bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — Statens lånebehov 2001-2004Miljarder kronor200 200 200 2001 2 3 4Inkomster +75 +73 +73 7643,6 2,7 2,8 ,6Utgifter exkl. - - - -Statsskuldsräntor 642 653 687 707,8 ,7 ,9 ,2Statsskuldsräntor - - - -m.m. 70, 63, 55, 56,7 3 2 5Netto +40 +15 - +0,,1 ,7 10, 93Riksgäldskontorets - - - -nettoutlåning 8,4 9,1 12, 13,4 7Kassamässig +26 +8, +13 +3,korrigering ,8 7 ,7 9Statsbudgetens saldoföreberäkningsteknisk +58 +15 - -överföring ,5 ,3 9,0 8,8Beräkningsteknisk 0,0 - -överföring 4,4 7,7Beräknat lånebehov +58 +15 - -(statsbudgetens ,5 ,3 13, 16,saldo) 4 6Såsom framgått har regeringen vidutformningen av sitt budgetförslagförutsatt att tidigare beslutadeutgiftstak skall ligga fast men att enteknisk justering av de fastlagdanivåerna får göras. Dessa justeringarmedför att utgiftstaken för 2001 och 2004höjs med 2 respektive 1 miljard kronor.För 2002 sänks taket med 5 miljarderkronor. leder justeringarna tillatt nivån inte ändras. För de tre närmastefterföljande åren har därigenom de avregeringen föreslagna utgiftstakenföljande sammansättning.Tabell 16. Regeringens utgiftstak förstaten 2002-2004Miljarder kronor20 20 2002 03 04Summa utgiftsområden exkl. 65 68 70Statsskuldsräntor 2, 5, 4,5 3 2Minskning av 1, 2, 3,anslagsbehållningar 2 6 0Ålderspensionssystemet vid 15 15 16sidan av statsbudgeten 3, 4, 3,4 1 8Summa takbegränsade utgifter 80 84 877, 2, 0,1 0 9Budgeteringsmarginal 1, 2, 7,9 0 1Utgiftstak 80 84 879, 4, 8,0 0 0MotionernaModerata samlingspartiet redovisar imotion Fi291 en budgetpolitik inriktad påskattesänkningar som är avsedda att gemänniskor ett ökat inflytande över sinaliv. Med en socialt framsyntskattepolitik förbättras möjligheternaatt försörja sig på eget arbete, vilketminskar behovet av bidrag ochtransfereringar. Partiet vill få tillstånd en sådan utveckling genom lägreutgiftstak som begränsar den offentligautgiftskvoten och skapar utrymme för enväxande privat sektor. Det allmänna börinrikta sig på sina kärnuppgifter.Med en stram utgiftspolitik villmotionärerna åstadkomma balans på enlägre nivå i de offentliga finanserna.Såväl utgiftskvot som skuldkvot skallminskas. i ett längre perspektivskall den offentliga utgiftskvoten närmasig genomsnittet för , medanden offentliga bruttoskulden börunderstiga av BNP vid utgången av2004. Enligt motionärerna leder derasförslag till att utgifts- ochskattekvoterna sjunker med 3 respektive 5procentenheter . Med ensådan utveckling blir de offentligafinanserna mindre konjunkturkänsliga,påpekar motionärerna.Den skattepolitik som redovisas syftarenligt motionärerna till att ge människormakt över sin egen situation samt tillatt premiera arbete, sparande, utbildningoch ansvarstagande. Genom att minskabidragsberoendet och ökaförutsättningarna för arbete ochföretagande minskar trycket på deoffentliga utgifterna. Skattesänkningarnamotsvaras huvudsakligen av minskadeoffentliga utgifter och har i övrigt enutbudsstimulerande inriktning. Deföreslagna utgiftsminskningarna uppgestill stor del inte beröra det enskildahushållets ekonomi.Motionärerna är kritiska tillregeringens överskottsmål och anser föregen del att målet i stället bör inriktaspå att i genomsnitt hålla de offentligafinanserna i balans över enkonjunkturcykel. Det av partiet förordadebalansmålet bör dessutom inte omfattasådant sparande som förekommer i PPM-delen av pensionssystemet eftersom det ärett privaträttsligt sparande. I det kortaper- spektivet utgår motionärerna frånsamma överskott som regeringen, vilketmed PPM-delen exkluderad motsvarar ettöverskott på närmare 1 %.Moderata samlingspartiets förslag tillskattesänkningar uppgår under de trenärmaste åren till 42, 63 respektive 80miljarder kronor utöver regeringens ochinriktas främst på inkomstbeskattningen.Skattesänkningarna uppges leda till ettminskat behov av bidrag ochtransfereringar för hushåll med arbetsinkomster, vilket i sin tur minskarkommunernas utgifter för socialbidrag. Deskattesänkningar som riktar sig till låg-och medelinkomsttagare är enligt motionenväsentligt större än deutgiftsminskningar som påverkarhushållens köpkraft.Inkomstskatten skall sänkas genom attgrundavdraget vid den kommunalabeskattningen höjs kraftigt. Under de trenärmaste åren skall det som mest uppgåtill för att senare höjas till50 . Partiet vill dessutom införaett förvärvsavdrag vid beräkningen avkommunal inkomstskatt motsvarande avinkomsten. Under de närmaste tre årenskall dessutom den s.k. värnskattenslopas, gränsen för när statlig skatt tasut höjas och uttaget av statlig skattsuccessivt sänkas till . I ett senareskede skall den statligainkomstbeskattningen helt avskaffas.Barnfamiljer skall ges rätttill ett särskilt grundavdrag vid denkommunala beskattningen. Avdraget skalluppgå till per barn och ärtänkt att komplettera barnbidraget pådagens nivå. Dessutom införs rätt tillavdrag för styrkta barnomsorgskostnadersamt en skattereduktion på förhushållens köp av tjänster. Avdraget förresor till och från arbetet skallförbättras som bensin- ochdieselskatten sänks. Vidare skall avdragför pensionssparande åter få göras medett basbelopp.Regeringens förslag tillbegränsningsregel vidfastighetsbeskattningen avvisas avmotionärerna. De vill i stället på siktavskaffa såväl fastighetsskatten somförmögenhetsskatten. I ett första stegskall man återgåtill taxeringsvärden.Skattesatsen skall sättas till0,för småhus och förflerbostadshus. Därefter skall uttaget avskatt successivt trappas ned för att 2004uppgå till för småhus. För attminska de regionala skillnaderna skallenbart halva markvärdet beskattas.I motionen föreslås också attdubbelbeskattningen av utdelningsvinsteravvecklas.Skatten på handelsgödsel skallavskaffas och vidare skall skatten pådiesel för jord- och skogsbruketsarbetsredskap sänkas till perliter.De moderata skattesänkningarnafinansieras genom besparingar som underde närmaste tre åren uppgår till netto39, 60 respektive 77 miljarder kronor.Till en del leder besparingarna tillatt kostnaderna för hushållen ökar. Detsker genom högre egenavgift tillarbetslöshetsförsäkringen, genom attkostnaderna för trafikolycksfall försöver på den obligatoriskatrafikförsäkringen samt genom attytterligare en karensdag införs isjukförsäkringen.Motionärerna vill emellertid ocksåminska företagsstödet, sänka partistödet,slopa presstödet samt åstadkommabesparingar genom att behålla kärnkraftenoch bedriva en effektivarearbetsmarknadspolitik.Utvecklingsbiståndet bör enligt derasmening begränsas. Med bl.a. en ökadsatsning på rehabilitering räknar deockså med att under de närmaste årenkunna minska utgifterna med 3, 7respektive 10 miljarder kronor.Motionärerna motsätter sig den nyligengenomförda höjningen av taket fördagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen.De vill i stället införa en allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkring somskall administreras av staten. Den skallfungera som en omställningsförsäkring ochtill viss del finansieras med en premiemotsvarande av den del av inkomstensom är ersättningsberättigad. Premienskall vara avdragsgill vid beskattningen.Motionärerna avvisar också regeringensförslag om en maxtaxa i barnomsorgen ochvill i stället - gemensamt med övrigaborgerliga partier - gesmåbarnsfamiljerna ökadeavdragsmöjligheter förbarnomsorgskostnader samt införa ett nyttstöd kallat barnomsorgskonto.Ökade resurser skall dessutom satsas påstödet till handikappade och på attåterställa änkepensionerna. Även den delav folkpensionen som hölls inne underåren 1993-1998 bör återställas för deberörda pensionärerna.För att få bort vårdköerna villModeraterna införa en nationellvårdgaranti och senare även enobligatorisk hälsoförsäkring som följerpatienten. Denna försäkring är iförlängningen tänkt att ersätta dennuvarande landstingsskattens finansieringav sjukvården. Som ett led i utvecklingenmot en hälsoförsäkring och som ett medeli kampen mot växande sjukskrivningarföreslår att 7 miljarderkronor tillförssjukvårdens direkta verksamheter viaförsäkringskassorna. Motionärernaföreslår vidare inom ramen för en störreaktionsplan mot den växande sjukfrånvaronbl.a. ökade anslag för rehabilitering.Kostnadsansvaret för läkemedelsförmånenbör enligt motionärerna tas över avstaten som nuvarandeapoteksmonopol avvecklas. De anser ocksåatt man i ökad utsträckning bör användasig av generisk förskrivning, dvs. satsamer på likvärdiga men billigarealternativa läkemedel. En frivilligläkemedelsförsäkring bör införas, och fördem som väljer att stå utanför dennaskall det finnas ett likviditetsskydd.Motionärerna anser att staten skall taöver kommunernas kostnader förskolväsendet . Det sker medhjälp av en nationell skolpeng som gårdirekt till skolan och som uppgår tillsammanlagt 60,7 miljarder kronor.Eftersom denna kostnad lyfts avkommunerna minskar motionärerna ienlighet med finansieringsprincipen detgenerella kommunbidraget med ett beloppsom motsvarar den nuvarande kostnaden förskolan, . Detgenerella statsbidraget minskas under dekommande tre åren dessutom med 3, 8respektive , eftersommotionärerna räknar med att de moderataförslagen kommer att leda till betydandekostnadsminskningar för kommunerna.Moderata samlingspartiet föreslår ocksåatt ytterligare två stiftelseuniversitetskall bildas och att man skall satsa merpå grundforskning och forskarutbildningliksom på väginvesteringar och försvaret.Under de närmaste tre åren villmotionärerna privatisera statliga företagför sammanlagt drygt 200 miljarderkronor. Deras avsikt är att under de trenärmaste åren sälja statliga företag för40, 60 respektive 60 miljarder kronorutöver de av regeringen planeradeförsäljningarna på 15 miljarder kronorper år. De inkomster detta ger skallanvändas till en snabbare amortering avstatsskulden.De finansiella effekter sommotionärernas förslag har på denkonsoliderade offentliga sektorn kanutifrån de i motionen redovisadeuppgifterna sammanfattas på följande sättför de kommande tre åren.Tabell 17. finansiellasparande i offentlig sektor 2002-2004Miljarder kronor(bild eller grafiskt element borttaget)Moderata samlingspartiet avvisaranvändningen av en budgeteringsmarginal.Om man till de moderata besparingarna påstatsbudgetens utgifter lägger effektenav detta ställningstagande får man framnivån på det av motionärerna förordadeutgiftstaket för staten.Tabell 18. utgiftstak förstaten 2002-2004Miljarder kronor20 20 2002 03 04Regeringens förslag 80 84 87till utgiftstak 9, 4, 8,0 0 0Föreslagen ökning av +4 +3 +2takbegränsade 6, 2, 2,utgifter 9 6 5Slopadbudgeteringsmarginal -1 -2 -7,9 ,0 ,1Moderaternas förslag 85 87 89till utgiftstak 4, 5, 3,0 0 0Moderata samlingspartiet föreslår attstaten skall ta över kommunernaskostnader för skolan. Förslaget innebäratt kommunerna kommer attavlastas en utgift på 57 miljarderkronor, som belastningen påutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning ökar med ettungefär lika stort belopp.Omfördelningens effekt på statsbudgetenneutraliseras genom att de generellastatsbidragen till kommunerna minskas medett motsvarande belopp i enlighet medfinansieringsprincipen. Moderatasamlingspartiet föreslår därutöver fleraåtgärder som får effekt på kommunernasekonomi, inte minst en radskattesänkningar. Även dessa åtgärderregleras i enlighet medfinansieringsprincipen över statsbidragentill kommunerna och medför att dessabidrag höjs med drygt 91 miljarder kronor2004. De föreslagna skattesänkningar somfår effekter för kommunernasskatteintäkter höjer alltså nivån påModerata samlingspartiets förslag tillutgiftstak för staten men har ingeneffekt på utgiftstaket för hela denoffentliga sektorn. Skillnaderna mellanModerata samlingspartiets och regeringensbudgetalternativ framkommer därförtydligare i utgiftstaket för denoffentliga sektorn.Tabell 19. utgiftstak föroffentlig sektor 2002-2004Miljarder kronor20 20 2002 03 04Regeringens förslag till 1 1 1utgiftstak 15 21 266 2 3M:s avvikande nivå på det +4 +3 +1statliga utgiftstaket 5 1 5M:s avvikande nivå för ±0 ±0 ±0kommunsektornM:s avvikande justering av - - -nivån för interna 78 14 14transaktioner 1 9Moderaternas utgiftstak för 1 1 1offentlig sektor 12 10 132 2 0Avvikelse från regeringen - - -34 11 130 3Kristdemokraterna redovisar i motionFi292 ett budgetalternativ som tar siktepå att långsiktigt förbättra Sverigeshistoriskt sett dåligatillväxtförutsättningar. Det sker genomstrukturella reformer och genomstrategiska skattesänkningar på arbete,sparande och företagande.Partiet vill genomföra eninkomstskattereform i fyra delar somefter uppgår till brutto 65miljarder kronor. Reformen ärKristdemokraternas alternativ tillregeringens kompensation för egenavgiftenvars tre första steg helt avvecklas 2002.Den kristdemokratiska lösningeninnefattar en höjning av grundavdragetvid den kommunala beskattningen till24 , dvs. en dryg fördubbling avavdraget. Höjningen skall omfatta allainkomsttagare, således även pensionärer,och beräknas ge en skattesänkning med 330kr . Den innebärockså att man kan tjäna per årinnan man behöver betala kommunalskatt,jämfört med den av regeringen föreslagnanivån på 11 200 kr.Grundavdragshöjningen skall utformas somen statlig skattereduktion, vilket medföratt förslaget inte har någon effekt påkommunernas skatteinkomster.I motionen föreslås också att låg- ochmedelinkomsttagare skall få enskattereduktion på . Fullskattereduktion skall utgå förpensionsgrundande inkomster upp till276 , varefter reduktionen trappasav för att helt upphöra vid inkomster på360 000 kr.Från och med 2002 vill motionärernadven införa ett förvärvsavdrag vid denkommunala beskattningen. Detta år skallförvärvsavdraget få göras på inkomster avanställning eller näringsverksamhet medett belopp motsvarande av inkomsten.Avdraget höjs därefter till 2003 och7 % 2004. Förvärvsavdraget skall utformassom en statlig skattereduktion, vilketmedför att inte heller detta förslagförutsätts få någon effekt på kommunernasinkomster.Dessutom vill Kristdemokraternaavskaffa värnskatten fr.o.m. 2003.I motionen föreslås också att den nedregränsen för rätt till reseavdrag sänksfrån 7 000 till . Avdragsrättenför pensionssparande bör mottreårsperiodens slut successivt höjastill ett helt basbelopp.Gemensamt med övriga borgerliga partierföreslår att ensärskild skattereduktion skall införasför hushållens köp av tjänstermotsvarande av kostnaden upp till50 /år.Gemensamt föreslår de fyra partiernaockså att barnfamiljer skall ges rätttill avdrag för samtligabarnomsorgskostnader med maximalt 50 000kr per barn och år. Från och med 2003vill därutöver införaen statlig skattereduktion på perbarn och år, ett belopp som 2004 höjstill per barn och år.Vidare anser partiet attförmögenhetsskatten ochdubbelbeskattningen bör fasas ut urskattesystemet, och till en del bör dettaskattebortfall kompenseras genom attbolagsskatten höjs från avnettovinsten.I motionen föreslås också attarbetsgivaravgifterna skall sänkas i tvåsteg på lönesummor ,först 2003 däreftermed 2004. Dessutomskall jordbrukets s.k. skatteryggsäcklyftas av. Dieselskatten för jord- ochskogsbruk bör sänkas till /l ochskatten på miljödiesel generellt sänkasför att ge åkerinäringen bättrekonkurrensvillkor.Taxeringsvärdena vidfastighetsbeskattningen bör enligtmotionärerna frysas på den nivå somgällde 2000, och uttaget avfastighetsskatt bör vara för småhusoch för flerfamiljshus. Därefterbör systemet med statlig fastighetsskattsuccessivt avvecklas och ersättas av enkommunal avgift som täcker kostnader förgatuunderhåll, brandförsvar och annankommunal service kopplad tillfastigheten.Jämfört med dagens regler sänker underde tre närmaste åren Kristdemokraternasskatteförslag uttaget av skatt med netto15, 28 respektive 39 miljarder kronor.De föreslagna skattesänkningarna skallfinansieras genom minskade utgifter som iKristdemokraternas budgetalternativ förde närmaste tre åren uppgår till netto15, 24 respektive 32 miljarder kronor.Dessa nettobelopp rymmer både nyautgiftsåtaganden och besparingar. Underåren 2002-2004 uppgår bruttobesparingarnatill 31, 46 respektive 57 miljarderkronor, medan utgiftsökningarna undersamma period uppgår till brutto 19, 22respektive . Ifinansieringen ingår också attKristdemokraterna avvisar regeringensanvändning av den s.k. beräkningstekniskaöverföringen till hushållen 2003 och 2004på 4 respektive 8 miljarder kronor.Till de förbättringar som motionärernaprioriterar hör ökade resurser tillkommunsektorn för förbättringar i skolan,fler nya vårdplatser inom äldreomsorg ochsjukvård samt kortade vårdköer. Man villockså införa en omfattanderehabiliteringsförsäkring och öka stödettill anhörigvårdare.En studiestödsreform föreslås för gymnasium, högskolaoch vuxenutbildning. Bland annat föreslåsatt studiestödet för gymnasiestuderandehöjs med . Förhögskolestudenter höjs bidragsdelen avstudiemedlen, och det s.k. fribeloppetför heltidsstuderande avskaffas helt.För de pensionärer som har lägstpension bör man enligt motionärernatemporärt höja pensionstillskottet med200 kr i avvaktan påatt det nya pensionssystemet skall trädai full kraft året därpå. Enligt derasmening bör dessutom inkomstprövningen föränkepension helt slopas ochomställningspensionen återställas frånsex till tolv månader.Småbarnsfamiljer får enligtKristdemokraterna inte någon ökadvalfrihet med regeringens förslag tillmaxtaxereform. Partiet avvisar därfördetta förslag och förordar gemensamt medövriga borgerliga partier i stället inför ett barnomsorgskontopå totalt per barn som fylltett år. Den av regeringen föreslagnahöjningen av garantibeloppet iföräldraförsäkringen är otillräcklig,anser motionärerna som för egen delföreslår att nivån höjs från nuvarande 60till per dag 2002 och till 200 krper dag . De anser också att detnya barnomsorgskontot bör kombineras medavdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader upp till 50 000 krper barn och år samt att bostadsbidragetskall förbättras för de sämst ställdabarnfamiljerna.Utvecklingsbiståndet bör under denärmaste tre åren räknas upp så att detmotsvarar av BNI 2004.Under de närmaste tre åren villmotionärerna avdela 5,7 miljarder kronormer än vad regeringen har föreslagit förnyinvesteringar och underhåll av främstvägar men också järnvägar. Därutöver börenligt deras mening ett omfattandeprogram läggas fast för investeringar medalternativ finansiering, s.k. PPP-projekt(public-private partnership).Regeringens satsning på rättsväsendetoch skattekontroll är enligt motionärernaotillräcklig. De tillför i sittbudgetalternativ därför ytterligare drygt1 miljard kronor till polis,åklagare, domstolar, kriminalvård, tulloch skattemyndigheter.Kristdemokraterna föreslår att degenerella statsbidragen till kommuner ochlandsting skallhöjas med 3, 1 respektive 0,25 miljarderkronor. Dessutom motsätter sig partietspecialdestineringen av bidraget tillpersonalförstärkningar i skola ochfritidshem liksom det riktade bidragettill hälso- och sjukvården, och förordaratt motsvarande medel i stället räknas ini det generella statsbidraget.Exempel på hur de nya åtagandena samtskattesänkningarna avses bli finansieradeär att ytterligare en karensdag skallinföras i sjukförsäkringen kompletteratmed ett högriskskydd ,att den sjukpenninggrundande inkomsten isjuk- och föräldraförsäkringen skallfastställas på grundval av de två senasteårens genomsnittsinkomst, att en helt nyrehabiliteringsförsäkring skall införasden och att medlemmarnasegenfinansiering avarbetslöshetsförsäkringen skall höjastill . Utbyggnaden av högskolan börenligt motionärerna göras i en någotlångsammare och mer realistisk takt. Deavvisar också regeringens förslag om enökning av anslagen till Regeringskanslietliksom ytterligare satsningar på lokalainvesteringspro- gram. Dessutom vill despara på en rad myndighetsanslag ochavskaffa flyttningsbidraget samt detföretagsstöd som lämnas inom ramen förÖstersjömiljarden. Deras satsningar pårehabilitering och förbättradskatteindrivning förutsätts också geutdelning och bidra till finansieringenav det egna budgetalternativet.Kristdemokraterna räknar också med atten av dem förordad ökad utförsäljning avstatliga företag skall kunna användastill en snabbare amortering avstatsskulden, vilket minskar belastningenpå statsskuldsräntorna. Partiet har föravsikt att sälja ut statliga företagför 40, 60 respektive 60 miljarder kronorper år utöver vad regeringen planerar.Den finansiella effekten avKristdemokraternas förslag kan utifrån dei motionen redovisade uppgifternasammanfattas på följande sätt.Tabell 20. Kristdemokraternasfinansiella sparande i offentlig sektor2002-2004Miljarder kronor(bild eller grafiskt element borttaget)förslag tillutgiftstak för de tre närmastefterföljande åren avviker frånregeringens på följande sätt.Tabell 21. utgiftstakför staten 2002-2004Belopp i miljarder kronor20 200 20002 3 4Regeringens förslag 80 844 878till utgiftstak 9, ,0 ,00Föreslagen minskning av - - -takbegränsade utgifter 11 19, 24,,3 8 5Ändrad +0 +0, +0,budgeteringsmarginal ,3 8 5Kristdemokraternas 79 825 854förslag till utgiftstak 8, ,0 ,00Kristdemokraternas förslag tillutgiftstak för den offentliga sektornskiljer sig från regeringens på följandesätt.Tabell 22. utgiftstakför offentlig sektor 2002-2004Miljarder kronor20 20 2002 03 04Regeringens förslag till 1 1 1utgiftstak 15 21 266 2 3Kd:s avvikande nivå på det - - -statliga utgiftstaket 11 19 24Kd:s avvikande nivå för +3 +1 ±0kommunsektornKd:s avvikande justering ±0 ±0 ±0av nivån för internatransaktionerKristdemokraternas 1 1 1utgiftstak för offentlig 14 19 23sektor 8 4 9Avvikelse från regeringen -8 - -18 24Centerpartiet anser i motion Fi293 bör inriktabudgetpolitiken på att hålla statensutgifter realt oförändrade somskattetrycket, utgiftskvoten ochlåneskulden begränsas. Långsiktigt börskatter och utgifter mätt som andel avBNP minska till samma nivåer som ijämförbara i ,såsom , , , Belgienoch som alla har ett skattetryckpå . Närpensionsutbetalningar och kostnader förvård och omsorg snabbt ökar kan överskotti det offentliga snabbt förbytas iunderskott som är svåra att göra någotåt. Och med en ökad internationellrörlighet i skattebaserna ter det signärmast omöjligt att åter höjaskattekvoten.Centerpartiet vill i tresteg genomföra en inkomstskattereformavsedd att minska dagens högamarginaleffekter för låg- ochmedelinkomsttagare. I första steget höja grundavdraget till20 , avskaffa de negativamarginaleffekter som följer av den s.k.LO-puckeln, slopa skattereduktionen förpensionsavgiften samt återinföra fullavdragsrätt för denna avgift. Detta årvill man också införa en skattereduktion- i motionen kallad förvärvsrabatt - fördem som har arbetsinkomst.Förvärvsrabatten skall första året kunnautgå med högst och skall förinkomster motsvara10 % av förvärvsinkomsten. Vid högreårsinkomster skallskatterabatten motsvara maxbeloppet. Dentrappas därefter ned och skall vidårsinkomster på eller högremotsvara halva maxbeloppet, dvs. 4 800kr.I andra steget av skattereformen skall2003 det höjda grundavdraget heltersättas av en rak skattereduktion på10 som kommer alla till del,oavsett om inkomsten kommer från lön,företagsinkomst, a-kassa, sjukpenningeller pension. En skattereduktion avdenna omfattning ger ungefär sammaskattelättnad som ett grundavdrag på30 000 kr.I tredje steget avinkomstskattereformen räknar motionärernamed att 2004 höja förvärvsrabatten till10 800 kr.I motionen förordas också att nuvarandenedsättning av arbetsgivaravgifterutökas. Enligt motionärerna börnedsättningen vara pålönesummor upp till 2 miljoner kronor.Nedsättningen skall gälla ävenegenföretagare upp till en lönesumma på300 . Detta förslag är tänkt attgenomföras i två steg 2002 och 2004.Fastighetsskatten bör sänkas. I ettförsta steg bör man återgå tillde tidigare frusna taxeringsvärdena, ettförslag som är gemensamt för deborgerliga partierna. börskattesatsen för småhus sänkas till1,. Regeringens förslag om enskattesats på för flerfamiljshusgodtas. Vid allmännafastighetstaxering bör åtskillnad görasmellan fastigheter för fastboende ochfritidsboende. Man bör då också omvandlafastighetsskatten till en schablonintäktpå av taxeringsvärdet som beskattassom inkomst av kapital.