bet · GP01AU1 · 2001-11-29 00:00:00 — Våraförslag leder till att anslaget22:3 Köp avarbetsmarknadsutbildning ochövriga kostnader kan minskasmed 1 170 miljoner kronor.Anslaget 22:7 Institutet förarbetsmarknadspolitiskutvärderingDet är angeläget att genomföraoffentliga och årligenåterkommande utvärderingar avde arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. Institutet förarbetsmarknadspolitiskutvärdering bör få ett utvidgatuppdrag med denna innebörd.Därför ökas anslaget 22:7Institutet förarbetsmarknadspolitiskutvärdering med 4,4 miljonerkronor.Anslaget 22:8 Bidrag tilladministration avgrundbeloppAnslaget 22:8 Bidrag tilladministration av grundbeloppkan avvecklas till följd avinförandet av en nyarbetslöshetsförsäkring enligtvårt förslag.Anslaget 22:10 anser att anslaget 22:10 bör avvecklas.Sammanställning överanslagen 22:1-22:3,22:7-22:8 och 22:10Tusental kronor----------------------------------------------------------| |Anslag |Anslagstyp|Utskottet||----------------------------------------------------------|22:1 ||ramanslag| 4 517 | -225 853|| |förvaltningskostnader| | 058 | |----------------------------------------------------------|22:2 |Bidrag till |ramanslag| 36 023 |-3 525 000|| |arbetslöshetsersättning| | 000 | || |och aktivitetsstöd | | | |----------------------------------------------------------|22:3 |Köp av |ramanslag| 4 682 | -|| |arbetsmarknadsutbildning| | 582 |1 170 000|| |och övriga | | | || |kostnader | | | |----------------------------------------------------------|22:7 |ramanslag| 20 596 | 4 404|| |arbetsmarknadspolitisk| | | || |utvärdering | | | |----------------------------------------------------------|22.8 |Bidrag till |ramanslag| 61 000 | -61 000|| |administration av | | | || |grundbelopp | | | |----------------------------------------------------------|22:10|Bidrag till |obetecknat| 7 229 | -7 229|| |Stiftelsen |anslag | | || |Utbildning | | | || || | | |----------------------------------------------------------|Summa | | 58 915 |-4 984 678|| | | 236 | |----------------------------------------------------------Utgiftsområde 14 ArbetslivAllmäntUtvecklingen vad gäller sjukskrivningaroch förtidspensioner är oroande och måsteföljas upp noggrant. Vi kan konstateraatt det finns 100 000människor som har varit sjukskrivna i merän (). Bara mellan juli2000 och har antaletlångtidssjukskrivna ökat . uppgickutbetalningarna av sjukpenning till 27miljarder kronor (källaRiksförsäkringsverket). Regeringen räknarenligt budgetpropositionen med attkostnaderna 2002kommer att uppgå till 50 miljarderkronor. Sjukfrånvaron bland personal ioffentlig sektor är särskilt stor.Enligt vår uppfattning hotarsjukfrånvaron att bli vårt störstasamhällsproblem, och vi anser att detfinns all anledning att ta den skenandeutvecklingen vad gäller sjukskrivningarpå yttersta allvar. Det måste tillkraftfulla åtgärder för att vända dennautveckling. Ett sätt att motverka ohälsani arbetslivet kan vara att skapaförutsättningar för en individuell ochflexibel arbetstid. En sådan möjlighetgynnar både arbetstagare ocharbetsgivare. I vår motion om denekonomiska politiken, Fi291, föreslår viett 13-punktsprogram för att göra flerfriska och för att göra rehabiliteringensnabbare.Anslaget 23:1 ArbetsmiljöverketEnligt vår uppfattning ärArbetsmiljöverkets uppdrag omfattande ochverksamheten betydelsefull, men vi anserinte att det finns någon anledning attöka anslaget. Vi föreslår därför attanslaget fastställs till 538 miljonerkronor.Anslaget 23:2 ArbetslivsinstitutetI likhet med vad som gäller förArbetsmiljöverket ärArbetslivsinstitutets uppdrag omfattandeoch verksamheten betydelsefull. Enligtvår uppfattning finns det dock ingenanledning att öka anslaget för dettainstitut. Vi föreslår därför att det tillanslaget anvisas drygt 294 miljonerkronor.Anslaget 23:3 Särskildautbildningsinsatser m.m.Vi anser att anslaget bör reducerassuccessivt och föreslår att det tillanslaget anvisas 23 miljoner kronor.Anslaget 23:4 ArbetsdomstolenVi moderater är principiella motståndaretill specialdomstolar ochpartssammansatta domstolar. Enligt våruppfattning bör därför Arbetsdomstolenläggas ned och dess uppgifter överförastill det allmänna domstolsväsendet.Anslaget 23:4 bör därmed utgå.Anslaget 23:7 Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuellläggning (HomO)De fyra ombudsmän som har till uppgiftatt utöva tillsyn överdiskrimineringslagstiftningen iarbetslivet bör slås ihop till en endamyndighet, Ombudsmannen motdiskriminering, och ett nytt anslag underutgiftsområde 14 bör skapas förändamålet. Anslaget bör tillföras drygt32 för budgetåret 2001.Samtidigt slopas under utgiftsområde 14anslagen 23:7 Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuellläggning (HomO) och 24:1Jämställdhetsombudsmannen (JämO). Underandra utgiftsområden slopas anslagen förOmbudsmannen mot etnisk diskriminering(DO) respektive (). Vidare innebär förslaget attJämställdhetsnämnden och Nämnden motdiskriminering sammanläggs.Anslaget 23:8 MedlingsinstitutetVi anser att uppdragbör begränsas. Detta får återverkningarpå anslaget 23:8 som bör reduceras med ca23 i förhållande tillregeringens förslag.Anslaget 24:1JämställdhetsombudsmannenSom framgår av vad vi anfört ovan underanslaget 23:7 är vi av den uppfattningenatt de fyra ombudsmännen ochJämO bör slås ihop till en endamyndighet, Ombudsmannen motdiskriminering, och att ett nytt anslagbör skapas för ändamålet. Detta får tillföljd att övriga anslag som avserdiskrimineringsombudsmännen bör utgå.Anslaget 24:2 SärskildajämställdhetsåtgärderEnligt vår uppfattning bör anslaget 24:2Särskilda jämställdhetsåtgärder minskasmed 6,1 miljoner kronor.Sammanställning över anslagen23:1-23:4, 23:7-23:8, 24:2 och 24:(Ny)Tusental kronor------------------------------------------------------| |Anslag |Anslagstyp|Utskottet||------------------------------------------------------|23:1 ||ramanslag|566 611|- 28 330|------------------------------------------------------|23:2 ||ramanslag|310 085|- 15504 |------------------------------------------------------|23:3 |Särskilda |ramanslag|46 000 |- 23 000 || |utbildningsinsatser| | | || |m.m. | | | |------------------------------------------------------|23:4 |Arbetsdomstolen|ramanslag|19 032 |- 19 032 |------------------------------------------------------|23:7 |Ombudsmannen |ramanslag| 4 394 |- 4 394 || |mot | | | || |diskriminering | | | || |på grund av | | | || |sexuell | | | || |läggning | | | || |(HomO) | | | |------------------------------------------------------|23:8 ||ramanslag|46 074|- 23 037|------------------------------------------------------|24:1 ||ramanslag|20 886|-20 886 |------------------------------------------------------|24:2 |Särskilda |ramanslag|12 206 |- 6 103 || |jämställdhetsåtgärder| | | |------------------------------------------------------|24:(Ny)|Ombudsmannen | | |+ 32 193 || |mot | | | || |diskriminering | | | |------------------------------------------------------|Summa | | 1 047 |- 108 093|| | | 542 | |------------------------------------------------------Politiken på utgiftsområdena 13 och 14 (kd)av () och ().Den allmänna inriktningen av politikenKristdemokraterna har i parti- och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än denregeringen och dess stödpartier föreslår.Kristdemokraternas budgetalternativ tar sikte på att långsiktigtförbättra tillväxtförutsättningar genom strukturella reformer ochstrategiska skattesänkningar på arbete och sparande. Därigenom skapasförutsättningar för att sysselsättningen skall kunna öka i en sådanutsträckning att välfärden tryggas för alla.Det handlar bl. a. om arbetsmarknaden, som måste göras mer flexibel ochdär den kraftigt ökande sjukfrånvaron måste mötas med en förbättradarbetsmiljö och rehabilitering. Det handlar om skatterna på arbete ochföretagande som måste sänkas. Det handlar om det svenska konkurrenstrycketsom måste förbättras. Vidare måste den offentliga sektorn förnyas för attbättre möta konsumenternas/brukarnas behov och bättre tillvaratapersonalens kompetens och idéer. Dessutom måste valfriheten inomfamiljepolitiken öka, rättsväsendet återupprättas, pensionärernasekonomiska situation stärkas och infrastrukturen förbättras.Målet med våra reformer på dessa områden är att skapa förutsättningar fören uthålligt hög tillväxt, där sysselsättningen kan öka utan attinflationen tar fart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvar ochvälfärd kan öka utan politisk detaljstyrning, där den offentliga sektornkan vitaliseras och möta ökande behov utan att jagas av krympandeskattebaser, och där statens finanser inte kollapsar vid nästalågkonjunktur.Riksdagsmajoriteten - bestående av Socialdemokrater, ochMiljöpartister - har beslutat om ramar för de olika utgiftsområdena ochdärmed ställt sig bakom en annan inriktning av politiken. Därför redovisarvi i detta särskilda yttrande (i stället för i en reservation) den del avvår politik som rör utgiftsområdena 13 och 14 och som vi skulle ha yrkatbifall till om vårt förslag till ramar hade vunnit bifall iförsta beslutsomgången.Utgiftsområde 13 ArbetsmarknadAnslaget 22:1 förvaltningskostnaderArbetsmarknadsverket har en förvaltningsbudget på drygt 4 500 miljonerkronor. Inom AMV finns utbredd kritik mot den omfattandeinternadministrationen. finns det tydliga indikationer påbrister i verksamheten när det gäller styrning, uppföljning och kontroll.Dagens arbetsmarknad innebär nya utmaningar för den traditionellaarbetsmarknadspolitiken, bl.a. genom möjligheter till samverkan mellanarbetsmarknadsmyndigheten och privata bemanningsföretag och genom attverksamheter kan läggas ut på entreprenad. Det behövs en grundlig översynav arbetsmarknadspolitiken och . Det har viKristdemokrater betonat i den gemensamma reservationen Allmän inriktningav politiken som vi står bakom tillsammans med , ochFolkpartiet och som redovisas ovan.Redan innan översynen av AMV är klar anser vi att AMS bör få tydligarestabskaraktär. Färre arbetsmarknadspolitiska program medför ocksåbesparingar genom att administrationen minskar. Anslaget 22:1Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader kan därmed reduceras med 50miljoner kronor.Anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstödVi Kristdemokrater vill införa en allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring . Försäkringen skall ha enkla ochuthålliga regler, uppmuntra den arbetslöse att söka arbete och ge enrimlig ekonomisk trygghet. Den skall utformas så att den aktiverar denarbetslöse och skapar incitament att skaffa ett nytt arbete. Allt arbete,oavsett anställningsform, skall löna sig bättre än att inte arbeta.Ersättningsnivån bör vara av den lön man hade vidinträdet i arbetslöshet. Den ersättningsgrundande inkomsten skall därefterberäknas som av genomsnittsinkomsten de senaste 24 månaderna.Ersättningsnivån skall höjas för varje arbetad timme. Byte av yrke,bransch och inkomstläge skall stimuleras. Varje arbetslös skall få enindividuell utredning och en handlingsplan.Egenfinansieringen bör höjas till en tredjedel i den nya försäkringen menhöjningen skall kompenseras genom sänkt inkomstskatt, bl.a. i form av etthögre grundavdrag. Därmed minskar marginaleffekterna. Försäkringen skalläven fortsättningsvis vara ett statligt ansvarsområde.Vi räknar med att medelsbehovet under anslaget 22:2 Bidrag tillarbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd minskar med 8 125 miljonerkronor . I huvudsak beror detta på vårt förslag tillreformeringen av arbetslöshetsförsäkringen, men också på våra förslag omföretagsfrämjande och tillväxtorienterande åtgärder.Anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnaderAktiva arbetsmarknadsåtgärder skall prioriteras före passivt kontantstöd.Antalet arbetsmarknadspolitiska program skall reduceras väsentligt ochregelverket förenklas. Inom de arbetsmarknadsutbildningar som erbjuds börockså lärlingsutbildning finnas med som ett alternativ.Långtidsarbetslöshet skall bekämpas på ett kraftfullt sätt. Vi förordarindividuella handlingsplaner och ett personligt anpassat stöd till denlångtidsarbetslöse, ökade krav på den arbetslöse att vara aktiv samt ettanställningsstöd för den som har varit långtidsinskriven mer än två år.Detta anställningsstöd bör lämnas av lönekostnaden och därefter i ytterligare 18 månader.Det är av yttersta vikt att alla ungdomar mellan erbjudsarbete i det reguljära arbetslivet eller meningsfulla studier. Vi anseratt rimliga förslag har lagts fram i budgetpropositionen om förändrade ochenhetliga ersättningsnivåer vid deltagande i kommunala ungdomsprogramrespektive utvecklingsgaranti.I vissa fall kan undantag medges från kravet på att en arbetsgivaresom anordnar arbetspraktik skall betala ett finansieringsbidrag på 3 000kr och person. Vi anser att även statliga myndigheter börundantas från finansieringsbidraget.Kristdemokraterna välkomnar den aviserade försöksverksamheten med friårmen anser att också alternativa utformningar kan övervägas. När det gällerflyttningsbidrag respektive pendlingsbidrag anser vi att dessa inte harnågon avgörande inverkan på människors benägenhet att flytta. Bidrag avdenna karaktär bör således inte lämnas. I en gemensam reservationtillsammans med utvecklar vi vår kritik mot förslaget attinföra ett pendlingsbidrag.Med hänvisning till ovanstående åtgärder, och i viss mån med hänsyn tillde företagsfrämjande och tillväxtorienterade åtgärder som vi föreslår,beräknar vi anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övrigakostnader till ett belopp som är lägre än vad somföreslagits i budgetpropositionen.Anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappadeI gemensamma reservationer tillsammans med och pekarvi på behovet av åtgärder för att förbättra arbetsmarknaden förarbetshandikappade och på behovet av en bredare översyn och utvärdering avSamhall AB. Vi menar att de arbetshandikappade måste tillförsäkras ettfortsatt aktivt arbetsliv.Från sida menar vi att det är angeläget att genom enöversyn klargöra hur inriktning och uppdrag skall utformas pålång sikt liksom hur andra särskilda insatser för arbetshandikappade skallutformas. I avvaktan på översynen anser vi att anslaget 22:4 Särskildainsatser för arbetshandikappade bör tillföras ytterligare 100 miljonerkronor i förhållande till regeringens förslag. Motsvarande minskning börgöras på anslaget 22:9 Bidrag till Samhall AB.Anslaget 22:9 Bidrag till Samhall ABMed hänvisning till det ökade anslag som förordas för lönebidrag tillarbetshandikappade förordar vi att anslaget 22:9 Bidrag till Samhall ABminskas med 100 miljoner kronor.Utgiftsområde 14 ArbetslivAllmäntUnder slutet av har antalet sjukskrivningar ökat kraftigt.Kostnaden var 1998 ca och har fördubblats.Sjukskrivningarna kostar statskassan . del av ökningen har sin grund i problem med stress.Enligt vår uppfattning måste arbetsmiljön beaktas redan påplaneringsstadiet. Stora ansträngningar måste göras för att anpassa lokaler, maskiner och utrustning, arbetsuppgifter, arbetstempo och arbetstidertill de anställdas behov och förutsättningar. Tekniken måste varaunderordnad människan. Små enheter måste eftersträvas där människan kanöverblicka sin arbetssituation och där goda personliga relationer medarbetskamrater kan utvecklas.Vad gäller regeringens s.k. elvapunktsprogram för ökad hälsa i arbetslivetsom presenteras i budgetpropositionen kan vi konstatera att det ärotillräckligt för att möta de galopperande sjukskrivningstalen. Inte minstsaknas handlingskraft för att påskynda rehabiliteringsinsatserna.Vi anser att det krävs en helhetssyn på människan när man skall angripaohälsoproblemet. Regeringen relaterar problemet med stress enbart tillarbetslivet. Arbetsplatsen och dess beskaffenhet står endast för avalla sjukskrivningsorsaker. Det finns faktorer utanför arbetsplatsen somsannolikt i stor utsträckning bidrar till ohälsan, såsom t.ex. individensekonomi och relationsproblem. Många har det svårt att få hela sinlivssituation att gå ihop. Utformningen av familje-, folkhälso-, skatte-och jämställdhetspolitiken har därför också stor betydelse förmöjligheterna att komma till rätta med ohälsan. Det förebyggande arbetetmåste ses i ett långt perspektiv. Åtgärder måste sättas in för attförebygga ohälsa och för att förhindra att en redan uppkommen sjukdomåterkommer eller förvärras. I det perspektivet blir det för snävt att barase till arbetsplatserna och de problem som kan uppstå där.De långa sjukskrivningarna ökar, vilket tyder på att det tar för lång tidfrån det att sjukdom bekräftats till dess rehabiliteringsinsatser sätts in.Trots att antalet långtidssjukskrivningar har fördubblats desenaste fyra åren är antalet rehabiliteringsinsatser oförändrat. Bland de430 000 personer som lämnat arbetsmarknaden med förtidspension finnsmed all säkerhet många som skulle ha haft en möjlighet att komma tillbakatill arbetslivet om de hade fått en snabbare rehabiliteringsinsats.I utredningen i arbete - en reform för individen i centrum(SOU 2000:78), den s.k. , lämnas bra förslag somskulle kunna genomföras omgående. Vi står bakom förslaget som innebär atten rehabiliteringsförsäkring införs som finansieras via arbetsgivaravgiften, men med staten som medfinansiär . Den ersätter del av de olika system för rehabilitering och ersättningar som finns . och yrkesinspektionen förstärks.Regeringen har i stället valt att tillsätta en arbetsgrupp som skallarbeta vidare med frågorna. Det vittnar om brist på handlingskraft ochförlänger en svår situation för många människor. Vi beklagar denna onödigaväntan på en ny rehabiliteringsorganisation.Det är helt nödvändigt att regeringen, trots att man skjuter på dettabeslut, snabbt ser till att rehabiliteringsarbetet på försäkringskassornaoch arbetsplatserna fungerar. Handläggningstiden måste kortas till gagn förden enskilda människan.I offentlig sektor är problemen med sjukfrånvaro, såväl lång som kort,särskilt stora. Det är viktigt att största arbetsgivare tar sittansvar på allvar. En ordentlig analys bör göras av den offentliga sektornsspeciella problem. Vid en sådan genomlysning bör bl. a. frågor tas upp omhur delaktighet och inflytande för de anställda kan öka och hur denkompetensutveckling som är nödvändig kan genomföras.En viktig åtgärd för att förbättra människors arbetsförhållanden är enligtvårt förmenande att möjliggöra en större flexibilitet och ett störreinflytande för individen över arbetstiden. Arbetstidslagstiftningen måstedärför utformas så att arbetsgivare och arbetstagare i ökad utsträckninglokalt kan fastställa arbetstiden efter sina behov och önskemål.Lagstiftningen bör skapa förutsättningar för parterna att i kollektivavtalfinna lösningar i avvägningen mellan verksamhetens och de anställdas behov.Vi vill också framhålla att arbetsgivarna har en central roll när detgäller de anställdas arbetsmiljö och rehabilitering. Det förebyggandearbetet kan inte överskattas. Varje arbetsgivare har enligtarbetsmiljölagen skyldighet att genomföra ett s.k. systematisktarbetsmiljöarbete. Även måste arbeta aktivt med såvälpsykisk som fysisk ohälsa. bör fungera som en uppsökandesamarbetspartner för de företag, organisationer och offentligaförvaltningar som vill ha råd och stöd i arbetet med att motverka ochförhindra fysisk och psykisk ohälsa.När det sedan gäller diskriminering i arbetslivet anser vi att den skallmotarbetas med väl fungerande lagar. Stat och kommun bör föregå med gottexempel bl. a. då det gäller anställda människor med funktionshinder, äldrearbetskraft, invandrare och personer som är i behov av rehabilitering.Mobbning på arbetsplatsen måste aktivt bekämpas.Vi kan konstatera att en stor del av arbetsmarknaden är könssegregerad.Aktiva åtgärder för en jämnare fördelning mellan kvinnor och män måstevidtas. Lika lön för likvärdigt arbete och jämställda lönevillkor förkvinnor och män skall gälla.Anslaget 23:1 ArbetsmiljöverketVi anser att det genom sammanslagningen av Arbetarskyddsstyrelsen ochYrkesinspektionen till en myndighet har skapats bättre förutsättningar attuppnå effektiviseringar. Verket har också fått ökade anslagmed vilka inte fullt ut har kunnat förbrukas. Medhänvisning till dessa ökningar av anslaget och till derationaliseringsvinster som bör kunna uppnås efter sammanslagningen anservi att det är möjligt att reducera anslagstilldelningen med 50 miljonerkronor i förhållande till regeringens förslag. Enligt vår uppfattning börArbetsmiljöverket prioritera utbildning och stöd till regionalaarbetsmiljöskyddsombud.Anslaget 23:2 ArbetslivsinstitutetDet kan konstateras att det finns allvarliga brister i styrningen avArbetslivsinstitutet. Vi anser att den aviserade översynen av institutetoch dess relationer till andra myndigheter bör vara grundlig ochförutsättningslös. Mycket talar för att institutets forskningsresurserkommer till effektivare användning om de finansierar forskning inom andrainstitutioner, exempelvis universiteten. Enligt vår uppfattning bör storadelar av institutets informations- och utbildningsverksamhet kunnaöverföras till . Institutet bör dessutom kunna genomförarationaliseringar av sin verksamhet. Den arbetslivsinriktade forskningeninriktad på arbetsorganisationsområdet bör prioriteras. Sammantaget gör vibedömningen att anslaget bör kunna minska med för år2002 och att verksamheten bör kunna avvecklas . Institutetsforskningsresurser bör kunna överflyttas till och andraaktörer inom området.Anslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m.Eftersom stödet till utbildningen av de regionala skyddsombuden haröverförts till anslag anser vi att det är tveksamt attstatliga bidrag skall utgå i all evighet till utbildning av övriga fackligaförtroendevalda. Enligt vår uppfattning bör de fackliga organisationernasjälva eller i samarbete med arbetsgivarna kunna finansiera sådanutbildning. Vi föreslår därför att anslaget skall minskas med 20miljoner kronor.Anslaget 23:8 MedlingsinstitutetVi anser att huvudansvaret för statistiken på löneområdet bör ligga hosSCB. Med hänsyn till detta anser vi att anslaget 23:8 Medlingsinstitutetbör bestämmas till , vilket är 26 miljoner mindre änregeringens förslag.Politiken på utgiftsområdena 13 och 14 m.m. (c)av ().InledningVi centerpartister förordar en förnyad, decentraliserad och flexibelarbetsmarknadspolitik som inriktas på tre spår till arbete: grundläggandeutbildning, högkvalitativa utbildningar och övergångsarbetsmarknader.Arbete måste alltid löna sig. Vi vill genom en rad reformer ökaincitamenten att ta ett arbete, öka självbestämmandet och höjalivskvaliteten. Detta bidrar till ökad företagsamhet och sysselsättningsamt minskad arbetslöshet i hela landet. Som ett led i reformerna skallarbetsmarknadspolitiken decentraliseras och en friare användning av dearbetsmarknadspolitiska medlen medges. Höjda reseavdrag leder till att delokala arbetsmarknaderna blir väsentligt större än i dag.I vårt budgetalternativ förespråkar vi att försörjningsstöden för dem somär arbetslösa, i arbetsmarknadspolitiska program eller i vuxenutbildningsamordnas till utgiftsområde 13. Genom att på detta sätt renodlainriktningen av utgiftsområdet uppnås bättre samordning och störreflexibilitet. Det blir också lättare att få överblick över kostnaderna. Vianser att de anslagsposter som inte kan härledas till försörjningsstöd börflyttas till utgiftsområde 14 Arbetsliv. Totalt räknar vi med att den ökadesamordningen leder till besparingar på 1 500 miljoner kronor.Utgiftsområde 13 ArbetsmarknadAnslaget 22:1 förvaltningskostnaderCenterpartiet förordar som framgått en decentralisering avarbetsmarknadspolitiken liksom en friare medelsanvändning. Detta,tillsammans med den samordning av försörjningsstöden som vi förespråkar,medför ökad flexibilitet och besparingar bl.a. på anslaget 22:1. Vi avvisarregeringens förslag om ett anslagstillskott på förpersonalförstärkningar.