bet · GO01FiU21 · 2001-03-20 00:00:00 — De uppgifter som avsågsvar huvudsakligen uppgifter om inkassoåtgärdervidtagna av företag och information ur företagskundreskontror. I sin rapport till regeringen anserDatainspektionen att det inte finns skäl till någralagändringar.Regeringen konstaterar att det är viktigt attkreditupplysningar baseras på ett så fylligtunderlag som möjligt. Det måste självfalleteftersträvas att den information som lämnas ärkorrekt och rättvisande, men det får inomföretagssektorn accepteras att kreditupplysningarnainnehåller uppgifter som är behäftade med en vissosäkerhet. I kreditupplysningslagen har således inteställts upp några särskilda begränsningar imöjligheten att använda uppgifter ombetalningsförsummelser och kreditmissbrukbeträffande näringsidkare. Exempelvis kan uppgifterom ansökningar om betalningsförelägganden användas.När det gäller just flödesinformation är det dockviktigt att hålla i minnet att informationen somregel grundar sig på ensidiga påståenden. AvDatainspektionens rapport framgår att sådaninformation ofta är oriktig eller missvisande, bl.a.på grund av felaktig gäldenärsidentifikation ochadministrativa misstag.Kraven i 5 § kreditupplysningslagen och 9 §personuppgiftslagen ger, enligt regeringen, godagarantier för att uppgifter i kreditupplysningarhåller en acceptabel kvalitet och grundas på etttillräckligt stort och representativt urval. Medhänvisning till det anförda gör regeringenbedömningen att det inte finns skäl att ändrakreditupplysningslagen för att möjliggöra ökadanvändning av uppgifter om näringsidkare.MotionernaI motion Fi14 av m.fl. (m) yrkande 4och motion Fi705 av () yrkande 3anser motionärerna att uppgifter om ansökningar ombetalningsföreläggande inte bör få förekomma ikreditupplysningar om näringsidkare. Enligtmotionärerna bör samma regler gälla förnäringsidkare som för privatpersoner. I motion Fi12av m.fl. (fp) yrkande 2 och motionFi14 av m.fl. (m) yrkande 5 ansermotionärerna att det bör införas en bestämmelse omatt den som lämnar en kreditupplysning om ennäringsidkare med uppgift om att mål ombetalningsföreläggande har inletts skall ange omsvaranden har bestritt ansökan. Motionärerna imotion Fi14 (m) yrkande 5 anför att problemen meds.k. annonsskojeri blivit allt större. Vissa företagförsöker tilltvinga sig betalning genom hot om attden påstådda kunden annars kommer att hamna iJustitia med en anmärkning om att ansökan ombetalningsföreläggande har ingivits.Konstitutionsutskottets yttrandeBeträffande vad som anförs i motionerna om att det ikreditupplysning om näringsidkare skall framgåhuruvida denne har bestritt en ansökan ombetalningsföreläggande uttalarkonstitutionsutskottet att det inte kan varaändamålsenligt för en väl fungerandekreditupplysningsverksamhet att gällande regleringutnyttjas för andra syften än att samla informationom någons vederhäftighet i kredithänseende. offentliga utfrågning den 15februari 2001 om problem ikreditupplysningsverksamheten framkom att man inomRegeringskansliet arbetar med att ta fram ettberedningsunderlag för att belysa de frågor som tasupp i de nämnda motionerna. Enligt utskottets meningfinns det även i fråga om näringsidkare ett behov avatt i detta sammanhang uttrycka vad som utgörrelevant och därmed tillåten information i enkreditupplysning. En uppgift i en kreditupplysningom att ansökan om betalningsföreläggande har gjortsbeträffande en näringsidkare bör kompletteras meddennes inställning till ansökan, om vederbörande haruttryckt en sådan.Finansutskottets ställningstagandeSom redovisas i propositionen har kritik i olikasammanhang framförts mot att Datainspektionen vidtillämpningen av 5 § kreditupplysningslagen i flerafall inte tillåtit användning av uppgifter omvidtagna inkassoåtgärder eller uppgifter ur företagskundreskontra (s.k. flödesinformation) ikreditupplysningar om näringsidkare. Kritikframfördes även vid behandlingen av den senastepropositionen med förslag till ändringar ikreditupplysningslagen (prop. 1996/97:65, bet.1996/97:FiU23).Flödesinformationen grundar sig i regel påensidiga påståenden. Sådana uppgifter är oftaoriktiga eller missvisande, bl.a. på grund avfelaktig gäldenärsidentifikation och administrativamisstag. På grund av det anförda delar utskottetregeringens bedömning att det inte finns skäl attändra kreditupplysningslagen för att möjliggöra enökad användning av uppgifter om näringsidkare.Motionärerna anser att en uppgift i enkreditupplysning beträffande näringsidkare om attansökan om betalningsföreläggande har ingivits skallkompletteras med uppgift om svarandes inställning.Motionärerna hävdar också att problemen med s.k.annonsskojeri blivit allt större.Utskottet anser att det är väsentligt attöverväganden görs om vilka uppgifter som skall fåförekomma i kreditupplysningar om näringsidkare. Ipropositionen redovisas att de problem som ärförenade med att kreditupplysningar om näringsidkarefår innehålla uppgifter med viss osäkerhet övervägsinom . Vid finansutskottetsoffentliga utfrågning omproblem i kreditupplysningsverksamheten framkom inom arbetar med att ta framett beredningsunderlag för att belysa de frågor somtas upp i de aktuella motionerna. Vid utfrågningenredovisade företrädare för Datainspektionen att ettsvenskt kreditupplysningsföretag ikreditupplysningar om näringsidkare redan i dagredovisar svarandens inställning till ingivnaansökningar om betalningsföreläggande.Datainspektionen har inte haft något att invända motdetta.Utskottet anser att det är mycket olyckligt omregelverket utnyttjas av annonsskojare på det sättsom påstås i motionerna. Det är därför angeläget attfå belyst hur omfattande detta problem är. InomRegeringskansliet pågår ett beredningsarbetebeträffande de frågor som tas upp i motionerna.Utskottet anser därför inte att det finns skäl attföreslå att regeringen vidtar någon åtgärd medanledning av motionerna. Utskottet avstyrker därförmotionerna Fi12 (fp) yrkande 2, Fi14 (m) yrkandena 4och 5 samt Fi705 (m) yrkande 3.Lagförslaget i övrigtUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag medden ändringen att tidpunkten förikraftträdandet bestäms till den 1 juni 2001.PropositionenRegeringen föreslår att lagändringarna skall träda ikraft . En klargörandeövergångsbestämmelse föreslås också.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag med denändringen att tidpunkten för ikraftträdandet bestämstill den 1 juni 2001.Övriga frågorKreditupplysningar om mindre beloppm.m.Utskottets förslag i korthetI ett antal motioner tar motionärerna upp deproblem för den enskilde som är förenade medatt kreditupplysningar innehåller uppgifterom enstaka mindre betalningsförsummelser.Utskottet föreslår att tillkännagerför regeringen vad utskottet anfört i dennafråga. Förslaget innebär att delvisbifaller fem motionsyrkanden. Jämförreservation 7 (v, mp).MotionernaI motion Fi11 av Per m.fl. (kd) ansermotionärerna att enstaka och/eller mindreförsummelser med rimliga förklaringar ochförmildrande omständigheter leder till orimligthårda följder för den enskilde, och därmed förfelarlagstiftningen sitt verkliga ändamål. Motionärernaanser att kreditupplysningslagstiftningen bör ändrasför såväl fysiska som juridiska personer så attkonsekvenserna av enstaka eller mindrebetalningsanmärkningar står i rimlig proportion tillförsummelsen.I motion Fi14 av m.fl. (m) yrkande3 i denna del och motion Fi705 av () yrkande 2 i denna del föreslås att det börinföras ett system som innebär att den som häftar iskuld för mindre belopp och vid enstaka tillfällenskall strykas ur kronofogdemyndighetens registerredan kort tid efter det att en skuld reglerats.I motion Fi701 av () anförmotionären att det finns skäl att se över hursystemet med betalningsanmärkningar fungerar videnstaka försummelser och effekterna av det nuvarandesystemet för medborgare och företag som vid någottillfälle får en betalningsanmärkning.I motion Fi702 av Per m.fl. (v) anförsatt registrering i olika upplysningsregister oftafår stora konsekvenser för den registrerade. Det ärinte ovanligt att personer hamnar iupplysningsregister på grund av en liten skatteskuldsom betalas . En sådan registrering fårstora negativa konsekvenser för den drabbade.Motionärerna anser att ett sätt att komma till rättamed detta problem är att införa en beloppsgräns påt.ex. lämnas uppgifter ombetalningsanmärkningar ut som är upp till tre årgamla oberoende av storlek. Detta innebär att ävenen liten skuld kan få orimliga konsekvenser ända upptill efter förseelsen. Motionärerna anser attnär det gäller mindre belopp så bör treårsregelnkortas ned så att uppgifterna inte lämnas ut efter18 månader. Detta bör gälla för belopp upp till 15000-20 000 kr.I motion Fi704 av m.fl. (v)anförs att en ung man eller kvinna kan ha dragit påsig en betalningsanmärkning ellerunder en arbetslöshetsperiod och därefter nekas lånnär han/hon fått ett fast arbete och har en stabilbetalningsförmåga. Motionärerna anser att det ärviktigt att varje kreditsökande behandlasindividuellt så att kreditgivaren vidkreditprövningen utgår från den aktuellabetalningsförmågan och ser informationen ikreditupplysningsregistren som en av flera faktorersom tas med i bedömningen. Nuvarande regler förkreditgivning är inte tillräckliga utan behöverkompletteras med närmare föreskrifter om hur denindividuella handläggningen bör utföras avkreditgivarna. Motionärerna anser att regeringen böruppmanas att ge i uppdrag attutfärda sådana föreskrifter.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet avstyrker motion Fi11 (kd).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar motionärernas uppfattning attuppgifter i en kreditupplysning om enbetalningsförsening kan få mycket stora konsekvenserför den enskilde. En sådan uppgift kan i hög gradpåverka den enskildes vardagliga valfrihet, t.ex.att hyra bostad, att byta telefonoperatör eller attbyta elleverantör. Utskottet anser därför att det ivissa fall inte är lämpligt från integritetssynpunktatt kreditupplysningar får innehålla uppgifter omenstaka mindre betalningsförseningar. Det gällerframför allt de fall där rättelse inte kan ske, mendär omständigheterna är sådana att det är olyckligtatt uppgiften finns med i en kreditupplysning. Detär i många fall fråga om förstagångsgäldenärer ochdet rör sig ofta om små belopp. är detockså fråga om direkt verkställbaraoffentligrättsliga fordringar. I vissa fall kan enbetalningsförsening bero antingen på omständighetersom gäldenären inte rådde över eller på missförståndfrån gäldenärens sida. Anledningen tillbetalningsförsummelsen behöver alltså inte varagäldenärens bristande betalningsvilja ellerbetalningsförmåga.I proposition 2000/01:33 Behandling avpersonuppgifter inom skatt, tull och exekutionföreslår regeringen att det ovan redovisadeproblemet bör lösas genom att uppgifterna omfattasav sekretess. För uppgifter i mål som är pågåendefinns enligt regeringens mening inte skäl att låtauppgifterna omfattas av sekretess. Sekretess bör iprincip gälla först i och med att betalning sker ochmålet därigenom är avslutat. Om en skuld betalasinnan kronofogdemyndigheten fattat beslut omutmätning eller konstaterat att gäldenären saknarutmätningsbara tillgångar kommer sekretess att gällaför samtliga uppgifter om gäldenären. Ipropositionen anförs att en fördel med att uppgifterom förpliktelser inte får användas förkreditupplysningsverksamhet när ett mål är avslutatär att det skapar incitament för gäldenären attbetala innan kronofogdemyndigheten behöver vidtanågon åtgärd utöver att underrätta gäldenären om attmålet registrerats. Enligt regeringen är det dockväsentligt för att kreditupplysningsverksamhetenskall fungera effektivt attkreditupplysingsföretagen får reda på om en personvid upprepade tillfällen inte betalat sina skulder.Om en person blir föremål för fleraansökningar om verkställighet bör även uppgifter omskulder som är betalda få användas ikreditupplysningsverksamheten. Undantag bör därförgöras från den föreslagna bestämmelsen om sekretessså att uppgifter i dessa fall får lämnas ut ochanvändas av kreditupplysningsföretagen. Enligtregeringens mening får uppgifter om tidigare skulderanses vara nödvändiga, adekvata och relevanta näransökan om verkställighet görs i mer än ett fallunder en tvåårsperiod. Har detta inträffat skalluppgifterna om förpliktelserna i fråga därefter inteomfattas av det nu föreslagna sekretesskyddet.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 oktober2001. Propositionen är remitterad tillskatteutskottet.Utskottet anser inte att det är nödvändigt attkreditupplysningar om fysiska personer innehålleruppgifter om enstaka mindre betalningsförsummelser.Om kreditupplysningar om fysiska personer inteinnehåller sådana uppgifter kan man undvika attuppgifterna leder till orimliga konsekvenser för denenskilde. Regeringens förslag i proposition2000/01:33 syftar till att komma till rätta meddetta problem. Om det skulle visa sig attregeringens förslag i nämnda proposition inte ärtillräckligt anser utskottet att regeringen böröverväga andra metoder för att förhindrakreditupplysningsföretagen att i kreditupplysningarlämna information om enstaka mindrebetalningsförsummelser. Enligt utskottet bör detövervägas att för fysiska personer införa enbeloppsgräns för vilka skulder som får finnas med ien kreditupplysning. En beloppsgräns kan vara knutentill varje enskild skuld eller till det sammanlagdaskuldbeloppet på mindre skulder. Ett alternativ kanockså vara en gräns knuten till antalet mindrebetalningsförsummelser. Utskottet anser även att detbör övervägas att införa kortare gallringstider förfysiska personers mindre betalningsförsummelser. Detkan vidare inte uteslutas att effektivarepåminnelserutiner hos myndigheterna skulle kunnabidra till att minska antaletbetalningsförsummelser. Utskottet anser därför attregeringen även bör gå igenom myndigheternaspåminnelserutiner. I sammanhanget vill utskottetockså uppmärksamma att varje begäran omkreditupplysning registreras avkreditupplysningsföretagen, och de s.k.omfrågeuppgifterna används därefter somkreditupplysningsinformation. Enligt utskottet börregeringen även se över hurkreditupplysningsföretagen använderomfrågeuppgifterna och överväga omomfrågeuppgifterna skall anses vara nödvändiga,adekvata och relevanta.För att kreditupplysningsverksamheten skallfungera effektivt är det dock väsentligt attkreditupplysningsföretagen får redovisa om en persongenom sitt beteende visar bristande betalningsviljaeller betalningsförmåga. En avvägning måste alltsågöras mellan hänsynen till den personligaintegriteten och intresset av en effektivkreditupplysningsverksamhet. Utskottet anser attregeringen vid denna avvägning bör beakta vadutskottet anfört om att enstaka mindrebetalningsförsummelser inte får leda till orimligakonsekvenser för den enskilde.Vad utskottet anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening. Detta innebär attriksdagen delvis bifaller motionerna Fi11 (kd), Fi14(m) yrkande 3 i denna del, Fi701 (s), Fi702 (v) ochFi705 (m) yrkande 2 i denna del.Vad gäller det som framförs i motion Fi704 (v)vill utskottet anföra följande. Enligt 2 kap. 13 §bankrörelselagen (1987:617) och 3 kap. 8 § lagen(1992:1610) om finansieringsverksamhet får kreditbeviljas endast om låntagaren på goda grunder kanförväntas fullgöra låneförbindelsen. Enligt 5 §konsumentkreditlagen skall näringsidkaren i sittförhållande till konsumenten iaktta godkreditgivningssed och därvid ta till varakonsumentens intressen med tillbörlig omsorg. allmänna råd om krediter ikonsumentförhållanden (FFFS 2000:2) framgår att vidkreditprövningen skall bedömningen av sökandensåterbetalningsförmåga göras utifrån dennesinkomster, utgifter och skuldförhållanden (inklusiveborgensåtaganden). Vid utskottets offentligautfrågning underströkföreträdare för att bankernaalltid skall göra en individuell kreditprövning. Meddet anförda avstyrker utskottet motion Fi704 (v).Kreditupplysningskopia ochbeställaruppgiftUtskottets förslag i korthetUtskottet gör bedömningen att gällandebestämmelser beträffandekreditupplysningskopia och beställaruppgiftinte bör ändras. Jämför reservation 8 (m).Gällande bestämmelserEnligt 11 § kreditupplysningslagen skall, när enkreditupplysning om en fysisk person lämnas ut, tillden som avses med kreditupplysningen ochkostnadsfritt sändas ett skriftligt meddelande om deuppgifter, omdömen och råd som upplysningeninnehåller rörande honom och om vem som har begärtupplysningen. Detsamma gäller när enkreditupplysning lämnas om ett handelsbolag ellerkommanditbolag.Tidigare riksdagsbehandlingUnder behandlade finansutskottet enproposition angående vissa föreslagna ändringar ikreditupplysningslagen (prop. 1996/97:65, bet. FiU23och FiU26, rskr. 214).I propositionen föreslogs att alla fysiskapersoner skulle få rätt att i enkreditupplysningskopia inte bara få besked om vilkafaktiska uppgifter som lämnats om dem utan ocksåvilka omdömen och råd som har lämnats samt vem somhar begärt kreditupplysningen, s.k.beställaruppgift.Utskottet tillstyrkte regeringens förslag. Medanledning av en motion förordade utskottet attäven handelsbolag och kommanditbolag skulle harätt till kreditupplysningskopia ochbeställaruppgift. Utskottet föreslog att aktuellbestämmelse skulle ändras i enlighet härmed.Ändringen trädde i kraft den 1 oktober 1997.Utskottet motiverade sitt ställningstagandeenligt följande:Beträffande juridiska personer anser regeringenatt det med hänsyn tillintegritetsskyddsintressen inte finns något behovav att låta den omfrågade få besked om att enkreditupplysning lämnats och om innehållet idenna. Juridiska personer föreslås inte få någonrätt till vare sig en kreditupplysningskopiaeller en beställaruppgift.En sådan ordning skulle medföra ökade kostnaderför kreditupplysningsföretagen. Företrädare förde två största kreditupplysningsföretagen ochSvenska har hävdat att en vidgadplikt att lämna kreditupplysningskopior ellerbeställaruppgifter är förenad med ytterligarenackdelar, bl.a. skulle färre kreditupplysningarkomma att beställas och möjligheten att erbjudakreditupplysningar via cd-rom begränsas.Finansutskottet anser att det får förutsättasatt även juridiska personer kan ha ett behov avatt få veta vilka kreditupplysningsuppgifter somhar lämnats om dem och vem som har beställtuppgifterna. Det kan för juridiska personer likaväl som för enskilda näringsidkare vara viktigtatt snabbt kunna rätta felaktiga ellermissvisande uppgifter direkt hos beställaren. Somanförs i motion Fi40 (v) gör sig detta särskiltstarkt gällande beträffande handelsbolag ochkommanditbolag. Konsekvenserna av en felaktigkreditupplysning kan i dessa fall skada inte barabolaget utan även ägarna som privatpersoner.Finansutskottet anser att fördelarna förhandelsbolag och kommanditbolag av att ha en rätttill kreditupplysningskopia och beställaruppgiftär större än de negativa effekterna somuppkommer. förordar, medanledning av motion Fi40 (v), att 11 § skallerhålla den lydelse som framgår av bilaga 3.Motion Fi41 (c) yrkande 3 avstyrks i den del deninte kan anses tillgodosedd med vad utskottet nuförordat.Konstitutionsutskottets yttrandeUtskottet konstaterar att rätten att erhållakreditupplysningskopia och s.k. beställaruppgift vidföregående lagstiftningsärende utvidgades till attpå samma sätt som för privatpersoner också gällafysiska personer som är näringsidkare samthandelsbolag och kommanditbolag. mening har de positivaeffekter som en sådan rätt skulle medföra också förövriga juridiska personer en sådan tyngd iförhållande till de eventuella nackdelar som kanuppstå att en sådan rätt nu bör införas.Finansutskottets ställningstagandeKonstitutionsutskottet har föreslagit att rätten atterhålla kreditupplysningskopia och s.k.beställaruppgift skall utvidgas till att gälla allajuridiska personer.Svenska Bankföreningen, , , Swedish Content Providers Associationm.fl. har i skrivelser till utskottet anfört attförslaget skulle leda till mycket negativakonsekvenser för kreditupplysingsverksamheten främstavseende aktiebolag. I skrivelsen anförs attkonsekvenserna av förslaget bl.a. skulle bli attfärre upplysningar kommer att beställas, attkreditbevakningar och analyser av kunder blirbetydligt dyrare, att utländska företag i principkommer att upphöra med att beställa upplysningar omsvenska företag, att kunderna tvingas anlita sämreupplysningsalternativ samt att blir det endalandet i med en sådan för näringslivet mycketbelastande lagstiftning.Även i denna fråga måste en avvägning göras mellanintresset av skydd för den personliga integritetenoch intresset av en väl fungerandekreditupplysningsverksamhet som i sin tur är enförutsättning för en väl fungerande företagsamhet.Utskottet anser att kreditupplysningsverksamhetenavseende aktiebolag allvarligt skulle påverkas avkonstitutionsutskottets förslag. Finansutskottetanser att det inom näringslivet kan finnas ettberättigat intresse av att vara anonym vid begäranom kreditupplysningar avseende aktiebolag. Isammanhanget kan nämnas att kreditupplysningar omfysiska personer enligt 9 § kreditupplysningslageninte får lämnas ut annat än om beställaren har ettlegitimt behov av kreditupplysning. Någonmotsvarande begränsning finns inte förkreditupplysningar om näringsidkare. Mot bakgrund avdet anförda anser utskottet att den gällandeordningen representerar en rimlig avvägning mellanintresset av skydd för den personliga integritetenoch intresset av en väl fungerandekreditupplysningsverksamhet. ansersåledes inte att de gällande reglerna bör ändras. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar somframförs under Utskottets övervägandenföreslår utskottet att fattarföljande beslut:1. Grundläggande krav m.m.Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i kreditupplysningslagen (1973:1173)såvitt avser 5 §. Därmed bifaller riksdagenregeringens förslag i denna del.2. Känsliga uppgifter m.m.Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i kreditupplysningslagen (1973:1173)såvitt avser 6 § samt tillkännager för regeringensom sin mening vad utskottet anfört om attregeringen inom EU bör ta initiativ att ändradataskyddsdirektivet. Därmed bifaller riksdagenregeringens förslag i denna del och avslårmotionerna 2000/01:Fi12 yrkande 1 och2000/01:Fi13.Reservation 1 (m, fp)Reservation 2 (c)3. GallringRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i kreditupplysningslagen (1973:1173)såvitt avser 8 § med den ändringen i paragrafensförsta stycke att ordet "registret" byts ut motordet "behandlingen". Därmed bifaller riksdagendelvis regeringens förslag i denna del och avslårmotionerna 2000/01:Fi14 yrkande 3 i denna del,2000/01:Fi703 och 2000/01:Fi705 yrkande 2 i dennadel.Reservation 3 (m, c)4. Information till den registreradeRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i kreditupplysningslagen (1973:1173)såvitt avser 10 och 11 §§. Därmed bifallerriksdagen regeringens förslag i denna del ochavslår motionerna 2000/01:Fi12 yrkande 3,2000/01:Fi14 yrkande 2 och 2000/01:Fi705 yrkande1.Reservation 4 (fp)5. RättelseRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i kreditupplysningslagen (1973:1173)såvitt avser 12 §. Därmed bifaller riksdagenregeringens förslag i denna del och avslår motion2000/01:Fi14 yrkande 1.Reservation 5 (m)6. FlödesinformationRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Fi12yrkande 2, 2000/01:Fi14 yrkandena 4 och 5 samt2000/01:Fi705 yrkande 3.Reservation 6 (m, fp)7. Lagförslaget i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i kreditupplysningslagen (1973:1173), iden mån lagförslaget inte omfattas av vadutskottet föreslagit ovan, med den ändringen atttidpunkten för lagens ikraftträdande bestäms tillden 1 juni 2001.8. Kreditupplysningar om mindre beloppm.m.Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om kreditupplysningarom mindre belopp. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2000/01:Fi11, 2000/01:Fi14yrkande 3 i denna del, 2000/01:Fi701,2000/01:Fi702 och 2000/01:Fi705 yrkande 2 i dennadel samt avslår motion 2000/01:Fi704.Reservation 7 (v, mp)9.