bet · GP01MJU3 · 2001-11-01 00:00:00 — Utbildning och information behövs för attsprida kunskap om hur naturliga kretslopp fungerar.Specifik utbildning och information behövs om vissamiljöfrågor där den enskildes handlande och livsstilhar särskilt stor betydelse, t.ex. beträffande valav färdmedel, körsätt, energianvändning ochkemikaliehantering.Internationellt miljöarbeteUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i regeringensöverväganden och avstyrker motionsyrkanden ommiljögarantin (mp), internationelltmiljöarbete (fp), det sjättemiljöhandlingsprogrammet (c), deponiskatter(c), hållbar utveckling (mp, kd), tryggadvattenförsörjning (c) och ett miljöprogramför (s) m.m.Samspelet mellan det nationella och detinternationella miljöarbetetMotionenI motion MJ838 (mp) anförs i fråga om artikel 95 iEG-fördraget, även kallad miljögarantin, att enligtpunkt 5 i artikel 95 ställs krav på attmedlemsstaten skall kunna bevisa att det aktuellaproblemet är specifikt för medlemsstaten samt attdet skall ha uppkommit efter den tidpunkt dåharmoniseringsåtgärden beslutats (yrkande 10).Artikeln bör formuleras om för att möjliggörastriktare nationella regleringar på miljöområdet.Regeringen bör driva frågan under nästaregeringskonferens.Utskottets ställningstagandeSom anförs i propositionen är genommedlemskapet i EU bundet av denrättsordning som gäller för Europeiska gemenskapen(EG). EG:s direktiv kan kräva en fullständigharmonisering av medlemsstaternas nationella reglermen kan också ange endast de minimikrav som måstegaranteras (s.k. minimidirektiv). Att rättsaktenkräver en fullständig harmonisering på ett områdeinnebär i princip att den gemensamma kravnivå somföreskrivs måste genomföras i alla medlemsstater.Den rättsliga grunden för detta slag av direktiv ärartiklarna 94 och 95 i EG-fördraget (tidigareartiklarna 100 och 100a) som syftar tillupprättandet av den inre marknaden med dess krav påfri rörlighet för varor och tjänster. I artikel 95 iEG-fördraget finns den s.k. miljögarantin som undervissa förutsättningar ger en medlemsstat möjlighetatt besluta om strängare regler än dem som angetts idirektiv som grundar sig på denna artikel. I likhetmed regeringen anser utskottet att det är svårt attbedöma hur långt miljögarantin i praktiken sträckersig, då någon praxis ännu inte vuxit fram. Utskottetföreslår med det anförda att motion MJ838 (mp)yrkande 10 om miljögarantin lämnas utan vidareåtgärd.Hållbarhetsstrategier för EU:s politikområdenPropositionenArbetet med att integrera miljöhänsyn i för att främja en hållbar utvecklingbör breddas och fördjupas. En avgörande aspekt idetta sammanhang är att verka för en hållbarutveckling inom alla sektorer. nationellaerfarenheter kan ge värdefulla bidrag. Regeringenkommer att verka för att EU:s sjättemiljöhandlingsprogram medför ett tydliggörande avEU:s miljöpolitiska mål, vilket bl.a. kan främja detfortsatta arbetet med att integrera miljöhänsyn inomEU:s olika politikområden.MotionernaI motion MJ44 (fp) anförs i fråga om detinternationella miljöarbetet att möjligheterna attlösa miljöproblem ökar genom frihandel (yrkande 1).Motionärerna i motion MJ711 (c) anför i fråga omEU:s sjätte miljöhandlingsprogram att integreringenav miljöfrågorna inom EU:s alla politikområden ännuinte har fått tillräckligt starkt genomslag (yrkande11). Det sjätte miljöhandlingsprogrammet bör även tahänsyn till att EU inom en fem- till tioårsperiodfår flera nya medlemsländer. Vidare anförs attSverige bör vara pådrivande för att EU:s ekonomimiljöprövas (yrkande 12).Enligt motion MJ805 (c) bör ta initiativtill en diskussion om harmonisering av deponiskatteroch förbränningsavgifter inom EU. Import av billigeuropeisk träflis hotar den svenska produktionen avbiobränslen. Det är viktigt att det finns enkontroll av vad som bränns i de storasopförbränningsanläggningarna och vilka utsläppdetta medför eftersom returflis innehåller mertungmetaller än skogsbränslen.Enligt motion MJ838 (mp) bör principen om hållbarutveckling vara den högst prioriterade frågan underSveriges ordförandeskap inom EUförsta (yrkande 1). Vidare bör Sverigeunder sitt ordförandeskap inom EU verka förinrättandet av en miljökommitté som granskar förslagtill beslut enligt fastlagda principer förmiljöpolitiken (yrkande 3). En miljökommittébestående av representanter för olikaintressegrupperingar i samhället, såsommiljöorganisationer och nationellamiljövårdsmyndigheter, skulle vara en positiv signalatt man menar allvar med miljöhänsyn. Vidare börregeringen inom EU verka för utökade anslag ochbefogenheter för Europeiska miljöbyrån, EEA (yrkande4). Slutligen anförs att bör begära attregeringen under tid som ordförandelandinom EU presenterar en plan för hur man kan ökaanvändandet av miljökonsekvensbeskrivningar ochmiljöcertifiering i såväl offentlig förvaltning somden privata sektorn (yrkande 8).Utskottets ställningstagandeNär det gäller motion MJ44 (fp) yrkande 1 om detinternationella miljöarbetet konstaterar utskottet ilikhet med regeringen att miljöpolitiken genomAmsterdamfördraget har givits en mer framträdandeplats genom att fördraget bl.a. fastlägger atthållbar utveckling nu är ett av de grundläggandemålen för EU-samarbetet och att kravet påintegrering av miljöhänsyn i andra politikområdenhar förtydligats. Hållbar utveckling inbegriper ävenekonomiska och sociala frågor. Det är därför viktigtatt erinra om Amsterdamfördragets förstärkning avalla dimensionerna i begreppet hållbar utvecklinginom EU.Som anförs i propositionen tog efterAmsterdamfördragets ikraftträdande initiativ tillett arbete på bred front med att integreramiljöhänsyn och hållbar utveckling i andrapolitikområden inom EU, den s.k. Cardiffprocessen.Inför Europeiska rådets möte i idecember 1999 hade nio olika rådskonstellationerutformat, eller fått i uppdrag att utforma,strategier för integrering av miljöhänsyn ochhållbar utveckling inom respektive politikområde.Vid mötet i uppmanades kommissionen attutarbeta ett förslag till EU-strategi för enekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbarutveckling.Även utskottet anser att regeringen bör verka föratt det arbete som bedrivs inom området integreringav miljöhänsyn och hållbar utveckling bör breddasoch fördjupas. Genom en övergripande strategi förhållbar utveckling ges en möjlighet att förbättrasamstämmigheten mellan EU-politiken inom deekonomiska och sociala områdena och miljöområdet.Avgörande för att denna strategi skall lyckas är attverka för en hållbar utveckling inom desamhällssektorer som medverkar till en högmiljöbelastning såsom energi-, transport- ochjordbrukssektorerna.I likhet med regeringen anser utskottet att det ärav betydelse att integrationen av miljöhänsyn ochhållbar utveckling fortgår inom alla relevanta delarav EU:s politik. måste miljöpolitikenutformas med hänsyn till de ekonomiska och socialadimensionerna i en hållbar utveckling. Desektorsstrategier för integrering av miljöhänsyn ochhållbar utveckling som redan utarbetats inomCardiffprocessen utgör en god grund för detfortsatta arbetet med en långsiktigt hållbarutveckling inom respektive politikområde. Detanförda bör tillgodose syftet med motion MJ44 (fp)yrkande 1 om det internationella miljöarbetet.Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna i motion MJ711 (c) yrkande 12 om att demiljömässiga effekterna bör vägas in för att undvikabeslut inom EU som är negativa för miljön eller föratt minimera miljöeffekterna. Motionen bör lämnasutan vidare åtgärd i den mån den inte tillgodosettsmed vad som anförts.Utskottet instämmer i att EU:s nyamiljöhandlingsprogram bör bli ett viktigt instrumenti arbetet för en hållbar utveckling genom att detanger vilka miljöpolitiska mål som unionen börsträva mot och genom attunderlätta det sektorsvisa arbetet med att integreramiljöhänsyn och hållbar utveckling i . Med det anförda bör motion MJ711 (c)yrkande 11 om EU:s sjätte miljöhandlingsprogram varai huvudsak tillgodosedd.Miljöpartiet framhåller i motion MJ838 attregeringen under ordförandeskap i EU börlåta principen om hållbar utveckling vara den högstprioriterade frågan (yrkande 1), verka förinrättandet av en miljökommitté som granskar förslagtill beslut enligt fastlagda principer förmiljöpolitiken (yrkande 3) samt presentera en planför hur man kan öka användandet avmiljökonsekvensbeskrivningar och miljöcertifiering isåväl offentlig förvaltning som den privata sektorn(yrkande 8).I ordförandeskapets slutsatser från det i (punkt 22)anges att unionens strategi för hållbar utvecklinggrundas på principen att de ekonomiska, sociala ochmiljömässiga verkningarna av all politik börbehandlas på ett samordnat sätt och beaktas närbeslut fattas. "Att sätta rätt pris" för att bättreåterspegla de verkliga samhällskostnaderna för olikatyper av verksamhet skulle ge producenter ochkonsumenter bättre incitament för deras dagligabeslut om vilka varor och tjänster som skalltillverkas eller köpas. I punkt 23 uppmanasmedlemsstaterna att utarbeta sin egen nationellastrategi för hållbar utveckling och att fastställalämpliga nationella samrådsprocesser. Vidare betonasvikten av ett brett samråd med alla berörda parter.En handlingsplan för regelförenkling och för analysav politiska förslags effekter på hållbar utvecklingavses att läggas fram vid i Laeken.Efter förlikningsförhandlingar under det svenskaordförandeskapet antogs ochrådets direktiv /42/EG av ombedömning av vissa planers och programsmiljöpåverkan. Enligt direktivet skall enmiljöbedömning utföras för de i direktivet angivnaplaner och program som kan antas medföra betydandemiljöpåverkan. Vidare trädde ochrådets förordning (EG) nr 761/2001 av den 19 mars2001 om frivilligt deltagande för organisationer igemenskapens miljölednings- ochmiljörevisionsordning (EMAS) i kraft den 27 april2001. Målet med EMAS skall vara att främja enfortsatt förbättring av organisationernasmiljöprestanda genom att organisationerna utarbetaroch genomför ett miljöledningssystem. Det anfördatillgodoser enligt utskottets mening syftet medmotion MJ838 (mp) yrkandena 1, 3 och 8.Motionsyrkandena bör därför lämnas utan vidareåtgärd.Miljö- och jordbruksutskottet anförde i januari2001 (2000/01:MJU10 s. 22) beträffandeavfallsbeskattning att det finns anledning attuppmärksamma riskerna med en ökad förbränning avosorterat avfall och att det därför är angeläget attfölja upp och utvärdera hur systemet medavfallsbeskattningen fungerar. En fråga som då kanaktualiseras är om en utvidgning av skattebasen börske till att omfatta även förbränning av avfall.I samma ämne anförde skatteutskottet i mars 2001att den införda lagen (1999:673) om skatt påavfall syftar till att uppnå en från miljö- ochresurssynpunkt bättre behandling av avfall och tillatt minska avfallsmängderna (bet.2000/01:SkU17 s. 42). Lagen trädde i kraft den 1januari 2000. Därefter hade skatteutskottet vid tvåtillfällen avstyrkt motionsyrkanden om att avskaffaskatten och hade inte ändrat sin tidigareinställning. Vidare anfördes att utskottet serpositivt på att regeringen nu har tillkallat ensärskild utredare med uppgift att göra enutvärdering av hur systemet med avfallsbeskattningenfungerar (dir. 2001:13). Utredaren skall bl.a.utvärdera och analysera de ekonomiska ochmiljömässiga konsekvenserna av att införa en skattpå förbränning av avfall.Miljö- och jordbruksutskottet konstaterar attutredaren enligt direktiven även skall följa detfortsatta arbetet inom EU beträffande såvälavfallshantering som beskattning. I direktivenanförs att kommissionens förslag till rådetsdirektiv om omstrukturering av gemenskapensregelverk för beskattning av energiprodukter, KOM(97) 30 av , främst torde vara avintresse för skattefrågorna. Som ett underlag försin analys och utvärdering om en eventuell skatt påförbränning av avfall skall utredaren undersökamotsvarande skatte- och miljölagstiftning i någrajämförbara länder. Enligt direktiven skallutredningsarbetet redovisas senast den 1 december2001. Motion MJ805 (c) om harmonisering avdeponiskatter och förbränningsavgifter inom EUavstyrks i avvaktan på resultatet av utredningen.I anslutning till motion MJ838 (mp) yrkande 4 omutökade anslag och befogenheter för konstaterar utskottet att fortsattfinansiellt stöd till fristående miljöorganisationerförordas i artikel 9.2 i Europeiska gemenskapenssjätte miljöhandlingsprogram, KOM (2001)31. Enligtartikel 3 skall konsumenterna få tillgång tillbättre information om vilka miljökonsekvenser olikaprocesser och produkter har, bl.a. genom användningav miljömärkning och genom att uppmuntra användningav tillförlitliga miljöuppgifter från tillverkarna.Vidare skall allmänhetens kunskap om miljöfrågorökas, bl.a. genom främjande av lättillgängligmiljöinformation till allmänheten. En annanprioriterad åtgärd är enligt artikel 9 att se tillatt allmänheten regelbundet informeras om miljöngenom årliga rapporter om viktiga miljöindikatorerm.m.Europeiska miljöbyrån inrättades med stöd avförordning 1210/90/EEG med målet att införa etteuropeiskt nätverk för miljöinformation ochmiljöövervakning och för att bl.a. förse gemenskapenoch medlemsstaterna med objektiv, tillförlitlig ochjämförbar information på europeisk nivå. Byrån harenligt artiklarna 2 och 15 till uppgift attsamarbeta med gemenskapens övriga organ och program.Med det anförda föreslås att motionen lämnas utanvidare åtgärd.Utvidgningen av EUPropositionenEU:s utvidgning kan innebära förbättrade möjligheteratt uppnå de svenska miljökvalitetsmålen, bl.a.Frisk luft, Bara naturlig försurning och Ingenövergödning, som i hög grad är beroende av åtgärdermot gränsöverskridande föroreningar. En snabbekonomisk utveckling i kandidatländerna kan dockvara ett hot mot en förbättrad miljö, t.ex. genomstora trafikökningar. Kandidatländerna är skyldigaatt genomföra EG:s hela gemensamma lagstiftning. Deövergångslösningar som kan komma att beviljaskandidatländerna och som påverkar miljön bör vara såfå och kortfristiga som möjligt, särskilt vad gällerlagstiftning som reglerar gränsöverskridandeföroreningar.MotionenEnligt motion U512 (kd) bör planeringen för hållbarutveckling inom EU ges högre prioritet i samarbetetmed kandidatländerna (yrkande 11). En mer långsiktigoch mer övergripande strategi för hållbar utvecklingbör utarbetas för kandidatländerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i motionU512 (kd) yrkande 11 om att det är angeläget attinom EU ge planeringen för hållbar utveckling högprioritet i samarbetet med kandidatländerna. Såsomregeringen anfört kommer ett EU-medlemskap sannoliktatt leda till ekonomisk tillväxt i kandidatländerna.Om planerna på en utbyggnad avtransportinfrastrukturen i och till dessa länderförverkligas kommer detta att leda till storatrafikökningar. kommer dessa länder attomfattas av EU:s stränga miljökrav. Utskottetinstämmer i att det är angeläget att åtgärder vidtasför att så snabbt som möjligt anpassa anläggningaroch fordon till . Så få och såkortfristiga övergångslösningar som möjligt börtillåtas, i synnerhet för utsläppskällor som ledertill gränsöverskridande effekter. Med det anfördatillgodoses enligt utskottets mening i alltväsentligt syftet med motionen. Motionen bör intepåkalla någon ytterligare åtgärd från riksdagenssida.Det nordiska samarbetet och ÖstersjösamarbetetUtskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i att det svenskamiljömålsarbetet kan stärka insatser i detnordiska samarbetet och Östersjösamarbetet. Inomdet nordiska samarbetet har ettmiljöhandlingsprogram och en strategi för hållbarutveckling i antagits. Gränsöverskridandeföroreningar minskar sannolikt till följd avmiljösamarbete i närområdet och kommer i storutsträckning att bidra till att det blir lättare attuppfylla de svenska miljökvalitetsmålen.Miljömålsarbete i ett globalt perspektivPropositionenGenom att utveckla en nationellstrategi och verka för en EU-strategi för hållbarutveckling medverkar till att förverkligamålet att alla länder och världsdelar skall bidramed konkreta strategier till iSydafrika om hållbar utveckling. Sverigearbetar och bör fortsätta att arbeta för en stärktglobal miljöförvaltning, med målet att skapa ettsammanhållet och kraftfullt system. För attsäkerställa att miljökonventionerna efterlevs krävsbåde en förstärkt internationell miljörätt och ökatstöd till utvecklingsländernas miljöarbete. Sverigebör också verka för att FN skall ge hållbarutveckling lika hög prioritet, beslutskraft ochanseende som arbetet för fred och säkerhet.Miljöfrågan bör tydligare integreras ifattigdomsbekämpningen. Genom FN:s miljöprogram() kommer regeringen att arbeta för att stärkamiljöfrågans integrering i fattigdomsbekämpningen.Under en femårsperiod byggs kapacitet upp förinternationell konsekvensanalys avhandelsöverenskommelser med sikte på att pröva allanya multilaterala handelsavtals inverkan på hållbarutveckling från år 2006.Andelen miljö- och rättvisemärkta importvaror böröka. Svenska erfarenheter ligger till grund förvårt bidrag till en utveckling av FN:s utformningoch tillämpning av indikatorer för hållbarutveckling.MotionernaI motion MJ711 (c) anförs i fråga om tryggadvattenförsörjning att rent vatten är engrundförutsättning för mänskligt liv (yrkande 8).Vattenbrist kan leda till konflikter mellanmänniskor, regioner och länder. En sådan utvecklingmåste stävjas genom olika former av samarbete ochbistånd.Enligt motion MJU819 (s) behövs ett särskiltmiljöprogram för . Om inget görs föratt minska miljöutsläppen i norra kommerlandskapet att dö ut. Industriutsläppen avsvaveldioxid och tungmetaller på är enmycket viktig fråga för norra ställningstagandeUtskottet delar den uppfattning som framförs imotion MJ711 (c) yrkande 8 om vikten av en tryggadvattenförsörjning. anförde utskottet(1999/2000:MJU5 s. 13) att vattenbrist och otjänligtdricksvatten utgör ett hot mot främst befolkningen itredje världen. Vidare anfördes att hadedeltagit aktivt i arbetet med den konvention omgränsöverskridande vattendrag som antogsinom FN. Konventionen omfattar bl.a. användningen avvatten och hushållning med vattenresurser. När detgäller frågor om vattenteknik arbetar iolika internationella fora och i biståndssammanhangmed frågor om tekniköverföring. är genomSida t.ex. värd för Global Water Partnership, vilkettorde anses som det mest aktiva och framståendeinitiativet för att bistå länder med vattenbrist.Som regeringen anfört i budgetpropositionen för år2002 (prop. 2001/02:1, utg.omr. 7 s. 17, 39)påverkar det ökande trycket på de begränsadesötvattenresurserna i vissa delar av världen framförallt fattiga delar av befolkningen. I FN:smillenniedeklaration anges bl.a. som målsättning attantalet personer som inte har tillgång tillsötvatten skall halveras och attstrategier för hållbar vattenhantering skallutarbetas. Regeringen fäster stor vikt vid att dessaintentioner kan genomföras och avser att ökainsatserna på vattenområdet. Global WaterPartnership har en viktig roll i uppföljningen av deåtgärder som presenterades vid det andraVärldsvattenforumet i , liksom igenomförandet av de målsättningar på vattenområdetsom beslutades i hösten2000. Regeringen har initierat ett arbete för attetablera Global Water Partnership som mellanstatligorganisation i , framför allt med syfte atttydliggöra dess roll och mandat samt att säkerställaett brett internationellt engagemang för dessverksamhet. Med det ovan anförda tillgodoses enligtutskottets mening i allt väsentligt syftet medmotionen. Motionen i denna del bör inte påkallanågon ytterligare åtgärd från sida.Barentsrådet () är ettmellanstatligt samarbete för att främja detregionala samarbetet i de nordligaste delarna avSverige, , och nordvästra skall verka för en hållbar ekonomisk ochsocial utveckling i och därigenombidra till en fredlig utveckling i nordligasteEuropa. påbörjade sin verksamhet år1993 och har successivt utvecklats till att omfattabl.a. ekonomiskt samarbete, kärnsäkerhetsfrågor,transportplanering, tullsamarbete, miljöfrågor,skogsfrågor och hälsofrågor. Ordförandeskapet iBarentsrådet roterar mellan , , Rysslandoch . övertog Sverigeordförandeskapet i . Utskottet harinhämtat att ordförandeskapsprogram kommer attutarbetas både för det svenska ordförandeskapet iBarentsrådet och för de arbetsgrupper som leds avSverige, bl.a. arbetsgruppen för miljöfrågor. Iregeringsförklaringen anfördestatsministern att samhörigheten i närområdet, iNorden och i , skall stärkas och somordförande i 2001-2003 sätter Sverigefokus på utvecklingen i en väldig och rik region.Med det anförda tillgodoses enligt utskottetsuppfattning i allt väsentligt syftet med motionMJ819 (s) om behovet av ett särskilt miljöprogramför . Motionen bör lämnas utan vidareåtgärd.Strategi för uppbyggnad av förhandlingsunderlagi det internationella konventionsarbetetUtskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i att det internationellakonventionsarbetet i många fall är ett effektivtsätt att åtgärda miljöproblem, i synnerhet degränsöverskridande. Detta förutsätter bl.a. attbeslut, överenskommelser och uppföljning grundas påett bra förhandlingsunderlag.Begränsad klimatpåverkanUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i regeringensöverväganden och avstyrker motioner ompåskyndande av en klimatpolitisk proposition(m) och om olika förslag på detklimatpolitiska området (c, fp och mp).PropositionenRiksdagen har tidigare fastställtmiljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, vilketinnebär att halten av växthusgaser i atmosfären ienlighet med förklimatförändringar skall stabiliseras på en nivå sominnebär att människans påverkan på klimatsystemetinte blir farlig. Målet skall uppnås på ett sådantsätt och i en sådan takt att den biologiskamångfalden bevaras, livsmedelsproduktionensäkerställs och andra mål för hållbar utvecklinginte äventyras. har tillsammans med andraländer ett ansvar för att det globala målet kanuppnås.Miljökvalitetsmålet bör preciseras ochkompletteras bl.a. med delmål som avser utsläpp avkoldioxid och andra växthusgaser samt med förslagtill strategi på klimatområdet.Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan bör iett generationsperspektiv enligt regeringensbedömning innebära bl.a. följande:· Åtgärdsarbetet inriktas på att halten avkoldioxid i atmosfären stabiliseras på en haltlägre än 550 ppm samt att halterna av övrigaväxthusgaser i atmosfären inte ökar. Måletsuppfyllande är till avgörande del beroende avinsatser i alla länder.·MotionernaEnligt motion MJ45 (m) yrkande 3 brådskar det medatt få fram en proposition om en svenskklimatstrategi.I motion MJ46 (c) yrkande 11 välkomnarCenterpartiet att regeringen i vårpropositionen förår 2001 anslår medel till s.k. klimatpolitiskaprogram. Däremot anser partiet att det är olyckligtatt klimatpolitiska program inte inrättas förrän år2004. har avsatt medel för att dessaprogram skall kunna starta tidigare eller redanfr.o.m. anser vidare attprogrammen inte skall bindas upp med krav på attgenerera arbetstillfällen.Nästa långtidsutredning bör enligt motion MJ711(c) yrkande 45 (delvis) behandla frågor om bl.a.klimatförändringar.Folkpartiet liberalerna anför i motion MJ44 (fp)yrkande 2 (delvis) att etappmålet att minskakoldioxidutsläppen under kommandetioårsperiod är alltför defensivt. Det vore enligtmotionen fullt möjligt för att nå utsläppsnivåer som liggerunder detta mål.Enligt motion MJ780 (mp) inrättades enförsöksverksamhet för gemensamt genomförande avutsläppsreduktioner inom klimatkonventionens ram,AIJ (Activities Implemented Jointly). Enligtmotionen föreligger det emellertid problem vidberäkningen av tillgodoräknandet avutsläppsreduktionerna. Försöksperioden skulle pågåtill men har förlängts. En knäckfråga iframtida förhandlingar blir om man kommer atttillåta retroaktiv kreditering av deutsläppsminskningar som åstadkommits.