bet · GO01FiU22 · 2001-03-20 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01FiU22Redogörelse för ärendetRiksdagen har tidigare på förslag av finansutskottet(prop. 2000/01:1 volym 2 UO 2, bet. 2000/01:FiU2 s.30-31, rskr. 2000/01:123) godkänt regeringensförslag till investeringsplan och låneram förStatens fastighetsverk.I detta betänkande behandlar utskottet tiofristående motioner väckta , vilka tar upp frågor medanknytning till statlig fastighetsförvaltning. I betänkandet behandlar utskottet tio motioner somväckts under allmänna motionstiden och som tarupp frågor med anknytning till statligfastighetsförvaltning. I sju av motionernaaktualiseras frågan om hyressättningen förändamålsfastigheter, dvs. byggnader särskiltanpassade för kulturella och vetenskapligainstitutioner. En motion avser av skogar, ytterligare en användningenav överblivna statliga skärgårdsfastigheter medanden tionde motionen tar upp frågan om fasadbelysningav statliga byggnader i Stockholm.Utskottet avstyrker samtliga behandlade motioner.I betänkandet finns två reservationer. motionstidenI betänkandet behandlar utskottet nedan uppräknademotionsyrkanden i vilka föreslås att riksdagenfattar följande beslut2000/01:Fi501 av ()tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om de onödigt höga hyrorna förhögskolor, universitet och kulturinstitutioner.2000/01:Fi503 av m.fl. (v)1. tillkännager för regeringen vad imotionen anförs om den aviserade utredningen avstatens skogsinnehav.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att etttillfälligt stopp för avverkningar påFastighetsverkets marker införs i avvaktan på attutredningen genomförs.2000/01:Fi504 av m.fl. (m)tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om kulturinstitutionernashyreskostnader.2000/01:Fi510 av och ()tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av ett särskilthänsynstagande vid användande av mark ochfastigheter i skärgården.2000/01:Fi905 av m.fl. (s)tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om fasadbelysning av statligafastigheter i innerstad.2000/01:Fi906 av och ()tillkännager för regeringen som sin meningatt statliga skall ta rimligahyror för små groddföretag i enlighet med vad somanförs i motionen.2000/01:Kr208 av ()tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om lönsamhet för institutionerför kultur och vetenskap.2000/01:Kr289 av m.fl. (c)13. begär att regeringen utreder frågan omatt bilda ett statligt bolag förkulturfastigheter.2000/01:Kr345 av m.fl. (kd)5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs omändamålsfastigheter inom kultursektorn.2000/01:Kr346 av och ()32. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om hyressättning förs.k. Hyressättningen för statliga lokalerUtskottets förslag i korthetMed hänsyn till att Riksdagerns revisorer förnärvarande granskar principerna för denstatliga fastighetsförvaltningen ochhyressättningen för ändamålsfastigheter ochdå frågor av detta slag ocksåprövas inom finnerutskottet det inte motiverat att riksdagentar ett initiativ på detta område. Utskottetavstyrker därför de i detta sammanhangbehandlade motionerna.Jämför reservation 1 (c).MotionernaI sju motioner aktualiseras frågan omhyreskostnaderna för kulturella och vetenskapligainstitutioner inrymda i statligt förvaltade lokaler.Bertil () föreslår i motion Fi501 attriksdagen skall göra ett tillkännagivande om deonödigt höga hyrorna för högskolor, universitet ochkulturinstitutioner. Motionären anser att det är högtid att se över statens hyreskostnader. har i realiteten monopol på uthyrningen tilluniversitet och högskolor, och motionären anser attföretagets hyressättning är utmanande i mångaavseenden. Akademiska Hus bör därför utsättas förreell konkurrens genom att universitet och högskolorges frihet att upphandla lokaler på effektivastesätt.För kulturinstitutioner är situationen likartad,hävdar motionären. Dessa byggnader belastas med"marknadshyror", och trots att ingen annanintressent än kulturinstitutionen finns tillgänglig,dikteras hyresnivåerna av presumeradefastighetsvärden och självkostnader som inte ärkonkurrensutsatta.Moderata samlingspartiet anser i motion Fi504 avElisabeth m.fl. att man måste se överhyressättningen för kulturinstitutioner, vilketskulle innebära att mer av deras anslag kundeanvändas för den egentliga verksamheten i ställetför att som gå till hyror.Hyrorna måste enligt motionärernas meningpreciseras så att det framgår vad som ärkapitalkostnader och vad som är kostnader för driftoch underhåll. Dessutom måste en ny beräkning görasav fastigheternas ingångsvärden, varvid markvärdetsärskilt måste uppmärksammas. Avkastningskravet påändamålsfastigheter måste få variera efteranvändningsområde och bör, anser motionärerna, kunnasättas till för de fasta kulturinstitutionerna.I motionen föreslås också att förvaltning, driftoch underhåll skall kunna upphandlas på entreprenadoch att därför bör organiseras såatt man kan uppträda som en av flera aktörer påmarknaden. Slutligen måste det tydligt slås fast attde besparingar en kulturinstitution gör på sinalokalkostnader inte får leda till att anslaget skärsned.Göran och ()kräver i motion Fi906 att skall tarimliga hyror av små groddföretag, dvs. företag somfinns etablerade i lokaler vid universiteten och sombidrar till kunskapsöverföringen till samhället. Dehyresnivåer som Akademiska Hus begär av dessaföretag är orimliga, anser motionärerna, vilketenligt deras mening försvårar vårt lands möjligheteratt utnyttja universitetens kunskaper för att stärkavårt näringsliv.Harald () anser i motion Kr208 att manmåste finna nya former för finansiering avlokalkostnader. Han föreslår att skallgöra ett tillkännagivande om lönsamheten förinstitutioner för kultur och vetenskap. Motionärenanser att det är orimligt att lägga avkastningskravpå grundforskningsinstitutioner, liksom påriksmuseer, nationalscener och riksbibliotek.Likafullt har det lagts hyror och avkastningskrav pågamla byggnader till nivåer som gör det omöjligt fördessa institutioner att bedriva sin verksamhet.Centerpartiet föreslår i motion Kr289 av BirgittaSellén m.fl. att man skall utreda möjligheten attbilda ett statligt bolag för kulturfastigheter(yrkande 13) för att frigöra en större andel avkulturanslaget till kulturverksamhet. Med nuvarandeordning tvingades vissakulturinstitutioner använda av detstatliga anslaget till fastighetshyra.Kristdemokraterna vill i motion Kr345 av IngerDavidson m.fl. att skall göra etttillkännagivande om hyreskostnaderna förändamålsfastigheter inom kultursektorn (yrkande 5).När systemet med marknadshyror infördeskompenserades institutionerna fullt ut, men underåren därefter har denna kompensation i många fallurholkats, och /95 ges ingen automatiskkompensation för ökade hyreskostnader. Motionärernalyfter fram som ettexempel och påpekar att detta museum lyckades få enrimligare hyra genom enträgen kamp, men detanslagssparande som därigenom uppkom använderegeringen för satsning på ett annat museum. nu får tillbaka medlen iform av ett lån förändrar inte bilden, ansermotionärerna.Folkpartiet föreslår i motion Kr346 av LennartKollmats och ett tillkännagivande omhyressättningen för ändamålsfastigheter (yrkande32). Nuvarande ordning innebär enligt motionärernaatt staten är ansvarig för såväl fastighetsägarenssom hyresgästernas intressen, vilket uppenbart ärsvårt, för att inte säga omöjligt. Fastighetsägarenhar monopol och hyresgästen kan inte flytta tillalternativa lokaler. Hyresgästerna befinner sig i entvångssituation, hävdar motionärerna. För dem finnsdet inget större intresse av att spara pengar påhyror för att i stället använda pengarna till denverksamhet som är avsikten med institutionen.Motionärerna anser därför att regeringen börtillsätta en utredning för att effektivisera ochkonkurrensutsätta drift, underhåll och förvaltningav s.k. ändamålsfastigheter.Regeringskansliets översyn av hyressättningenför ändamålsfastigheterI budgetpropositionen [1] aviseraderegeringen att man inom skyndsamtskulle se över frågan om lokalförsörjningen förstatliga myndigheter och vissa bolag. Som en följdhärav tillsattes en arbetsgruppsom har redovisat sitt uppdrag i en internpromemoria. Arbetsgruppens förslag väntas komma upptill prövning vid utformningen av regeringensbudgetförslag för 2002.Riksdagens revisorers granskning av statligfastighetsförvaltningRiksdagens revisorer har i en förstudie[2] nyligenkonstaterat att det är svårt för kulturinstitutionersom är inrymda i statligt förvaltadeändamålsfastigheter att påverka sina hyror.Fastigheternas särskilda karaktär gör att brukarnaknappast har några alternativ och att de därmedockså har små möjligheter att sätta press påfastighetsägaren. Enligt revisorerna är det ocksåoklart om institutionerna får kompensation för sinahyror. Revisorerna anser vidare att det bör kunnaövervägas om det är mest effektivt attFastighetsverket som fastighetsförvaltare harmonopol på fastighetsskötseln.Revisorerna har med hänsyn härtill funnit detmotiverat att gå vidare med en större granskning avprinciperna för statens fastighetsförvaltning. Ensådan granskning skall främst avse statligt ägdaändamålsfastigheter inom såväl kultursektorn somandra sektorer och utgå årsriksdagsbeslut om statlig fastighetsförvaltning. Vidgranskningen skall revisorerna bl.a. undersöka hureffektiva och andra statligafastighetsförvaltare är som fastighetsskötare samthur man tillämpar de av beslutadeprinciperna för ändamålsfastigheternashyressättning.Utskottets ställningstagandeSåsom revisorer konstaterat i enförstudie finns det vissa problem förknippade medförvaltningen av statliga lokaler ochhyressättningen för i första handändamålsfastigheter. revisorer har därförbeslutat att göra en fördjupad granskning i ämnet.Även regeringen har sin uppmärksamhet riktad pådessa problem och har låtit en arbetsgrupp inomRegeringskansliet se över dessa frågor och utarbetaförslag till lösningar som enligt vad utskottetinhämtat kommer att prövas vid beredningen avregeringens budgetförslag för 2002.Med hänsyn härtill kommer enligt utskottetsbedömning de i motionerna aktualiserade frågorna iallt väsentligt upp till prövning i dessasammanhang. revisorer har för avsikt attsenare redovisa sina iakttagelser i engranskningspromemoria. Starka skäl talar för attriksdagen inte nu vidtar någon åtgärd utan avvaktarresultatet av denna granskning liksom de förslagtill lösningar som regeringen kommer att presenterai budgetpropositionen.Utskottet avstyrker därför motionerna Fi501 (m),Fi504 (m), Fi906 (m), Kr208 (fp), Kr289 (c) yrkande13, Kr345 (kd) yrkande 5 och Kr346 (fp) yrkande 32.Utredning om statens skogsinnehavUtskottets förslag i korthetMed hänsyn till att regeringen nyligentillkallat en särskild utredare som på ettallsidigt sätt skall pröva formerna förstatens samlade skogsförvaltning, anserutskottet att inte nu skall tanågot initiativ på detta område. Utskottetavstyrker därför det i detta sammanhangbehandlade motionsyrkandet.MotionenVänsterpartiet kritiserar i motion Fi503 av JonasRingqvist m.fl. (v) för dessförvaltning av statliga skogar. Enligt motionärernahar i dessa sammanhang inte itillräcklig omfattning beaktat naturvårdens ochturismens intressen, inte heller rennäringens ochlokalbefolkningens.Motionärerna erinrar om att regeringen avser attgöra en översyn av . Enligt uttalande av regeringenskall utredningen särskilt undersöka vilkanaturvårdshänsyn har visat i sittarbete. Men, påpekar motionärerna,naturvårdshänsynen är endast en av de konflikter somberör skogsinnehav. Andra områdensom enligt deras mening också behöver belysas är hurlokalbefolkningens medverkan och inflytande skallgaranteras, hur alternativa brukningsmetoder kanutformas samt hur skogens alternativa värden fört.ex. fritidsliv och turism bör värderas. Det ärdärför viktigt att statens skogsinnehavs ekonomiskaoch biologiska värden utreds. bör enligtmotionärerna göra ett tillkännagivande av dennainnebörd (yrkande 1).Utredning om förvaltningen av statligt ägdskogsmarkRegeringen har beslutat tillkalla en särskildutredare[3] med uppgift (dir. 2000:60) att inventeraall skogsmark som ägs direkt av staten eller via etthelägt statligt aktiebolag och att lägga framförslag till en mer effektiv förvaltning av statenstotala skogsinnehav.I direktiven sägs att de nuvarande formerna förstatlig skogsförvaltning inte kan anses ligga ilinje med de grundläggande krav som gäller förstatlig tillgångsförvaltning i allmänhet, nämligenaffärsmässighet, effektivitet och renodling avverksamheten.Det övergripande målet skall vara att statensskogar skall förvaltas på ett föredömligt sätt somtryggar en långsiktigt ekologiskt ochproduktionsmässigt hållbar utveckling. Även deaffärsmässiga ambitioner som ligger bakomförvaltningen av statens skogsinnehav skall kunnafullföljas effektivt. Förvaltningen skall därförpräglas av en samlad helhetssyn.Den särskilde utredaren skall pröva om ansvaretför förvaltningen av statens skogar kan inordnas ien ny myndighet med en samlad helhetssyn påstyrning, policy och ambitionsnivåer, så att statenpå allra bästa sätt kan sköta sina skogar ur bådemiljö- och produktionssynpunkt. Enligt direktiven ärdet viktigt att dessa frågor får en allsidigbelysning. Utredaren skall därför redovisa fleraalternativ för den statliga skogsförvaltningen ochanalysera dessa samt ange deras för- och nackdelar.Av direktiven framgår också att utredaren skallarbeta i samverkan med de olika förvaltarna av detstatliga skogsinnehavet samt samråda med demyndigheter, intresseorganisationer och företag somhon finner lämpligt.Uppdraget skall vara slutfört och redovisat tillregeringen senast den 1 oktober 2001.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det bra att regeringengivit en särskild utredare i uppdrag att göra ensamlad översyn av förvaltningen av statens totalaskogsinnehav. Inriktningen på uppdraget skall varaatt pröva om ansvaret för förvaltningen av statensskogar kan inordnas i en ny myndighet med en samladhelhetssyn på styrning, policy och ambitionsnivåer,så att staten på allra bästa sätt kan sköta sinaskogar ur både miljö- och produktionssynpunkt. Avdirektiven framgår att det är viktigt att dessafrågor får en allsidig belysning.Mot bakgrund härav ter det sig naturligt att defrågor som aktualiseras i motionen kommer upp tillprövning under utredningsarbetets gång utan attriksdagen tar något särskilt initiativ i frågan.Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionFi503 yrkande 1.Tillfälligt avverkningsstopp iFastighetsverkets skogarUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkandet om etttillfälligt avverkningsstopp i de avFastighetsverket förvaltade skogarna.Jämför reservation 2 (v, mp).MotionerI motion Fi503 av m.fl. (v) erinrarVänsterpartiet om att utredningen om förvaltningenav statligt ägd skogsmark även skall belysa vilkakonsekvenser avkastningskrav harhaft samt komma med förslag om en rimligavkastningsnivå. I avvaktan på att utredningen harslutfört sitt uppdrag bör man enligt motionärernainföra ett tillfälligt stopp för skogsavverkning påFastighetsverkets marker (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtredningen om förvaltning av statligt ägd skogsmarkskall enligt sina direktiv arbeta skyndsamt. I de avregeringen fastställda direktiven(dir. 2000:60) föreskrivs att uppdraget skall varaslutfört och redovisat senast den 1 oktober 2001.Mot bakgrunden härav finner utskottet det intemotiverat att införa ett temporärt avverkningsstoppi avvaktan på utredningens förslag. Utskottetavstyrker därför motion Fi503 (v) yrkande 2.Användningen av statligaskärgårdsfastigheterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag om attöverblivna statliga skärgårdsfastigheter börarrenderas ut till lokala näringsidkare fören avgift motsvarande underhålls- ochdriftskostnaderna.MotionenEva och () föreslåri motion Fi510 att skall göra etttillkännagivande om att man måste ta särskild hänsynvid användningen av statlig mark och statligafastigheter i skärgården. Markpriserna i skärgårdenhar stigit kraftigt , vilketförsvårat för företagare som söker lämpliga lokaleroch mark för sin verksamhet. När olika statligamyndigheter avvecklar sin verksamhet i skärgårdenvore det därför lämpligt om de fastigheter som bliröver kunde samlas i en särskild avdelning av denstatliga fastighetsförvaltningen förarrendeupplåtelse till lokala näringsidkare.Prissättningen bör i just dessa fastigheter motsvaraunderhålls- och driftskostnaderna och tilldelningenvara villkorad mot olika former av varaktignäringsverksamhet i skärgårdens glesbygd.Utskottets ställningstagandeDet är viktigt med en levande skärgård. Stat,landsting och kommuner försöker därför på olika sättunderlätta för lokala näringsidkare att etablera sigi skärgården. Statligt stöd utgår i form av olikaregionalpolitiska insatser som i skärgårdsområdetframför allt har formen av småföretagarstöd ochlandsbygdsstöd.Tillsammans med ochberörda kommuner har regeringen också fattat beslutom ett utvecklingsprogram för Stockholms skärgård.Programmet kallas Utvecklingsförutsättningar iStockholms skärgård och innebär att 29 miljonerkronor satsades under perioden 1998-2000.Regeringens bidrag var därvid ochavsåg vissa initialkostnader i samband medutlokaliseringen av statlig och annan offentligverksamhet. Övriga medel, dvs. ca 20 miljonerkronor, avsåg generella utvecklingsinsatser för attstimulera företagandet och boendet i skärgården.Till skärgårdsområden kan också EU-bidrag utgå förmedfinansierade projekt enligt den för 2000-2006fastställda utvecklingsplanen för mål 2-öar.Genom generella stödåtgärder av detta slag främjasen levande skärgård. Enligt utskottets mening kandet dock ifrågasättas om det är rimligt att statenpå det sätt som föreslås i motionen skall arrenderaut vissa fastigheter i skärgårdarna på mycketförmånliga villkor genom att ta ut en avgift sommotsvarar endast underhålls- och driftskostnaderna.Av betydelse i sammanhanget är dessutom att formernaför arrendeavtal regleras i särskild lagstiftning,vilket innebär att sådana upplåtelser inte kanjämställas med ett vanligt hyresförhållande.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionFi510 (s).Fasadbelysning av statliga byggnaderUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag omfasadbelysning av statliga byggnader iStockholm.MotionenAnita m.fl. (s) anser i motion Fi905 attstaten som förvaltare av det svenska kulturarvet börvara ett föredöme och använda fasadbelysning ochandra visuella effekter på byggnader utomhus. Attinrätta och underhålla anläggningar förfasadbelysning bör i ingå i detordinarie fastighetsunderhållet av byggnader som ägseller nyttjas av staten. bör göra etttillkännagivande av denna innebörd föreslårmotionärerna.Utskottets ställningstagandeFastighetsverket ansvarar för merparten av destatliga fastigheter som hör till det svenskakulturarvet. Av dessa har några fasadbelysning. Detgäller bl.a. , , delarav , , ochOperan.Utskottet delar motionärernas uppfattning attfasadbelysning kan vara ett sätt att markera envacker byggnad. Utskottet anser dock inte att dettaär en åtgärd som bör ingå i det ordinariefastighetsunderhållet. Eventuella önskemål om enutbyggd fasadbelysning bör i stället prövas frånfall till fall i överenskommelser mellan i förstahand och berörda hyresgäster.Sådana önskemål måste också avvägas mot andraomständigheter. är pilotmyndighet imiljöfrågor och skall som sådan även ta hänsyn tillbehovet av energibesparingsåtgärder. I sammanhangetmåste också beaktas de antikvariska och estetiskasynpunkter som och Stockholmsskönhetsråd har att tillgodose.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi905(s). **FOOTNOTES**[1]: Prop. 2000/01:1, vol. 9, Uo17, s. [2]: Kulturinstitutionernas hyror, Förstudie2000/01:12 beslutad av revisorer iplenum . [3]: Till särskild utredare utsågs den 5februari 2001 skogsförvaltaren vid i , . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar somframförs under Utskottets övervägandenföreslår utskottet att fattarföljande beslut:1. Hyressättningen för statliga lokalerRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Fi501,2000/01:Fi504, 2000/01: Fi906, 2000/01:Kr208,2000/01:Kr289 yrkande 13, 2000/01:Kr345 yrkande 5och 2000/01:Kr346 yrkande 32.Reservation 1 (c)2. Utredningen om statens skogsinnehavRiksdagen avslår motion 2000/01:Fi503 yrkande1.3. Tillfälligt avverkningsstopp iFastighetsverkets skogarRiksdagen avslår motion 2000/01:Fi503 yrkande2.Reservation 2 (v, mp)4. Användningen av statligaskärgårdsfastigheterRiksdagen avslår motion 2000/01:Fi510.5. Fasadbelysning av statliga byggnaderRiksdagen avslår motion 2000/01:Fi905.Stockholm den 20 mars 2001På finansutskottets vägnarJan BergqvistFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBergqvist (s), (), (),(), (), JohanLönnroth (v), (), (), (), (), PerLandgren (kd), (), (),(), (), () och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Hyressättningen för statliga lokaler(punkt 1) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening att frågan om att bilda ett statligt bolagför kulturfastigheter bör utredas. Riksdagenbifaller därmed motion 2000/01:Kr289 yrkande 13 samtavslår motionerna 2000/01:Fi501, 2000/01:Fi504,2000/01:Fi906, 2000/01:Kr208, 2000/01: Kr345 yrkande5 och 2000/01:Kr346 yrkande 32.StällningstagandeSåsom framhåller i motion Kr289tvingas ett flertal kulturinstitutioner använda del av sina kulturanslag till hyreskostnader pågrund av att tar ut marknadsmässigahyror även på dessa byggnader. Vissa institutionertvingades använda av detstatliga anslaget till fastighetshyra. För attfrigöra en större andel av kulturanslaget tillkulturverksamhet bör frågan om att bilda ett bolagför de kulturfastigheter som staten äger utredas.Detta förslag bör som sin mening ge tillkänna för regeringen.2. Tillfälligt avverkningsstopp iFastighetsverkets skogar (punkt 3) (v, mp)av (), () ochMarie ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening att ett tillfälligt avverkningsstopp börinföras i skogar förvaltade av i avvaktan på att utredningen omförvaltning av statligt ägd skogsmark har slutförtsitt uppdrag. bifaller därmed motion2000/01:Fi503 yrkande 2.StällningstagandeRegeringen har tillkallat enutredningsman med uppgift att se överförvaltningen av statligt ägd skogsmark (dir.2000:60). Vi förväntar oss att man i dennautredning kommer att ta upp de frågor somVänsterpartiet har aktualiserat i motion Fi503och har därför avstått från att reservera oss iden delen. Alltjämt anser vi emellertid attFastighetsverket bör avstå från att avverka skogi avvaktan på att utredningen slutfört sittarbete och dess förslag omsatts i praktisktillämpning. En sådan åtgärd framstår som destomer angelägen som det har tagit mer än ett halvtår för regeringen att utse en utredningsman ochdet inte framstår som troligt att det idirektiven föreskrivna slutdatumet förutredningen - - kommer attkunna hållas.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttrande. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Utredning om statens skogsinnehav (punkt 2) (c)av ().Det är bra att regeringen nu tillkallat ensärskild utredare för att se över förvaltningenav statligt ägd skogsmark och pröva om ansvaretför denna förvaltningen kan inordnas i en nymyndighet med en samlad helhetssyn på styrning,policy och ambitionsnivåer. Det är en inriktningsom ligger i linje med vad tidigarehävdat. Enligt vår mening bör nämligen inteprinciperna för skogsförvaltning skilja sig åtmellan de olika statliga skogsförvaltarna.BilagaFörteckning över behandlade förslag