bet · GO01JuU23 · 2001-04-26 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut I detta ärende föreslår utskottet att , meden språklig förändring, antar ett förslag frånregeringen som rör bestämmelser omåklagare. Förslaget innebär en modernisering avgällande regler.Utskottet behandlar också ett par motioner som rörreglerna om jäv mot åklagare ochöverprövningsförfarandet inom åklagarväsendet.Utskottet föreslår att avslår motionerna.I ärendet finns en reservation från (v, mp).Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1januari 2002.Innehållsförteckning Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att antarregeringens förslag till lag om ändring irättegångsbalken.Utskottet föreslår vidare att riksdagenavslår en motion om en utredning avregleringen rörande jäv mot åklagare.Utskottet hänvisar till att något behov avförändring inte synes föreligga. Jämförreservationen (v, mp).Slutligen föreslås att avslåren motion där det begärs enförfattningsreglering avöverprövningsverksamheten inomåklagarväsendet. Här hänvisar utskottet av initierad utredning.Allmänt om regeringens förslagDe grundläggande bestämmelserna i 7 kap.rättegångsbalken om åklagare och polismyndighet harendast ändrats i mindre omfattning under de senastedecennierna trots att åklagarväsendet harreformerats . Den ursprungligasystematiken har behållits vilket medfört att fleraav bestämmelserna inte längre passar föråklagarväsendet.Utskottet konstaterar att regeringens förslag idetta ärende innebär en modernisering såväl isakligt som i språkligt hänseende av reglerna i 7kap. Utskottet välkomnarregeringens förslag. En språklig förändring bör dockgöras i ett par av bestämmelserna. Till frågorna omjäv mot åklagare och om överprövningsförfarandetåterkommer utskottet i det följande.Jäv mot åklagareGällande bestämmelser såvitt gäller jäv mot åklagareinnebär att en åklagare är jävig på samma grundersom en domare. Enligt ordalydelsen av den aktuellaparagrafen, 7 kap. 6 § , omfattasendast åklagares befattning med förundersökning ochåtal för brott. Vidare gäller att en invändning omjäv inte kan grundas på en åtgärd som åklagarenvidtagit på tjänstens vägnar eller på en gärning somförövats mot åklagaren i eller för dennes tjänst.Regeringens förslag i propositionen innebär attbestämmelsen om jäv mot åklagare ändras så att denockså gäller vid fullgörandet av andraåklagaruppgifter än åtgärder eller beslut enligträttegångsbalken. Vidare föreslås att frågor om jävmot åklagare skall prövas av den överåklagare som ärchef för den myndighet där åklagaruppgiftenfullgörs. I propositionen görs slutligen bedömningenatt det inte finns skäl att ändra självajävsgrunderna.I motion Ju301 (v) begärs att frågan om jäv somrör åklagare skall utredas i syfte att åstadkomma enseparat reglering.Utskottet konstaterar att domares och åklagaresolika roller och arbetsuppgifter i rättsväsendettorde innebära att resultatet av en jävsprövninginte alltid blir detsamma för åklagare som fördomare trots att det i grunden rör sig om sammaregler om vad som utgör jäv. Några problem med dettasätt att reglera jävsgrunderna har såvitt utskottetkänner till inte förekommit. Frågan har nyligenvarit föremål för översyn i den promemoria somligger till grund för förslagen utan att något behovav förändring i denna del framkommit. Härtill kommeratt regeringens förslag i detta ärende innebärförbättringar av reglerna på området; framför alltblir det nu tydligt vem som skall pröva frågan omjäv mot åklagare. Mot denna bakgrund ser utskottet ivart fall inget behov av en nyöversyn av jävsreglerna. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motion Ju301.Överprövning av åklagarbeslutMöjligheterna för högre åklagare att överpröva lägreåklagares beslut härleds ur bestämmelserna om dehögre åklagarnas ansvar för åklagarverksamheten ochderas möjlighet att ta över arbetsuppgifter frånlägre åklagare.Själva överprövningsförfarandet är inteförfattningsreglerat. Däremot gäller av riksdagengodkända riktlinjer för verksamheten iRiksåklagarens kansli (JuU 1984/85:30).Sammanfattningsvis innebär de följande. Ettåklagarbeslut som kommer att prövas av domstol,t.ex. ett åtalsbeslut, tas normalt inte upp tillprövning. Det sker inte heller någon överprövning avbeslut som kan prövas av domstol, t.ex. beslut ombeslag. Vidare prövas åklagarbeslut i princip endastav en högre åklagare. Det står dock riksåklagarenfritt att ta upp ett överprövningsbeslut tillprövning eller direkt pröva ett beslut av åklagaresom ännu inte överprövats. Riktlinjerna innebärockså att det krävs ett legitimt intresse för att fåen framställning prövad. Brottsmisstänkta,tilltalade och målsägande, liksom myndigheter medtillsynsuppgifter, anses ha ett sådant intresse.Slutligen anses att en högre åklagare kan ta upp enlägre åklagares beslut till överprövning trots attdet beslutet med hänsyn till riktlinjerna normaltsett inte skulle bli föremål för överprövning.Exempelvis är det alltid nödvändigt att överprövaett åklagarbeslut som inte vilar på laglig grund,även om beslutet senare kan upphävas av domstol.När det gäller praxis i fråga omöverprövningsverksamheten har utskottet inhämtatföljande. Flertalet av de framställningar som kommerin till Riksåklagaren rör åklagarbeslut som redanöverprövats en gång. Dessa beslut prövas normaltinte i sak. Om ett åklagarbeslut har fattats avkammaråklagare och beslutet inte har prövats av enöverordnad åklagare överlämnas ärendet tillvederbörande åklagarmyndighet. För att riksåklagarenskall ta upp ett tidigare överprövat beslut till nyfullständig sakprövning krävs antingen att dettillkommit nya fakta som ger underlag för en förnyadbedömning eller att det uppdagas sådana fel ihandläggningen som kan ha påverkat utgången. Vem somhos Riksåklagaren fattar beslut iöverprövningsärenden är en fråga som regleras imyndighetens arbetsordning.Överprövningsverksamheten vid åklagarmyndigheternautövas enligt de riktlinjer som redovisats.Prövningen av dessa ärenden sker huvudsakligen av debiträdande överåklagarna.I propositionen görs bedömningen attöverprövningsförfarandet inte börförfattningsregleras under det att det i motion Ju18(m) begärs en sådan reglering.Utskottet konstaterar att godkäntriktlinjer för hur överprövningsförfarandet skall gåtill. I den mån det behövs mer detaljeradeföreskrifter i ämnet är det rimligt att det sker iform av föreskrifter inom åklagarväsendet. Isammanhanget vill utskottet också påpeka attriksdagen på förslag av utskottetbeslutade ett tillkännagivande om att regeringenskulle låta utreda frågan om ett oberoende organ förtillsyn över polisen och åklagarna (bet.1999/2000:JuU11 s. 5). I kommitténs direktiv (dir.2000:101) nämns bl.a. att den skall analysera vilkenbetydelse överprövningsverksamheten har för atttillgodose de krav som bör ställas på en effektivtillsyn. Kommittén skall redovisa sitt uppdragsenast . Utskottet anser attkommitténs arbete bör avvaktas innan ytterligareöverväganden görs i ämnet. bör avslåmotion Ju18.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservation. I rubriken anges inom parentesvilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Översyn av jävsreglerna (punkt 1)av (), () och KiaAndreasson (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motion2000/01:Ju301 som sin mening för regeringen vad somanförs i reservationen.StällningstagandeDomare och åklagare har olika roller ibrottmålsförfarandet. Åklagarens grundläggandeuppgift är att - förutom att besluta omstrafförelägganden och åtalsunderlåtelser - uppträdasom part i målet och att i förekommande fallföreträda målsäganden vid utförande av talan omenskilt anspråk. Domarens uppgift är att skipa rätt.Samtidigt som åklagaren är part i målet skallobjektivitet iakttas. Den rollkonflikt som dettaleder till innebär att frågan om vilka jävsgrundersom skall gälla för åklagare bör regleras särskilt.Nuvarande ordning, med en reservationslös hänvisningtill jävsreglerna för domare, är enligt vår meninginte tillfredsställande. En utredning bör ges iuppdrag att överväga en särskild reglering av jävför åklagare. I avvaktan på resultatet av den börriksdagen anta regeringens förslag tillmodernisering av de nuvarande reglerna.BILAGA 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2000/01:92 föreslår regeringen() att antarregeringens förslag till lag om ändring irättegångsbalken.Följdmotion2000/01:Ju18 av de ():begär hos regeringen förslag om enlagreglering av överprövningsförfarandet inomåklagarväsendet i enlighet med vad som anförs imotionen.Motion från allmänna motionstiden2000/01:Ju301 av m.fl. (v):tillkännager för regeringen som sin meningatt i den översyn som skall göras avbrottsutredningsverksamheten skall även frågan omåklagarjäv och prövning av åklagarjäv tas upp.BILAGA 2Regeringens lagförslagBILAGA 3Utskottets förslag till ändring iregeringens förslag till lag omändring i -----------------------------------------------------Regeringens förslag Utskottets förslag-----------------------------------------------------7 kap.4 §1-----------------------------------------------------Allmänna åklagare utför åklagaruppgifter i tingsrättoch hovrätt. Endast riksåklagaren är emellertidallmän åklagare i hovrätt i mål som avses i 2 kap. 2§ första stycket.-----------------------------------------------------Riksåklagaren är allmän åklagare i .-----------------------------------------------------Om ett mål har Om ett överklagande haröverklagats till Högsta gjorts till Högstadomstolen endast av domstolen endast avenskild part, får även en enskild part, får även enannan allmän åklagare annan allmän åklagareföra talan där, efter föra talan där, efterförordnande av förordnande avriksåklagaren. riksåklagaren.----------------------------------------------------------------------------------------------------------7 §2-----------------------------------------------------Inom åklagarväsendet får det finnas biträdandeåklagare. Dessa åklagare får i den omfattning somregeringen bestämmer utföra uppgifter som skallutföras av allmän åklagare. Väckande ellerfullföljande av åtal i får dockinte beslutas av någon annan än riksåklagaren.-----------------------------------------------------Riksåklagaren och, i den Riksåklagaren och, i denomfattning regeringen omfattning regeringenbestämmer, överåklagare bestämmer, överåklagaresom är myndighetschefer som är myndighetscheferinom åklagarväsendet får inom åklagarväsendet fårförordna extra åklagare förordna extra åklagareatt utföra uppgifter som att utföra uppgifter somskall utföras av annan skall utföras av annanallmän åklagare än allmän åklagare änriksåklagaren eller vice riksåklagaren eller viceriksåklagaren. riksåklagaren.Riksåklagaren får också Riksåklagaren får ocksåförordna extra åklagare förordna extra åklagareatt utföra talan i Högsta att utföra talan i Högstadomstolen, om ett mål har domstolen, om ettöverklagats endast av överklagande har gjortsenskild part. endast av enskild part.-----------------------------------------------------1 Senaste lydelse 1981:1312.2 7 § upphävd genom 1983:999. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Översyn av jävsreglernaRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju301.Reservation (v, mp)2. Överprövningsförfarandet inomåklagarväsendetRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju18.3. Lagförslagen i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i , dock att 7 kap. 4 och 7§§ ges den lydelse som utskottet föreslår i bilaga3.Stockholm den 26 april 2001På justitieutskottets vägnarIngvar JohnssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngvarJohnsson (s), (), MargaretaSandgren (s), (), (), (m), (), (), (),(), (), RagnwiMarcelind (kd), (), (), (c), () och StaffanWerme (fp).Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta ärende behandlar utskottet ett förslag frånregeringen om ändringar i rättegångsbalkensbestämmelser om åklagarväsendet. Förslagen bygger påRiksåklagarens promemoria En översyn av 7 kap.rättegångsbalken och remissbehandlingen av den(regeringens Dnr Ju2000/2293/PÅ).Lagrådet har i sitt yttrande förordat vissaändringar i regeringens förslag, och regeringen harjusterat sitt förslag i enlighet härmed.Regeringens lagförslag finns i bilaga 2.Utöver regeringens förslag behandlar utskottetdels en motion som väckts med anledning avpropositionen, dels en motion som väcktes under denallmänna motionstiden år 2000.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslår regeringen ändringar ibestämmelserna i 7 kap. . Detföreslås en uttrycklig bestämmelse om vilka åklagaresom är allmänna åklagare. Av den bestämmelsen följerockså vissa förändringar när det gäller titulatureninom åklagarväsendet. Samlingsbegreppen di-striktsåklagare och statsåklagare utmönstras urrättegångsbalken. Dessutom föreslås att dennuvarande biträdande riksåklagaren skall vara allmänåklagare. Även i fortsättningen skall det finnasbiträdande åklagare och extra åklagare inomåklagarväsendet.Det föreslås inga sakliga ändringar när det gällerriksåklagarens och de nuvarande statsåklagarnas rättatt överta uppgifter som skall utföras av lägreåklagare. Regeringen gör bedömningen attöverprövningsförfarandet inte börförfattningsregleras. När det gäller bestämmelsernaom allmänna åklagares behörighet innebär förslageten anpassning till åklagar- ochdomstolsorganisationen. Det föreslås en utvidgningav bestämmelsen om jäv mot åklagare på så sätt attden också skall gälla vid fullgörandet av andraåklagaruppgifter än åtgärder eller beslut enligträttegångsbalken. Nuvarande bestämmelse om jäv motpolismyndighet och polisman ändras till att gällaanställda inom polisväsendet som har att vidtaåtgärd eller fatta beslut enligt rättegångsbalken.Förslagen föranleder redaktionella ändringar i 48kap. 14 § rättegångsbalken.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari2002.