bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — Den årliga EU-budgeten fastställs inom ramen förbudgetplanen för 2000-2006, det s.k.finansiella perspektivet. Regeringenredovisar att förändringen avutgiftsområdesramen i förhållande till2001 års ekonomiska vårproposition främstförklaras av nya underlag för avgiftensberäkning. I vårpropositionen var detinte möjligt att basera beräkningarna påEU-budgetdokument , vilka nufinns tillgängliga. Denna justering gerupphov till en ny beräkning av avgiften.Dessutom har EU:s tilläggsbudget 4 för2001 beaktats. Härutöver har sedvanligjustering gjorts till följd av nyaantaganden om den ekonomiskautvecklingen.Propositionens ochoppositionspartiernas förslag tillramnivå för utgiftsområdet under åren2002-2004 redovisas i efterföljandetabell.Förslag till ram för utgiftsområde 27Avgiften till Europeiska gemenskapenBelopp i (bild eller grafiskt element borttaget)Som framgår av tabellen har inget avoppositionspartierna föreslagit någonförändring av regeringens utgiftsram.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare ibetänkandet (avsnitten 2.4.3 och 2.6)redovisat sin bedömning av fördelningenav utgifterna på utgiftsområden och tillstyrktregeringens förslag i denna del.Finansutskottet föreslår således attramen för utgiftsområde 2002fastställs till 23 055 miljoner kronor.Därmed tillstyrker utskottetpropositionens förslag.4.1.28 Ålderspensionssystemet vid sidanav statsbudgetenUtgifterna omfattar ålderspension i formav allmän tilläggspension (ATP) ochålderspension i form av folkpension tillpensionärer som även uppbär ATP. Vidareingår reformeradtilläggspension, inkomstpension ochpremiepension.För år 2001 beräknas de totalautgifterna på utgiftsområdet till 144 889miljoner kronor.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 6.4)förklarar regeringen att ramen förutgiftsområdet sänks i jämförelse med2001 års ekonomiska vårproposition pågrund av dels ett högre antagande ominkomstindex, dels ett högre antagande omprisbasbeloppet och dels vissaförändringar i prognosmetoden förålderspensionsutgifterna. kommerutgifterna för den bosättningsbaseradedelen av folkpensionen till pensionärersom också uppbär tilläggspension attföras från ålderspensionssystemet vidsidan av statsbudgeten till utgiftsområde11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom.I följande tablå redovisasbudgetpropositionens och motionernasförslag till utgiftsramar.Förslag till ram förålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgetenBelopp i (bild eller grafiskt element borttaget)MotionernaFolkpartiet liberalerna redovisar imotion Fi294 en större ram för utgifternainom ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten jämfört med regeringensförslag.De övriga oppositionspartiernasberäkningar överensstämmer medregeringens.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet konstaterar isitt yttrande (SfU1y) att den störreramen för ålderspensionssystemetsutgifter i motion intesyftar på några förslag om sakligaförändringar inom ålderspensionssystemetutan är en följd av att partietbruttoredovisar förslag som påverkarpensionsutbetalningarnas storlek.Socialförsäkringsutskottet har ingetatt erinra mot regeringens beräkningar.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare ibetänkandet (avsnitten 2.4.3 och 2.6)redovisat sin bedömning av fördelningenav utgifterna på utgiftsområden förbudgetåret 2002.Finansutskottet föreslår således attramen för ålderspensionssystemet vidsidan av statsbudgeten fastställstill . Därmedtillstyrker utskottet propositionensförslag och avstyrker motioni berörda delar.4.2 Preliminär fördelning av utgifternapå utgiftsområden för åren 2003 och 2004Utskottets delförslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagengodkänner regeringens förslag tillpreliminär fördelning av utgifterna påutgiftsområden för åren 2003 och 2004som riktlinje för regeringensbudgetarbete. Utskottet avslår därmedmotionerna med motsvarande yrkandenfrån Moderata samlingspartiet,, ochFolkpartiet liberalerna.Jämför reservationerna 16 (m), 17 (kd),18 (c) och 19 (fp).BudgetpropositionenRegeringen föreslår att skallgodkänna den preliminära fördelning avutgifterna på utgiftsområden och2004 som finns återgiven i propositionen(yrkande 9). Fördelningen framgår avtabellen på nästföljande sida.MotionernaFörslag till alternativ fördelning påutgiftsområdena för åren 2003 och 2004framförs i följande motioner:- Moderata samlingspartiet imotion Fi291 (yrkande 5)-- i motion Fi292(yrkande 10)-- i motion Fi293(yrkande 4) samt-- liberalerna i motionFi294 (yrkande 8).-Partiernas alternativ för åren 2003 och2004 har redovisats i tabellerna underrespektive utgiftsområde i föregåendeavsnitt.Finansutskottets ställningstagandeDe i detta sammanhang aktuellaalternativen avseende åren 2003 och 2004utgår från fördelningen av utgiftsramarför enligt propositionen.Utskottet har tidigare ställt sig bakomregeringens förslag till fördelning avutgifterna på utgiftsområden ,med undantag för ramen för utgiftsområde23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar. Den av utskottetföreslagna förändringen av ramen fördetta utgiftsområde bör enligt utskottetinte få några återverkningar pårespektive utgiftsområdesramar för åren2003 och 2004. Med hänsyn härtillbiträder utskottet regeringens förslagtill preliminär fördelning för åren 2003och 2004 och tillstyrker därmed yrkande 9i propositionen.Samtidigt avstyrker utskottetmotionerna Fi291 (m) yrkande 5, Fi292(kd) yrkande 10, Fi293 (c) yrkande 4 samtFi294 (fp) yrkande 8.Regeringens förslag till utgiftsramar för2003 och 2004Belopp i (bild eller grafiskt element borttaget)4.3 Bemyndigande om upplåningUtskottets förslag i korthetRegeringen bemyndigas att ta upp lån enligt lagen(1998:1387) om statens upplåning ochskuldförvaltning.BudgetpropositionenStatsbudgetens saldo är sedan 1997identiskt med statens lånebehov. För attstatsbudgetens saldo skall överensstämmamed statens lånebehov redovisasRiksgäldskontorets nettoutlåning och enpost för kassamässig korrigering överstatsbudgeten på utgiftssidan vid sidanav de utgifter som är grupperade på 27utgiftsområden. redovisades enpost för överföring från AP-fonden tillstaten vilken föranleddes avpensionsreformen. Några överföringar frånAP-fonden beräknas inte göras efter 2001,men lånebehovet påverkas ändå i viss månav överföringarna. En del avöverföringarna bestod avbostadsobligationer som påverkarlånebehovet dels genom att de ger ränta,dels när de förfaller till betalning.Effekten på lånebehovet uppgår till ca 9miljarder kronor 2002 och ca 14respektive åren 2003och 2004. Denna effekt utgör postenKassamässig korrigering dessa år. Enligtpensionsöverenskommelsen skall detslutliga överföringsbeloppet fastställasvid en kontrollstation 2004 ochöverföringen äga rum 2005.Statsbudgetens saldo förbättrades frånett underskott på 6,2 miljarder kronor1997 till ett överskott på 9,7 miljarderkronor . Under perioden 1999-2004beräknas det ackumuleradebudgetöverskottet enligt redovisningen ibudgetpropositionen uppgå till ca 224miljarder kronor efter det att den s.k.beräkningstekniska överföringen tillhushållen dragits av. En väsentlig del avdetta överskott härrör från överföringenav medel från AP-fonden som görs medanledning av väntas amorteringen avstatsskulden uppgå till ca 25 miljarderkronor.Regeringen föreslår att riksdagenbemyndigar regeringen att ta upp lån enligt lagen(1988:1387) om statens upplåning ochskuldförvaltning (yrkande 4).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker attregeringen ges det i finansplanen begärdabemyndigandet (yrkande 4).4.4 Finansiering av investeringar ochrörelsekapital4.4.1 Lån för myndigheternasinvesteringar i anläggningstillgångar förförvaltningsändamålUtskottets förslag i korthetRiksdagen bemyndigar regeringen att besluta om lån iRiksgäldskontoret för investeringar ianläggningstillgångar som används istatens verksamhet intill ett belopp av22 . Därmedtillstyrker utskottet regeringensförslag (yrkande 10).BudgetpropositionenI budgetpropositionen redovisas för varjeutgiftsområde det beräknade sammanlagdabehovet av låneramar för investeringar ianläggningstillgångar för budgetåret2002. Den totala låneramen avser summanav de lån som regeringen viamyndigheterna högst får ha iRiksgäldskontoret ochinnefattar också tidigare tagna lån.Regeringen beräknar att det behövs ensammantagen låneram på 22 500 miljonerkronor för . För att mötaoförutsedda behov kommer preliminärt 481miljoner kronor att inte fördelas tillmyndigheterna utan disponeras avregeringen.Jämfört med aktuella låneramar för 2001innebär regeringens förslag tilllåneramar en ökning med 1,6miljarder kronor. Myndigheternas totalaskuld avseende investeringar ianläggningstillgångar uppgick till 14,1miljarder kronor ,vilket var 1 miljard mer än vid sammatidpunkt . Av den totalaramen innevarande år utnyttjades såledesdrygt 60 %.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra motregeringens förslag tillinvesteringsramar vad avser myndigheternaför 2002.Utskottet tillstyrker således attregeringen för fårbesluta om lån i förinvesteringar i anläggningstillgångar somanvänds i statens verksamhet intill ettbelopp av 22 500 000 000 kr.4.4.2 Myndigheternas räntekontokrediterUtskottets förslag i korthetRegeringen får för budgetåret 2002besluta om krediter för myndigheternasräntekonton i intillett belopp av 17 500 miljoner kronor.Därmed tillstyrker utskottetregeringens förslag (yrkande 11).BudgetpropositionenRegeringen kan besluta att rörelsekapitali statens verksamhet skall finansierasmed krediter i inom enkreditram som fastställer.Detta regleras i lagen (1996:1059) omstatsbudgeten (21 §). Myndigheternaplacerar överskottslikviditet ochfinansierar tillfälligalikviditetsunderskott iRiksgäldskontoret. Myndigheterna har fördetta ändamål ett räntekonto med kredit.Ramen för räntekontokrediten varierar menligger normalt inom intervallet avrespektive myndighets omslutning.I budgetpropositionens volym 1 (avsnitt7.1.2) föreslår regeringen att summan avkreditramarna för myndigheternasräntekonton får uppgå till högst 17,5miljarder kronor för (yrkande 11).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslagom myndigheternas räntekontokrediter iRiksgäldskontoret (yrkande 11).4.4.3 Sjunde AP-fondsstyrelsens lån ochräntekontokredit i RiksgäldskontoretUtskottets förslag i korthetFör Sjunde AP-fondens verksamhet fårregeringen för beslutaom lån i förinvesteringar för högst 15 miljonerkronor och för kredit på räntekonto påhögst . Därmedtillstyrker utskottet regeringensförslag (yrkande 12).BudgetpropositionenInom ramen för det reformerade systemetför inkomstgrundad ålderspension har enfondstyrelse med namnet Sjunde AP-fondeninrättats. Sjunde AP-fonden skallinitialt förvalta två värdepappersfonder,Premiesparfonden och Premievalsfonden.Premiesparfonden skall förvaltapremiepensionsmedel för dem som inte görett aktivt val av fondförvaltare.Premievalsfonden skall vara en av defonder som kan väljas aktivt.Kostnaderna för Sjunde av de båda fonderna skall tasur de förvaltade medlen i respektivefond. För att finansiera verksamhetenunder uppbyggnadsskedet disponerar SjundeAP-fonden krediter i Riksgäldskontoret.Starka skäl talar för att kostnadernaunder uppbyggnadsskedet bör spridas överminst en tioårsperiod för att inteoproportionerligt belasta någon enstakaårgång premiepensionssparare.Premiesparfondens marknadsvärde uppgickvid till 20,7 miljarderkronor och är den helt dominerande delenav Sjunde AP-fondens förvaltade kapital.Förvaltningsavgiften uppgår, efterbeaktande av PPM:s rabattsystem, till0,varav beräknas avgå för atttäcka rörliga förvaltningskostnader.Återstående skall täcka fastakostnader vilka uppgår till 35-40miljoner kronor . För att uppnålönsamhet krävs då ett fondkapital påuppskattningsvis 45-50 miljarder kronor.Innan denna nivå är uppnådd växer SjundeAP-fondens skulder ytterligare.Preliminära beräkningar tyder på attskulderna kan vara återbetalda 2012.För 2001 disponerar Sjunde AP-fondendels ett räntekonto med kredit på högst90 , dels ett lån på högst22 för finansiering avanläggningstillgångar. Vid halvårsskiftetvar cirka hälften av dessa ramarutnyttjade. Mot denna bakgrund samt medbeaktande av Sjunde AP-fondens prognoserföreslår regeringen att kreditramen även2002 uppgår till ochatt låneramen minskas till 15 miljonerkronor.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag(yrkande 12).4.5 Bemyndigande för ramanslagUtskottets förslag i korthetRegeringen får ett bemyndigande attunder besluta att ettramanslag som inte avserförvaltningsändamål får överskridas omvissa villkor är uppfyllda. Utskottettillstyrker därmed regeringens förslag(yrkande 15).BudgetpropositionenEnligt 6 § andra stycket lagen(1996:1059) om statsbudgeten fårregeringen med bemyndigandebesluta att ett ramanslag fåröverskridas, om detta är nödvändigt föratt i en verksamhet täcka särskildautgifter som inte var kända då anslagetanvisades eller för att ett av riksdagenbeslutat ändamål med anslaget skall kunnauppfyllas.Regeringen begär i budgetpropositionensvolym 1 (avsnitt 7.4) att den bemyndigasatt under få besluta attett ramanslag som inte avserförvaltningsändamål får överskridas om:1. ett riksdagsbeslut om anslag påtilläggsbudget inte hinner inväntas, samt2. överskridandet ryms inom detfastställda utgiftstaket för staten.Enligt regeringens bedömning kanoundvikliga utgiftsökningar i förhållandetill anvisade medel för de flestaramanslag rymmas inom den högsta tillåtnaanslagskrediten på . Något särskiltbemyndigande som ger regeringenbefogenhet att besluta om överskridandeav ramanslag som anvisats förförvaltningsändamål anser regeringen intebehöver inhämtas. Vid behov kommerytterligare medel att begäras påtilläggsbudget.När det gäller ramanslag som anvisatsför regelstyrd verksamhet, ickepåverkbara EU-relaterade utgifter,infriande av garantier samt oförutseddautgifter kan så stora förändringarinträffa att utgifterna inte ryms inomden högsta tillåtna anslagskrediten.Regeringen avser i sådana fall att iförsta hand återkomma till medförslag om anslag på tilläggsbudget.Förändringarna kan dock inträffa snabbtoch betalningarna kan behöva göras utandröjsmål. Om anslag på tilläggsbudgetinte hinner anvisas bör regeringenbemyndigas att besluta om överskridandenär de förutsättningar som anges i 6 §andra stycket är uppfyllda.Överskridandet får inte vara större änatt det ryms inom det fastställdautgiftstaket för staten.Regeringen understryker attbemyndigandet begärs för ett budgetår isänder och att avsikten ävenfortsättningsvis är att på tilläggsbudgetföreslå förändringar av berörda anslagsom ersätter det medgivna överskridandet.I Årsredovisning för staten 2000 (skr.2000/01:101, s. 59 och 60) lämnades enredovisning för vilka anslag somregeringen medgivit överskridande under2000. Innevarande år har regeringenmedgivit överskridanden av följandeanslag: Utgiftsområde 13, 22:12 Bidragtill lönegarantiersättning, utgiftsområde8, 12:2 Mottagande av asylsökande och12:5 Offentligt biträde iutlänningsärenden. Ett eventuelltutnyttjande av bemyndigandet senare i årkommer att redovisas i Årsredovisning förstaten som innehåller en samladredogörelse för hela året.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet utgår från att eventuelltytterligare utnyttjande av bemyndigandetsenare endast sker i begränsadomfattning och att regeringen ävenfortsättningsvis för redovisarhur bemyndigandet utnyttjats samt hurdetta har finansierats.Med detta tillstyrker utskottetregeringens förslag i finansplanen tillbemyndigande för ramanslag (yrkande15).4.6 Garantier till internationellafinansieringsinstitutUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att infrianden avgarantier till internationellafinansieringsinstitut även framdelestäcks med anslag, samt att regeringenbemyndigas att besluta om en obegränsadkredit i för sådanagarantier. Därmed tillstyrker utskottetregeringens yrkanden 13 och 14.BudgetpropositionenStaten har utestående ekonomiskaförpliktelser i form av garantier, t.ex.kreditgarantier, borgen,grundfondsförbindelser,kapitaltäckningsgarantier ochpensionsgarantier. Den 1 januari 1998infördes ett nytt sätt att hanteragarantier i staten. Det nya förfarandetinnebär att risken i varjegarantiengagemang beräknas, och utifråndetta får garantitagaren betala en avgiftsom skall täcka kostnaderna för garantin.Om avgiften inte motsvarar de beräknadekostnaderna är det fråga om en statligsubvention som skall belasta anslag.Avgifterna och eventuella anslagsmedelreserveras i en s.k. garantireserv iRiksgäldskontoret (RGK), som skall täckakostnader både för infriade garantier ochadministration.I samband med att den nyagarantihanteringen infördes beslutaderiksdagen också att de garantier somutfärdades innan det nya systemetinfördes skulle invärderas och infogas iden nya hanteringen. Regeringenrapporterar nu att de äldre garantiernahar invärderats. Eventuella skadeutfallfrån de äldre garantier som administrerasav BKN belastar från innevarande budgetårBKN:s garantireserv i RGK. Kostnadernaför de äldre garantier som administrerasav RGK har fastställts så att riksdagenkan anvisa anslag för subventionernafr.o.m. 2002.Regeringen vill särskilt uppmärksammariksdagen på att det i två fall intevarit möjligt att tillämpagarantimodellen fullt ut. Vid ettinfriande av dessa kommer anslagoch/eller att belastas.Anledningen är att garantiernas tekniskakonstruktion skulle innebära en orimligincitamentsstruktur om kostnadsansvaretskulle tillskrivas RGK:s garantireserv.Regeringen har inte funnit det möjligtatt hantera vissa garantier tillinternationella finansieringsinstitut ienlighet med garantimodellen. Dettagäller de internationellafinansieringsinstitut där Sverigesmedlemsåtagande består av inbetaltkapital och garantier. Dessa garantierinnebär att svenska staten, som ett avflera medlemsländer, förbundit sig atttillhandahålla ett visst kapitalbelopputöver det kapital som de enskildaländerna betalar direkt till berördainstitut. Om dessa garantier hanteradesenligt garantimodellen skulle resultatetkunna bli dubbla avsättningar.Regeringen avser att inrätta ettseparat resultatområde: garantier tillinternationella finansieringsinstitut.Resultatområdet skall endast omfatta degarantier som utfärdats inom ramen förSveriges medlemskap i de niointernationella organisationer därmedlemsåtagandet består av både inbetaltkapital och garantier, dvs. Europeiskautvecklingsbanken (), (), Europeiska investeringsbanken(EIB), Nordiska investeringsbanken (NIB),utvecklingsbank (CEB),Multilaterala investeringsorganet (MIGA),Asiatiska (AsDB),Afrikanska (AfDB) ochInteramerikanska ().Regeringen föreslår att de garantiersom ingår i resultatområdet garantiertill internationellafinansieringsinstitut undantas frångarantimodellen så att infrianden avsådana garantier även framgent täcks viaanslag (yrkande 13). För att tydliggöraförekomsten av, och de potentiellakostnaderna för, dessa garantier böremellertid en separat garantireservinrättas i RGK. Reserven kommer normaltatt ha ett nollsaldo och skall endastbelastas vid ett eventuellt infriande,varefter anslagsmedel skall föras tillreserven. Detta medför också attändamålet för anslag inom utgiftsområde 2som täcker kapitaltillskott börvidgas till att även gälla infrianden avgarantier. Regeringen föreslår också attriksdagen bemyndigar regeringen attbesluta om en obegränsad kredit i RGK förgarantier till internationellafinansieringsinstitut (yrkande 14).Finansutskottets bedömningFinansutskottet har tidigare gjortbedömningen att garantier tillinternationella finansieringsinstitut börhanteras i särskild ordning (bet.1999/2000:FiU24). Utskottet har inget attinvända mot den hantering av dessagarantier som regeringen nu föreslår.Utskottet tillstyrker därmed regeringensförslag att garantier tillinternationella finansieringsinstitutäven täcks via anslag (yrkande13), och att regeringen bemyndigas attbesluta om en obegränsad kredit iRiksgäldskontoret för sådana garantier(yrkande 14).5 Övriga frågor5.1 revisorers förslagangående sänkta socialavgifter (förs.2001/02:RR2)BakgrundSedan den 1 januari 1997 ärsocialavgifterna nedsatta. Stödet innebärförenklat att en arbetsgivare får göraavdrag på av avgiftsunderlaget upptill , dvs. per åroch företag. Syftet med nedsättningen äratt stimulera nyanställningar ochuppmuntra eget företagande. Riksdagensrevisorer har på förslag avsocialförsäkringsutskottet genomfört engranskning som redovisats i rapporten2000/01:8 Sänkta socialavgifter - har detnågon effekt? Revisorernas skrivelse2001/02:RR2 som baseras på rapporteninnehåller två förslag till ,ett om ytterligare utvärdering avnedsättningen av socialavgifterna och ettom regeringens redovisning avskatteavvikelser till riksdagen.5.1.1 Utvärdering av nedsättningen avsocialavgifternaUtskottets delförslag i korthetMot bakgrund av att regeringen ibudgetpropositionen aviserar attnedsättningen av socialavgifterna skallutökas till i stödområde A,bedömer utskottet att något uppdrag omutvärdering inte bör gestill regeringen. Därmed avstyrkerutskottet revisorernas yrkande 1 samtmotionen.Jämför reservation 20 (kd).Revisorernas rapportRevisorernas granskning utgår från syftetmed åtgärden, nämligen att stimulerasysselsättningen och uppmuntra egetföretagande. Av metodmässiga skäl hardock granskningen begränsats till attstudera sysselsättningseffekter.Revisorerna är mycket kritiska tillnedsättning av socialavgifterna som metodatt stimulera sysselsättningen. Enligtrevisorernas studie är en generellsänkning av socialavgifterna en åtgärdmed mycket dålig träffsäkerhet. Eftersomavdrag bara tillåts på en lönesumma upptill ca kommermarginalkostnaden för att anställa endastatt påverkas i företag vars lönesummauppgår till maximalt det beloppet, dvs.företag med 1-4 anställda. För störreföretag påverkas vinsten positivt avavdraget, men marginalkostnaden, ochdärmed anställningsbesluten, påverkasinte alls. av subventionenhar gått till företag varsanställningsbeslut kan antas intepåverkas av åtgärden. Enligt revisorernasberäkningar har åtgärden ökatsysselsättningen med ca 3 600 personer,eller med av sysselsättningen iföretag med 1-4 anställda. Kostnaden förvarje nyskapat arbetstillfälle beräknastill ca brutto,vilket är 5-10 gånger mer än en normalarbetsmarknadspolitisk åtgärd.Revisorerna hävdar att stödetförefaller vara det i särklass minstkostnadseffektiva inom de politikområdensom syftar till att öka sysselsättningenoch anser att stödet starkt kanifrågasättas.Revisorerna konstaterar också attnedsättningen av socialavgifterna intevarit föremål för någon utvärdering ochatt regeringen inte heller har någraplaner på att genomföra en sådan.Revisorerna finner detotillfredsställande att en åtgärd somkostar ca bruttoårligen inte har följts upp och inteheller underkastats normalbudgetprövning.Rapporten brottas dock med vissametodologiska problem. På grund avsvårigheter med dataleveranser harrevisorerna tvingats välja en metod föratt undersöka sysselsättningseffekter somär mer osäker än den först tilltänktametoden. Det har dock varit möjligt attanalysera företag där sänkningen avsocialavgifterna kan antas få effekt. Motbakgrund av den osäkrare metoden harrevisorerna trots sina kritiskaiakttagelser stannat vid att föreslå attregeringen skall redovisaeffekterna av nedsättningen avsocialavgifterna. Utvärderingen bör iförsta hand avse sysselsättningseffekter.MotionenEn motion, Fi3 av m.fl. (kd),har väckts med anledning av revisorernasrapport. Motionärerna anser attrevisorernas slutsatser har begränsadrelevans för utformningen av denekonomiska politiken och att revisorernasrapport har stora brister. Man pekarbland annat på att perioden somutvärderas är kort, , och attrapportens metod för att beräknasysselsättningseffekter är osäker.Motionärerna anser att rapporten är enögtinriktad bara på att bedöma kortsiktigasysselsättningseffekter. Utvärdering avskattesänkningars effekter måste göras iett bredare perspektiv, ansermotionärerna. När skattesänkningar (ellerhöjningar) studeras bör effekterna påsamhällsekonomin beaktas. Med det avsest.ex.