bet · GP01NU5 · 2001-11-13 00:00:00 — Biotekniskatillämpningar har en stor potential för förnyelseoch tillväxt inom olika områden, såsom hälsovård,läkemedelsindustri, livsmedelsindustri ochskogsindustri samt inom miljöområdet.Bioteknikområdet bör därför prioriteras vidomstrukturering av industriforskningsinstituten.VINNOVA bör stödja deltagande i internationellasamarbeten, särskilt inom europeiska FoU-samarbeten.Sverige har, i förhållande till andra europeiskaländer, många små och nyetablerade kunskapsföretaginom bioteknikområdet, konstaterar regeringen.Baserat på vetenskapliga position och denbefintliga industriella strukturen har potential att öka sina marknadsandelar inombioteknikområdet. Efter beslut pågrundval av den tidigare nämnda forskningspolitiskapropositionen satsas sammanlagt 120 miljonerkronor i höjda anslag pågrundforskning, tillämpad forskning ochforskarutbildning inom det biotekniska området.Statens insatser bör underlätta nyttiggörandet avden snabbt växande biologiska kunskapsbasen försåväl nya företag som företag i traditionella bas-näringar genom att undanröja hinder i detbiotekniska innovationssystemet och initieraåtgärder som stimulerar etablering, tillväxt ochutveckling. Därigenom bör , i ettinternationellt perspektiv, vara ett intressantalternativ för etablering av FoU och tillverkningsamt bli ett av de ledande länderna avseendenyetablerade kunskapsintensiva bioteknikbaseradeföretag och tillämpning av biotekniska metoder itraditionella branscher, anför regeringen.Beträffande området informationsteknik ochelektronik är regeringens bedömning att bör inriktas på att understödja Sverigesinternationella tätposition inom både IT- ochtelekommunikationsutveckling och IT-tillämpningar.Myndigheten bör, i samverkan med andra aktörer,utarbeta en strategi för FoU inomområdet IT-användning och IT-tillämpning för attstärka svenskt näringsliv. Satsningar inomelektronikområdet, särskilt mikroelektronik, bör gesprioritet vid omstruktureringen avindustriforskningsinstituten. Den snabbautvecklingen inom IT-sektorn kräver att insatsernasker i ett nära samarbete mellan näringslivet, denstatliga forskningen och användarna. börstödja deltagande i internationella samarbeten,särskilt inom europeiska FoU-samarbeten, sägs det.Informationsteknik är ett betydelsefullttillväxtområde för ekonomi, konstaterarregeringen. Sammanlagt satsas ihöjda anslag på grundforskning, tillämpad forskningoch forskarutbildning inom området under åren2001-2003. Den fortsatta konkurrenskraften förnäringslivet i , liksom tillväxten i landet,kommer bl.a. att bero på förmågan att utvecklaeffektiva IT-system och tillämpningar för dessa.VINNOVA:s satsningar på området bör också ges ensådan inriktning att den kan understödja regeringenspolitik inom IT-området som syftar till att skapaett informationssamhälle för alla. För att stärkakonkurrensförmågan hos svenskt näringsliv börVINNOVA, i samverkan med näringsliv och andraaktörer, utveckla en nationell FoU-strategi för IT-användning och IT-tillämpningar. senaste s.k. IT-propositionen (prop.1999/2000:86) uttalade regeringen att det finns ettbehov av en ny nationell strategi inommikroelektronik, elektronik och närliggande IT-områden och att en sådan strategi bör genomförasgenom kraftsamling i ett antal nya s.k. kluster. Ettförsta steg för genomförande togs i den nämndapropositionen genom initieringen av ettkluster inom området systemkonstruktion på kisel.Regeringen har gett i uppdrag att isamverkan med andra parter verka för att utvecklaett program inom mikroelektronikområdet, baserat påen revidering av det nämnda förslaget till strategi.Elektronikområdet, särskilt mikroelektronik, börprioriteras vid omstrukturering avindustriforskningsinstituten, anser regeringen.Materialteknik är, enligt regeringens bedömning,ett område med stor framtida potential för svenskindustri. Det bör därför uppmärksammas vidomstrukturering av industriforskningsinstituten.VINNOVA bör arbeta för att små och medelstoraföretag ökar användningen av nya material i sinaprodukter. Materialframställning har länge varit ensvensk styrkefaktor, säger regeringen.Produktutveckling inom stål- och metallindustri hargjort svenska företag världsledande på dessaområden. För att behålla konkurrensfördelar är detdock viktigt med såväl vidareutveckling, t.ex. inomområden där befintliga råvaror kan utnyttjas, somintroduktion av helt nya material. Stora företag harvanligen en tradition av kontakter med universitet,högskolor och förbättrasin kunskapsförsörjning. Många små och medelstoraföretag är i motsatt situation och kan lätt bliutkonkurrerade. De behöver incitament och hjälp atttillgodogöra sig kunskap, säger regeringen. VINNOVAbör bidra till att små och medelstora företaglättare kan börja använda nya material och nykunskap i sin verksamhet. Ett viktigt inslag i dettaarbete är nätverksbyggande med universitet,högskolor, industriforskningsinstitut och ävenstörre företag. Materialteknik bör ocksåuppmärksammas vid omstruktureringen avindustriforskningsinstituten.Under rubriken sägerregeringen att FoU-insatser även bör inriktas på dentillverkande industrin samt verksamheter som baseraspå svenska råvaror i syfte att stödja användningarav ny teknik och nya tillämpningar inom dessa.Därvid är det angeläget att övergripande effekter påmiljön särskilt beaktas. Det är, enligt regeringen,angeläget att satsningar på de prioriterade områdenabioteknik, informationsteknik och materialteknikkompletteras med kunskapsfrämjande projekt som berörsvensk basindustri. Basnäringarna är av vitalekonomisk betydelse för . insatserbör även medverka till utveckling och förnyelse inomdessa näringar.MotionernaRiksdagen bör instämma i regeringens prioritering avbasindustrin och understryka vikten av attFoU-program utarbetas för stålindustrin, anförs deti motion 2001/02:N8 (s). bör också göraett tillkännagivande om att de regionalatillväxtavtalen bör användas för att stödja FoU-program, bl.a. inom stålsektorn, och att börvara garanten för kvalitetskontrollen, sägs det imotionen. Skall svensk stålindustri bibehålla sinledande plats i världen avseende olikaspetsprodukter, måste forskningssatsningarnafortsätta, anför motionärerna. Stålbranschens FoU-program finansieras till av berördaföretag, och den största externa bidragskällan är EUoch . Det är dock viktigt attstaten, via och , bidrar med en del avresurserna, säger motionärerna. De utgår från attVINNOVA utformar ett forskningsprogram förstålindustrin, bl.a. med utgångspunkt från detprogram som tillsammans medindustriforskningsinstituten Institutet förMetallforskning (IM) och () har föreslagit. Här ingårforskning om att göra stålproduktionen energisnålareoch med mindre avfall samt slutna processer sombegränsar miljöfarligt utsläpp, liksom program föratt utveckla nya processer på det metallurgiskaområdet. Om tillgängliga resurser inte skulle räcka,utgår motionärerna från att regeringen återkommertill . Det regionala tillväxtavtal somutarbetats för har, enligtNäringsdepartementets utvärdering (Ds 2001:15),varit en god stödfunktion i frågor som gällerlångsiktig kompetensutveckling, säger motionärernavidare och förordar att detta skall förstärkas i detnya avtal som planeras gälla från år 2004.Motionärerna föreslår att en viss del av deregionala tillväxtmedel som finns till förfogande iDalarna och kringliggande län skall utnyttjas föratt stödja de forskningsprogram som stålindustrinhar tagit fram.Det nyssnämnda FoU-programmet för stålindustrin ärockså föremål för yrkanden i motion 2001/02:N347(s). Där begärs tillkännagivanden av iföljande fyra avseenden: om basindustrins behov avtillämpad forskning, om riktade FoU-medel så attSverige bibehåller sin position som en av världensledande stålnationer, om vikten av att svensktdeltagande i EU:s forskningsprogram underlättas samtom vikten av att de regionala tillväxtavtalenutnyttjas för FoU-projekt, bl.a. på stålområdet.Motionärerna framhåller att stålindustrin är av storbetydelse för , och inte minst förNorrbotten. ,beläget i , är ett nordiskt centrum förmetallurgisk industri med fokusering på tillämpadforskning och utveckling inom områdenaprocessmetallurgi, värmning och bearbetningsteknik,energi och miljöteknik för i första hand stål- ochmetallindustrin, säger motionärerna. De uppmanarregeringen att genom utvärdera ochförverkliga de forskningsprojekt på stålområdet somhåller god kvalitet och hög relevans. MEFOS är redanför närvarande starkt engagerat i olika EU-projekt,konstaterar motionärerna och anser att möjligheternaför detta framöver bör vara ännu större, inte minsti samverkan med och densvenska stålindustrin. Problemet är dock attframtida program i 6:e ramprogrammet blir betydligtstörre än , säger motionärerna. Dessaframtida stora program måste kunna hanteras snabbtoch med automatik av svenska myndigheter, menarmotionärerna. De uppger att det aktuella regionalatillväxtavtalet är väl förankrat i ochhar stort stöd av alla parter. börstålforskningen kunna få stöd genom de regionalatillväxtmedlen, vilket bör beaktas när program förstålsektorn planeras av , anför motionärernaavslutningsvis.Riksdagen bör göra ett tillkännagivande om behovetav strategisk och tillämpad forskning inomtransport- och kommunikationsforskning, anförs det imotion 2001/02:N6 (s). I införlivades vidmyndighetens bildande bl.a.Kommunikationsforskningsberedningen (KFB), somtidigare hade till uppgift att svara förforskningsinsatserna vad gäller transport- ochkommunikationssektorn, konstaterar motionärerna. Deområden KFB prioriterade var framför allt strategiskforskning som inbegriper långsiktig hållbarhet,kommunikationernas roll och betydelse i samhället,processer och modeller för planering, styrning ochuppföljning, tillämpad transportforskning inbegripetmiljöanpassade transporter och drivmedel, kollektivpersontrafik och offentligt betalda resor, säkerheti transporterna, logistik och samverkandegodstransportlösningar, transportinformatik samtinfrastrukturens drift och underhåll, m.m.Motionärerna anser att transport- ochkommunikationsforskning även är av storstrategisk betydelse och att forskning inomtransportsektorn måste ges en hög prioritet inomVINNOVA. Den tekniska forskningen om trafiksäkerhet,miljökonsekvenser av trafikinvesteringar,informationsteknikens effekter i ett socialt ochgeografiskt sammanhang, de handikappadestrafiksituation osv. är viktiga områden att forskakring för att de transportpolitiska målen skalluppfyllas, menar motionärerna. De anser vidare attspridningen av forskningsrön måste få en ökad bredd.Tillämpad forskning samt små- och storskaliga försökbehöver främjas genom att i samverkan medtrafikföretag och trafikhuvudmän ges storamöjligheter att anordna praktiska projekt, anförmotionärerna.I motion 2001/02:N5 (m) anförs att ettindustriforskningsinstitut inom bioteknikområdet börlokaliseras till . Här pågår, bl.a. inom ramenför begreppet Medicon Valley som rankas på tredjeplats i när det gäller forskning ochutveckling inom biomedicin, en stark utveckling avforskning och företagsetableringar med biotekniskanknytning. I finns avSkandinaviens läkemedels- och bioteknikindustri medtotalt ca 40 000 anställda, varav 4 000 är forskare,säger motionärerna. Livsmedelssektorn iÖresundsregionen är det mest omfattandelivsmedelsklustret i och där finns också denstörsta koncentrationen av tillverkare avhögkvalitativa livsmedel i norra . Sammantagetuppfyller och väl dekriterier som regeringen ställer upp för ett nyttstörre sammanhållet industriforskningsinstitut inomområdet bioteknik, anför motionärerna.Karlstad bör ses som ett centrum förbehovsmotiverad forskning och utveckling inomträfiberområdet, anförs det i motion 2001/02:N260(m). Den globala marknaden för förpackningar ochförpackningsmaterial är god och anses öka, ochfiberbaserade förpackningar kommer attspela en stor roll, eftersom de baserar sig påförnybar råvara och ofta är ekonomisktkonkurrenskraftiga, anför motionärerna. Svensk ochnordisk industri har haft en avgörande roll i dennautveckling. I planeras ett projekt därKarlstads universitet tillsammans med MetsoTechnology och () har för avsikt attutveckla förpackningspapper i flerskikt underkommersiella förutsättningar; en anläggning som blirunik i sitt slag. Det är viktigt att det kunnandeoch de basresurser som förfogar över när detgäller träfiberforskning tas till vara, anförmotionärerna. Det vore värdefullt om det inom denram som disponerar inrättades ett särskiltprogram för att utveckla träfiberteknologin iSverige, varvid bör vara ett självklartcentrum, sägs det i motionen.Riksdagen bör göra ett tillkännagivande omindustriforskningens viktiga ställning, anförs det imotion 2001/02:N241 (kd). Vidare bör riksdagenbegära hos regeringen att (Glafo) återfår sin status somindustriforskningsinstitut och därmed kan erhållastatligt grundanslag för forskning.Industriforskningens ställning och möjligheter harkraftigt försämrats , och tillkomstenav innebar att samtligaindustriforskningsinstitut i ett sent skede fickbesked om att inga pengar fanns att få för kommandebudgetår, säger motionärerna. När det gäller Glafohänvisar motionärerna till att tillverkningen avkonstglas har stor betydelse för sysselsättningen isydöstra , och att den svenskakonstglasindustrin omsätter ca perår och sysselsätter ca 1 500 personer. Hela dentillverkande svenska glasindustrin, dvs. konstglas,förpackningsglas, planglas och fiberglas, omsätterdrygt och sysselsätterdrygt 3 000 personer. Glafo är ledande i Europabeträffande FoU på glas som och dessanvändning på konstglassidan, säger motionärerna.Glafo är det enda ställe i där glastekniskFoU bedrivs gällande ugns- och smältteknik samtkemiska och fysikaliska egenskaper hos glas i smältoch fast tillstånd, men Glafo saknar sedan år 1985avtal med staten. En utredning gjord av år1997 visar att Glafo är väl värd att återfå sinstatus som industriforskningsinstitut, anförmotionärerna.Det behövs ett utvecklingsprogram förmineralindustrin i , anförs det i motion2001/02:N251 (kd). geologiska undersökning(SGU) genomförde förNäringsdepartementets räkning en utredning av densvenska industrin för produktion av industriellamineral och bergarter, i vilken det påvisades behovav utvecklingsarbete såväl inom geologi som inomproduktions- och processteknik samt produkt- ochmarknadsutveckling, säger motionärerna. Utredningensförslag omfattade utarbetande av ett FoU-program medfokus på teknikutveckling och ökad marknadsföring,det senare särskilt för små och medelstora företag.SGU och den berörda branschföreningen presenteradeför ettomfattande programförslag benämnt MinBas(mineral-ballast-sten). SGU har äskat medel förgenomförande av det nämnda utvecklingsprogrammet förmineralindustrin. Regeringen har i propositionengjort bedömningen att FoU-insatser bör riktas mottillverkande industrier och verksamheter som baseraspå svenska råvaror. Mot denna bakgrund ansermotionärerna att det utvecklingsprogram förmineralindustrin som presenterats av SGU ochindustrin måste realiseras.Forskningen kring trä och träanvändning börprioriteras, anförs det i motion 2001/02:MJ523 (kd),varvid forskning som inriktas mot vertikalintegration bör prioriteras. En samverkan mellanRådet för samhällsbyggnad, areella näringar ochmiljö och måste organiseras så att detskapas harmonisering mellan grundläggande forskningoch tillämpade innovationer, säger motionären. Honhänvisar till att en ökad vidareförädling kaninnebära fler arbetstillfällen. För att få tillstånd en ökad förädling behövs såvälkunskapsspridning som högkvalitativ forskning ochutveckling, påpekas det.Frågan om ökad vidareförädling av skogsråvaran tasockså upp i motion 2001/02:MJ339 (c), där detförordas att statens andel och engagemang iforskningsinstitutet inte får minska.Svensk skogsnäring möter allt hårdare konkurrensfrån Öst- och . Att ökaförädlingsgraden är dock inte bara viktigt för attmöta konkurrensen utan också mot bakgrund avträråvarans miljömässiga fördelar gentemot andramaterial, säger motionärerna. De menar attmarknadens aktörer har ett stort ansvar för detta,som det är ett samhällsintresse med hänsyntill skogens stora betydelse för Sverige.Skogsbranschen och staten har ett pågående samarbetemed forskning och utveckling kring en breddadanvändning av träfiber som bas för olika produkter,varvid tyngdpunkten har lagts på den trämekaniskaindustrin. Motionärerna hänvisar till signaler omatt staten, som äger avTrätek, avser att kraftigt minska sitt engagemang.Statens andel får enligt motionärernas mening inteminska, då den aktuella forskningen har storbetydelse för den fortsatta utvecklingen mot en ökadvidareförädling av träråvaran.I motion 2001/02:N358 (c) begärs ettriksdagsuttalande om basfinansiering av ettforskningsinstitut i , Lövträinstitutet.Skogen är största nettoexportbransch,konstaterar motionären. Branschen är utsattför konkurrens från andra delar av i störreutsträckning än vad som varit fallet,vilket ökar betydelsen av samarbete, utveckling ochforskning, anför motionären. iÖstergötland startade som ett EU-projekt förlandsbygdsutveckling i 20 kommuner i ochÖstergötland. Målsättningarna med projektet varbl.a. framtagning och spridning avutbildningsmaterial, ökade internationella kontakteroch spridning av information om lövträ samtutveckling av samarbete mellanforskningsinstitutionerna. bedrivsarbetet i en ekonomisk förening med ett 75-talmedlemmar från industri, organisationer ochoffentliga aktörer. Trots medlemmarnas deltagande iprojektfinansiering finns ingen långsiktigbasfinansiering för verksamheten, vilket enligtmotionären är ett villkor för att institutet skallutvecklas. Hon anser därför att det bör utredas hurbasfinansiering skall kunna ordnas förutvecklingscentrum liknande Lövträinstitutet.Livsmedelsindustrin är föremål för yrkande imotion 2001/02:MJ341 (c), i vilken föreslås attberörda myndigheter skall ges i uppdrag att styrastatens resurser för forskning och utveckling så attdessa stöder livsmedelsindustrins fortsattautveckling i . Det är angeläget att den skånskalivsmedelsindustrin ges godaproduktionsförutsättningar och konkurrensvillkor,anför motionären.Vissa kompletterande uppgifterI motionerna tas upp ett antal olika specifikaforsknings- och insatsområden. Det gäller bl.a.bioteknikområdet, mineralindustrin, stålindustrin,transport- och kommunikationssektorn samtträområdet. Allmänt gäller att det är som,inom ramen för generella riktlinjer och tilldelademedel, har att göra avvägningar mellan insatser påolika områden.Beträffande bioteknik kan noteras att detta är ettav de områden som i propositionen anges som ettprioriterat område. Företag inom bioteknikområdetanses av snarare ha behov avkoppling till grundforskning på universitet än avden typ av tillämpad forskning som bedrivs vidindustriforskningsinstitut. () bedriver redan för närvarandeverksamhet i (), vilket efterfrågas i ettpar motioner.I fråga om mineralindustrin gäller att ett programför hållbar tillväxt inom ett kluster omfattande demineralutvinnande branscherna har föreslagits avregeringen i den regionalpolitiska propositionen(prop. 2001/02:4). Regeringens bedömning är att ettprogram för utveckling av industrimineral, ballastoch stenindustrierna inom stödområdena, t.ex.Bergslagen och inland, bör bedrivas och omfatta totalt 15 miljonerkronor. Programmet bör inriktas på tillämpadforskning och kompetensutveckling och samverka medliknande utvecklingsprogram för gruvnäringen, t.ex.Georangeprogrammet i . Syftet med programmetskall vara att skapa en hållbar tillväxt i ettkluster för de mineralutvinnande branscherna.Programmet bygger på förslag i SGU:sbranschutredning år 1998.När det gäller stålindustrin bör nämnas attmaterialteknik i propositionen anges som ett av deprioriterade områdena. Industriforskningsinstitutsom bedriver verksamhet med inriktning påstålindustrin är (), ()och . Företrädare förJernkontoret har inför utskottet redovisat detförslag till FoU-program som har tagitfram tillsammans med IM och MEFOS.Transport- och kommunikationssektorn är ett av depolitikområden som är verksamt inom. Detprioriterade området IT har betydelse förtransportsektorn.Beträffande träområdet kan noteras att ipropositionen anges att basindustrin ingår i det sombetecknas "Andra prioriteringar" i avsnittet omprioriterade områden. sombedriver verksamhet med inriktning på träområdet ärSkogsindustrins () -där det pågår diskussioner omsamgående med , Skogforsk, Trätek ochYtkemiska institutet. Utskottet behandlade våren2001 frågan om vidareförädling av skogsråvara i detnäringspolitiska betänkandet 2000/01:NU7. Där (s.83) lämnades en utförlig redovisning av pågåendeprogram i samverkan mellan näringslivet och statensom på olika sätt syftar till att öka kunskapsnivånoch vidareförädlingen inom skogsindustrin.Utskottets ställningstagandeRegeringen redovisar i propositionen - utan någotförslag till riksdagsbeslut - sin bedömning av vilkaforskningsområden som bör prioriteras av ochvid omstruktureringen avindustriforskningsinstituten. Det rör sig, somnämnts, om områdena bioteknik, informationsteknikoch elektronik samt materialteknik. Satsningar pådessa områden bör enligt regeringen kompletteras medkunskapsfrämjande projekt som berör svenskbasindustri.Utskottet har inget att invända mot regeringensbedömning av vilka forskningsområden som börprioriteras. Emellertid vill utskottet när detgäller kunskapsfrämjande projekt som berörbasindustrin särskilt understryka vikten av FoU-insatser i den svenska skogsindustrin.Skogsindustrin och behovet av FoU-insatser för attfrämja denna sektor är också föremål för yrkanden ifyra motioner. Som nämnts anförs ipropositionen att FoU-insatser förutom på vissaspecifika områden även bör inriktas på verksamhetersom baseras på svenska råvaror i syfte att stödjaanvändningen av ny teknik och nya tillämpningar inomdessa. Skogsindustrin tillhör alltså de områden sombör prioriteras av och vid omstruktureringenav industriforskningsinstituten. Utskottet villerinra om vad utskottet tidigare framhållit omvikten av en hög kunskapsnivå inom skogsindustrin. Idet näringspolitiska betänkandet 2000/01:NU7 våren2001 behandlades motioner med förslag om åtgärderför att öka vidareförädlingen av skogsråvaran.Utskottet framhöll att skogsindustrin har mycketstor betydelse för den ekonomiska utvecklingen iSverige och svarar för en betydande del av detsvenska exportnettot. I de delar av landet därskogsindustrin är etablerad spelar den en väsentligroll för sysselsättningen på de berörda orterna. Föratt skogsindustrin även framgent skall kunna bidratill att upprätthålla välståndet är det viktigt attkonkurrenskraften inom den svenska skogsindustrinkan utvecklas, framhöll utskottet. Enligt utskottetsmening borde det vara möjligt för den svenskaskogsindustrin att förskjuta inriktningen avexporten från rena råvaror mot mer förädladeprodukter. Detta kräver en hög kunskapsnivå inomindustrin. Utskottet står fast vid dessabedömningar.Stålindustrin berörs, som redovisats, i ett parmotioner. Den svenska stålindustrin har storbetydelse för den svenska ekonomin. Efterfrågan påstål ökar trendmässigt sett . Den svenska stålindustrin harmotsvarande utveckling, dvs. tillväxt , ävenom industrin just för tillfället befinner sig i ennedgångsfas. Utskottet noterar att regeringen ipropositionen lyfter fram materialteknik som ettprioriterat område och framhåller att det är viktigtmed såväl vidareutveckling som introduktion av heltnya material om svenska konkurrensfördelar inomstål- och metallindustrin skall kunna bibehållas.Bioteknik och FoU-insatser inomlivsmedelsindustrin är föremål för förslag tillriksdagsbeslut i två motioner. Bioteknik tillhörockså de prioriterade områdena. Enligt utskottetsmening finns det på bioteknikområdet storamöjligheter för svenska företag - inte minst små ochmedelstora företag - att ta marknadsandelar.Utskottet instämmer i bedömningen att det ärangeläget att blir en av de ledandenationerna i inom forskning, utveckling ochtillämpningar inom snabbväxande multidisciplinäraområden inom biotekniken.