bet · GP01MJU3 · 2001-11-01 00:00:00 — Det anförda innebär enligt utskottets meningatt syftet med motion MJ785 (fp) i allt väsentligt är tillgodosett.Giftfri miljö (såvitt avser förorenade områden)Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till delmål förmiljökvalitetsmålet Giftfri miljö i vad avser förorenadeområden och avstyrker motionsyrkanden med förslag tillomformulering av delmålet (m och c). Vidare avstyrkerutskottet ett motionsyrkande med förslag till delmål förbl.a. cancerframkallande ämnen (fp) och ett motionsyrkandemed krav på utredning av utsläpp från landets krematorier(m).PropositionenRiksdagen har fastställt miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Måletinnebär att miljön skall vara fri från ämnen och metaller somskapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människorshälsa eller den biologiska mångfalden.Regeringen föreslår följande delmål för miljökvalitetsmåletGiftfri miljö i den del det berör förorenade områden:Förorenade områden skall vara identifierade och för minst 100 avde områden som är mest prioriterade med avseende på riskerna förmänniskors hälsa och miljön skall arbetet med sanering ochefterbehandling ha påbörjats . Minst 50 av deområden där arbete påbörjats skall dessutom vara åtgärdade.Regeringen avser att verka för att arbetet med sanering ochefterbehandling av förorenade områden fortgår i nödvändig omfattningi såväl privat som offentlig regi. Förslaget avser de områden somavses åtgärdas inom ramen för statliga bidrag. Resultatet avinventeringar, undersökningar samt uppföljning och utvärdering avgenomförda efterbehandlingsprojekt skall ligga till grund förförslag från regeringen om hur miljökvalitetsmålet skall kunnauppnås i fråga om förorenade områden. Regeringen avser att återkommamed förslag till nya delmål i samband med denutvärdering som beskrivs i avsnittet om Uppföljning och utvärdering.I utvärderingen är det väsentligt att även inkludera en bedömning avi vilken grad de saneringar som genomförts i privat regi bidragittill en högre måluppfyllelse.Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bör i ett generationsperspektivenligt regeringens bedömning innebära bl.a. följande:1. Halterna av ämnen som förekommer naturligt i miljön är närabakgrundsnivåerna.2.3. Halterna av naturfrämmande ämnen i miljön är nära noll.4.5. Den sammanlagda exponeringen i arbetsmiljö, yttre miljö ochinomhusmiljö för särskilt farliga ämnen är nära noll och förövriga kemiska ämnen inte skadlig för människor.6.7. Förorenade områden är undersökta och vid behov åtgärdade.8.MotionernaI motion MJ46 (c) yrkande 9 framför åsikten att det ärolyckligt att regeringen tillsammans med ochMiljöpartiet sänker ambitionerna som lade fram isitt betänkande i vad avser förorenade områden. Det förslag tilletappmål som presenterade men som regeringentagit bort lyder: Förorenade områden är identifierade samtundersökta och av områden av riskklass mycket stor ochstor är åtgärdade . Regeringen menar att detta delmålblir svårt att nå och förändrade det. uppfattning äratt det etappmål som föreslog skall fastställas.Enligt motion MJ45 (m) saknas det underlag för att dra slutsatsenatt sanering skall inledas på minst 100 områden och föratt sätta upp en målsättning om att 50 av dem skall varaslutbehandlade . Motionärerna anser i stället attriskbedömningar av saneringsobjektens farlighet för människa ochmiljö skall vara avgörande för i vilken ordningsföljd och i vilkentakt saneringsarbetet skall genomföras (yrkande 7). Det är enligtmotionen inte heller relevant att göra den bedömningen att allaförorenade områden skall vara sanerade inom en generation. Målet börvara att i ett generationsperspektiv ha återställt alla förorenadeområden som utgör en risk för människors hälsa och miljön (yrkande8).Enligt motion MJ44 (fp) yrkande 2 (delvis) bör cancerframkallandeeller mutagena ämnen vara utfasade före år 2007.Motion MJ781 (m) tar upp frågan om utsläpp från landetskrematorier. Enligt motionen uppställdes krav på högre grad avrening av utsläppen från krematorierna i slutet av 1980-talet.Motionären anser att det föreligger behov av att gå vidare genom attstudera mät- och analysmetoder, återvinningsgrad, kollagering,förbränningskaraktäristik, m.m. och anser därför attNaturvårdsverket tillsammans med skall inleda ettprojekt för sådana studier.Utskottets ställningstagandeNär det gäller kravet i motion MJ46 (c) yrkande 9 om attMiljömålskommitténs förslag till delmål skall fastställas villutskottet anföra följande. Kommitténs förslag till delmål innebäratt förorenade områden är identifierade ochundersökta och att av de områden som utgör mycket storoch stor risk för människors hälsa och miljön då är åtgärdade.Enligt vad som framgår av propositionen pekade fleraremissinstanser, däribland geologiska undersökning (SGU),och i , på svårigheterna medatt nå delmålet . Regeringen säger sig dela dennauppfattning och anför att pågående teknikutveckling ochkunskapsuppbyggnad, liksom osäkerhet om antalet förorenade områden,innebär svårigheter att föreslå målnivå till år 2010.Resultatet av inventeringar och utvärdering av utförda projekt skallligga till grund för förslag till delmål för i samband medden utvärdering av delmålen som är planerad . Regeringentydliggör också att delmålet endast gäller de områden som avsesåtgärdas inom ramen för statliga bidrag. I avvaktan på ny kunskapoch teknikutveckling bör delmålet enligt regeringen ges en annanutformning än vad kommittén föreslagit. Utskottet anser sig inteberett att göra någon annan bedömning än den regeringen ochremissinstanserna gjort. Utskottet vill dock understryka attmiljökvalitetsmålet Giftfri miljö innebär att förorenade områden ärundersökta och vid behov åtgärdade inom en generation. Detta målligger fast. I enlighet härmed avstyrker utskottet motion MJ46 (c) iberörd del.Regeringen bedömer att miljökvalitetsmålet Giftfri miljö i ettgenerationsperspektiv bör innebära att förorenade områden ärundersökta och vid behov åtgärdade. Eftersom det ärefterbehandlingsprojekten som ger ökad kunskap och för teknikenframåt är det angeläget att ett antal av de förorenade områden sominnebär mycket stor risk eller stor risk för människors hälsa ochmiljön tas om hand på ett tidigt stadium. Regeringen säger sig antaatt minst 100 sådana områden skall ha undersökts och arbete hapåbörjats och att av dessa skall minst hälften varaåtgärdade senast vid utgången av . Då bör också enligtregeringen samtliga förorenade områden vara identifierade. Ettsystematiskt inventeringsarbete i statlig regi har pågått för att kartlägga förorenade områden. Med identifiering avsesen orienterande studie och riskklassning i enlighet med MIFO-modellen fas 1 (Metodik för Inventering av Förorenade Områden,4918). Avsikten med inventeringarna ärbl.a. att översiktligt identifiera och kvantifiera de hälso- ochmiljörisker som ett förorenat område kan ge upphov till, att utgöragrund för prioriteringar och beslut om fortsatta undersökningar ochefterbehandlingsåtgärder, att ge en överblick över problemetsomfattning i landet samt att ge underlag för bedömning av behovet avrestriktioner för markanvändning enligt bestämmelser ommiljöriskområden. Inriktningen av saneringsarbetet måste enligtutskottet ha sin grund i vad som framkommer bl.a. vid dessainventeringar. I budgetpropositionen för (prop. 2001/02:1utg.omr. 20 s. 50 f.) föreslår regeringen en ökning av anslaget försanering av förorenade områden till förår 2002 samt att anslaget höjs till knappt 590miljoner kronor. Det anförda innebär att utskottet inte heller närdet gäller motion MJ45 (m) yrkande 7 finner skäl för annandelmålsformulering än den regeringen föreslagit. Det anförda innebärdessutom att utskottet instämmer i regeringens bedömning avmiljökvalitetsmålet i ett generationsperspektiv. Motion MJ45 (m)yrkandena 7 och 8 avstyrks.Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringens förslag tilldelmål för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö såvitt det avserförorenade områden vara väl avvägt. Utskottet föreslår därför attriksdagen godkänner det föreslagna delmålet.I den av behandlade propositionenKemikaliestrategi för Giftfri miljö (prop. 2000/01:65, bet.2000/01:MJU15, rskr. 2000/01:269) föreslog regeringen som delmål förmiljökvalitetsmålet Giftfri miljö, såvitt avser utfasningen avsärskilt farliga ämnen (delmål 3), att nyproducerade varor så långtdet är möjligt skall vara fria från bl.a.cancerframkallande och mutagena ämnen. Eftersom godkäntdet redovisade delmålet anser utskottet inte att nu börgöra några uttalanden med anledning av motion MJ44 (fp) yrkande 2(delvis).Krav på rening av krematoriers utsläpp infördes . Utskottet har erfarit att sådana studier som efterlyses imotion MJ781 (m) pågår genom bl.a. mätningar i filter och avrökgaser men att det är osäkert hur effektiv reningenär bl.a. eftersom kunskap saknas om den mängd käkamalgam somförekommer vid kremering. Branschen har därför i samarbete med bl.a.Chalmers tekniska högskola inlett ett projekt som syftar till attutvärdera mätningar, förbränningstekniker m.m. Naturvårdsverketbidrar med pengar till projektet. Motionen får genom det anfördaanses tillgodosedd.Skyddande ozonskiktUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till delmål förmiljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt och avstyrkermotionsyrkanden om ökat internationellt arbete m.m. (m, coch fp).PropositionenRiksdagen har tidigare fastställt miljökvalitetsmålet Skyddandeozonskikt, vilket innebär att ozonskiktet skall utvecklas så att detlångsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning.Regeringen föreslår följande delmål för miljökvalitetsmåletSkyddande ozonskikt:År 2010 skall utsläpp av ozonnedbrytande ämnen till största delenha upphört.Regeringen anser att användningen av ozonnedbrytande ämnen börupphöra även i befintliga anläggningar och inom sektorer somi dag är undantagna, t.ex. försvarssektorn och flyget. Det finns ettbehov av en kartläggning över befintlig utrustning och produkter medozonnedbrytande ämnen samt att se över ansvarsfördelningen för hurdenna utrustning och dessa produkter skall tas om hand ochdestrueras på ett miljöriktigt sätt.Miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt bör i ettgenerationsperspektiv enligt regeringens bedömning innebära bl.a.följande:A. verkar för att halterna av klor, brom och andraozonnedbrytande ämnen i stratosfären inte överstiger naturliganivåer.B.C. Inom loppet av en generation skall användningen avozonnedbrytande ämnen i vara avvecklad.D.MotionernaEnligt motion MJ44 (fp) yrkande 2 (delvis) utgör uttunningen avozonskiktet ett globalt problem, varför internationella lösningar ärav central betydelse. står för en procentuellt liten andelav det totala utsläppet av ozonnedbrytande ämnen. Arbetet med attminimera utsläppen bör därför ske främst på EU-nivå. Nytillskottetav dessa ämnen är litet, och avgörande är därför att de ämnen somfinns i omlopp tas om hand vid avfallshanteringen. Forskningenbör intensifieras för att finna miljövänligare alternativ till dessaämnen.Åsikten att arbetet med begränsningen av ozonnedbrytande ämnenskall bedrivas internationellt får stöd i motion MJ45 (m) yrkande 9.Enligt motionen är de vetenskapliga beläggen för kopplingen mellanutsläpp av stabila flyktiga halogenerande organiska ämnen ochnedbrytningen av stratosfäriskt ozon betydande. Det är därför avvikt att säkerställa att Montrealprotokollet följs globalt.Kostsamma jakter på den mängd klorfluorkarboner (CFC) som används imedicinskt bruk eller åtgärder som inte gör någon miljönytta menförsämrar konkurrenskraft bör undvikas.Nästa långtidsutredning bör enligt motion MJ711 (c) yrkande 45(delvis) ta hänsyn till bl.a. uttunningen av ozonskiktet.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker det av regeringen föreslagna delmålet förmiljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt.Regeringen framhåller i propositionen vikten av att forskning ommiljöeffekterna av ozonnedbrytande ämnen bedrivs samt att ny tekniksom ersätter och förhindrar utsläpp av skadliga ämnen introducerasför att miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt skall nås. Fråganhar dessutom närmare behandlats under avsnittet Forskning ochutveckling. Den i övrigt i motion MJ44 (fp) yrkande 2 (delvis) samti motion MJ45 (m) yrkande 9 framförda åsikten om vikten av attarbetet med att begränsa utsläppen av ozonnedbrytande ämnen bedrivsinternationellt delas till fullo av utskottet. Framgångar i detinternationella arbetet är av avgörande betydelse för attmiljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt skall nås. Regeringen anserockså att de svenska insatserna i det internationella arbetet börges en hög prioritet och att även i fortsättningen skallvara pådrivande i dessa frågor såväl inom EU som i det övrigainternationella arbetet. De prioriteringar som bör göras är enligtregeringen bl.a. att verkar för att stärka andra ländersmöjligheter att genomföra nuvarande internationella avtal. Detta kaninnebära stöd för att skapa en fungerande lagstiftning för attavveckla ozonnedbrytande ämnen samt stöd för att utöva tillsyn avexisterande lagstiftning. Därutöver lämnar regeringen en rad förslagpå insatsområden: bör verkar för att Montrealprotokolletsmultilaterala fond utnyttjas på ett långsiktigt hållbart sätt.Bidrag ur fonden till projekt som syftar till att ersättaklorfluorkarboner (CFC) med väteklorfluorkarboner (HCFC) bör därförupphöra eller kraftigt reduceras. bör vidare verka inom EUför att förhindra internationell smuggling av ozonnedbrytande ämnenfrån andra länder som fortfarande har en produktion av CFC etc. ochför en stegvis och snabbare avtrappning av HCFC-produktionen iförhållande till redan tagna beslut för såväl industriländer somutvecklingsländer. En stegvis avtrappning av konsumtionen iutvecklingsländerna är ett viktigt inslag i arbetet för att nåmiljökvalitetsmålet. I det sammanhanget bör också verka fören avtrappning av produktionen i industriländerna av koltetrakloridoch 1-1-1 trikloretan för användning i utvecklingsländer i linje medvad som beslutats för CFC vid Montrealprotokollets elfte partsmöte.Härutöver bör också verka för att nya ozonnedbrytande ämnenkontrolleras inom ramen för Montrealprotokollet samt att ett enklareförfaringssätt för att lägga till nya ämnen i protokollet införs.Sverige skall också verka inom Internationella civilaluftfartsorganisationen () för att användningen av haloner inomflygsektorn skall avvecklas i takt med att alternativ utvecklas samtför att utsläppen av ozonnedbrytande ämnen från höghöjdsflyget inteökar. Slutligen vill utskottet påpeka att regeringen har givitNaturvårdsverket i uppdrag att utveckla en metodik för uppföljningav utsläpp av ozonnedbrytande ämnen och utreda och lämna förslagtill datum för användningsstopp för HCFC som arbetsmedium ibefintliga anläggningar av olika typer. Uppdraget skall redovisassenast den 1 oktober 2002.Utskottet anser för sin del att den omfattande och ambitiösaåtgärdslista regeringen presenterar innebär att syftena medmotionerna MJ44 (fp) yrkande 2 (delvis), MJ45 (m) yrkande 9 ochMJ711 (c) yrkande 45 (delvis) i allt väsentligt är tillgodosedda.Säker strålmiljöUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker de tre förslag till delmål förmiljökvalitetsmålet Säker strålmiljö som regeringenpresenterar. Därmed avstyrker utskottet ett motionsyrkandemed förslag till bl.a. annan lydelse av delmål 1 (m).Vidare avstyrker utskottet motionsyrkanden dels ominriktningen av den fortsatta avvecklingen av kärnkraftenoch om den s.k. vetoventilen (båda c), dels om Sverigesarbete för ökad kärnsäkerhet i (fp), dels ominformation om UV-strålningens skadlighet och begäran omåtgärder för att minska exponeringen av elektromagnetiskafält (båda c).PropositionenRiksdagen har tidigare fastställt miljökvalitetsmålet Säkerstrålmiljö. Målet innebär att människors hälsa och den biologiskamångfalden skall skyddas mot skadliga effekter av strålning i denyttre miljön.Regeringen föreslår följande delmål för miljökvalitetsmålet Säkerstrålmiljö: skall halterna i miljön av radioaktiva ämnen somsläpps ut från alla verksamheter vara så låga att människorshälsa och den biologiska mångfalden skyddas. Det individuelladostillskottet till allmänheten skall understiga 0,01millisievert (mSv) per person och år från varje enskildverksamhet. skall antalet årliga fall av hudcancer orsakade avsolen inte vara fler än . Riskerna med elektromagnetiska fält skall kontinuerligtkartläggas och nödvändiga åtgärder skall vidtas i takt med attsådana eventuella risker identifieras.Regeringen anser att ett miljöövervakningsprogram för radioaktivaämnen i miljön bör inrättas. Vidare bör forskningen inom områdetradioekologi stärkas. Informationsinsatser riktade till allmänhetenbör bedrivas för att öka kunskaperna om riskerna i samband med UV-strålning. Kunskapsläget om elektromagnetiska fält bör förbättrasgenom forskning för att få underlag till nödvändiga insatser.Regeringen avser att återkomma till med delmål beträffandenivåer för radon i inomhusmiljön.Miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö bör i ettgenerationsperspektiv enligt regeringens bedömning innebära bl.a.följande: Stråldoser begränsas så långt det är rimligt möjligt. Den högsta sammanlagda årliga effektiva stråldosen som individerur allmänheten får utsättas för från verksamheter med strålningöverstiger inte 1 millisievert (mSv) per person . Allvarliga tillbud och haverier i kärntekniska anläggningarförebyggs. Spridning av radioaktiva ämnen till omgivningenförhindras eller begränsas om ett haveri skulle inträffa. Effekterna av UV-strålning begränsas så långt som möjligt. Riskerna med elektromagnetiska fält kartläggs så långt sommöjligt och nödvändiga åtgärder vidtas i takt med att eventuellarisker identifieras.MotionernaI motion MJ45 (m) yrkande 10 framförs invändningar mot delmålet attingen verksamhet skall ge allmänheten ett individuellt dostillskottpå mer än 0,01 mSv och bedömningen att verksamhetersammanlagt inte skall ge ett dostillskott på mer än 1 mSv perindivid och år i ett generationsperspektiv. Resonemanget är enligtmotionärerna mycket teoretiskt och svårt att efterfölja. Det tordedessutom vara svårt att utvärdera. De anser i stället att delmål 1bör ha följande lydelse: skall halterna i miljön avradioaktiva ämnen som släpps ut från alla verksamheter vara så lågaatt människors hälsa och den biologiska mångfalden skyddas.Enligt motion MJ46 (c) är den avveckling av kärnkraften sompåbörjats ett steg i rätt riktning för omställningen av det svenskaenergisystemet. Det fortsatta omställningsarbetet efteravställningen av den andra reaktorn i bör emellertidkoncentreras till att avveckla de reaktorer vars möjligheter attuppnå delmål 1 anses vara begränsade (yrkande 20). Dessutom ansermotionärerna att det är viktigt att kommuner som kommit i fråga förslutförvar av avfallet har möjlighet att lämna veto, med tanke på deeffekter ett djupförvar kan komma att få för kommunernas framtidautvecklingsmöjligheter (yrkande 21).Sverige tillsammans med andra länder bör enligt motion MJ44 (fp)yrkande 2 (delvis) verka för att höja säkerheten vid militärakärnvapenanläggningar och civila kärnkraftsanläggningar i öst.Sverige bör med anledning härav avsätta per årtill åtgärder för att öka kärnsäkerheten i . måstedessutom verka för internationella överenskommelser som förhindrarytterligare utsläpp av radioaktiva ämnen.Antalet fall av hudcancer bland unga ökar enligt motion MJ46 (c).Förutom de förslag regeringen lägger fram borde framför allt ungaerhålla en utökad information om riskerna med att exponera sig försolariers skadliga UV-strålning (yrkande 22). När det gäller fråganom risker med elektromagnetiska fält anför motionärerna attregeringen bör ge i uppdrag att närmare undersökamöjligheterna att i större utsträckning än gräva nedelledningar för att minska exponeringen från elektromagnetiska fält(yrkande 23).Utskottets ställningstagandeMot regeringens förslag till delmål 1 står motion MJ45 (m) yrkande10 om att någon precisering av det individuella dostillskottet tillallmänheten inte bör göras på grund av svårigheter med att följa uppmålet. Regeringen har bedömt att förslaget som lades fram avMiljömålskommittén om att det individuella dostillskottet tillallmänheten från varje enskild individ skall understiga 0,01 mSv perperson och år, jämfört med nuvarande gräns på 0,1 mSv, är enönskvärd höjning av ambitionsnivån för strålskyddet möjlig att uppnåi ett tioårsperspektiv. Regeringen påpekar i sammanhanget attStatens strålskyddsinstitut (SSI) anser att de flesta kärntekniskaanläggningarna skulle uppfylla ett sådant krav.Regeringen föreslår dessutom att SSI utses till ansvarig myndighetför miljökvalitetsmålet. Mot bakgrund härav beräknar regeringen ibudgetpropositionen för (prop. 2001/02:1 utg.omr. 20 s. 57)en förstärkning med för myndighetensmiljömålsansvar och för arbete med åtgärder somsyftar till att uppnå miljökvalitetsmålet. Det anförda innebärenligt utskottets uppfattning inte skäl för någon annan bedömning änden som regeringen redovisar. Med avstyrkande av motion MJ45 (m) iberörd del tillstyrker utskottet delmål 1 om utsläpp av radioaktivaämnen.Utskottet har inga invändningar att rikta mot övriga förslag tilldelmål utan tillstyrker regeringens förslag till delmål 2 och 3.Som regeringen påpekar är en fortsatt hög säkerhet vid de svenskakärnkraftverken en självklar förutsättning för att delmålet omutsläpp av radioaktiva ämnen skall kunna nås. Ansvaret förkärnsäkerheten ligger i första hand på reaktorinnehavarna men det ären viktig uppgift för de närmast berörda myndigheterna, dvs. SSI ochStatens kärnkraftinspektion (SKI), att se till att strålskydds- ochsäkerhetsarbetet vid anläggningarna även fortsättningsvis bedrivsmed kraft. För att klargöra hur förutsättningarna för säkerhets- ochstrålskyddsarbetet vid de svenska kärnkraftverken påverkas av bl.a.avregleringen på elmarknaden och den planerade avvecklingen avkärnkraften avser regeringen att göra en översyn avreaktorsäkerheten. De erfarenheter som därmed kommer att göras tordeutgöra en värdefull grund för det fortsatta arbetet med att uppnåmiljökvalitetsmålet. Syftet med motion MJ46 (c) yrkande 20 tordedärmed i allt väsentligt vara tillgodosett.Kommunernas inflytande i processen med valet av plats förslutförvaring av använt kärnbränsle, som behandlas i motion MJ46 (c)yrkande 21, är enligt 17 kap. 6 § inte absolut.Bestämmelsen innebär att regeringen, i vissa undantagsfall, fårtillåta en verksamhet utan att kommunfullmäktige har tillstyrktdetta. Det framgår av lagens förarbeten att denna möjlighet förregeringen måste användas ytterst restriktivt (prop. 1997/98:45 del1 s. 451 f. och del 2 s. 221). Bestämmelsen har aldrigtillämpats. anför i sitt yttrande till miljö- ochjordbruksutskottet (2001/02:BoU3y) att möjligheten att fatta beslutäven mot en kommuns vilja i vissa speciella undantagssituationer avstor nationell betydelse måste finnas, men betonar vikten av storrestriktivitet vid tillämpningen och att samförståndslösningar iförsta hand bör eftersträvas. ()arbetar på uppdrag av reaktorinnehavarna med att ta fram en säkermetod och hitta en lämplig plats för slutförvaring och presenteradei sina planer för vidare platsundersökningar i trekommuner. I propositionen framhåller regeringen att de kommuner somdeltar i processen med platsvalet bedriver ett viktigt ochdemokratiskt väl förankrat granskningsarbete. Utskottet har för egendel vid ett flertal tillfällen behandlat motioner om den s.k.kommunala vetoventilen (se bl.a. bet. 1999/2000:MJU15 och2000/01:MJU19). Utskottet har därvid framhållit vikten av lokalförståelse och acceptans för den plats som slutligen väljs och attdjupförvarsetablering inte bör genomföras mot en kommuns vilja. Enansökan om att få bygga ett djupförvar, enligt gällandelagstiftning, skall kompletteras med en miljökonsekvensbeskrivning,som skall belysa djupförvarets konsekvenser för människa och miljösamt redovisa alternativ till den föreslagna lösningen. Vadmänniskor i den berörda kommunen anser om en sådan etablering utgören del av en sådan miljökonsekvensbeskrivning.