bet · GP01MJU3 · 2001-11-01 00:00:00 — Därmed bifaller motion2000/01:MJ37 yrkande 4.StällningstagandeEtt av de rikaste, mest hotade och minst kända ekosystemen i ärsumpskogar som genom avvattningsföretag blivit alltmer sällsynta,och sumplövskogarna kan utan jämförelse kallas regnskogar.Jag ansluter mig till kravet i motion MJ37 (fp) att delmål 1 undermiljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker även bör innehålla krav påsäkerställande av resterande sumpskogar och återställande avlämpliga områden till lövrika, våta sumpskogar. Detta bör gesregeringen till känna.42.Skydd av våtmarker (punkt 65)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 65 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 42. Därmed bifaller motionerna2000/01:MJ44 yrkande 2 delvis och 2000/01:MJ84 yrkande 11 samtavslår motion 2000/01:MJ788.StällningstagandeJag delar uppfattningen i motionerna MJ55 (fp) och M841 (fp) attskyddet av våra våtmarker, särskilt i Ramsarområden, dvs. områdensom skall skyddas enligt den internationella våtmarkskonventionen,måste stärkas. Det är även angeläget att stödja våra grannländerrunt i arbetet med att skydda värdefulla våtmarksområden idessa länder. Rospuda i kan enligt min meningtjäna som exempel på våtmarker av internationell ekologisk betydelsesom är hotade av utdikningar och vägbyggen.43.Delmål 1 för miljökvalitetsmålet Levande skogar (punkt 67)av (), (), (),(), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 67 borde ha följandelydelse:Riksdagen godkänner vad som framförs i reservation 43 om delmål 1.Därmed bifaller motion 2000/01:MJ45 yrkande 19 samt avslårmotion 2000/01:MJ43 yrkande 1.StällningstagandeFöreträdare för skogsindustrin har inför utskottet redovisat sinabedömningar av effekterna för omsättning och sysselsättning inomnäringen av delmål 1 under miljökvalitetsmålet Levande skogar, dvs.undantagande av 900 000 ha skyddsvärd skogsmark frånskogsproduktion. Några exakta beräkningar har inte gjorts, men enminskning har angetts som rimlig, vilket vi saknaranledning att ifrågasätta. Utskottet finner det anmärkningsvärt attde samhällsekonomiska effekterna av det föreslagna delmålet i stortsett inte berörs i propositionen. Inte heller har regeringenredovisat motivet bakom en höjning av avsatt areal från 800 000 ha,vilket var förslag, till 900 000 ha somregeringen föreslår. Det bör noteras att en ökning med 100 000 haskogsmark motsvarar ca 2 000 normalstora skogsfastigheter på marksom huvudsakligen kommer att beröra Syd- och ochdärmed främst drabbar familjeskogsbruket.Enligt vår mening har regeringen inte i tillräcklig utsträckningframhållit det omfattande miljöarbetet inom sektorn och detfrivilliga arbetet med att miljöcertifiera skog och skogsbruk,vilket har intensifierats. finns ingenlandsomfattande beräkning av storleken på den areal som omfattas avcertifiering. Företrädarna för skogsbruket och skogsindustrin haremellertid inför utskottet gjort bedömningen att den frivilligtcertifierade arealen uppgår till av den produktivaskogsmarken, dvs. drygt en miljon ha. Vi anser att detta arbete börtillmätas större vikt av statsmakterna. Mycket tyder på attskogsbruket i , till stor del tack vare detta frivilligamiljöarbete, kommer att nå miljökvalitetsmålet i ettgenerationsperspektiv utan ytterligare statliga ingrepp.Mot bakgrund av det ovan anförda anser vi, som gör samma bedömningsom näringsutskottet i sitt yttrande till miljö- ochjordbruksutskottet, att bör avslå regeringens förslag tilldelmål 1. Vi ansluter oss därmed till yrkande 19 i motion MJ45 (m).44.Delmålen 2-4 för miljökvalitetsmålet Levande skogar(punkt 68)av (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 68 borde ha följandelydelse:Riksdagen godkänner regeringens förslag såvitt avser delmålen 3 och4 samt godkänner vad som framförs i reservation 44 om delmål 2.Därmed bifaller motion 2000/01:MJ45 yrkande 22 samt avslårmotion 2000/01:MJ46 yrkandena 6 och 8.StällningstagandeTill skillnad från regeringen anser vi, vilket också framgår avriksskogsinventeringen, att mängden död ved, arealen äldre lövrikskog och gammal skog har ökat kraftigt. Skogsforskare är oroade överdenna utveckling eftersom den lett till allvarliga utbrott avinsektsskador i södra och . Som anförs i motionMJ45 (m) finns därför från ett miljöperspektiv inget behov av ettdelmål i enlighet med regeringens förslag. Vi ansluter oss därmedtill motionens yrkande 22 att bör avslå förslaget tilldelmål 2 under miljökvalitetsmålet Levande skogar.45.Delmålen 2-4 för miljökvalitetsmålet Levande skogar(punkt 68)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 68 borde ha följandelydelse:Riksdagen godkänner regeringens förslag såvitt avser delmål 4 samtvad som framförs i reservation 45 om delmål 2 samt tillkännager förregeringen som sin mening vad som framförs i reservation 45 omdelmål 3. Därmed bifaller motion 2000/01:MJ46 yrkandena 6och 8 samt avslår motion 2000/01:MJ45 yrkande 22.StällningstagandeSom anförs i motion MJ46 (c) måste ökningen av mängden död ved skemed stor uppmärksamhet på utvecklingen av skadegörare och dåsärskilt insekter. Särskilt viktigt är detta i områden med utprägladgranskog. Det är beklagligt att regeringen väljer att inte ta hänsyntill det samförstånd i frågan som har funnits med företrädare förskogsbruket. Detta ökar på intet sätt näringens förståelse förregeringens förslag om en ökning av andelen hård död ved från ,som var förslag, till i hela landetoch med avsevärt mer i områden där den biologiska mångfalden ärsärskilt hotad. En 25-procentig ökning är i sig ett högt ställt målsom kan bli svårt att nå utan negativa konsekvenser för skogsbruket.Jag ansluter mig därmed till förslaget i motion MJ46 (c) yrkande 6att skall besluta att delmål 2 under miljökvalitetsmåletLevande skogar skall vara en ökning och att ökningen avmängden död ved skall ske med stor uppmärksamhet på utvecklingen avskadegörare och då särskilt insekter.En mycket stor del av kulturmiljövärdena i skogen är intetillräckligt väl kartlagda och synliggjorda. En kartläggning avdessa värden skulle innebära insatser som är utomordentligtresurskrävande både regionalt och lokalt, ochSkogsvårdsorganisationen och länsantikvarieenheterna, med direktansvar för kartläggningen av fornminnen och andra kulturmiljövärden,har otillräckliga resurser för detta arbete. Ett kravatt skador på dessa lämningar inte får uppstå innan inventeringarnaär avslutade försätter markägaren i en orimlig situation. Motbakgrund härav och med beaktande av den stora mängdenkulturmiljöobjekt i hela landet, anser jag att delmålet på dennapunkt är orealistiskt. Jag ansluter mig således till motion MJ46 (c)att delmål 3 under miljökvalitetsmålet Levande skogar böromformuleras. Regeringen bör återkomma med förslag härom i enlighetmed motionens yrkande 8.46. Inriktningen för avsättningar för skydd av skogsmark,m.m. (punkt 69)av (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 69 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 46. Därmed bifaller motion2000/01:MJ46 (c) yrkande 4 samt avslår motionerna 2000/01:MJ37yrkande 5, 2000/01:MJ44 yrkande 2 delvis och 2000/01:MJ765 yrkande1.StällningstagandeEnligt vår mening bör en modell för bevarande av skyddsvärdskogsmark införas där staten, i stället för att avsätta skogsmarkför renodlade naturvårdsändamål, stimulerar skogsägarna att arbetamed s.k. kombinerade mål och förstärkt naturvårdshänsyn. Dennamodell med köp av bevarandetjänster skulle möjliggöra ett fortsattnyttjande av skogsmarken som värdefulla miljöer och värdenskyddas, vilket är särskilt viktigt för familjeskogsbruket därbrukande och boende sammanfaller. Sammantaget skulle detta innebäraatt bygder med stora bevarandevärden kan fortleva genom attmänniskor även fortsättningsvis kan få utkomst av sin skog. Modellenbör kunna accepteras av berörda parter som skyddsvärdaområden i skogen bevaras. Särskilt viktigt är modellen i de fallområden som skall bevaras också kan hävdas och brukas. Mot bakgrundhärav anser vi att etappmålet för hur stor areal som skall skyddastill bör omformuleras. bör uppdra åt regeringenatt återkomma med ett miljömål för skyddsvärd skogsmark i enlighetmed motionens yrkande 4.Befintliga styrmedel behöver utvecklas, förstärkas ochkompletteras. Relevant lagstiftning, inklusive skogsvårdslagen, börses över utifrån de mål som anges. Eftersom miljömålet Levandeskogar förutsätter en hög grad av frivilliga åtaganden från bl.a.markägarna bör deras åtaganden uppmuntras, t.ex. genom bidrag tilllövskogsplantering, samt i vissa fall genom skärpta regler förskogsbruket.47.Konsekvensanalys och utvärdering av avsättningarna avskyddsvärd skogsmark (punkt 70)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 70 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 47. Därmed bifaller motion2000/01:MJ46 yrkande 1.StällningstagandeSkyddet av skogsmarken innebär att stora arealer undantas frånaktivt skogsbruk, vilket kommer att få stora ekonomiska konsekvenserinte bara för skogsnäringen. Detta gäller i synnerhet då mer änhälften, dvs. 500 000 ha, av de ytterligare 900 000 ha skog somskall skyddas avsätts genom frivilligt ansvarstagande. Utöver dedirekta statsfinansiella kostaderna tillkommer stora kostnader iform av uteblivna intäkter från skogsbruket och minskadsysselsättning i främst redan hårt tyngda områden. Som anförs imotion MJ46 (c) bör dessa kostnader tydliggöras. I propositionenanlägger regeringen ett alltför snävt synsätt när i stort settendast de statsfinansiella kostnaderna berörs. Jag anser därför atten bred samhällsekonomisk konsekvensanalys bör göras avavsättningarna av skyddsvärd skogsmark.48.Avsättning av statlig mark, m.m. (punkt 71)av (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 71 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 48. Därmed bifaller motion2000/01:MJ45 yrkandena 20 och 21.StällningstagandeVi har tidigare avvisat regeringens förslag till volymmål i delmål 1under miljökvalitetsmålet Levande skogar (res. Som anförs imotion MJ45 (m) bör dessutom i första hand statlig mark komma ifråga vid avsättningar av skogsmark för naturvårdsändamål.Regeringen anför att naturvårdens sociala dimension skall väga tungti synnerhet vid bedömning av behovet av att bevara tätortsnäranatur. Enligt vår mening är detta inte en riktig grund för bedömningav skyddsbehovet av naturområden. Skogsmarkernas värde förrekreation, promenader m.m. bör i stället kunna säkerställas inomramarna för de rättigheter och skyldigheter som allemansrättenanger.49. Ekonomisk kompensation m.m. (punkt 72)av (), (), (),(), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 72 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 49. Därmed bifaller motionerna2000/01:MJ45 yrkande 14 och 2000/01:MJ46 yrkandena 2 och 3.StällningstagandeI propositionen nämns inte de omfattande frivilliga insatser somgörs av skogsägare, inte minst inom det småskaligafamiljeskogsbruket. Skogsbruket certifieras i ökande takt, vilket ärett viktigt led i en marknadsanpassning där stora miljökrav ställspå både skötselmetoder och övrigt skogsbruk. Den enskildeskogsägaren är således mycket viktig för miljöhänsynen i skogsbruketoch måste självfallet få full kompensation när skogsarealer tillföljd av statligt ingripande avsätts för annat ändamål än skogligproduktion. I dessa fall skall enligt vår mening ersättningmotsvarande den enskildes förlust i princip alltid utgå.Långsiktiga och tydliga regler för skyddet av den biologiskamångfalden är av avgörande betydelse för samtliga berörda, och inteminst för markägarna. När staten anger vissa områden som särskiltintressanta från bevarandesynpunkt är det av stor vikt attkonsekvenserna inte blir negativa för den enskilde markägaren, ochdet är ett statligt ansvar att så inte sker. Vi anser att markägarenmåste ges skälig ersättning för de miljöinsatser som görs vidbildandet av olika typer av reservat. Detta kan ske genom ekonomiskkompensation eller, vilket är att föredra, genom att ersättningsmarkerbjuds. Många markägare som avstår sin mark till reservat elleraccepterar andra inskränkningar för att skydda den biologiskamångfalden vill inte upphöra med skogsbruket, en verksamhet som imånga fall gått i arv i flera generationer. Mot denna bakgrund ärdet av vikt att möjligheten till ersättningsmark, där så kan ske,prövas noggrant innan instrumentet ekonomisk ersättning används.När det gäller jakt- och fiskeverksamhet i de skyddade områdenaanser vi det som självklart att denna verksamhet kan bedrivas inormal omfattning. För att skogsägare även fortsättningsvis skallgöra frivilliga åtaganden som innebär att mark tas ur skogligproduktion är det betydelsefullt att politiken utformas så attmänniskor kan acceptera den.De mycket höga mål som har angetts beträffande avsatta arealerinnebär också ett stort anslagsbehov under planeringsperioden.Enligt vår mening är de avsatta medlen i nuvarande budgetotillräckliga för att nå dessa mål inom rimlig tid och med rimligaförutsättningar för skogsbrukets långsiktiga planering.50.Redovisning av skogsimpediment (punkt 74)av (), , (m), (),(), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 74 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 50. Därmed bifaller motion2000/01:MJ46 yrkande 5 samt avslår motion 2000/01:MJ43 yrkande 2.StällningstagandeDe skogliga impedimenten omfattar betydande arealer. Enligtdefinitionen i Riksskogstaxeringen uppgår dessa arealer till ca 5,85miljoner ha och åtnjuter i praktiken ett starkt skydd motavverkning. I andra länder är det inte ovanligt att dessa arealerräknas in i den areal som anses skyddad. Mot bakgrund av regeringensförslag om en stor avsättning av skyddsvärd skogsmark är det av viktatt de skogliga impedimenten redovisas utifrån ett med iövrigt enhetligt skogsmarksbegrepp. Därigenom kan på ettkorrekt sätt redovisa den areal skogsmark som åtnjuter skydd enligtolika regelverk som detta naturligtvis har betydelse förde nya arealer som skall avsättas för skydd.51.Delmål för miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap(punkt 77)av (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 77 borde ha följandelydelse:Riksdagen godkänner regeringens förslag såvitt avser delmålen 4 och5 och vad som framförs i reservation 51 om delmålen 1-3 och 6.Därmed bifaller motion 2000/01:MJ45 yrkandena 23 och 24.StällningstagandeVi motsätter oss ett statiskt tänkande om att alla kulturmiljöer ochodlingslandskap till varje pris måste bevaras. Brukningsmetoder hargenom tiderna förändrats och så har även natur ochlandskapsbild. Enligt vår mening saknas skäl att söka ändra detfaktum att också naturen är dynamisk. Att på politisk väg bestämmaatt den blandning av naturtyper och landskap som utvecklats under enspecifik period för alltid skall bevaras är trångsynt. Vi avvisardärför regeringens förslag till delmålen 1, 2 och 3. Som anförs imotion MJ45 (m) bör behovet av bevarande av ängs- och hagmarker iförsta hand styras utifrån aspekten biologisk mångfald. Varieradenaturtyper med betydande inslag av småbiotoper och vattenmiljöer ärdärför eftersträvansvärt. Det är däremot inte rimligt att utformaett mål som innebär att samtliga ängs- och hagmarker skall bevaras.Vi föreslår därför att regeringens förslag till delmål 1-3 ersättsmed följande delmål: Miljöpolitiken vad gäller naturvården ochmiljö- och landsbygdsprogram inom jordbrukspolitiken skall utformasså att en tillräckligt stor variation av naturtyper med inslag avsmåbiotoper, vattenmiljöer och betande djur bevaras för att senastår 2010 säkerställa en långsiktig biologisk mångfald. Vi avvisarockså regeringens förslag om delmål 6 om bevarande av lantbruketskulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader. Det finns goda skälatt bevara kulturhistoriska byggnader, men detta delmål hör intehemma bland delmål som syftar till att uppnå en ekologiskt hållbarutveckling.52.Kulturlandskapets utformning (punkt 78)av (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 78 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 52. Därmed bifaller motion2000/01:MJ45 yrkande 1.StällningstagandeDet är enligt vår mening av vikt att betydelsefulla kulturhistoriska värden beveftersom de utgör vårt kulturarv. Däremot har bevarandet av allakulturmiljöer inte något egenvärde för miljön. Genom tiderna harbrukningsmetoderna förändrats och så har också natur ochlandskapsbild. Som anförs i motion MJ45 (m) finns inga skäl attförsöka ändra det faktum att även naturen är föränderlig. Att påpolitisk väg försöka bestämma att den blandning av naturtyper ochlandskap som har utvecklats därefter föralltid skall skyddas är enligt vår mening trångsynt. Vi motsätteross därför ett statiskt tänkande att alla kulturmiljöer ochodlingslandskap till varje pris måste bevaras.53.Stöd till jordbruket för miljö- och kulturmiljöinsatserm.m. (punkt 79)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 79 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 53. Därmed bifaller motionerna2000/01:MJ46 yrkandena 16, 18 och 39 och 2000/01:MJ47 yrkande 3.StällningstagandeDet svenska odlingslandskapet och kulturlandskapet är en omistlignatur- och kulturmiljöresurs som framtida generationer måste fåuppleva och lantbruket har en mycket viktig funktion iupprätthållandet av den biologiska mångfalden liksom avkulturmiljövärdena. Möjligheterna att bevara och utveckla det unikalandskapet för framtida generationer är intimt förknippat medjordbrukets fortlevnad, och de mindre jordbruken som många gångerbedrivs i kombinationssyfte är en nödvändig del i miljömålsarbetet,särskilt i skogs- och mellanbygder. I då utvecklingen motallt större enheter är tydlig är det viktigt att forma en politiksom möjliggör även mindre brukningsenheter. Om vi skall kunna ställaom det svenska samhället i ekologiskt hållbar riktning krävs attjordbruket ses som en resurs i detta arbete. Utslagningen av svenskajordbruk gynnar ingen och framför allt inte den biologiskamångfalden och de stora kulturvärden som behöver bevaras förframtida generationer.Skall jordbruket kunna uppnå de mål som regeringen fastställer ipropositionen måste statliga resurser avsättas för miljöarbetet. Deomfattande miljö- och kulturmiljötjänster som det svenska jordbrukettillhandahåller måste erkännas, och samhället bör ersätta lantbruketför dessa tjänster. Regeringen har emellertid försummat demöjligheter till jordbruksstöd som vårt medlemskap i erbjuder ochkommissionen har drastiskt skurit ner anslagen till Miljö- ochlandsbygdsprogrammet. Men anledning härav vill vi särskilt betonavikten av att framöver fullt ut utnyttjar de möjligheter attutveckla ett rikt odlingslandskap som Miljö- ochlandsbygdsprogrammet och medlemskapet i EU innebär.54.Säkerställande av ängs- och hagmarker m.m. (punkt 80)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 80 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 54. Därmed bifaller motionerna2000/01:MJ46 yrkande 19, 2000/01:MJ835 och 2000/01:MJ840 yrkande 1samt avslår motionerna 2000/01:MJ37 yrkande 6, 2000/01:MJ738,2000/01:MJ776 och 2000/01:MJ828 (s).StällningstagandeFör att ängar och hagar skall finnas kvar behövs aktiva brukare. Idetta sammanhang utgör vallstödet ett viktigt styrmedel för attbevarandet av ett rikt och öppet odlingslandskap till nytta förartrikedomen inom växt- och djurvärlden. Det är enligt vår mening avyttersta vikt att vallstödet bibehålls och helst stärks, vilket gördet möjligt för jordbruksföretagen att fortsätta med djurhållningoch nyttjande av naturbetesmarkerna. och betesmarker ärnödvändiga komplement till varandra, vilket bör erkännas. Inte baramålet om ett rikt odlingslandskap är beroende av vallodling utanäven miljömålet Ingen övergödning gynnas av vallodlingen. Mot dennabakgrund anser vi att vallstödet måste vara tillgängligt i helalandet.55.Säkerställande av ängs- och hagmarker m.m. (punkt 80)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 80 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 55. Därmed bifaller motion2000/01:MJ37 yrkande 6 samt avslår motionerna 2000/01:MJ46 yrkande19, 2000/01:MJ738, 2000/01:MJ776, 2000/01:MJ828, 2000/01:MJ835 och 2000/01:MJ840 yrkande 1.StällningstagandeÄngs- och hagmarker, inklusive extensivt använda betesmarker, hör till de marktsom är mest hotade. De representerar i lika hög grad kulturvärdensom naturvärden. Det var ängarna, hagarna och betesmarkerna somgjorde det möjligt för människor att leva och bo i undertusentals år, och samspelet mellan människa och miljö, mellan naturoch kultur, bidrog till att öka den biologiska mångfalden. Djur ochväxter blev beroende av den natur som människan påverkade för attsjälv överleva. Regeringen vill nu först förhindra minskningen avdessa marktyper, för att sedan öka dem. I och med att många av dessamarker är akut hotade bör tidsperspektivet vara betydligt kortare änvad regeringen föreslår. Som anförs i motion MJ37 (fp) börminskningen av dessa marktyper ha upphört , vilketkräver förändrade miljö- och naturinriktade bidragssystem inomjordbruket. Jag anser att förslag om sådana förändringar bör finnasmed i strategierna för att nå det uppsatta delmålet.56.Delmål för miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö(punkt 84)av (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 84 borde ha följandelydelse:Riksdagen godkänner regeringens förslag såvitt avser delmålen 2-4och vad som framförs i reservation 56 om delmål 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:MJ45 yrkande 25.StällningstagandeEnligt vår mening är regeringens förslag om delmål 1 undermiljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö inte realistiskt. Forskarehar konstaterat att ett lavtäcke behöver för att återhämtasig ifrån ett nedslitet stadium. I stället för att sätta upporealistiska delmål bör man från dagens nivå vidta åtgärder somminskar och helst eliminerar det skadliga markslitaget. För nyavaraktiga skador på mark och vegetation finns det däremot skäl attskärpa målsättningen. Den målsättning som förs fram i motion MJ45(m) är mer ändamålsenlig än den som regeringen föreslår, dvs. attrenskötseln och fjällturismen gradvis och så långt möjligt skallanpassa verksamheten så att nya varaktiga markskador efter år 2005kan undvikas. måste rennäringen också i fortsättningenkunna bedrivas på ett rationellt sätt. Fjällturismen kommersannolikt att öka, och det är därför av stor vikt att också denanpassas till vad fjällmiljön tål. Förutom ytterligare förbättringav vandringslederna så att skadligt markslitage kan minskas är detav vikt att satsa på utbildning och information i syfte att minskaturismens miljöpåverkan. Vi avvisar därför regeringens förslag omdelmål om skador på mark och vegetation och föreslår i ställetföljande delmål: Nya varaktiga skador på mark och vegetationorsakade av mänsklig verksamhet skall vara försumbara senast år2005. Vi ansluter oss därmed till yrkande 25 i motionen.57.Konsekvensanalys av regeringens förslag (punkt 86)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 86 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 57.