bet · GP01NU4 · 2001-11-27 00:00:00 — 2000/01:AU5).|---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------| |2001/02:N230|Utveckling i |Regionen 2 || |(kd) |skärgårdarna genom |Öarna får under|| | |skatte-, trafik- och ||| | |fiskeåtgärder samt |ett tillskott av|| | |genom samordning av |utvecklingsmedel || | |statliga aktörer. |genom EG:s|| | | |strukturfonder om|| | | ||| | | |(ca 255 miljoner|| | | |kronor). Projekten|| | | |medfinansieras av|| | | |såväl privata som|| | | |svenska offentliga|| | | |aktörer som|| | | |förväntas bidra med|| | | |ca 1 miljard|| | | |kronor. Pengarna|| | | |skall användas för|| | | |att öka regionens|| | | |attraktions- och|| | | |konkurrenskraft. || | | |Totalt berörs ca|| | | |90 000 invånare av|| | | |programmet. || | | |Programmet omfattar|| | | |insatser inom|| | | |kultur och miljö,|| | | |lokalt anpassade|| | | |servicelösningar, || | | |lokal mobilisering,|| | | |kunskaps- och|| | | |kompetensutvecklande || | | |åtgärder, || | | |näringslivsfrämjande || | | |åtgärder samt|| | | |infrastrukturella || | | |åtgärder. |----------------------------------------------------------------| |2001/02:N232|Utveckling i |Se föregående || |(m) |skärgårdarna genom |motion. || | |skatte- och | || | |trafikåtgärder samt | || | |bättre utnyttjande av | || | |EU-medel. | |----------------------------------------------------------------| |2001/02:N353|Utveckling i |Se tidigare motion.|| |(c) |skärgårdarna genom | || | |programarbete, trafik- | || | |och IT-åtgärder, | || | |miljöforskning rörande | || | |fisk och | || | |internationellt sam- | || | |arbete för | || | |miljö. | |----------------------------------------------------------------|Östergöt-|2001/02:N216|Satsning på forskning|||lands |(c) |och företagande runt |har haft||län | |flygverksamheten i |3,|| | |. |sysselsättnings- || | | |ökning enligt|| | | |prognos från ITPS|| | | |för . |----------------------------------------------------------------||2001/02:N309|Utveckling av turism |Fisketurism har ||län |(c) |och annan verksamhet |behandlats i det|| | |genom statlig satsning |föregående; medel|| | |på fisk i . |till || | | |turismsatsningar || | | |inom den regionala|| | | |utvecklings- || | | |politiken behandlas|| | | |i bet. 2001/02:NU2.|---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------||2001/02:N24|Fasta spelregler för |Utredningen ||län |(m) |kommunikationerna till |Garanterad || | |, |transportstandard || | |utlokalisering av |för (SOU|| | |statliga myndigheter, |2001:66) bereds för|| | |mer statliga medel, |närvarande i|| | |arbetsmarknads- |Regeringskan- || | |åtgärder. Regeringen|| | | |avser återkomma|| | | |till när|| | | |ärendet || | | |färdigberetts || | | |(prop. 2001/02:4 s.|| | | |127). |-----------------------------------------------------------------||2001/02:N218|Hinder på skatte-,|Öresundsdelegationen, || |(fp) |trafik- och |där statsrådet || | |studieområdet måste |är|| | |rivas för att påskynda |ordförande, utgör|| | |utvecklingen i |ett forum för|| | |. |diskussion och|| | | |erfarenhetsutbyte || | | |kring || | | |Öresundsfrågor på|| | | |en övergripande|| | | |politisk nivå.|| | | |Öresundsinte- || | | |grationen är|| | | |föremål för ett|| | | |löpande samarbete|| | | |även på det|| | | |mellanstatliga || | | |planet. En fråga|| | | |som || | | |står i fokus gäller|| | | |skatteordningen i|| | | |. || | | |Bland regionala|| | | |gränsöverskridande|| | | |samarbetsformer kan|| | | |nämnas || | | ||| | | |vilken består av|| | | |representanter för|| | | |kommuner och|| | | |regioner/amter, || | | |vilka verkar för|| | | |att stärka och|| | | |synliggöra || | | |regionen. |-----------------------------------------------------------------| |2001/02:N258|Ökad integration genom|Se föregående || |(kd) |bättre |motion. || | |samarbetskanaler | || | |mellan och | || | |, utredning om | || | |regional samverkan. | || | || || | |försöksregion. | |-----------------------------------------------------------------|Västra |2001/02:N333|Tillgång till |Delar av Västra |||(kd) |målområdesverksamhet, |ingår i||län | |behov av ökade |EU:s mål 2-område.|| | |resurser för | || | |högskoleutbildning, | || | |forskning och kultur. | |-----------------------------------------------------------------|Väst- |2001/02:N317|Utveckling genom bl.a.| |||(s) |tillväxtavtal, bättre | || | |kapitalförsörjning, | || | |service och | || | |infra- struktur, | || | |satsning på forskning | || | |om form/design, | || | |skapande av | || | |arbetstillfällen. | |----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------||2001/02:N15|Kortsiktiga regional- |Vänersjöfarten har||län och |(s) |politiska insatser för |behandlats av||| |att bevara |Godstransportsdelegationen. || | |Vänersjöfarten. |Vänersjöfarten tas|| | | |upp i bet.|| | | |2001/02:TU2. |-----------------------------------------------------------------| |2001/02:N22|Satsning på |Se föregående || |(fp) |vägprojekt, |motion. || | |Vänersjöfarten, | || | |högskoleutbudet och | || | |kvinnligt företagande. | |-----------------------------------------------------------------| |2001/02:N325|Möjlighet att bo, |Förslag ang. || |(fp) |trafik- och |arbetspendling i|| | |skatteåtgärder, bättre |prop. 2001/02:4|| | |pendlingsmöjligheter, |behandlas av|| | |förenklingar i |arbetsmarknadsutskottet. || | |regelsystem för | || | |gränsövergångar. | |-----------------------------------------------------------------||2001/02:N346|Ett "Degerforspaket" |Förslag om statligt||län |(v) |med bl.a. utbildnings- |stöd till|| | |, trafik- och |omstrukturering av|| | |bostadsåtgärder behövs |kommunala || | |på grund av kommunens |bostadsföretag || | |kostnader för tomma |behandlas av|| | |lägenheter. |bostadsutskottet || | | |(2001/02:BoU1). |-----------------------------------------------------------------|Väst- |2001/02:N29|Kraftfulla regional- | ||manlands|(s) |politiska åtgärder för | ||län | |att stimulera | || | |företagsamheten i | || | |framtidsbranscher. | |-----------------------------------------------------------------||2001/02:N16|Utveckling genom sär- |||län |(s) |skilda delegationer, |omfattas både av|| | |översyn av rörlighets- |mål 1 Södra|| | |stimulans, nya kredit- |skogslänsregionen || | |institutioner m.m. |och mål 2 Norra. |-----------------------------------------------------------------| |2001/02:N17|Bättre infrastruktur, |Se föregående || |(c) |extra satsningar på |motion. || | |kluster, t.ex. | || | |turismen. | |-----------------------------------------------------------------| |2001/02:N26|Statligt stöd till |Rikstrafiken || |(kd) |, vilken |handlar upp olönsam|| | |har ett strategiskt |men viktig|| | |läge. |interregional || | | |flygtrafik. Ett|| | | |särskilt || | | |statsbidrag finns|| | | |för drift av|| | | |olönsamma || | | |flygplatser. || | | |flygplats får 3,3|| | | |miljoner kr år|| | | |2001. Vidare kan|| | | |länen själva|| | | |prioritera || | | |flygplats- || | | |investeringar inom|| | | |sin länsram för|| | | |trafikändamål. |-----------------------------------------------------------------Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att enkom de åtgärder som vidtas inomutgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling intekan lösa de regionalpolitiska problemen. Insatser krävsinom många olika politikområden, såsom exempelvisarbetsmarknads-, närings-, utbildnings- ochkommunikationsområdena.Som tidigare redovisats har ett omfattandeunderlagsmaterial tagits fram i samband med propositionenom en politik för tillväxt och livskraft i hela landet.Ett genomförande av de förslag som har behandlats i detföregående kommer att få återverkningar för bygder ochregioner i hela landet. Tillsammans med genomförande avövriga regeringsförslag som rapporterats om tidigare,t.ex. i fråga om infrastruktur respektive regionalsamverkan, anser utskottet att möjligheterna förutveckling i hela landet är goda. Därtill kommerverksamheten i samband med EG:s strukturfondsprogram.Mot denna bakgrund avstår utskottet från att i dettasammanhang göra en detaljerad bedömning av de här aktuellamotionerna, vilka således avstyrks i berörda delar.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följande reservationer. Irubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Inriktning av den regionala utvecklingspolitiken(punkt 3)av Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (), ÅkeSandström (c), () och YvonneÅngström (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde haföljande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförts i reservation 1. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:4 punkt 1.2, bifaller delvismotionerna 2001/02:So637 yrkande 22, 2001/02:N23 yrkandena1, 2, 4, 5, 7, 8 och 12, 2001/02:N25 yrkandena 1, 2, 5-8,10 och 15, 2001/02:N27 yrkandena 1-3, 16, 32, 37-39 och43, 2001/02:N31 yrkandena 1-3, 2001/02:N262 yrkandena 1-3och 16, 2001/02:N263 yrkande 4 och 2001/02:N372 yrkande 1samt avslår proposition 2001/02:4 punkt 1.3 och motionerna2001/02:K16 yrkande 2, 2001/02:N13, 2001/02:N32, 2001/02:N236 samt 2001/02:N364 yrkandena 4, 10 och 21.StällningstagandeVi anser att den del av utskottets ställningstagande sombörjar med "De framtida" och slutar med "behandlademotionsyrkanden" bort ha följande lydelse:Den regionalpolitiska propositionen innehåller tyvärrinte mycket av den omorientering som den regionalpolitiskautredningen banade vägen för. I stället för att skapagenerellt bättre förutsättningar för ett merkonkurrenskraftigt klimat för arbete och företagandehåller regeringen i stort sett fast vid en föråldradpolitik med bidrag, delegationer, utredningar ochförstärkt statlig styrning. För de företagsstöd som trotsallt behövs anser vi i likhet med den regionalpolitiskautredningen att inriktningen i huvudsak bör ligga pågenerella stöd.Vi instämmer i att den regionala utvecklingspolitikenbör bidra till utvecklingen av livskraftiga regioner ihela landet men vill lägga tyngdpunkten på andrastrategier än regeringen. De av regeringen föreslagnastrategierna ställer vi oss således inte bakom. Enligt vårsyn handlar det i första hand om att förbättramöjligheterna för företagande och arbete och att förstärkaglesbygdsregionernas konkurrenskraft ochutvecklingsmöjligheter.Vad som krävs är en genuin förståelse för företagandetsvillkor. I stället för inriktningen på olika ochkomplicerade bidragsformer bör strävan vara attnäringslivet skall ges mer generella villkor och ettbättre klimat för företagande och entreprenörskap. Dåelimineras riskerna för att företagsstöd och bidragsnedvrider konkurrensen, vilket minskar effektiviteten isamhällsekonomin.Särskilt viktigt är det att skapa förutsättningar somgör att små företag, ofta med kvinnor som drivande kraft,stimuleras att växa liksom att nya företag startas. Enbredare öppning för konkurrens inom den offentliga sektornskulle i många fall gynna kvinnors företagande.Statsmakterna bör stå för de legala och ekonomiskaramarna för den regionala utvecklingspolitiken; i övrigtbör inriktningen vara decentralisering i syfte att uppnåen hållbar ekonomisk, social och ekologisk utveckling.Kommunerna har en mycket viktig roll inom den regionalautvecklingspolitiken när det gäller tillväxt,sysselsättning och service. Vi förordar en politik sommobiliserar och uppmuntrar människor att ta egna initiativoch ta ansvar för både sig själva och sin bygd. Varjeregion och varje bygd har sin styrka och sina möjlighetersom bäst kan tas till vara genom lokala initiativ.Ett mer dynamiskt företagande och fler arbeten i privatsektor kräver insatser i huvudsak på andra områden än detregionalpolitiska området, nämligen i första hand i frågaom skatterna, arbetsmarknaden, kunskapsutvecklingen ochtransportsektorn. Även tillgång till kultur och brafritidsaktiviteter är en väsentlig förutsättning för attskapa en anda av gemenskap och kreativitet på landsbygden,vilket är väsentligt för att attrahera invånarna.Med hänsyn till att statsbidragen till de enskildavägarna har skurits ned anser vi att denekonomiska ramen måste utökas för dessa vägar. Vidare servi positivt på att uppdraget till attutreda vissa lättnader i strandskyddet syftar till attfrämja regional utveckling.När det gäller de regionala tillväxtprogrammen ärformerna enligt vår mening mindre viktiga, så länge detges ett ökat utrymme för underifrånperspektivet. Dockanser vi att det är osannolikt att tillväxtprogrammenkommer att ge positiva effekter om inteplaneringsprocessen är sådan att den attraherar ävenföretagen och kvinnorna. Vi tror att mångfald ochkreativitet utvecklas bättre inom ramen för lokalainitiativ; däremot bör det statliga inflytandet inskränkaspå det sätt som vi uttalat ovan. Vidare måstemöjligheterna till regelförenklingar uppmärksammas mer änförut i samband med de regionala tillväxtprogrammen.Det är ett oavvisligt krav att alla insatser inom denregionala utvecklingspolitiken utvärderas i syfte attsuccessivt kunna effektivisera de instrument som kanbehövas inom den nationella politiken och inom deprioriterade områdena. Vidare bör planerna på en bättresamordning mellan EU:s regionalpolitik och den nationellaregionala utvecklingspolitiken analyseras ytterligare.Med hänvisning till vad som anförts bör riksdagengodkänna regeringens förslag om mål för den regionalautvecklingspolitiken och delvis bifalla här behandladeyrkanden i motionerna 2001/02:So637 (fp), 2001/02:N23(fp), 2001/02:N25 (m), 2001/02:N27 (c), 2001/02:N31 (kd),2001/02:N262 (fp), 2001/02:N263 (c) och 2001/02:N372 (kd).Regeringens förslag om strategier för att nå den regionalautvecklingspolitikens mål bör ej godkännas av riksdagen.Även övriga motionsförslag bör avslås av riksdagen.2. Transportfrågor (punkt 4)av Per , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 borde haföljande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförts i reservation 2. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:N25 yrkande 9 och avslår motion2001/02:N364 yrkande 13.StällningstagandeVi anser att den del av utskottets ställningstagande sombörjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "aktuelldel" bort ha följande lydelse:Vi anser att det är olämpligt att Rikstrafiken skallgöra regionalpolitiska bedömningar av ett slag som ökarpolitiseringen av myndighetens verksamhet. Myndigheten börsköta sina uppgifter på ett objektivt sätt som inte lämnarutrymme för exempelvis kommunala påtryckningar. Vi anseratt motion 2001/02:N25 (m) i denna del bör bifallas avriksdagen.3. Strukturomvandling och lokalisering avarbetstillfällen (punkt 5, motiveringen)av ().StällningstagandeJag anser att den del av utskottets ställningstagande sombörjar med "Sammanfattningsvis anser" och slutar med"avstyrks således" bort ha följande lydelse:Sammanfattningsvis anser jag att de gällande principernaför utlokalisering av statliga myndigheter ävenfortsättningsvis bör äga giltighet. Emellertid kankonstateras att reglerna i praktiken kringgås när nyamyndigheter och enheter lokaliseras till kranskommunernarunt . Därför bör regeringen överväga nya rutineri samband med lokalisering av statlig verksamhet. Tillexempel kan regeringen redan i direktiven till enutredning som rör ny statlig verksamhet påminna om deprinciper som finns för lokalisering, vilket föreslås imotion 2001/02:N27 (c).Med hänvisning till vad som anförts anser jag inte attdet finns behov av något uttalande från sidamed anledning av de nu aktuella motionsyrkandena. Stärkt lokal näringslivsutveckling (punkt 7)av Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (), HaraldBergström (kd) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 borde haföljande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförts i reservation 4. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:N31 yrkande 9.StällningstagandeMed hänvisning till vad som anförts om en mer generellnäringspolitik med bl.a. allmänna skattelättnader anser viatt något särskilt program för stärkt lokalnäringslivsutveckling inte behövs. Den resursförbrukningsom denna åtgärd innebär skulle göra större nytta på annathåll, t.ex. för att driva igenom detregelförenklingsarbete som Småföretagsdelegationenföreslog.5. Skattefrågor (punkt 8)av Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (), ÅkeSandström (c), () och YvonneÅngström (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 borde haföljande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförts i reservation 5. Därmed bifaller riksdagendelvis motion 2001/02:N27 yrkandena 40 och 41 och avslårmotionerna 2001/02:N18 yrkande 2, 2001/02:N28, 2001/02:N30och 2001/02:N33.StällningstagandeVi anser att den del av utskottets ställningstagande sombörjar med "Reseavdraget fastställdes" och slutar med"aktuella delar" borde ha följande lydelse:Transporter är nödvändiga, i synnerhet i glesbygd. Efterdet att reseavdraget höjdes har kostnaderna för framförallt drivmedel ökat kraftigt. Därför är det nödvändigt attytterligare förbättra avdragsrätten för arbetsresor medbil såsom föreslås i motion 2001/02:N27 (c). En förbättradavdragsrätt gör att människor även fortsättningsvis harmöjlighet att bo kvar eller flytta till mindre orter därarbetsresorna ofta är långa. Ett högre reseavdrag ökar denregionala rörligheten på arbetsmarknaden och bidrar därmedtill ett större arbetskraftsutbud även i mindre orter.Vidare anser vi att avdragsrätten för resa till och frånförskolan i anslutning till arbetsresa skyndsamt börutredas. Även frågan om en uppdelning av reseavdraget itolv delar bör utredas. En sådan uppdelning har betydelseför säsongsanställda, t.ex. inom turistnäringen. Vi anserockså att drivmedelsskatterna bör sänkas.Med hänvisning till det anförda blir motion 2001/02:N27(c) väsentligen tillgodosedd i aktuella delar. Övrigamotioner avstyrks i aktuella delar.6. Lokala och regionala resurscentra för kvinnor(punkt 9, motiveringen)av Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (), HaraldBergström (kd) och ().StällningstagandeVi anser liksom tidigare att det är en viktig uppgift inomnärings- och regionalpolitiken att särskilt stödjakvinnors företagande. Det finns en storutvecklingspotential bland kvinnliga företagare och det ärockså angeläget att fler kvinnor blir företagare. Attidentifiera vilka omständigheter som utgör hinder förkvinnor att starta företag och vidta åtgärder för atteliminera dessa är, enligt vår mening, en angelägenuppgift.Viktiga åtgärder för att främja kvinnors företagande äratt stärka etableringsfriheten i den offentliga sektorn,att uppmuntra avknoppningar av offentlig verksamhet ochatt se till att upphandling av verksamhet sker ikonkurrens.Vidare vill vi framhålla betydelsen av att det viktigaarbete som de regionala och lokala resurscentrumenbedriver skall ges goda förutsättningar.När det gäller ovan nämnda motionskrav har vi ingenannan åsikt än motionärerna i frågan om att åtgärder somvarit lyckosamma när det gäller kvinnornas företagandeockså kan prövas när det gäller att stötta invandrare somvill starta företag. Som framgår ligger den fördapolitiken i linje med den grundsyn som framförs imotionerna 2001/02:N27 (c) och 2001/02:A212 (c). De bördärför inte föranleda något uttalande från riksdagenssida.7. Lokala och regionala resurscentra för kvinnor(punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 borde haföljande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförts i reservation 7. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:A212 yrkande 10 och 2001/02:N27yrkandena 24 och 25.StällningstagandeJag anser liksom tidigare att det är en viktig uppgiftinom närings- och regionalpolitiken att särskilt stödjakvinnors företagande. Det finns en storutvecklingspotential bland kvinnliga företagare och det ärockså angeläget att fler kvinnor blir företagare. Detfinns enligt min mening mycket som kan göras för att fåett mer jämställt företagande. Även om andelen lån hosALMI till har tecknats av kvinnor,är det av det totala utestående lånebeloppet somgäller kvinnliga företagare. bör därför göra ennärmare översyn av den ur jämställdhetsperspektiv snedautlåningen.Jag anser att det är positivt men inte tillräckligt attregeringen nu föreslår resurser till de lokala ochregionala resurscentrumen för . Enligtmin uppfattning bör regeringen ta initiativ till attmodellen med kvinnliga affärsrådgivare och resurscentrumpermanentas. Utvärderingar av affärsrådgivarprojektet harvisat att affärsrådgivarnas kunskaper och arbete varitmycket uppskattade och att resultaten alltigenom varitpositiva. Enligt utvärderingen behövs dock insatserna ävenfortsättningsvis. bör erfarenheterna ocksåspridas till att stötta invandrare som önskar startaföretag.Med hänvisning till vad som anförts bör riksdagenbifalla motionerna 2001/02:A212 (c) och 2001/02:N27 (c) iaktuella delar.8. Kunskap och kompetens (punkt 10)av Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (), ÅkeSandström (c), () och YvonneÅngström (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 borde haföljande lydelse:10. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförts i reservation 8. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:N23 yrkande 13, 2001/02:N25 yrkande 13och 2001/02:N27 yrkandena 12 och 17-19.StällningstagandeNär det gäller distansundervisning och utlokaliseradutbildning finns det flera positiva drag i utvecklingen påutbildningsområdet. Vi anser att distansundervisningeninom universitet och högskolor är av mycket stor viktsåväl för den enskildes möjligheter som ur ett regionaltutvecklingsperspektiv. Det bör i detta sammanhang betonasatt en god distansundervisning kräver en starkbasorganisation hos den högskola som anordnar den. Vidarefordras en vaksamhet att denna form av utbildning intemedför att kvaliteten försämras.Det är vidare viktigt att stimulera också de ungdomarsom kommer från hem utan studietradition att pröva påhögre utbildning. Regeringen har vissa förslag på dettaområde, som kan prövas. Väsentligt är dock att medelavsätts och att insatserna utvärderas så att målet om enbreddad utbildning av god kvalitet kan uppnås.Glädjande nog öppnas fler och fler möjligheter tilldistansundervisning - utöver för vuxna - även förgrundskole- och gymnasieelever. Utveckling avdistansmetodiken för dessa utbildningar kommer väsentligtatt förbättra möjligheterna för landsbygdens ungdomar attutbilda sig utan att behöva företa tröttsamma bussresorvarje dag. Gymnasieskolan på mindre orter skulle kunnafungera som en kompetenshöjande resurs, där eleverna kanmöta lärare och andra aktörer, t.ex. lokala företagare,som också deltar i verksamheten för att vidareutbilda sig.Eftersom distansmetodiken är relativt ny är det särskiltviktigt att ordentliga utvärderingar och uppföljningarsäkerställer kvaliteten av undervisningen.En utvecklad lärlingsutbildning på gymnasienivå kanockså bidra till att fler ungdomar ges möjlighet attgenomgå sin yrkesutbildning på hemorten.Frågan om skolpeng som följer eleven, så att resursernatilldelas de institutioner där eleverna vill studera,anser vi vara en viktig framtidsfråga. behandlas av utbildningsutskottet kommer vi inte häratt ytterligare beröra dessa frågor.När det gäller utbildning inom fiskerisektorn finns detnu ett långtgående förslag till en nationellutbildningsstruktur, vilket vi anser varatillfredsställande. Vi vill dock påpeka i sammanhanget attför att kunna erhålla EU-medel på området krävs ca 50 %svensk medfinansiering.Med hänvisning till vad som anförts bör riksdagenbifalla motionerna 2001/02:N23 (fp), 2001/02:N25 (m) och2001/02:N27 (c) i aktuella delar.9.