenergiskattesystem måste påskyndas.Enligt vår mening bör ekonomiska styrmedel påmiljöområdet av konkurrens-, effektivitets- ochmiljöskäl regleras på unionsnivå. Utsläpp avväxthusgaser kan inte längre ses enbart som ennationell angelägenhet. Miljöföroreningarna känneringa gränser. Inte heller elmarknaden är nationelltbegränsad. Därför måste kraftfullt drivafrågan om en miniminivå när det gällerkoldioxidavgifter i EU. Eftersom produktionutomlands ofta drivs med miljökrav som är lägre än iSverige är det viktigt att gå över till majori-tetsbeslut inom EU när det gäller miljöstyrandeskatter och avgifter. Vi kan bara beklaga densvenska regeringens inställning i frågan och dessmedverkan till att något beslut om en övergång tillmajoritetsbeslut inte fattades vid den senasteregeringskonferensen.Vidare anser vi att regeringen genom förhandlingarmed och andra kraftproducerande länder börverka för en svensk miljöavgift på importeradkolbaserad kraftvärme. är förhållandet attDanmark lägger en koldioxidavgift och svavelavgift ikonsumtionsledet på den vattenkrafts- ochkärnkraftsel som importeras från . Danskkolkraft kan däremot försäljas till utanmotsvarande avgifter vilket ger den ett mycket för-månligt pris. Detta innebär en konkurrensfördel påmiljöns bekostnad, som vi anser vara heltförkastligt.3. Energibeskattningens allmänna inriktning(punkt 1) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen vad ireservationen anförs om energipolitikens inriktning,skatteväxling och handel med utsläppsrättigheter ochom miniminivåer för miljöskatter i EU. Därmedbifaller motionerna 2000/01:Sk321 yrkande26 och 2000/01:MJ711 yrkandena 9 och 10, bifallerdelvis motionerna 2000/01:K398 yrkande 20,2000/01:Sk324 yrkande 15, 2000/01:MJ841 yrkande 1,2000/01:U511 yrkande 15, 2000/01:MJ838 yrkande 7 och2000/01:N262 yrkande 9 samt avslår motionerna2000/01:Sk612, 2000/01:Sk714 yrkandena 1 och 2,2000/01:Sk717, 2000/01:Sk719, 2000/01:Sk725,2000/01:Sk1010, 2000/01:Sk1012, 2000/01:Sk1013,2000/01:Sk1027 yrkande 3, 2000/01:Sk1028 yrkandena1, 2 och 7, 2000/01:MJ762 yrkande 2, 2000/01:MJ780yrkandena 6, 7, 9 och 10, 2000/01:MJ841 yrkande 3,2000/01:N224 yrkande 3, 2000/01:N242 yrkande 6,2000/01:N262 yrkande 8, 2000/01:N320 yrkande 1 och2000/01:N387 yrkande 1.StällningstagandeEkonomiska styrmedel är ofta ett effektivt medel föratt komma till rätta med miljöproblemen. Välutformade ekonomiska styrmedel låser inteutvecklingen vid vissa tekniska lösningar ellermiljömässiga delmål utan stimulerar kreativitet ochutveckling. Det blir lönsamt att skydda miljön ocheffektivisera resursanvändningen genom ständigaförbättringar. Marknadsekonomins dynamik ochutvecklingskraft verkar därmed i miljöns tjänst.Centerpartiet har arbetat för attlångsiktigt öka miljörelateringen i skattesystemet.Verksamheter som påverkar miljön skall inte vältraöver miljö- och hälsorelaterade kostnader påsamhället. Principen om att förorenaren skall betalaskall gälla.Ekonomiska styrmedel som till exempel skatter ochavgifter ger som en sidoeffekt inkomster tillstatskassan. Det innebär att staten kan sänka andraskatter och avgifter som är störande församhällsekonomin. En väl genomförd grönskatteväxling skall leda till sänkt skatt på arbeteoch höjda skatter på miljöförstöring och användningav ändliga naturresurser. Som anförs i motion Sk321måste skatteväxlingen också utformas på ett sätt somunderlättar en framtida handel medutsläppsrättigheter. anser att ett välfungerade system för handel med utsläppsrättigheterpå ett bättre sätt än ständiga ändringar avskattesatser kan använda marknadsekonomins dynamik imiljöns tjänst. Handel med utsläppsrättigheterfungerar dock inte på alla områden varförskatteväxling är ett bra instrument föratt minska miljöförstöring och användning av ändliganaturresurser. I finns ettskattesystem med särskilda nedsättningsregler föratt minska skattebördan för bl.a. industrin. När ettsystem med utsläppsrättigheter är infört måste dessasärskilda nedsättningsregler avskaffas för att görahandeln enkel och enhetlig. Detta innebär att dennedsättning av koldioxidskatten som gällersuccessivt måste fasas ut.Regeringen och dess samarbetspartier i riksdagenhar inte klarat av att utforma skatteväxlingen såatt en framtida handel med utsläppsrättigheterunderlättas. I stället förstärker man den befintligaskillnaden i miljöbeskattning mellan hushåll ochindustri. Inga ansatser görs för att successivt fasaut de nedsättningar som finns och förbereda Sverigeför ett system för handel med utsläppsrättigheter.Vidare anser jag att det är nödvändigt med entydlig miljöstyrning inom EU då nationellakonkurrensvillkor alltmer ersätts av internationellkonkurrens på den gemensamma marknaden. Olikakonkurrensvillkor på grund av olika miljöregler ochmiljöskatter kan fungera som en drivkraft men ocksåsom ett hinder. Ett exempel på ett sådant område därolika regler är ett hinder är det svenskajordbrukets konkurrenssituation. Gemensammamiljöskatter är ett av verktygen för att komma tillrätta med detta problem. måste våga tastegen och säga att vi behöver miniminivåer förmiljöskatterna i EU. Detta vore bra för miljön ochdet är ett bra sätt för att skapa likvärdiga kon-kurrensvillkor inom EU. , som bejakarEU-samarbetet, vill se dessa miniminivåer förmiljöskatter i EU förverkligade. Regeringen bör där-för med kraft driva denna fråga.Slutligen vill jag framhålla vikten av att ettnytt energibeskattningssystem byggs från grunden.Att fortsätta lappandet på dagens delvisinkonsekventa och otydliga system av energiskatterär en omväg till ett ekologiskt hållbart samhälle.4. Energibeskattningens allmänna inriktning(punkt 1) - fpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs omenergiskattepolitikens inriktning. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:K398 yrkande 20,2000/01:Sk324 yrkande 15, 2000/01:MJ841 yrkandena 1och 3, bifaller delvis motionerna 2000/01:U511yrkande 15, 2000/01:MJ711 yrkande 10, 2000/01:MJ838yrkande 7 och 2000/01:N262 yrkande 9 samt avslårmotionerna 2000/01:Sk321 yrkande 26, 2000/01:Sk612, 2000/01:Sk714 yrkandena 1 och 2,2000/01:Sk717, 2000/01:Sk719, 2000/01:Sk725,2000/01:Sk1010, 2000/01:Sk1012, 2000/01:Sk1013,2000/01:Sk1027 yrkande 3, 2000/01:Sk1028 yrkandena1, 2 och 7, 2000/01:MJ711 yrkande 9, 2000/01:MJ762yrkande 2, 2000/01:MJ780 yrkandena 6, 7, 9 och 10,2000/01:N224 yrkande 3, 2000/01:N242 yrkande 6,2000/01:N262 yrkande 8, 2000/01:N320 yrkande 1 och2000/01:N387 yrkande 1.StällningstagandeFolkpartiet har en positiv inställning tillskatteväxling, dvs. att knappa resurser beskattasmer och arbete mindre. Det som präglatregeringens politik är dock snarare en svartväxling;skatt på energi har höjts medan skattesänkningarnapå arbete uteblivit.En ökad miljöstyrning av skattesystemet med enförskjutning av skatteuttaget från energiskatt tillkoldioxidskatt är en viktig åtgärd för att begränsakoldioxidutsläppen och därmed växthuseffekten.Koncentrationen måste fokuseras på de miljöproblemsom är störst, och hänsyn måste tas till attmiljöfrågorna är internationella. Enligt vår meningär det angeläget att en gemensam koldioxidskattinförs i EU. Ekonomiska styrmedel förgränsöverskridande miljöförstöring bör regleras påunionsnivå. Regeringen måste nu med kraft verka föratt detta skall bli möjligt. Så länge beslut härommåste fattas med enhällighet i rådet omöjliggörs ipraktiken målet om en gemensam miniminivå förmiljöavgifter på koldioxid och andra skadligautsläpp. Av konkurrens- och effektivitetsskäl är detviktigt att detta löses på europeisk nivå. Svårighe-terna att nå enighet om kommissionens förslag tillett nytt energibeskattningsdirektiv visar pånödvändigheten av att ge upp vetorätten när detgäller miljöbeskattning. Vi anser att det i förstahand rör sig om en miljöfråga och inte enskattefråga, och därmed bör besluten kunna fattasmed kvalificerad majoritet.En fortsatt grön skatteväxling måste ocksåkombineras med andra åtgärder som t.ex. handel medutsläppsrätter.Därutöver anser jag att arbetet med att reformeranuvarande lapptäcke till energiskattesystem måstepåskyndas.5. Energibeskattningens allmänna inriktning(punkt 1) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs omenergiskattepolitikens inriktning. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:MJ780 yrkandena 6, 7, 9,och 10, bifaller delvis motionerna 2000/01:N387 yrkande 1, 2000/01:U511 yrkande 15,2000/01:MJ838 yrkande 7, 2000/01:MJ762 yrkande 2,2000/01:Sk1027 yrkande 3 och 2000/01:Sk714 yrkandena1 och 2 samt avslår motionerna 2000/01:K398 yrkande20, 2000/01:Sk321 yrkande 26, 2000/01:Sk324 yrkande15, 2000/01:Sk612, 2000/01:Sk717, 2000/01:Sk719,2000/01:Sk725, 2000/01:Sk1010, 2000/01:Sk1012,2000/01:Sk1013, 2000/01:Sk1028 yrkandena 1, 2 och 7,2000/01:MJ711 yrkandena 9 och 10, 2000/01:MJ841yrkandena 1 och 3, 2000/01:N224 yrkande 3,2000/01:N242 yrkande 6, 2000/01:N262 yrkandena 8 och9 och 2000/01:N320 yrkande 1.StällningstagandeInledningsvis vill jag framhålla koldioxidskattensstora betydelse som styrmedel för att bekämpakoldioxidutsläppen. Handel med utsläppsrätter kankomplettera eller eventuellt ersätta koldioxidskattförst . har envetetsträvat efter att skattesatsen skall höjas och attundantag för olika kategorier förorenare skall tasbort. Koldioxidskatten är en av flera sammanflätademiljöskatter i energi- och trafikbeskattningen. Enhöjning av koldioxidskatten måste, menar jag,åtföljas av en rad justeringar i övriga skatter föratt miljökonsekvenserna totalt sett skall bli debästa.Det främsta syftet med en grön skatteväxling ärjust en ökad miljörelatering av skattesystemet.Skatteväxlingen leder då till att ekonomiskastyrmedel ges en ökad tyngd i miljöpolitiken vidsidan av administrativa och informativa styrmedel.De ekonomiska styrmedlen måste vara rätt utformadeför att ge kostnadseffektiva signaler tillmarknadens aktörer att utveckla en miljövänlig ochresurssnål livsstil och teknik. har imånga år drivit kravet på en grön skatteväxling ochdet är därför glädjande att en sådan nu inletts.Strategin för en fortsatt grön skatteväxling börutformas enligt följande:Energiskatterna skall bidra till att miljömålennås. En reformering av energibeskattningen bör ledatill ett heltäckande energiskattesystem som rymmeralla former av energianvändning med så långt möjligtsamma skattesatser för alla kategorier avförbrukare. Enligt min mening skall undantag ellernedsättning av beskattningen begränsas till ettfåtal områden, där de är nödvändiga med hänsyn tillden internationella konkurrensen, främst denenergiintensiva industrin. Härigenom uppnås bredastmöjliga skattebaser.Energibeskattningen bör främst omfatta följandeskatteslag:· En allmän energiskatt var syfte är dels fiskalt,dels syftar till att allmänt hushålla med energisom är en knapp resurs. Energiskatten relaterastill energiinnehållet och skall i princip varalika för alla energislag. En högre energiskattmåste dock tas ut för el, av skäl som närmareutvecklas .