bet · GO01FiU20 · 2001-05-31 00:00:00 — Lägre skatt på arbete,minskade marginaleffekter och bättrevillkor för småföretagande är ocksåviktiga åtgärder för att minskasegregationen.Ny arbetsmarknadspolitik och effektivareförmedling av arbeteArbetsmarknadspolitiken skall stimuleratill arbete. Även skattepolitiken måsteutformas så att arbete premieras. För attråda bot på lokal arbetslöshet måste deregioner inom vilka man naturligen sökerarbete bli större, bl.a. genom bättrevillkor och möjligheter att arbetspendla.Förmedlingen av arbete måste blieffektivare. Privata bemanningsföretaghar visat att det går att få ocksågrupper som bedömts som svårplacerade iarbete. Dessa företag borde få spela enstörre roll vad gäller arbetsförmedling.De nuvarande arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna måste också ses över, och därbör en friare individuell användningövervägas.Arbetslöshetsförsäkringen börmoderniseras. En allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring som till störredel än finansieras med egenavgifterbör införas. Därigenom får den enskildeett verkligt val när det gäller denfackliga tillhörigheten och hur man villordna arbetslöshetsförsäkringen.Sänkta skatter för individerSåväl skatternas storlek som derasutformning är styrande för människorsbeteende och för ekonomins funktion.Viljan att arbeta mer, att förkovra sigoch att ta mer ansvarsfulla ochvälbetalda arbeten styrs i hög grad avskatterna på arbete.Sänkt inkomstskatt för allaSkatterna på arbete måste sänkas. Medsänkt skatt på arbete stärkstillväxtkraften i ekonomin så attsysselsättningen kan öka i ochden fortfarande alltför höga totalaarbetslösheten pressas tillbaka utan attdetta leder till överhettning. Hög skattpå arbete leder till en sämre fungerandearbetsmarknad: mindre arbete, färrearbetstillfällen och större risker förflaskhalsar i expansionstider. Med sänktskatt på arbete kan fler leva på egenlön så att behovet av bidrag ochoffentliga subventioner minskar. Ettskattesystem som främjar kunskaps- ochkompetensuppbyggnad ger en bättrefungerande arbetsmarknad.Arbete måste löna sig bättre, ochmänniskor skall kunna leva på sin lön.Sänkningar av inkomstskatten måste görasmed hänsyn till den rådande konjunkturen.Strukturellt riktiga sänkningar ökararbetskraftsutbudet och motverkar riskenför överhettning.Ett gemensamt drag i de skatteförslagvåra partier lägger fram är sänktamarginaleffekter och betydande lättnadergenom höjda grundavdrag och/ellerskattereduktioner. Detta betyder mest förde lägre inkomsterna. Därigenom ökarmöjligheterna för fler att kunna leva påsin lön och komma ut ur bidragsberoende.Att höga marginaleffekter har negativaeffekter på arbetsmarknadensfunktionssätt var en viktig utgångspunktför den förra skattereformen. Det måstevara en strävan att inledningsvisåtervända till dess inriktning: 30 %respektive i marginalskatt. Detförutsätter att inkomstskatten sänks föralla inkomsttagare så attnettoinkomsterna ökar ochmarginaleffekterna sjunker. I en fortsattprocess av sänkta skatter ner mot denivåer som präglar jämförbara OECD-ländermåste inriktningen både vara att slå vaktom låginkomsttagares förutsättningar attförsörja sig på sitt arbete och på attvärna konkurrenskraft vad gällerföretagande och kunskap.Sänkt fastighetsskattEfter omräkningen av taxeringsvärdena hardet blivit uppenbart att den höga skattenpå boende i främst storstadsregionernamen även i vissa attraktiva områdenblivit så hög att den är ett reelltproblem för alltfler. Boendeskatter påmer än är ingenovanlighet i dag.Fastighetsskatten medför att boendetblir dyrare, att människor kan tvingasflytta och att färre bostäder byggs.Konstruktionen av fastighetsskatten ärorimlig och den bör därför på siktavskaffas. Fastighetsskatten skallomedelbart sänkas för alla typer avbostäder, bl.a. genom frystataxeringsvärden.Bättre företagsklimatFöretagsklimatet i behöverförbättras. Det gäller både förföretagaren och för företagandet. I dagpräglas klimatet av misstro sommanifesteras i höga skatter, hinder ochregleringar. Detta måste ändras.Företagandet måste ges bättre villkor såatt såväl sysselsättning som ekonomisktillväxt kan öka.Skatterna på företagande och påföretagare är höga i . Det medfören sämre konkurrenssituation jämfört medandra länder där skatterna på företag ärlägre. Fåmansföretag är särskiltdiskriminerade.Lägre skatt på företagandeDet krävs ett antal åtgärder för attminska skattebelastningen påföretagandet. En sådan åtgärd kan vara ensänkning av arbetsgivaravgifterna. Enannan sådan åtgärd kan vara att avskaffadubbelbeskattningen. Dubbelbeskattningensutformning gynnar dessutom utländsktägande på bekostnad av svenskt.Dubbelbeskattningen på utdelning bördärför avskaffas.Successivt avskaffad förmögenhetsskattFörmögenhetsskatten har negativ effekt påföretagande och tillväxt och har inte ensde effekter på fördelningen somregeringen använt som argument. Vissamiljardärer får skattebefrielse för sinaaktieinnehav, medan vanliga familjer somkanske bott länge i och amorterat nerlånen på sina hus kan drabbas avförmögenhetsskatt fullt ut. Medregeringens höjda taxeringsvärden kommerän fler att drabbas av förmögenhetsskatt.Enligt vår mening börförmögenhetsskatten avskaffas successivt.Sambeskattningen ger orimliga effekterfrån jämställdhetssynpunkt och skalldärför avskaffas omedelbart.Enklare och rimligare beskattning avfåmansbolagDagens skatteregler är särskiltogynnsamma för växande mindre företag. Desmå fåmansbolagens situation måsteunderlättas genom en bättreskattesituation. Den utredning som skullese över de s.k. 3:12-reglerna har kommiti gång alldeles för sent och måstesnarast bli klar. De nuvarandediskriminerande reglerna måste ändras såatt avkastning utöver en rimligarbetsinkomst beskattas somkapitalinkomst. Delägare i fåmansbolagsom överlåtit sitt företag mot betalningi aktier har som följd avkursutvecklingen tvingats betalainkomstskatt på del av försäljningssummantrots att aktievärdena nästan utraderats.Det är en av många orimliga konsekvenserav fåmansbolagsreglerna.Lägre skatt på vinstandelar och översynav optionsbeskattningenI syfte att bl.a. stimulera till enbättre fungerande lönebildning bör densärskilda löneskatten avskaffas påvinstandelar som en arbetsgivare lämnartill en vinstandelsstiftelse ellermotsvarande. På så sätt stärksincitamenten för att arbeta effektivareför företagets målsättningar, genom attalla kan vara med och dela på den vinstsom uppstår. Risken för eninflationsdrivande löneutveckling iexpanderande branscher minskar. Ettstabilare samband mellan ökadarbetsproduktivitet och löneökningaruppnås.För att underlätta för företag ikunskapsintensiva branscher att behållasin personal utges ofta olika typer avoptioner. Den svenska beskattningen avoptioner bör ses över. Inriktningen avöversynen skall vara att den svenskabeskattningen av optioner skall varainternationellt konkurrenskraftig.Miljödriven utvecklingDen miljödrivna utvecklingen inrymmer enbetydande potential, både för miljön ochden ekonomiska tillväxten. Dennapotential måste tas till vara.Tillväxttakten för denna marknad liggerpå . En internationaliseringav det miljöanpassade näringslivet kanleda till ökad försäljning av svenskatjänster och produkter med högmiljöprestanda. Genom att stimuleranätverksbildning mellan små och storamiljödrivande företag, myndigheter,högskolor och universitet, bransch- ochmiljöorganisationer kan nätverk som kanagera på utlandsmarknaden utvecklas. Enökad export av miljöteknik ochmiljökunnande skulle på ett påtagligtsätt bidra till att höja den långsiktigthållbara tillväxten i skall inte vara företagareStaten skall svara för de lagar ochförordningar som reglerar relationernamellan företag verksamma i ochmellan företag och det offentliga. Statenskall inte själv, annat än i speciellaundantagsfall, vara ägare. Ett enskiltföretagande är en förutsättning förrättvis konkurrens och en kommersiellutveckling av starka och självständigaföretag.Staten skall bestämma spelreglerna påmarknaden, inte själv vara en spelare påplanen. Med staten som ägare blandasföretagets intressen med politiskaöverväganden. De företag som ärstatliga skulle fungera bättre med ettmer spritt privat ägande. Det kapital somfinns uppbundet i en rad statliga företagskulle göra större nytta på annat håll.Då inkomster av utförsäljningar är avengångskaraktär bör de användas för attbetala av på statsskulden som i daguppgår till ca . Deutförsäljningar och den avbetalning avstatsskulden vi föreslår gör att statensräntekostnader, en av de störstautgiftsposterna i statsbudgeten, kanminskas kraftigt. Företag som under dekommande åren kan komma i fråga förprivatisering eller försäljning av detstatliga innehavet är t.ex.:Telia AB,,,(),,,,. fl.Den exakta tidpunkten för olikaförsäljningar och privatiseringar skallför samtliga företag avvägas motkonjunktur och marknad.Minskad statsskuldGenom privatisering av statliga företagkan amorteringar genomföras som pressarned statsskulden ytterligare. Vi räknarmed att kunna avyttra statligaföretag för merän regeringen över en flerårsperiod.Genom en minskad skuldkvot minskas deoffentliga finansernas sårbarhetsamtidigt som utrymmet för privatainvesteringar blir större. Den statligaskuldkvoten bör ned fram till2004.Mindre krångelFöretagandet omgärdas av mångaregler och lagar. Förutom sund konkurrensoch ett skattesystem som stimulerar tillarbete och företagande är enkla regler avväsentlig vikt för att gottföretagsklimat. Regelverket har vuxit desenaste åren. Detta är ett tydligt teckenpå att regeringen inte förstårföretagandets villkor. För främstsmåföretagen är regelverket en tungadministrativ börda.Ett antal krångelregler som hindrartillväxt och nya jobb bör därför tas bortomgående. Småföretagsdelegationensförslag bör i allt väsentligt genomförassnarast.Den svarta ekonominEtt allvarligt problem är den svartaekonomins utbredning och omfattning. Denkan uppgå till så mycket som av BNPeller motsvarande över 80miljarder kronor vilket skulle innebäraett årligt skattebortfall på mellan 20och 40 miljarder kronor.Den svarta sektorn innebär betydandeproblem för seriösa företag som redanfinns och verkar på den vita marknaden.Vart femte företag drabbas av konkurrensfrån den svarta sektorn, i en delbranscher betydligt fler. Det leder tillatt seriösa företagare har svårt attkonkurrera.Dagens skatte- och regeltryck riskeraratt leda till en än mer urholkadskattemoral. Detta är ett mycketallvarligt problem. Ett fungeranderättssamhälle bygger på attlagstiftningen är förankrad i människorsrättsuppfattning så att man av egen kraftoch vilja lyder lagarna.Det är därför enligt vår mening enviktig politisk uppgift att ändraskattesystemet så att människor kan levapå sin lön, att snabbt minska skadligaskattekilar och allmänt förbättraincitamenten att köpa och sälja varor ochtjänster vitt och lagligt.Lättare förena familj och arbeteI ett levande och vitalt samhälle måstealla, såväl kvinnor som män, få möjlighetatt växa som människor. Grundläggande äratt barnens behov av omsorg och trygghettillgodoses. För föräldrar måste det isin tur vara möjligt att förenayrkesambitioner och ansvar för familjen.Det ställer bl.a. krav på enfamiljepolitik som anpassar sig till deenskilda människornas önskemål och tillfamiljernas olika behov. Inombarnomsorgen måste därför finnas utrymmeför många olika alternativ.Ett ökat utbud av tjänster som riktarsig till hushåll kan avlasta en delhushållsarbete och ge utrymme för ökadtid med familjen.Valfrihet i barnomsorgenVåra partier har format ett gemensamtalternativ till regeringensmaxtaxepolitik. Vårt förslag tar sinutgångspunkt i barnens och familjensbehov och omfattar alla barn. Därregeringens maxtaxa styr och ställer ochtvingar föräldrarna att välja en vissform av barnomsorg vill vi i stället gesjälvbestämmande till föräldrarna. De harbäst möjlighet att avgöra hur tid ochresurser skall fördelas.Vårt gemensamma förslag stärkersmåbarnsföräldrarnas - såväl kvinnors sommäns - ställning på arbetsmarknaden genomatt ge större möjlighet tillflexibilitet. Det blir lättare att delapå ansvaret för barnen.Vi anser att en ökad kvalitet ochvalfrihet i barnomsorgen bäst uppnås omekonomiskt stöd går direkt tillföräldrarna i stället för till kommunen.Vår politik för barnomsorgen innehållertre förslag:Barnomsorgskonto. Omfattar alla barn ochger föräldrarna möjlighet att väljabarnomsorg, minska sin arbetstid ellerstanna hemma under en del av barnensuppväxt.Avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader. Föräldrarna skallha rätt att fritt välja barnomsorg.Styrkta barnomsorgskostnader skall varaavdragsgilla i den kommunalabeskattningen.Etableringsfrihet för ny barnomsorg.Garanterar mångfald och ger valfrihetenett reellt innehåll.Med våra förslag kommer föräldrarnasönskemål att spela huvudrollen. Exaktvilka nya alternativ, tjänster ochverksamheter som kommer att växa fram gårinte att säga i förväg med tanke på dendynamik förslagen leder till.Lättare hinna med vardagen - införskattereduktion för hushållstjänsterDet höga svenska skattetrycket drabbarsärskilt de verksamheter där det finns"gråa" eller "svarta" alternativ.Tjänster riktade mot hushållen utgör ettsådant exempel. Många sådanaarbetsuppgifter utförs i form av"gör-det-själv" eller svart. Att köpasådana tjänster med full skattebörda ärförbehållet de rika, eller dem som kan fånågon annan att betala.Flera undersökningar visar att många ärstressade i dagens arbetsliv. Ändå harsvensken en av industrivärldens kortasteårsarbetstider. En del av förklaringen äratt skattetrycket gör det omöjligt attköpa tjänster som skulle kunna lättabördan, t.ex. för småbarnsföräldrar.Stressen i arbetslivet skulle minska ochdet skulle bli lättare för både kvinnoroch män att kombinera arbetsliv ochansvar för barnen.Vi har tidigare presenterat förslag somändrar på detta. För tjänster utförda ihemmet skall en skattelättnad utgå somhalverar det vita priset.Skattereduktionen på förhushållstjänster utförda i det egnahemmet utgår ända perår och hushåll. Förslaget kan liknas vidett väsentligt utvidgat s.k. ROT-avdrag.Förslaget leder till att svarta jobb blirvita, till att valfriheten för hushållenliksom jämställdheten ökar.Avreglering för bättre välfärd ochdynamiskt företagandeMänniskor skall få välja självaKonkurrens på lika villkor är det bästaverktyget för att tillgodosekonsumenternas efterfrågan och hushållamed begränsade resurser.Det som varit mest märkbart för denenskilde konsumenten äravregleringarna på finans-, el- ochtelemarknaderna, åtgärder som lockat framen mångfald av nya tjänster och pressatpriserna. Dessa förändringar mötte dåstarkt socialdemokratiskt motstånd menförefaller nu vara allmänt accepterade.Utvecklingen på tele- och IT-sidanvisar att det är när avregleringar tarfart som helt nya utvecklingar kan ske,utvecklingar som ingen kunnat förutse.Distansutbildning, distansdiagnostik och-behandling är några exempel.Användningsområdena kommer att förändrasi takt med den dynamik som utvecklasgenom ny teknik, ökad konkurrens, nyatjänsteformer och nya aktörer. Det liggeri sakens natur att det inte går attförutse vilka nya tjänster tillmedborgarnas glädje som en större frihetoch mångfald skulle leda till.I framtiden kommer det sannolikt attråda stor efterfrågan på tjänster där detoffentliga i hög grad har enmonopolställning: utbildning, vård,omsorg m.m. Renodlad myndighetsverksamhetär svår att tänka sig i annan regi än denoffentliga. Men betydande delar av denverksamhet som finansieras med skatterproduceras också i offentliga monopolvilket inte alls är nödvändigt. Vårapartier eftersträvar en mångfald iproduktionen som är mycket väl förenligmed strävanden att tjänsterna skall varatrygga och tillgängliga för alla tillrimlig kostnad. Privata monopol ärsjälvfallet inte hellereftersträvansvärda.Den socialdemokratiska oviljan atttillåta andra producenter leder till attmedborgarna får en sämre välfärd än vadsom annars skulle kunna vara fallet.Förutom att konsumenterna får bättretjänster när det finns flera producenterär detta också gynnsamt för de anställda.Olika undersökningar nu senast frånKommunalarbetareförbundet har visat på enstörre arbetstillfredsställelse ochbättre lön när den anställde fått fleraarbetsgivare att välja emellan. En störrearbetstillfredsställelse bland deanställda kommer även patienter ochelever till godo.En näraliggande fråga är förekomsten avoffentliga bolag. Ett privat företag,kanske oftast ett småföretag, kan inte pålikvärdiga villkor konkurrera med ettkommunalt bolag. Det finns exempel påkommunala bolag som använt sin gynnadeställning till att slå ut normaltfungerande privata företag.Konkurrensen svag i - men bättremed EU-medlemskapetDen dåligt fungerande eller heltobefintliga konkurrensen inom deoffentliga tjänsternas område är detstörsta konkurrensproblemet i Sverige.Men även för övriga varor och tjänster ärkonkurrensen för svag. Prisnivån liggerfortfarande över motsvarandenivå bland . En anledningtill de höga priserna är vårt högaskattetryck som medför att priserna ärhögre här. Det har dock skett en relativförbättring vilkethänger ihop med de ovan redovisadeavregleringsåtgärderna samt troligenockså med pekar i sin rapportom EU-medlemskapet på de positivaeffekter detta haft för de svenskakonsumenterna. Som framgår avnedanstående tabell har det skett ettnärmande av den svenska prisnivån motövriga länder sedan EU-medlemskapet.PRISNIVåN I OCH 1995-1999Index = 10019991995 1996 1997 1998Sverige 125 131 125 123 117Källor: och undersökningar visaratt det finns en rad konkurrenshinder. stor rapport föreslog verket en radåtgärder som spände över förändringar ikonkurrenslagstiftning ochregelreformering till renare spelreglermellan privata och offentliga aktörer.Åtgärder för bättre konkurrensEn bättre konkurrenspolitik i kombinationmed avregleringar och ökad upphandlinginom offentlig sektor kan ledatill avsevärda kostnadsminskningar för deoffentliga budgetarna. Den sammanlagdaoffentliga upphandlingsvolymen uppgårtill ca 400 miljarder , vilketmotsvarar av värdet av BNP. Eneffektiv upphandling kan verksamt bidratill besparingar i de offentligautgifterna.· Kommunallagen bör ändras så attdet blir lättare att få prövat i domstolom näringsverksamhet strider motlagen.·· Kommunallagen bör ses över isyfte att göra det lättare för företagatt överklaga kommunala beslut om stöd iolika former till företag. Besluten börockså kunna prövas i domstol.·· Kvarvarande konkurrenshämmanderegleringar i den privata sektorn böridentifieras och avvecklas.Småföretagsdelegationens lista överåtgärder bör genomföras fullt ut.·· bör få ökaderesurser och en mer fristående ochframträdande roll än . Nyaregeringsförslag bör granskas utifrån ettkonkurrensperspektiv.·· bör isamarbete med fåförstärkta uppgifter i syfte attuppmärksamma sektorer eller branscher medbristande konkurrens.·· De offentliga resurserna bör istörre utsträckning än följaindividernas fria val. Storaupphandlingar bör delas i flera order såatt även mindre företag har en chans attvara med i budgivningen.·· Upphandlingsreglerna bör ändrasså att det klargörs under vilkaförutsättningar miljökrav får ställas vidoffentlig upphandling. Vi anser att detbör vara möjligt att ställa krav på attprodukter som köps in uppfyller kriterierför miljömärkning.·· Det är viktigt attregelförenklingar görs i offentligaupphandlingar under tröskelvärdena. Detskall bli lättare för små och medelstoraföretag att delta.·Mångfald förnyar välfärden - öppna förföretagande inom vård, skola ochutbildningFör många av de tjänster som i Sverigeligger inom den offentliga sektorn -främst inom kommuner och landsting - ökarbehov och efterfrågan i industrivärlden.En förklaring till detta är attefterfrågan på välfärdstjänster ökar närmänniskors inkomster ökar, en annan äratt åldersstrukturen påverkar intressetför fler välfärdstjänster.Det finns en bred enighet om attvården, omsorgen och skolan skallfinansieras kollektivt. Det är viktigtatt de resurser som avsätts för dessaändamål används så bra som möjligt, dvs.att användarna får ut så mycket nytta sommöjligt för varje använd krona.Erfarenheten visar att när möjlighetenöppnas för andra än kommunen attproducera välfärdstjänster ökarmångfalden och välfärden. Välfärd handlarinte om att en viss typ avstandardiserade tjänster skalltillhandahållas utan om att den enskildesefterfrågan skall tillgodoses på bästasätt. Av samma skäl som attförsörjningen av välfärdstjänster intekan rationaliseras på samma sätt somindustriproduktion bör de inte hellerproduceras i en enda enhetlig form. Valetmellan olika producenter avvälfärdstjänster, det må vara enskilda,företag, kooperativ eller det offentliga,bör därför även med en kollektivfinansiering så långt möjligt överlämnastill den enskilde individen.Ett tydligt exempel är skolområdet därdet offentliga ekonomiska stödet kanfölja eleven, t.ex. från en kommunalskola till en friskola eller mellan olikakommunala skolor. Denna princip bör kunnaanvändas på flera områden, även om denpolitiska processen att avgöra vem somskall vara kvalificerad att få del avden, t.ex. inom äldre- ellerhandikappomsorg, kan vara svårare än inomskolområdet.Ett led i den socialdemokratiskapolitiken är emellertid att hindramångfald och att hindra andra än kommuneroch landsting att tillhandahålla tjänsterpå dessa områden.Socialdemokraterna har, med stöd avVänsterpartiet och ,lagstiftat mot försäljning av offentligtägda sjukhus vilket leder till minskadmångfald. Det motverkar också ett ökatkvinnligt företagande inom sektorer därkvinnor har en stark ställning påarbetsmarknaden och hög kompetens.Förbudslagen är inte sakligt grundad.Det finns inga indikationer på attregeringens farhågor skulle ha fog försig. Genomgångar av internationellaerfarenheter visar att om konkurrensråder finns det inte några störreskillnader i kvalitet och effektivitetmellan vinstdrivande företag, non profit-företag och offentliga producenter. Detfinns dock en viss tendens till högreeffektivitet hos vinstdrivande företag.Den erfarenhet som finns av detta iSverige är att den ersättning somStockholms läns landsting betalar tilldet privatägda är ca10 % lägre per utförd prestation än densom betalar till delandstingsägda sjukhusen. harS:t Göran högst andel nöjda patienter iregionen. Även för sjukhusgäller att ersättningen från Skåneslandsting är lägre efterprivatiseringen.I stället för att slå vakt om detoffentliga ägandet borde verksamhetensinnehåll och möjligheterna för denenskilde vara det primära intresset. Detbör inte sättas upp hinder för vissaverksamhetsformer - bolag kan vara enlämplig form i vissa sammanhang,kooperativ eller andra former kan varamera lämpliga i andra sammanhang.Ändamålsenligheten bör vara avgörande.En viktig fråga är utvärderingen avolika offentligt finansieradevälfärdstjänster. Så långt möjligt börbrukarna ha möjlighet att väljaproducent. Men måstepolitikerna ta ställning, t.ex. när detgäller att formulera krav ochuppföljningsmetoder videntreprenadupphandling. De problem medt.ex. privata vårdhem som förekommit haroftast haft att göra med att kommunen ifråga inte gjort förutsättningarna klaraför sig och den man anlitat. Kommunernabör utveckla sin förmåga att i förvägställa krav och i efterhand kunnautvärdera de tjänster som olikaproducenter erbjuder så att kvalitetenskall kunna garanteras.En öppnare arbetsmarknad också förkvinnorDe erfarenheter som finns på de områdendär flera producenter tillåtits och därtidigare offentliga verksamheter gåttöver i annan ägo visar i många fall på enbetydligt större tillfredsställelse ocharbetsglädje hos de anställda.En mångfald arbetsgivare och konkurrensom personalen är det bästa sättet attåstadkomma bättre löner för de mångakvinnor i yrken med lång utbildning som är underbetalda - det ger flerkarriärvägar och möjligheter att arbeta ibättre arbetsorganisationer.Motståndet mot öppenhet drabbar främstkvinnor därigenom att huvuddelenanställda inom dessa områden är kvinnor.Genom monopoliseringen i offentlig reginekas de möjlighet att pröva nya idéer,nya metoder och andra, mindrebyråkratiska organisationsformer.