bet · GO01FiU20 · 2001-05-31 00:00:00 — Skillnaden itillväxt mellan stiger någoti år, efter att ha minskat under förraåret. I väntas tillväxten i årbli , medan den i Tysklandbegränsas till . Den inhemskaefterfrågan i väntas bli svagareän i de flesta andra EMU-länder.Vid sidan av är de övriganordiska länderna - , ochNorge - de viktigaste marknaderna iEuropa för den svenska exportindustrin.Efterfrågan i den norska ekonomindämpades , och denrelativt höga norska räntenivån hållertillbaka konsumtionen även . Undernästa år återhämtar sig den privatakonsumtionen och investeringarna någotoch regeringen bedömer att BNP i årstiger och 2002.Tillväxttakten i sjunker frånfjolårets rekordtillväxt på till4,till följd av bl.a. en svagareexport. Finländarna är dock fortfarandeoptimistiska om den ekonomiska framtiden,vilket tyder på en fortsatt hög inhemskkonsumtion. I avtar effekterna avde senaste årens åtstramning avfinanspolitiken, vilket ökar hushållensrealinkomster. Detta i kombination med enmycket låg arbetslöshet gör att dendanska privata konsumtionen stiger. Ensvag export håller dock tillbaka densamlade tillväxttakten. BNPstiger och under nästa årmed , efter en uppgång pånästan 3 %.Den internationellakonjunkturförsvagningen dämpar äventillväxten i den brittiska ekonomin. Tilldetta kan läggas en hög kurs på pundet,vilket ytterligare bidrar till att dämpautsikterna för den brittiskaexportindustrin. BNPstiger respektive under2001 och 2002, enligt regeringensbedömning.Som framgår av diagram 2 hararbetslösheten i EU sjunkit med 3-4procentenheter , ochregeringen räknar med en fortsatt nedgångframöver. förväntasarbetslösheten i kommaatt öka. Detta innebär att de senasteårens stora skillnad i arbetslöshetmellan och Förenta staternaminskar högst betydligt. vararbetslösheten i drygt 6procentenheter högre än i Förentastaterna. väntas skillnaden hasjunkit till omkring 2 procentenheter.Regeringens bedömning av EU-konjunkturenbygger på att genomslaget i avkonjunkturförsvagningen i Förentastaterna blir relativt begränsat, framförallt vad gäller hushållen och den privatakonsumtionen. De negativa effekterna kanbli större än väntat med en svagareeuropeisk tillväxt som följd. Å andrasidan kan sysselsättningen i EU-ländernastiga betydligt mer än vad regeringenkalkylerar med, vilket skulle förbättrautsikterna för EU:s ekonomi under denärmaste åren.Diagram 2. Arbetslösheten i euroområdet,EU och Förenta staternaKälla: Finansdepartementet1.1.4 Tillväxten i sjunkerytterligareDen redan låga tillväxttakten i denjapanska ekonomin sjunker ytterligareunder . Den japanskaexportindustrin drabbas hårt av densvagare efterfrågan i Förenta staternaoch de övriga länderna i Asien.Detta förvärrar redan allvarligaekonomiska läge, eftersom exporten varitden japanska ekonomins främsta drivmotorunder . Trots omfattandefinanspolitiska stimulansåtgärder och enräntenivå som i praktiken är nollfortsätter den inhemska japanskaefterfrågan att vara mycket svag.Samtidigt har utrymmet för ytterligareåtgärder för att få fart på ekonomindrastiskt minskat genom den snabbtstigande skuldsättningen. Japansoffentliga bruttoskuld är nu den högsta iOECD-området.Enligt regeringens bedömning ivårpropositionen stiger BNP i årmed endast en halv procent, för att växamed i genomsnitt . Den med japanska måttmätt höga arbetslösheten kommer attförbli hög, eftersom behovet avpersonalrationaliseringar i den japanskaföretagssektorn är stort.Detta talar även för en svaginkomstutveckling för hushållen och enfortsatt svag japansk konsumtion.De exportberoende länderna i övrigaAsien, t.ex. , , Malaysiaoch , har drabbats relativt hårtav konjunkturförsämringen i Förentastaterna. Det ekonomiska utfallet för desenaste månaderna visar på en tydligavmattning i framför allt exporten avhögteknologiska produkter. Tillväxten idessa länder kommer enligt regeringensbedömning att bli betydligt lägre i åroch jämfört med den historiskthöga tillväxt som noterades i regionen . Effekterna på de stora ekonomiernai och bedöms dock inte bli såomfattande, eftersom deras utrikeshandeli relation till den övriga ekonomin inteär så omfattande.1.1.5 Högt oljepris håller ryska ekonominuppeHöga oljepriser och en mycket låg kurs påden ryska rubeln var de främsta orsakernatill att den ryska ekonomin växtemed . Tillväxttakten sjunkernågot , menregeringen gör bedömningen att RysslandsBNP stiger både 2001 och 2002,bl.a. på grund av att oljepriset väntasligga kvar på en relativt hög nivå. Enfortsatt hög tillväxt kräver dock att denryska regeringen genomför destrukturreformer som aviserats.I slutet av förra året och underinledningen av innevarande år försvagadesden inhemska efterfrågan i den polskaekonomin påtagligt, vilket dämpadetillväxttakten. Sänkta räntor, ettfortsatt inflöde av utländskadirektinvesteringar och en hög exportbidrar dock till att tillväxttaktenstiger på nytt ochunder . Tillväxten i de trebaltiska länderna, , ochLitauen, blev i genomsnitt . Förutsatt att konjunkturen i EU inteförsämras kraftigt ligger tillväxttaktenkvar på ungefär samma nivå , för attstiga ytterligare något nästa år.1.1.6 Stor osäkerhet om utvecklingen iFörenta staternaSammanfattningsvis räknar regeringen medatt den internationella tillväxttaktensjunker relativt kraftigt jämförtmed förra årets höga tillväxt. Den snabbakonjunkturförsvagningen i Förentastaterna sprider sig till övriga delar avvärlden, då framför allt till deexportberoende länderna i . Även iEU försämras konjunkturen, men effekternaav nedgången i blir merbegränsade. I takt med att bl.a. redangenomförda och förväntade räntesänkningarfår effekt på konsumtionen ochinvesteringarna sker en återhämtning ivärldsekonomin ochunder nästa år.Det finns flera risker och osäkerheteri bedömningen av den internationellautvecklingen. Den främsta risken är attavmattningen i blirkraftigare och mer utdragen än vadregeringen räknar med i vårpropositionen.De senaste årens expansion i Förentastaternas ekonomi har bl.a. skett påbekostnad av ett historiskt lågt sparandei hushållssektorn och ett rekordstortunderskott i bytesbalansen. Å ena sidankan en oväntat kraftig uppgång iarbetslösheten eller fortsatta nedgångarpå aktiebörserna leda till att hushållenökar sitt sparande betydligt mer änförväntat. Det skulle i sin tur betyda enmycket svagare utveckling av den privatakonsumtionen. I ett sådant läge skullenedgången i konjunkturen kunna blibetydligt mer dramatisk ochspridningseffekter till övriga delar avvärlden mer omfattande. Å andra sidan kanåterhämtningen i kommasnabbare än beräknat om de positivaeffekterna av de senaste månadernasräntesänkningar blir större och mergenomgripande än vad de flesta förtillfället räknar med. Då skulle också denegativa effekterna på deninternationella konjunkturen bli mindre.1.3 Den ekonomiska utvecklingen iSverige1.41.2.1 Den internationella avmattningensänker tillväxttaktenI fjol ökade den samlade produktionen iSverige , enligt Statistiskacentralbyråns (SCB:s) första preliminäraberäkning av utfallet . Detinnebär att BNP stigit med i genomsnitt 3,8 %per år. harsysselsättningen stigit med i genomsnitt2 % som den öppnaarbetslösheten i enlighet med regeringensmål sjunkit till . Inflationenhar varit låg och stabil, och motorn i desenaste årens expansion har framför alltvarit en stigande inhemsk efterfrågan,med en kraftigt ökad hushållskonsumtionoch omfattande investeringar.Det statistiska utfallet för slutet av2000 och början av 2001 visar emellertidatt den snabbt försvagade internationellaefterfrågan nu får genomslag i densvenska konjunkturen. Exporttillväxtenhar mattats av högst betydligt samtidigtsom exportindustrins orderingång ochproduktion stagnerat. De senaste årenskraftiga ökning i hushållens konsumtionhar dämpats något ochvåren. Som framgår av diagram 3 harockså både hushållenDIAGRAM 3. HUSHåLLENS OCH FöRETAGENSFRAMTIDSFöRVäNTNINGAR 11 Skillnaden mellan andelen positiva ochnegativaKälla: Statistiska centralbyrånoch företagen under de senaste månadernajusterat ned sina förväntningar om denekonomiska framtiden från de tidigaremycket höga nivåerna. Trots den svagarekonjunkturen har emellertidsysselsättningen fortsatt att stiga ocharbetslösheten gått ned ytterligare underde senaste månaderna.Den internationella avmattningenriskerar att få större genomslag iSverige än i de flesta andra EU-ländernabl.a. eftersom tillväxttakten sjunkerextra mycket i flera för svensk delmycket viktiga länder och marknader -t.ex. , och denordiska länderna. Dessutom berör enbetydande del av den lägreinternationella efterfrågan teleprodukteroch andra högteknologiska produkter,vilket är det produktområde som harsvarat för en stor del av de senasteårens stora svenska exportframgångar.Sveriges BNP stiger ochmed , enligt regeringensbedömning i vårpropositionen. ärdet en nedjustering med nästan 1procentenhet jämfört med regeringensbedömning i budgetpropositionen. För 2002är det en upprevidering med 0,5procentenheter, vilket bl.a. beror på attregeringen räknar med en återhämtning ivärldsekonomin mot slutet av ochunder 2002.TABELL 2. BIDRAG TILL TILLVäXTEN 1Som framgår av tabell 2 kommer denprivata konsumtionen att fortsätta attvara motorn i den svenska ekonomin underde närmaste åren. Hushållens inkomsterstiger starkt, och trots det senasteårets nedgång i aktiepriserna ärhushållens förmögenhetsställning alltjämtgod. Den svagare konjunkturen ochhushållens minskade optimism om denekonomiska framtiden gör dock attregeringen räknar med att hushållen ihögre omfattning än tidigare väljer attöka sitt finansiella sparande i ställetför att konsumera. Hushållens konsumtionstiger med i genomsnitt denärmaste åren, enligt regeringensbedömning, efter en uppgång de senastetre åren på i genomsnitt per år.Även investeringarna kommer att ge ettväsentligt bidrag till tillväxten denärmaste åren, bl.a. till följd avutbyggnaden av den s.k. tredjegenerationens mobiltelefonnät. Densvagare internationella efterfrågan göratt den svenska exporttillväxten dämpas.En svagare export och en svagare inhemskefterfrågan innebär att äventillväxten i importen sjunker.Sammantaget betyder dock detta attutrikeshandelns bidrag till BNP-tillväxten minskar under de närmasteåren.Trots konjunkturnedgången betyderregeringens bedömning att tillväxtenunder ändå kommeratt ligga en bra bit över den svenskaekonomins genomsnittstillväxt på runt 2 %under de senaste 30 åren. harrisken för överhettning i ekonominminskat. Sysselsättningen kommer inte attöka lika snabbt som den gjorde , och det s.k. BNP-gapet, dvs. skillnaden mellan faktisk ochpotentiell produktion, kommer att slutasförst . I budgetpropositionen räknaderegeringen med att BNP-gapet skulleslutas . Lediga resurser iekonomin och en lägre tillväxttakt göratt inflationen förblir låg. Regeringenräknar med att inflationen mätt enligtkonsumentprisindex, KPI, i genomsnittstiger och 2002. Detär under inflationsmål på 2%.I det s.k. huvudscenariot kalkylerarregeringen med att BNP-tillväxten sjunkertill respektive 2003 och2004. Det är visserligen en högretillväxt än den svenska ekonominslångsiktiga tillväxttrend, men tillväxtenär inte tillräckligt hög för attriksdagens och regeringenssysselsättningsmål om ensysselsättningsgrad för personer i åldern20-64 år på 2004 utan vidare kommeratt uppnås. Med de antaganden som görs ihuvudscenariot skullesysselsättningsgraden för dessaåldersgrupper uppgå till 78,5 % år 2004.Regeringen redovisar i vårpropositionentvå alternativa utvecklingsscenarier förperioden - det s.k.högtillväxtalternativet som utgår ifrånatt sysselsättningsmålet nås 2004 och dets.k. lågtillväxtalternativet i vilketkonjunkturnedgången antas bli djupare äni huvudscenariot. De bägge alternativenredovisas mer utförligt nedan underavsnittet Alternativa kalkyler förutvecklingen fram till 2004.1.2.2 Prognosförutsättningar ochnyckeltalRegeringens prognos i vårpropositionenbygger på den information som fannstillgänglig t.o.m. den 5 april 2001.Bedömningarna baseras på underlag frånSCB, och ().En viktig förutsättning som antas är attde avtalsmässiga löneökningarna ochlöneglidningen hålls tillbaka så att detotala lönekostnadsökningarna i ekonominbegränsas till . En annan äratt kronans värde antas stiga relativtkraftigt . Somredovisades ovan utgår kalkylen ihuvudscenariot ochfrån att BNP-gapet sluts ochatt tillväxten därefter i stort settföljer den normala tillväxttrenden. BNP-tillväxten under dessa år väntas dock blinågra tiondelar högre än trenden eftersomen neddragning av antalet personer iarbetsmarknadspolitiska program och ettminskat antal platser i Kunskapslyftetökar de tillgängliga resurserna iekonomin och begränsar risken förvverhettning.I tabellerna 3 och 4 redovisasförutsättningarna för och nyckeltalen iregeringens prognoser och kalkyler. Ipunkterna nedan sammanfattas deviktigaste förutsättningarna och deviktigaste skillnaderna mot debedömningar som regeringen gjorde ibudgetpropositionen för 2001.· Den snabba avmattningen iFörenta staterna leder till atttillväxten i världsekonomin blirnästan lägre än vadregeringen kalkylerade med ibudgetpropositionen.·· Avmattningen innebär också lägreinternationella räntor. Centralbankernasänker sina styrräntor mer och snabbareän väntat, vilket bl.a. får till effektatt både de korta och långamarknadsräntorna blir lägre både ochunder jämfört med bedömningen ibudgetpropositionen.·· harkronan försvagats kraftigt på deinternationella valutamarknaderna.Regeringen räknar med att kronans värdestiger framöver jämfört med de låganivåer som noterats under de senastemånaderna. förväntas kronans värdeenligt det s.k. TCW-indexet ligga på igenomsnitt 127 (ju högre indexvärde destosvagare krona). stigerkronans värde till i genomsnitt 124enligt TCW-index. Det är en svagare kronajämfört med det genomsnitt 2001och 2002 som regeringenförväntade sig i budgetpropositionen.·TABELL 3. PROGNOSFöRUTSäTTNINGAR2001-2004· Konjunkturnedgången gör att desenaste årens högasysselsättningstillväxt dämpas.Regeringen räknar med en uppgång påi genomsnitt eller 65 000 personer,efter en ökning på både 1999och 2000. Att genomsnittet ändåblir relativt högt beror bl.a. på densnabba sysselsättningsuppgången i slutetav , vilken fick till effekt attsysselsättningen redan då var betydligthögre än årsgenomsnittet . Nästaår ökar sysselsättningen föratt öka med i genomsnitt perår åren 2003 och 2004.·ÄVEN OM TILLVäXTTAKTEN I DEN SVENSKAEKONOMIN SJUNKER BEDöMS öVERSKOTTETI DE OFFENTLIGA FINANSERNA (FöREDEN S.K. BUDGETTEKNISKAöVERFöRINGEN) öVERSTIGA DETBUDGETPOLITISKA MåLET OM ETTöVERSKOTT På AV BNP VARJE åRUNDER PERIODEN 2001-2004. I åRBEDöMS öVERSKOTTET BLI AVBNP, VILKET KAN JäMFöRAS MEDREGERINGENS BEDöMNING IBUDGETPROPOSITIONEN OM ETTöVERSKOTT 2001 På . NäSTA åRBLIR öVERSKOTTET AV BNP, MOTFöRVäNTAT AV BNP IBUDGETPROPOSITIONEN. ÅREN 2003 OCH2004 RäKNAR REGERINGEN MED ETTöVERSKOTT På RESPEKTIVE 3,6 %AV BNP.TABELL 4. NYCKELTAL 2000-20041.2.3 FörsörjningsbalansenUnder förutsättning att deninternationella konjunkturnedgången intekraftigt fördjupas och att den ekonomiskaaktiviteten i världsekonomin stiger motslutet av växer BNP med igenomsnitt under denärmaste två åren, enligt regeringensbedömning. Det är drygt 1 procentenhetlägre än vad svensk ekonomi har vuxitunder , men ändå högreän genomsnittstillväxten under de senaste30 åren. Regeringen räknar med attSverige kommer nedi ungefär samma tillväxttakt somgenomsnittet bland EU-länderna. Under desenaste tre åren har BNP stigitmed mer ängenomsnittet i EU.De olika delarna av försörjningsbalansenutvecklar sig enligt regeringensbedömning på följande sätt (se tabell 6nedan):· Bland annat dämpningen avkonsumtionstillväxten under de senastemånaderna och en avtagande optimism blandhushållen om den ekonomiska framtiden göratt konsumtionen framöver inte stigerlika starkt som under perioden 1998-2000.De grundläggande förutsättningarna förhög hushållskonsumtion finns dock kvar -kraftigt stigande inkomster, en fortsattgod förmögenhetsställning trots lägreaktiekurser och en förhållandevis högoptimism om den egna ekonomiskaframtiden. Enligt regeringen är dockosäkerheten relativt stor. En kraftigarenedgång i konjunkturen än beräknat ellerett utvidgat fall på aktiebörserna kanleda till en betydligt svagarekonsumtionstillväxt än vad som ligger iprognoserna.·TABELL 5. FöRSöRJNINGSBALANSEN 2000-2004· Till följd av avmattningen i deninternationella efterfrågan harregeringen, i förhållande tillbudgetpropositionen, även justerat nedprognoserna för den svenska exporten2001. bedöms exporten av varor ochtjänster stiga . Ibudgetpropositionen väntades en tillväxtpå 7,7 %.·· byggde bl.a. industrinoch varuhandeln upp sina lager kraftigt,vilket bidrog till att öka BNP med 0,6procentenheter. Försämringen avkonjunkturen och den svagare konsumtionenmot slutet av innebär attföretagen ofrivilligt tvingades hållakvar höga lager som i stället avvecklas iår. Lageravvecklingen drar ned årets BNP-tillväxt med 0,2 procentenheter.·1.2.4 Svagare internationell efterfrågandämpar svensk exportDen höga internationella efterfrågangjorde att den svenska varuexporten förraåret steg med . Exporten avteleprodukter fortsatte att öka kraftigtsamtidigt som exporten även ökade i sågott som alla övriga delar av industrin,t.ex. järn- och stålindustrin, maskin-och motorfordonsindustrin. Framför alltsteg den svenska exporten till , och de tidigarekrisdrabbade marknaderna i Asien.Den snabba internationella avmattningeni slutet av och början av i årgör att regeringen i vårpropositionenräknar med att tillväxten i den svenskavaruexporten nära nog halveras 2001, till6,. Som framgår av diagram 4 visarockså den ekonomiska statistiken på entydlig avmattning vid slutet av förraåret. Enligt Konjunkturinstitutetsbarometrar har orderingången frånexportmarknaderna försämrats kraftigtsamtidigt som företagens missnöje med deninnestående orderstocken vuxit. EnligtSCB:s utrikeshandelsstatistik försvagadesexporten tydligt under det sistakvartalet . Denna trend harfortsatt under inledningen av 2001.DIAGRAM 4. VARUEXPORTEN OCH INDUSTRINSORDERINGåNG FRåN EXPORTMARK-NADERNAAnm: Statistiken över varuexporten avsertre månaders glidande medelvärde.Källa: FinansdepartementetVid sidan av avmattningen i , som ärSveriges näst största exportmarknad,drabbas den svenska exporten av enförväntad tydlig försvagning i Tysklandoch en relativt sett svag efterfrågan ide övriga nordiska länderna. Dessutom ärnedgången i den internationellaefterfrågetillväxten extra kraftig förhögteknologiska produkter ochtelekommunikationsprodukter, dvs. deområden som svarat för en ganska stor delav de senaste årens svenskaexportframgångar. Detta uppvägs till vissdel av att exportföretagen har en godkonkurrenssituation, bl.a. till följd avden låga kronkursen.I takt med att den internationellaekonomiska aktiviteten stiger på nytt motslutet av året och ökarefterfrågan på svenska exportprodukter. Iuppgångsfasen ökar efterfrågan på insats-och investeringsvaror extra starkt. Detär en utveckling som gynnar svenskexportindustri. Återhämtningen förväntasäven innebära en stigande efterfrågan påtelekommunikationsutrustning.Sammanfattningsvis räknar regeringen medatt varuexporten ökar med 6,7 %.I den bedömningen ingår en relativtkraftig förstärkning av kronans värde påden internationella valutamarknaden.1.2.5 De senaste årens kraftigasysselsättningsökning avtarSom framgår av diagrammen 5, 6 och 7 harläget på den svenska arbetsmarknadenförbättrats markant under de senasteåren. stegsysselsättningen med omkring 236 000personer som den öppnaarbetslösheten sjönk från avarbetskraften till i genomsnitt 4,7 %under 2000, enligt SCB:sarbetskraftsundersökningar (). Antaletarbetade timmar har under samma periodstigit något långsammare, bl.a. tillföljd av en ökad sjukfrånvaro. Mot slutetav var den öppna arbetslösheten nereunder . Sysselsättningen har underperioden framför allt ökat inom denprivata tjänstesektorn, men även inom denkommunala sektorn.DIAGRAM 5. SYSSELSäTTNINGEN 1995-MARS2001Källa: Statistiska centralbyrånTrots den internationella avmattningenfortsatte sysselsättningen att stigakraftigt mot slutet av ochunder . Underperioden september 2000-februari 2001steg antalet sysselsatta med 130 000personer jämfört med åretinnan. En sådan stor ökning har tidigare inteförekommit enligt SCB:s AKU-statistik(siffrorna är emellertid svårtolkadeeftersom AKU-statistiken skiljer sig frånandra källor vad gäller utvecklingen motslutet av 2000. Enligt SCB:s s.k.kortperiodiska sysselsättningsstatistikavtog sysselsättningsökningen mot slutetav . )Konjunkturnedgången och en svagareefterfrågan både i utlandet och i Sverigetalar emellertid för att de senaste årensmycket höga sysselsättningstillväxtmattas av . Dennabild förstärks av flertaletframåtblickande indikatorer. Till exempelhar antalet nyanmälda lediga platser vidlandets arbetsförmedlingar minskat någotjämfört med tidigare. Antalet nyanmäldalediga platser har historiskt sett variten tillförlitlig indikator påsysselsättningsutvecklingen under dekommande sex till tolv månaderna. Vidareframgår det av Konjunkturinstitutetsolika barometrar att företagen under detsenaste halvåret justerat ned sina planerpå nyanställningar som antaletvarsel om uppsägningar inom framför allttillverkningsindustrin har stigitkraftigt under de senaste månaderna.Uppgången i antalet varsel sker dock frånen mycket låg nivå.DIAGRAM 6. DEN öPPNA ARBETSLöSHETEN1995-MARS 2001Källa: Statistiska centralbyrånRegeringen gör i vårpropositionenbedömningen att sysselsättningen i årstiger med i genomsnitt , eller 65000 personer, mot en uppgång på2,eller 91 000 personer. Det innebären tydlig avmattning i sysselsättningunder loppet av . Attgenomsnittssiffran ändå blir relativt högberor bl.a. på den snabbasysselsättningsuppgången i slutet avförra året vilken fick till effekt attsysselsättningen då var betydligt högreän årsgenomsnittet . Nästa årökar sysselsättningen , eller 28000 personer. Regeringen räknar vidaremed att utbudet av arbetskraft ökar med0,och 2002. Eftersomutbudet väntas öka mindre änsysselsättningen sjunker den öppnaarbetslösheten från 2000 till genomsnitt i 3,7 % i genomsnittunder 2002. Under perioden 2003-2004bedöms neddragningar av antalet personeri det s.k. Kunskaplyftet och i dekonjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska programmen gemöjlighet att öka sysselsättningen med igenomsnitt . Den öppnaarbetslösheten väntas dock stiga något.Anledningen är bl.a. att det dröjer innanalla som kommer ut på arbetsmarknadentill följd av neddragningar i t.ex.Kunskapslyftet och dearbetsmarknadspolitiska programmen fårjobb.Riksdagens och regeringens mål försysselsättningen är attsysselsättningsgraden i ekonomin, dvs.antalet sysselsatta i åldern iprocent av befolkningen i sammaåldersgrupp, skall stiga till år2004. Som framgår av diagram 7 harsysselsättningsgraden stigit under desenaste åren till en nivå i början av2001 på . Regeringensprognoser i vårpropositionen översysselsättning och arbetskraftsutbudinnebär att sysselsättningsgradenDIAGRAM 7. SYSSELSäTTNINGSGRAD ENLIGTDEFINITIONEN I REGERINGENSSYSSELSäTTNINGSMåL 1995-MARS 2001Källa: Statistiska centralbyrånstiger till 2004. Det innebär isin tur att sysselsättningsmålet inteskulle uppfyllas. Det fattas omkring 80000 jobb för att målet skall infrias. alternativ kalkyl för den ekonomiskautvecklingen under de närmaste årenredovisar regeringen vad som krävs föratt målet om en sysselsättningsgrad på 2004 skall nås. Kalkylen, som går underbenämningen högtillväxtalternativet,redovisas nedan under avsnittetAlternativa kalkyler för utvecklingenfram till 2004. För att målet skalluppfyllas krävs, vid sidan av en högretillväxt, att utbudet av arbetskraftökar.Regeringen anger i vårpropositionen ettantal osäkerheter i bedömningen avarbetsmarknadsutvecklingen de närmasteåren. Exempel på osäkerheter är storlekenpå arbetskraftspotentialen i den svenskaekonomin och pris- och löneutvecklingen.De senaste årens kraftiga ökning avsysselsättningen har skett somlöneökningarna varit måttliga ochinflationen och inflationsförväntningarnavarit låga.