bet · GP01FÖU1 · 2001-11-20 00:00:00 — Regeringenåterkommer till i denna fråga under2002.Regeringen föreslår (förslag nr 27) att tillanslaget 6:17 Stöd till frivilligaförsvarsorganisationer inom totalförsvaret anvisas88 för år 2002.De frivilliga försvarsorganisationerna fårhärutöver uppdragsmedel från anslagen 6:1Förbandsverksamhet och beredskap m.m., 6:3Funktionen Civil ledning, 6:5 FunktionenBefolkningsskydd och räddningstjänst samt 6:8Funktionen Hälso- och sjukvård m.m.Arbetsmarknadsstyrelsen tilldelas belopp förfrivilligverksamhet under anslaget 6:5 FunktionenBefolkningsskydd och räddningstjänst.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i flera tidigare sammanhang (bet.1993/94:FöU9, bet. 1996/97: FöU1, bet.1998/99:FöU1) framhållit att organisationernasgrundläggande verksamheter, utbildning,rekrytering av medlemmar och försvarsupplysning,har ett klart och tydligt egenvärde för helatotalförsvaret.Utskottet anser att de frivilligaförsvarsorganisationerna genom sitt starkaengagemang och sin breda kompetens inom skildaområden i samhället utgör en viktig resurs förlandets försvar. Stödet bör därför enligtutskottets mening även fortsättningsvis lämnastill de frivilliga försvarsorganisationerna så attderas verksamhet främjar totalförsvaret och gerverksamheten en bred folklig förankring. Ettstatligt stöd till denna verksamhet bör därförinte enbart hänföras till krigsorganisationenskvantitativa eller kvalitativa behov av utbildadpersonal, utan även lämnas som ett allmänt stödtill den frivilliga försvarsverksamheten.Utskottet förordar därför att regeringensförslag att till det obetecknade anslaget 6:17Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inomtotalförsvaret anvisa för år 2002bör bifallas av riksdagen.Nämnder m.m.PropositionenAnslaget finansierar den verksamhet , och vissaandra, mindre, nämnder bedriver samt bidrag tillSvenska Röda Korset och till () läggs ned den31 . För finansiering avFörsvarsdepartementets kostnader förknippade mednämndens avveckling beräknas för 2002under utgiftsområde 1 , anslag 90:5Regeringskansliet m.m. i stället för underföreliggande anslag. För finansiering avinformationsutbyte mellan cheferna för de centralamyndigheterna inom totalförsvaret beräknas 200 000kr under anslaget 6:1 Förbandsverksamhet,beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. istället för under föreliggande anslag. Sammantagethar regeringen med anledning av att TCN läggs nedberäknat mindre under anslaget2002 jämfört med . Regeringen har påtilläggsbudget till statsbudgeten iföreliggande proposition föreslagit att anslaget6:19 Nämnder m.m. skall minskas med 1 485 000 kr.Regeringen har vid beräkningen av anslaget ökatanslaget med detta belopp för 20022004.Regeringen föreslår (förslag nr 27) att tillanslaget 6:18 Nämnder m.m. anvisas 11 209 000 krför år 2002.Utskottets ställningstagandeUtskottet gör ingen annan bedömning än regeringennär det gäller behov av medel till ramanslaget6:18 Nämnder m.m. Regeringens förslag bör därförbifallas av riksdagen.Politikområde Skydd mot olyckor m.m.Utskottet behandlar här vad regeringen ibudgetpropositionen (s. 105116) anfört omomfattning, mål, inriktning, resultatbedömning ochbudgetförslag för politikområdet Skydd motolyckor. I redovisningen av ingåräven myndighetens verksamheter utanförpolitikområdet Skydd mot olyckor. Utskottetbehandlar här även motionerna Fö6 (kd) yrkande 17,Fö10 (fp) yrkande 10, Fö228 (v) yrkandena 6 och 8,Fö257 (kd), delvis, Fö260 (s) samt Fi291 (m)yrkande 4.Omfattning, mål, inriktning, m.m.PropositionenPolitikområdet omfattar åtgärder för att förebyggaoch begränsa konsekvenser av olyckor samt avhjälpaskador. Med olyckor menas såväl av människavållade olyckor som naturolyckor där skador kanförorsakas på människa, egendom eller i miljö.Politikområdet begränsas till att omfattaverksamheter som bedrivs av myndigheter inom detsjätte utgiftsområdet. Liknande verksamheter medmotsvarande målsättning och till del baserade påsamma lagstiftning bedrivs även av ett antalstatliga myndigheter inom andra politikområdensamt av kommunerna.Politikområdet omfattar räddningstjänst, olycks-och skadeförebyggande verksamhet samt åtgärderefter olyckor enligt räddningstjänstlagen(1986:1102), lagen (1982:821) om transport avfarligt gods, lagen (1999:381) om åtgärder för attförebygga och begränsa följderna av allvarligakemikalieolyckor och lagen (1988:868) ombrandfarliga och explosiva varor samt ett antalförfattningar inom sjösäkerhetsområdet.Myndigheter inom det sjätte utgiftsområdet, sombedriver verksamhet med stöd av nämndaförfattningar är ,och kommer att upphöra den 30september 2001 varefter verksamheten uppgår iStatens räddningsverk.Politikområdet omfattar även åtgärder som vidtasför att förebygga jordskred och andranaturolyckor. lämnar ersättningtill kommuner och statliga myndigheter förvidtagna åtgärder och uppkomna merkostnader vidgenomförda räddningstjänstinsatser.Målet för verksamheten inom politikområdet Skyddmot olyckor är att skydda människors liv, säkerhetoch hälsa mot olyckor samt att förhindra ellerbegränsa skador på egendom och miljö.Regeringen anser om politikens inriktning attsamhällets förmåga att förebygga och hanteraolyckor måste utvecklas. Det förebyggande arbetetbör härvid prioriteras. Väl genomfördaförebyggande insatser medför såväl minskat lidandesom bättre samhällsekonomisk användning avresurserna. Viktiga led i det förebyggande arbetetär tillsyn och statistikuppbyggnad.Ett led i regeringens strävan att stärkasamhällets förmåga att förebygga och hanteraolyckor är att förbättra samverkan mellanräddningstjänstansvariga myndigheter och övrigaaktörer. Regeringen beslutade attett råd för räddningstjänst skulle inrättas föratt analysera och diskutera sådana frågor som ärav betydelse för att uppnå effektivare och mersamordnade insatser på räddningstjänstområdet.Regeringen har beslutat att utveckla Rådet förräddningstjänst till ett mer aktivt forum för attanalysera och diskutera erfarenheter av inträffadeallvarliga olyckor. Rådet bör verka aktivt församordning mellan ansvariga myndigheter och tjänasom ett centralt samarbetsforum för beslutsfattareinom räddningstjänstansvariga myndigheter.Den kommunala räddningstjänsten bygger till stordel på möjligheten att anlita deltidsbrandmän.Regeringen har därför uppdragitåt att redovisa förhållandena fördeltidsanställda brandmän avseende rekrytering,ersättning, utbildning och arbetsvillkor.Uppdraget skall redovisas senast den 1 november2001.Ytterligare en del i regeringens strävan attutveckla samhällets räddningstjänst är attreformera och modernisera lagstiftningen.Utredaren för en ny räddningstjänstlagstiftningkommer att redovisa sitt förslag den 1 oktober2001.Behovet av förebyggande åtgärder mot jordskredoch andra naturolyckor har ökat kraftigt.Regeringen avser därför att göra en översyn avbidragssy-stemet.På regeringens uppdrag har ,, , ,i och ,med bistånd från , gemensamt belystbehovet av och möjligheterna att samordna sinaresurser vid hantering av allvarliga olyckor ochsärskilda samhälleliga kristillstånd på Gotland.En försöksverksamhet planeras påbörjas på Gotland.Innan en sådan försöksverksamhet kan påbörjas,måste dock tydliggöras vilka uppgifter som detsamgrupperade centret skall ha och hur samarbetetmellan myndigheterna i praktiken skall se ut ochhur finansieringen bör lösas. Regeringen kommerdärför att låta myndigheterna genomföra en närmareplanering av försöksverksamheten. Regeringen avseratt återkomma till i dennafråga.Efter initiativ av i länbedrivs där en liknandesamverkan vid eventuella större olyckor ellerinträffad händelse (CeSam). Samordningen omfattarsåväl myndigheter som genom avtal mellanberörda intressenter. Enligt denna modell skersamgrupperingen först vid en inträffad händelse.Deltagarna utbildas och övas dock kontinuerligt.Regeringen avser att låta följa den verksamhet sombedrivs i Uppsala.Slutligen anser regeringen att det skulle varaönskvärt att kunna lämna en samlad bedömning avdet offentliga olycksförebyggande ochskadeavhjälpande arbetet till . Därförbör förmågan att inhämta statistik och kunskap omolyckor utvecklas och samordnas så att en samladbild kan fås för hela politikområdet.Utskottets ställningstagandeUtskottet ställer sig nu liksom tidigare positivt till att regeringen kommer att låtamyndigheterna genomföra en närmare planering avförsöksverksamheten på och att regeringenämnar att återkomma till i dennafråga.Utskottet ser det som värdefullt att regeringenavser låta följa den verksamhet som bedrivs iUppsala.Gemensamt system för radiokommunikationUtskottets bedömning och förslag i korthetUtskottet anser att det system somRikspolisstyrelsen nu börjat utveckla skallbyggas på ett sådant sätt och med så högkvalitet att förutsättningarna finns att detpå sikt kan utvecklas till ett lands-täckande gemensamt system för andrasamhällsviktiga verksamheter, såsom kommunaloch statlig räddningstjänst, kustbevakning,tull, hälso- och sjukvård, Försvarsmaktensverksamhet, SOS alarmering, m.fl. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen tillkänna.Motionerna Fö6 (kd) yrkande 17, Fö10 (fp)yrkande 10 och Fö260 (s) tillstyrks därmeddelvis av utskottet.MotionernaI kommittémotion Fö6 (kd) yrkande 17 av ÅkeCarnerö m.fl. yrkas att regeringen börutarbeta ett förslag till upphandling av ettnationellt radiokommunikationssystem baserat påTETRA-standard. I motionen framhålls att densvenska polisen nu påbörjat en egen upphandlingeftersom inga besked har getts om ett nationelltkommunikationssystem. För att skall få enbättre katastrofberedskap är det viktigt förmedborgarnas trygghet att den statliga ochkommunala räddningstjänsten, polisen, sjukvården,tullen, och Försvarsmakten har välfungerande kommunikationer vid akuta insatser.Erfarenheterna visar att goda möjligheter tillkommunikation är en avgörande faktor för enframgångsrik insats.I kommittémotion Fö10 (fp) yrkande 10 av RunarPatriksson och framhålls bl.a. attregeringen inte gett något besked om den fortsattahanteringen av frågan om ett gemensamtradiokommunikationssystem baserat på TETRA-standard. Statskontoret, som fått i uppdrag att tafram ett sådant system för den s.k. public safety-sektorn, har i brev den 21 september 2001hemställt hos regeringen att få avbryta sittuppdrag. Motionärerna framhåller att avsaknaden avdirektiv och ställningstaganden från regeringenförlamar hela processen. Medan denna inveckladedialog utan effekt ägt rum mellan Statskontoret,försvarsutskottet och regeringen har situationen ilandet och i hela den demokratiska världendrastiskt förändrats till det sämre när det gällerjust människors trygghet i vardagen. Kravallerna iGöteborg och har visat att samarbete ochsnabb kommunikation är avgörande för ettanständigt bemötande av våldet i samhället.I motion Fö260 (s) av m.fl.föreslås utbyggnaden av ett nationelltradiokommunikationssystem för svenskträddningsväsende, den s.k. public safety-sektorn.Motionärerna pekar bl.a. på Polisförbundetsrapport om kommenderingen till iGöteborg, vari bl.a. tas upp bristerna iradiosambandet. I motionen pekas också påerfarenheterna från räddningsinsatserna i sambandmed Estoniakatastrofen, branden i ochpolismorden i , som också visade på ettbristande samband beroende på teknisk undermåligradiokommunikationsutrustning.Motionärerna anser att regeringen måste anvisaerforderligt stöd för att skapa ett funktionelltoch driftsäkert kommunikationssystem för den s.k.public safety-sektorn. Till stödet hör klara ochtydliga besked om vilken myndighet som skall varadriftsansvarig och hur systemet skall finansieras.Utskottets ställningstagandeSom en utgångspunkt för utskottetsställningstagande lämnas i det följande en kortbeskrivning av ärendets beredning under detsenaste året.Utskottet har behandlat frågan om ett gemensamtsystem för radiokommunikation baserat på TETRA-standard (Terrestrial trunked radio) vid fleratillfällen senast . Utskottet har idessa olika sammanhang bl.a. redogjort för denutredning (SOU 1998:143) Ett tryggare sombl.a. haft till uppgift att lämna förslag på enlösning av ägarfrågorna när det gäller ettgemensamt radiosystem för polisen, den kommunalaräddningstjänsten, hälso- och sjukvården, m.fl.Även att lämna förslag om lämplig huvudman förradiosystemet samt finansieringsformer ingick iuppdraget. Utredningens slutsats var attradiokommunikationssystemet TETRA uppfylleruppställda krav för radiokommunikation för desamhällsviktiga verksamheterna.Regeringen har i detta ärende gett Statskontoreti uppdrag att upphandla ett gemensamtradiokommunikationssystem för all samhällsviktigverksamhet, baserat på s.k. TETRA-standard. I dendelrapport som Statskontoret överlämnade tillregeringen konstateradeStatskontoret sammanfattningsvis att det intefanns någon möjlighet att fullfölja uppdraget mednuvarande direktiv och förutsättningar. Idelrapporten anger Statskontoret vilkaställningstaganden eller bemyndiganden som krävssenast för att uppdraget skullekunna drivas vidare.Statskontoret och har i engemensam skrivelse till regeringen den 15 juni2001 framhållit att det för polisväsendets delgäller att ett nytt system måste vara framme allrasenast för att klarastorstädernas behov. Om något besked frånregeringen inte föreligger den 1 september 2001måste påbörja en egenupphandling av ett radiokommunikationsnät förpolisväsendets räkning i storstäderna.I en föredragning inför utskottet den 2 oktober2001 har representanter för Statskontoret bl.a.informerat att Statskontoret i en skrivelse tillregeringen hemställt att fåavbryta regeringens uppdrag. Skälet härtill varatt regeringen inte hade återkommit tillStatskontoret med anledning av begärdaställningstaganden och bemyndiganden.Statskontoret hade vidare erfarit attJustitiedepartementet gett Rikspolisstyrelsenklartecken att påbörja arbetet med att utarbeta enegen kravspecifikation.I en interpellationsdebatt har statsrådet bl.a. framhållit attregeringen efter noggranna överväganden kommitfram till att det breda anslag regeringen utgickfrån i uppdraget till Statskontoret inte ärmöjligt att genomföra . Regeringen anserdock att inriktningen på arbetet fortsatt skallvara att söka få till stånd ett nationellt system.Enligt statsrådet kommer Rikspolisstyrelsenspåbörjade arbete med ett nyttradiokommunikationsnät att ske på ett sätt som kanmöjliggöra en framtida fortsatt utbyggnad ochutveckling av systemet.Det aktuella läget i ärendet är nu att regeringenden bemyndigade statsrådet att tillsätta en förhandlingsman meduppdrag att bl.a. föra en dialog med tänkbaraanvändare av ett nationelltradiokommunikationssystem baserat på TETRA-standard eller annat likvärdigt system om hur, näroch till vilken kostnad dessa användare kan ochvill ansluta sig till systemet. Förhandlingsmannenskall också presentera en eller flera tänkbaramodeller för finansiering utifrån intresseradeanvändares vilja att bruka sy-stemet ochfinansiera den föreslagna utbyggnaden.Skälen för regeringens beslut i denna fråga ärbl.a. att regeringen gör den bedömningen att det inuläget saknas förutsättningar att finansiera ettfullt utbyggt gemensamt och landstäckanderadiokommunikationssystem baserat på TETRA-standard eller annat likvärdigt system. Regeringenanser därför att utbyggnaden av ett sådant systembör påbörjas i begränsad skala och ske stegvis.Rikspolisstyrelsen har tagit initiativ i denriktningen för att säkra myndighetens behov av ettfungerande radiokommunikationssystem istorstadslänen . För att få bästamöjliga underlag anser också regeringen att det ärnödvändigt att kartlägga användarnas intresse attbruka sy-stemet och finansiera utbyggnaden ochtydliggöra tänkta användares önskemål i fråga omorganisatoriska frågor.Uppdraget skall redovisas till regeringen senastden . ochförhandlingsmannen skall hålla varandrainformerade om engagemanget hos andrasystemanvändare. Statskontoret skall bl.a. delgeförhandlingsmannen erfarenheterna från sittuppdrag och i övrigt bistå denne vid behov.Justitieutskottet, som beretts tillfälle att yttrasig i detta ärende, redovisar sittställningstagande i yttrandet (2001/02:JuU2y)Polisens radiokommunikationssystem. Yttrandetåterfinns som bilaga till detta betänkande.Med anledning av vad som framkommit i dettaärende och justitieutskottets yttrande görutskottet följande ställningstagande.Inledningsvis vill utskottet framhålla, somockså erfarenheterna har visat, att det ärav största vikt för medborgarnas trygghet attsamhället har väl fungerande kommunikationer vidhantering av olyckor, katastrofer,brottsbekämpning, samhällsstörningar m.m.Utskottet har också uttryckt sin förståelse föratt polis, räddningstjänst och sjukvård m.fl.måste ha goda kommunikationer såväl inom sin egenorganisation som mellan de samverkandeorganisationerna för att kunna fullgöra sinauppgifter på bästa sätt.När utskottet senast behandladedenna fråga (bet. 2000/01:FöU8 s. 1012)konstaterades i ett tillkännagivande tillregeringen bl.a. att det uppdrag som Statskontoretfått i den fortsatta beredningen av detta ärendeinte kunde fullföljas. Utskottet såg därför medstor oro på en utveckling där Statskontoret inteskulle kunna fullfölja upphandlingen till följd avdet uppkomna läget eftersom tiden var lämplig föratt införa ett gemensamt system för mångaanvändare. Det skulle enligt utskottet varasynnerligen olyckligt om regeringen inte snarasthittade en lösning som gjorde att Statskontoretkunde fullfölja sitt uppdrag inom de givnatidsramarna.Utskottet är väl medvetet om att anskaffningenav ett gemensamt och landstäckanderadiokommunikationssystem med högt ställda krav påtillförlitlighet, funktionalitet och säkerhetkräver ett omsorgsfullt beredningsarbete i såvälorganisatoriska som i finansiella frågor.När det gäller val av system har utskotteterfarit att ett radiokommunikationssystem baseratpå TETRA-standard uppfyller uppställda krav ienlighet med vad utskottet anfört.Av justitieutskottets yttrande framgår att medhänsyn till tidsfaktorn och den besvärligasituation som polisen befinner sig i, nämligen attkommunikationsfrågan för storstadslänen måste varalöst före utgången av , kan polisen inteavvakta det nu pågående beredningsarbetet.Utskottet kan därför ha förståelse för vadjustitieutskottet framhåller om att polisen måsteges möjlighet att på egen hand utveckla ett nyttradiokommunikationssystem i storstadslänen.Utskottet anser dock att detta system skallbyggas på ett sådant sätt och med så hög kvalitetatt förutsättningarna finns att det kanutvecklas till ett landstäckande gemensamt systemför andra samhällsviktiga verksamheter, såsomkommunal och statlig räddningstjänst,kustbevakning, tull, hälso- och sjukvård,Försvarsmaktens verksamhet, SOS alarmering m.fl.Vad utskottet nu anfört och med anledning avmotionerna Fö6 (kd) yrkande 17, Fö10 (fp) yrkande10 och Fö260 (s) bör som sin mening geregeringen till känna. Motionerna tillstyrksdelvis därmed av utskottet.Utskottet förusätter likväl att det uppdrag,som den tillsatte förhandlingsmannenfått, leder fram till en sådan lösning attmöjligheter öppnas för att börja sjösätta ettav många länge efterfrågat nationelltradiokommunikationssystem.Resultatbedömning m.m.PropositionenRegeringen redovisar inledningsvisresultatbedömning och resursåtgång avseende denverksamhet som ,och Kustbevakningenbedrivit inom politikområdet Skydd mot olyckor.Regeringens analys och slutsatser är bl.a. attKustbevakningen och har börjatutarbeta en gemensam målformulering för hursjösäkerhetstillsynen skall bedrivas. Regeringenanser att detta arbete bör inriktas mot ett systemför tillsyn baserad på riskanalys.De insatser som genomförts inom politikområdetSkydd mot olyckor avseende räddningstjänst harbidragit till att förbättra samhällets skydd motolyckor, men det krävs en funktion förstatistikinhämtning och olycksuppföljning.Regeringen har uppdragit åtRäddningsverket att undersöka förutsättningarnaför att bygga upp en sådan funktion i ,mot bakgrund av förslag från Statskontoret somredovisades till regeringen i september 2000.Med anledning av rapportRäddningsverket hinder för ett effektivareresursutnyttjande (RRV 2001:9) har regeringenuppdragit åt att se överutbildningsverksamheten både vad avser innehålloch organisation. Regeringen följer nogaRäddningsverkets arbete med verksamhetsidé ochutveckling av den interna styrningen bl.a. motbakgrund av den kritik som framkom i rapporten.Regeringen anser att myndigheternas nationellaoch internationella samverkan bör hållas på en högnivå. Detta leder till god kunskapsuppbyggnad,informationshantering och förmåga till operativmyndighetsutövning.Revisionens iakttagelser vad gäller de delar somavser berörda myndigheters verksamhet inompolitikområdet Skydd mot olyckor har inteföranlett några invändningar irevisionsberättelserna för 2000.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vad regeringenanfört om resultatbedömning och revisionensiakttagelser.Budgetförslag m.m.KustbevakningenKustbevakningen har till uppgift att utförasjöövervakning och annan kontroll- ochtillsynsverksamhet samt miljöräddningstjänst tillsjöss.Kustbevakningen bedriver även verksamhet inompolitikområdena Skydd mot olyckor, Rättsväsende,Skatt, och exekutionsväsende,Livsmedelspolitik, Transportpolitik samtMiljöpolitik. Myndighetens verksamhet tillhörflera politikområden, men myndigheten har sittanslag under utgiftsområde 6 Totalförsvar ochpolitikområdet Skydd mot olyckor.Kustbevakningens verksamhet inom politikområdetSkydd mot olyckor omfattar miljöräddningstjänsttill sjöss för vilken myndigheten enligträddningstjänstlagstiftningen är ansvarig,sjöräddning samt eftersökning med flyg.Kustbevakningen medverkar även i Sjöfartsverketstillsynsverksamhet inom sjösäkerhetsområdet, bl.a.avseende transport av farligt gods.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill anslag till för år 2002och investeringsplan för föråren 20022004 (förslagen 24 samt 27 i dennadel). Härav följer att utskottet föreslåratt avslår motionerna Fö228 (v)yrkandena 6 och 7, båda i denna del och 8samt Fö257 (kd) i denna del.PropositionenRegeringen framhåller att har ettsjälvständigt ansvar för tullkontroll till sjöss.Gränsskyddet till sjöss avseende varor omfattar ihuvudsak att brott mot tullbestämmelser ochgällande in- och utförselrestriktioner skallförebyggas och upptäckas, bl.a. som ett led i atttullar, skatter och avgifter säkerställs.Myndigheten ansvarar även för miljöövervakningtill sjöss. Övervakningen är inriktad på tidigupptäckt av oljeutsläpp och algblomning samttillsyn av djur- och naturvårdsområden.Kustbevakningen har i uppdrag att samordna decivila behoven av sjöövervakning ochsjöinformation samt förmedla denna till berördamyndigheter.Verksamheterna är beroende av vad som sker inomandra politikområden då arbetet sker integreratmed myndighetens övriga övervaknings- ochtillsynsuppgifter.Regeringen redovisar att Kustbevakningensdeltagande i samarbetet inom ,Helcom och Bonnöverenskommelsen bl.a. genom olikakartläggningar har medfört ökade kunskaper om dentekniska utvecklingen på området samt en närmaresamordning av respektive ländersmyndighetsinsatser. ochRäddningsverkets erfarenhetsutbytet med ,, och med har fortsatt,och det goda samarbetet i synnerhet vad avseroljeskyddsarbetet har utvecklats.Miljöräddningstjänst är viktigt för att minimeraskador på den miljön och kostnader försanering. har genomsjöövervakningsverksamheten en ständig beredskaptill sjöss med ett 20-tal enheter. Ett 30-talolje- och kemskyddsoperationer har genomförts. Iförekommande fall har utsläpp förhindrats genomåtgärder ombord eller lyckad bekämpning tillsjöss.Kustbevakningen svarade för ca 300sjöräddningsinsatser, vilket motsvarar drygt enfjärdedel av det totala antalet som genomfördes isvenska vatten . Myndigheten svaradehärmed för den största delen av de offentligainsatserna.Kustbevakningen och har börjatutarbeta en gemensam målformulering för hursjösäkerhetstillsynen skall bedrivas.