bet · GO01SkU14 · 2001-03-06 00:00:00 — Avdrag kan medges omdet finns särskilda skäl.MotionerI motion Sk785 av () anförs attnär tvåårsgränsen för avdrag för ökadelevnadskostnader vid tillfälligt arbete nu slopatsaktualiseras en motsvarande åtgärd när det gälleravdrag för ökade levnadskostnader vid dubbelbosättning. Det skulle öka möjligheten att bo ocharbeta i glesbygd och förbättra rörligheten påarbetsmarknaden.I motion Sk786 av och () anförs att avdrag för dubbel bosättningmedges bl.a. om man tvingas behålla den ursprungligabostaden på grund av "annan särskild omständighet".I praxis har en person med till pensionmedgivits avdrag när arbete togs på annan ort underdet att en person med till pension vägratsavdrag. Eftersom det är angeläget att alla som villskall kunna försörja sig fram till pensioneringenbör reglerna ses över.Utskottets ställningstagandeMed anledning av en motion (v) om en utvidgningav möjligheten till avdrag för ökadelevnadskostnader vid dubbel bosättning gjorderiksdagen följande tillkännagivandeefter att först ha konstaterat att Utredningen omavdrag för ökade levnadskostnader funnit attnågon utvidgning av möjligheten till avdrag viddubbel bosättning inte borde ske(1999/2000:SkU13):Även om utskottet kan instämma i utredningensprincipiella resonemang anser utskottet, i likhetmed motionärerna, att en utvidgning avavdragsrätten för ökade levnadskostnader i dessafall skulle kunna ge positiva effekter.Rörligheten på arbetsmarknaden skulle öka ochmöjligheterna att bo och arbeta i glesbygd skulleförbättras. Enligt utskottets mening finns detskäl att genomföra en kompletterande utredningsom belyser dessa effekter. Även denstatsfinansiella kostnaden för en sådan reformbör belysas.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.De förslag som Utredningen om ökade levnadskostnaderlagt fram i SOU 1999:4 och som ännu inte genomförtsövervägs inom Regeringskansliet.Vidare pågår ett arbete med anledning av riksdagenstillkännagivande.Enligt utskottets mening bör resultatet avregeringens överväganden avvaktas. Utskottetavstyrker motionsyrkandena.FörsvarsmaktenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om en översyn avskattereglerna i syfte att ge dessa enutformning som tar större hänsyn tillFörsvarsmaktens behov.Jämför reservation 23 (m).MotionerI motion Sk782 av och () anförs att skattereglerna bör ges enutformning som tar större hänsyn till Försvars-maktens behov. Exempel på regler som ger upphov tillproblem för Försvarsmakten är folkbokföringen avpersonal med tillfällig anställning, begränsningenav avdraget för dubbel bosättning och hemresor till3 år, förmånsbeskattningen vid utlandsvistelse förmåltider som intas under fältliknande förhållanden,förmånsbeskattningen vid utlandsvistelse av olikaformer av stöd som t.ex. hustrutillägg, joursystemför barnpassning etc. bör enligtmotionärerna få i uppdrag att analysera vilkanegativa effekter dagens regelsystem har förverksamheten inom Försvarsmakten.Utskottets ställningstagandeDe problem som tas upp i motionen har i huvudsak attgöra med skattereglernas tillämpning vidutlandsstationering.Arbetsgivarverket har inkommittill med en begäran omförtydligande av de skatteregler som gäller förersättningar till statligt anställda vidtjänstgöring i utlandet (Fi 2000/3337). anför att särskilda regler gäller föranställda i utrikesförvaltningen och ibiståndsverksamhet men att det för övriga statligtanställda behövs en reglering av skattefrågorna somgör det möjligt att utlandsstationera personal pårimliga villkor. Enligt Arbetsgivarverketsframställning har bristen på ett ändamålsenligtregelverk för denna grupp lett till betydandeproblem när myndigheterna försöker organisera sininternationellt inriktade verksamhet, och exempelges från bl.a. Försvarsmakten. Arbetsgivarverkethemställer att reglerna i inkomstskattelagenförtydligas så att ersättningar som arbetsgivarenutger för de merkostnader som följer avutlandsstationeringen inte behöver tas upp tillbeskattning för statligt anställd som är stationeradutomlands. Regeringen har beslutat inhämta yttrandenöver framställning.Enligt utskottets mening är frågor ombeskattningen av statligt anställda medutlandsstationering nu föremål för behandling inomRegeringskansliet. I denna del bör resultatet avregeringens framställning nu avvaktas.När det gäller frågor om avdrag för dubbelbosättning pågår överväganden inom Regeringskanslietmed anledning av de förslag som Utredningen om ökadelevnadskostnader lagt fram och det tillkännagivandebeträffande reglerna om avdrag för ökadelevnadskostnader vid dubbel bosättning som riksdagengjort (jfr . Även i dennadel bör resultatet av regeringens övervägandenavvaktas.Med det anförda avstyrker utskottet motionen.Svenskar i utlandetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om en ändring av de reglersom gäller vid avräkning av spansk skatt påpensioner som utbetalats från Sverige.Jämför reservation 24 (m).MotionerI motion Sk793 yrkande 1 av ()anförs att svenska pensionärer som är bosatta iSpanien har rätt till återbetalning av en del av denskatt som erläggs i . Återbetalning medgesemellertid inte förrän pensionären kan visa attskatt erlagts i . Detta kan enligt motionären leda tilllikviditetsproblem för den enskilde. Principen bördärför vara att svenska medborgare inte skall behövabetala skatt på sina inkomster till två stater, föratt först i efterhand få tillbaka från en av deberörda staterna. Regeringen bör återkomma med ettförslag som innebär att denna olägenhet undanröjs.Utskottets ställningstagandeAvräkning av utländsk skatt är en vedertagen metodför att undanröja den dubbelbeskattning som oftauppkommer till följd av att skattesystemen skiljersig åt mellan länderna. hävdar av bådeekonomiska och principiella skäl rätten att beskattapensioner som intjänats i och utbetalas frånSverige till mottagare i andra länder. Vanligenleder detta till att beskattningen i de andraländerna sätts ner i motsvarande mån, så att någondubbelbeskattning inte uppkommer.Spanien har emellertid inte kunnat acceptera dennaordning utan har vid förhandlingarna insisterat påatt avräkningen i stället skall ske i Sverige.Eftersom den svenska beskattningen i dessa fallbestår i en källskatt på pensionerna kan någonjämkning av den svenska skatten inte erhållas.Avräkning av erlagd spansk skatt medges därför förstsedan den spanska skatten betalats.Enligt utskottets mening skulle det vara förenatmed stora svårigheter att förändra reglerna så attavräkning kan medges innan den spanska skattenerlagts. Även om utskottet har förståelse för attdet kan vara påfrestande att behöva ligga ute medden spanska skatten ser utskottet intenågon möjlighet att hitta en rimlig lösning på detuppkomna problemet. Det bör framhållas att isina förhandlingar söker undvika att avräkningenhamnar i i dessa fall och att den endastförekommer i några få dubbelbeskattningsavtal.Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar somframförs under Utskottets övervägandenföreslår utskottet att fattarföljande beslut:1. Skattepolitikens inriktningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk323yrkande 48, 2000/01:Sk651, 2000/01:Sk677, 2000/01:Sk680,2000/01:Sk691, 2000/01:Sk733, 2000/01:Sk735yrkandena 1 och 6, 2000/01:Kr230 yrkande 2,2000/01:Kr537 yrkandena 14-16, 2000/01:N266 yrkande 6,2000/01:N323 yrkande 1, 2000/01:N325 yrkande 22,2000/01:A227 yrkande 3, 2000/01:A243 yrkande 5,2000/01:A244 yrkande 4 och 2000/01:A806 yrkande4.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)2. Landsbygds- och glesbygdsavdragRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk321yrkande 9, 2000/01:Sk693, 2000/01:Sk734,2000/01:Sk1001 och 2000/01:N325 yrkande 9 i dennadel.Reservation 3 (c)Reservation 4 (m, kd, fp) - motiv.3. TjänstesektornRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk615,2000/01:Sk663, 2000/01:Sk698, 2000/01:Sk704, 2000/01:Sk707,2000/01:Sk728, 2000/01:Sk744, 2000/01:Sk753,2000/01:Sk754, 2000/01:Sk755, 2000/01:Sk1025yrkande 11, 2000/01:N324 yrkande 11, 2000/01:N381yrkande 14, 2000/01:A806 yrkande 3, 2000/01:A809 yrkande 5 och2000/01:A812 yrkande 4.Reservation 5 (m, kd, c, fp)4. BarnomsorgskostnaderRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk666 och2000/01:Sf273 yrkande 23.Reservation 6 (m, kd, c, fp)5. KompetenskontonRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk323yrkande 44, 2000/01:Sk635, 2000/01:Ub280 yrkande 3, 2000/01:Ub281yrkande 10, 2000/01:N267 yrkande 20, 2000/01:A225 yrkande 2,2000/01:A277 yrkande 5, 2000/01:A278 yrkande 18och 2000/01:A704 yrkande 2.Reservation 7 (m, kd, c, fp)6. IdrottskontoRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk617,2000/01:Sk708, 2000/01:Sk1023 och 2000/01:Kr524 yrkande 4.Reservation 8 (c, mp)7. ÖresundsregionenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk638,2000/01:Sk796 och 2000/01:Ub807 yrkandena 2, 10och 11.8. Persondatorer och programRiksdagen avslår motion 2000/01:T212 yrkande40.Reservation 9 (kd, fp)9. PersonaloptionerRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk324yrkande 9, 2000/01:Sk735 yrkande 5, 2000/01:T212yrkande 41, 2000/01:T717 yrkande 2, 2000/01:T718 yrkande 1 och 2000/01:N267 yrkande 13.Reservation 10 (m, kd, c, fp)10. Resor till och från arbetetRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk639yrkandena 2 och 3, 2000/01:MJ845 yrkande 10,2000/01:N263 yrkande 8, 2000/01:N268 yrkande 12,2000/01:N325 yrkande 9 i denna del och2000/01:A812 yrkande 10.Reservation 11 (m)Reservation 12 (kd)11. Resor vid kortvariga uppdragRiksdagen avslår motion 2000/01:Sk784.Reservation 13 (m, kd)12. BilförmånRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om en översyn avförmånsbeskattningen av installations- ochdistributionsbilar som används privat i ringaomfattning. Därmed bifaller delvismotionerna 2000/01:Sk613, 2000/01:Sk655,2000/01:Sk710, 2000/01:Sk729 yrkandena 1 och 2samt 2000/01:Sk783.Reservation 14 (fp)13. Arbetsrum i bostadenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk604,2000/01:Sk608, 2000/01:Sk614 och 2000/01:Sk780.Reservation 15 (m, fp)14. Ideellt skadeståndRiksdagen avslår motion 2000/01:Sk618.Reservation 16 (kd, mp)15. Privata pensionsförsäkringarRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk628,2000/01:Sk669 och 2000/01:Sk788.Reservation 17 (m, kd)16. Gåvor till ideell verksamhet, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk658 idenna del, 2000/01:Sk670 och 2000/01:Sk787.Reservation 18 (m, kd)17. Ideella föreningars skattskyldighetRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk750 och2000/01:Sk751.18. Ideella föreningars ersättning tillledare m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk658 idenna del och 2000/01:Sk688.Reservation 19 (m)Reservation 20 (kd)19. ÖskatteparadisRiksdagen avslår motion 2000/01:Sk667.20. Privata larm- och trygghetsanordningarRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk686 och2000/01:Ju229 yrkande 2.21. Barns ränteinkomsterRiksdagen avslår motion 2000/01:Sk699.22. Dagbarnvårdare, familjedaghemRiksdagen avslår motion 2000/01:Sk756.23. FjällräddningenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk757 och2000/01:Sk758.24. FackföreningsavgifterRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk759 och2000/01:Sk781.Reservation 21 (m) - motiv.25. Bär, svamp och kottarRiksdagen avslår motion 2000/01:Sk760.26. Dubbel bosättningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk785 och2000/01:Sk786.Reservation 22 (m)27. FörsvarsmaktenRiksdagen avslår motion 2000/01:Sk782.Reservation 23 (m)28. Svenskar i utlandetRiksdagen avslår motion 2000/01:Sk793 yrkande1.Reservation 24 (m)den 6 mars 2001På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: ArneKjörnsberg (s), (), LisbethStaaf-Igelström (s), Per (), (), (), Per (),de (), (),(), (), RolfKenneryd (c), (), (), (), () ochSven ().Redogörelse för ärendetRiksdagen har under höstens budgetbehandlinggenomfört en beräkning av statsbudgetens inkomsterunder och har i anslutning härtill bifallitde förslag om förändringar på skatteområdet somregeringen lagt fram i budgetpropositionen. Härvidbehandlades även de förslag på skatteområdet somlagts fram av Moderata samlingspartiet,, i deras respektive budgetalternativ.Vänsterpartiet och står bakomregeringens budgetförslag och har därför interedovisat några egna förslag (prop. 2000/01:1, bet.2000/01:FiU1).I detta betänkande behandlar utskottet de allmännamotionsyrkanden angående inkomstbeskattningen somåterstår efter höstens budgetbehandling. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Skattepolitikens inriktning (punkt 1) - mav (), (),de () och CatharinaHagen (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs omskattepolitikens inriktning. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:Sk651, 2000/01:Sk680,2000/01:Sk733, 2000/01:Sk735 yrkandena 1 och 6,2000/01:Kr230 yrkande 2, 2000/01:Kr537 yrkandena14-16, 2000/01:N266 yrkande 6, 2000/01:A227 yrkande 3, 2000/01:A243yrkande 5, 2000/01:A244 yrkande 4 och 2000/01:A806yrkande 4, bifaller delvis motionerna 2000/01:Sk677och 2000/01:Sk691 samt avslår motionerna 2000/01:Sk323 yrkande 48, 2000/01:N323 yrkande 1 och2000/01:N325 yrkande 22.StällningstagandeDe höga svenska skatterna minskar utrymmet förmänniskor att träffa egna val. Människor hindras påså sätt att ta ansvar för sina egna liv. Det måstebli möjligt för alla att känna den trygghet och detoberoende som det innebär att kunna leva på sin lön.Målet måste vara att människor kan spara ihop årslön på banken.De höga skatterna motverkar också de svenskaföretagens och den svenska ekonomins tillväxt.Skattetrycket gör att företag, jobb och kunskapflyttar till länder där skatteklimatet ärgynnsammare. Den ökande internationaliseringen gördet allt viktigare för att hakonkurrenskraftiga skatter om vi vill behålla våraframgångsrika företag, vår attraktiva arbetskraftoch vårt kapital. Att omfördela skattetrycket genoms.k. skatteväxling eller skatteomläggningar löserinte de problem lider av. För att råda botpå dem måste det totala skattetrycket sänkas.Moderata samlingspartiet har i sittbudgetalternativ lagt framförslag som innebär att skattepolitiken inriktas påen kraftig sänkning av det totala skattetrycket.En modern inkomstskattereform genomförs. Ikunskapsintensiva yrken är arbetskraften i allthögre grad rörlig över nationsgränser. Det kan gällaforskare och ingenjörer, likaväl som datateknikeroch sjuksköterskor. En viktig anledning att flyttafrån är att lönen efter skatt är högre iandra länder. Den förlängda värnskatten är en skattsom fungerar som en skatt på kunskap och kompetens.Vi föreslår att den avskaffas. Den statligainkomstskatten bör successivt avvecklas och i ettförsta skede sänkas till 15 %.Sverige är det land som beskattar låga inkomsterhårdast internationellt sett och detta leder tillotrygghet och bidragsberoende för stora grupper. Viföreslår att människor med låga och medelhögainkomster befrias från en stor del av sin nuvarandeskattebörda genom att grundavdraget höjs till 50 000kr och genom att ett förvärvsavdrag införs.Förvärvsavdraget sänker marginalskatten i allainkomstskikt.För att underlätta för företag inomkunskapsintensiva branscher att behålla sin personalutges ofta olika typer av optioner. De högainkomstskatterna i gör att verksamheter oftaförläggs till andra länder, där beskattningenupplevs som rimligare. Därför är det viktigt attsåväl skattetrycket i sin helhet som beskattningenav optioner sänks till nivåer som ärkonkurrenskraftiga i förhållande till andra länder.Det bör övervägas att beskatta personaloptioner sominkomst av kapital. Vi föreslår också attroyaltyinkomster av patenterade uppfinningarbeskattas som kapital i stället för som inkomst avförvärvsarbete.Beskattningen av företag, företagare ochriskkapital är för hög i . Den svenskaskatten på ägande, dvs. skatten på bolagsvinster,förmögenhet, reavinster och utdelningar, är högst ivärlden. Förmögenhetsskatten är en del av dennaproblematik. Den bör avskaffas. Vi vill ocksåavskaffa dubbelbeskattningen på aktier. Det ökartillgången på riskkapital och stimulerar nytänkandeoch entreprenörskap.Fåmansbolagen diskrimineras i svenskskattelagstiftning. Ett stort antal regler sommedför att personer som äger och driver sådanaföretag måste betala högre skatt än andra harinförts. Vi har krävt att dennasärlagstiftning skall upphöra.Dessutom vill vi införa en möjlighet att görariskkapitalavdrag för riskfyllda investeringar. Detstimulerar tillkomsten av nya företag inom nyaexpansiva verksamheter.De krångliga s.k. 3:12-reglerna tvingar företagareatt ta ut en del av sin vinst som högbeskattadarbetsinkomst. Reglerna missgynnar därmed aktivtägande i småföretag till fördel för passivtkapitalägande samt missgynnar högavkastande ochriskfyllt företagande till förmån för lågavkastandeoch relativt riskfritt företagande. Det råder enbred samstämmighet om att dessa regler måste ändras.Regeringen har begravt frågan om 3:12-reglernasavskaffande i en utredning, och på grund avregeringens senfärdighet finns det risk för att detkan dröja åtskilliga år innan reglerna ändras. Detär nu hög tid att dessa småföretagarfientliga regleromedelbart avskaffas.Behovet att få hjälp med hemnära tjänster ärstort. Det gäller såväl reparation och underhåll avbostaden som hjälp med att sköta hushållet. Modera-terna har tillsammans med , lagt förslag om skattereduktion förersättning av hushållstjänster som utförs i hemmet.Reduktionen skall vara av betald arbetskostnadoch maximeras till per hushåll och år. Förunderhåll och reparation av egna bostäder börmotsvarande skattereduktion införas. Genom dessaförändringar försvinner en del av de hinder somfinns för tjänstesektorns utveckling. Jämställdhetenstärks och nya arbetstillfällen tillkommer.Den särskilda energiskatten på elektricitetproducerad i kärnkraftverk är från den synpunktenirrationell. bör de produktionsskatter sominte är kopplade till miljöbelastning tas bort.Dessutom bör bensin- och dieselskatterna sänkas.Som också anförs i flera av de nu aktuellamotionerna skulle Moderata samlingspartiets förslagom en sänkning av skattetrycket ha positiva effekterpå en rad områden. I ett samhälle där människorkänner trygghet och oberoende ökar individens maktöver den egna arbetstiden och inslagen av stress ochutbrändhet minskar. Lönebildningen underlättas ochbidragsberoendet minskar. Det skulle också blilättare för konstnärer som har låga inkomster attförsörja sig på sin konst. Människor skulle fåbättre möjlighet att bidra till olika ideellaverksamheter och detta skulle förbättra t.ex.idrottens villkor.Vi tillstyrker med det anförda helt eller delvismotionsyrkandena med nu aktuell inriktning.2. Skattepolitikens inriktning (punkt 1) - fpav ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs omskattepolitikens inriktning. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:N323 yrkande 1 och avslårmotionerna 2000/01:Sk323 yrkande 48, 2000/01:Sk651,2000/01:Sk677, 2000/01:Sk680, 2000/01:Sk691,2000/01:Sk733, 2000/01:Sk735 yrkandena 1 och 6,2000/01:Kr230 yrkande 2, 2000/01:Kr537 yrkandena14-16, 2000/01:N266 yrkande 6, 2000/01:N325 yrkande22, 2000/01:A227 yrkande 3, 2000/01:A243 yrkande 5,2000/01:A244 yrkande 4 och 2000/01:A806 yrkande 4.StällningstagandeSkattetrycket behöver sänkas och skattepolitikeninriktas på att skapa förutsättningar för jobb,nyföretagande och ekonomisk tillväxt. I Folkpartietliberalernas budgetalternativ och årendärefter sänks skatterna och ävenarbetsgivaravgifterna kraftigt. När det gällerarbetsgivaravgifterna bedömer vi att den störstapotentialen för nyföretagande och jobb finns i denprivata tjänstesektorn, och i vårt förslag riktar vidärför hela sänkningen till denna del av ekonomin.Vårt förslag innebär en sänkning med 5 procent-enheter.Vi inför också rejäla skattelättnader förhushållstjänster. Tillsammans med ,har viföreslagit en rejäl skattelättnad som innebär attdet vita priset på hushållstjänster kan halveras.Med detta förslag kan tjänsterna bli tillgängligaockså för hushåll med normala inkomster, och svartajobb - som tyvärr är vanligt förekommande - kan blivita.Värnskatten måste bort. Det skall löna sig attarbeta!Dubbelskatten på aktier måste slopas. Det är en avde viktigaste åtgärderna för att långsiktigtförbättra tillgången på riskvilligt kapital försmåföretagen. På kort sikt har utbudet avriskkapital ökat, särskilt för företag inom IT- ochtelekombranscherna. Det gäller dock att långsiktigtsäkra tillgången till riskkapital.Förmögenhetsskatten måste sänkas för att på sikthelt slopas. är det vanliga småhusägare ochaktiesparare som betalar denna specialskatt för "", medan 17 av 18 börsmiljardärer får kraftignedsättning av skatten. I en internationaliseradvärld ter sig denna skatt alltmer omöjlig.I ser vi positivt på systemen medandel i vinst. Vi tror att det ökar förståelsen förföretagandets villkor och höjer motivationen ochtrivseln på arbetsplatserna. I ett läge där stressenpå arbetsmarknaden tycks öka är det angeläget medåtgärder som ökar medarbetarnas medinflytande. Vivill därför slopa sociala avgifter på vinstandelar.Många moderna företags största kapitaltillgångligger i de anställdas kunnande. För att företagetskall kunna behålla denna tillgång är en väg attbereda dem ägande i företaget, t.ex. genompersonaloptioner. I konsekvens med vår syn påvinstandelar bör optionsbeskattningen ses över medsikte på att en motsvarande skattelättnad skallkunna ges.Privat sparande ger trygghet åt individen och ären viktig förutsättning för en väl fungeranderiskkapitalmarknad. Med ett ökande behov av återkom-mande kompetensutveckling är ett sparande som kananvändas bl.a. för detta ändamål viktigt. Vi anseratt avdragsrätten för pensionssparande bör höjastill 1,5 basbelopp.Nystartade företag bör kunna få uppskov medbolagsskatten så länge pengarna intetas ur företaget. Detta underlättar för företagenatt växa med hjälp av eget kapital, vilket de flestasmåföretagare önskar. En helt dominerande andel avsmåföretagarna anser att bolagets egna vinstmedel ärden viktigaste finansieringskällan, före bådebanklån och leveranskrediter. Vi vill slopaskattetillägget för fel i momsredovisningen.Vi vill skapa generösare och enklare avdragsreglerför företagare med hemmet som arbetsplats.Informationstekniken gör det lättare, rationellareoch allt vanligare att egenföretagare arbetar hemma,men dagens regler försvårar denna form avföretagande.Vi tillstyrker med det anförda motionsyrkandet omatt skattepolitiken skall ges denna inriktning.3. Landsbygds- och glesbygdsavdrag (punkt 2) -cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om en utredningmed sikte på möjliga införande av ettsärskilt landsbygdsavdrag. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2000/01:Sk321 yrkande 9 och2000/01:Sk693, bifaller delvis motion 2000/01:Sk734och avslår motionerna 2000/01:Sk1001 och2000/01:N325 yrkande 9 i denna del.StällningstagandeAtt bo på landsbygden innebär oftast extra kostnaderför resor till och från affär och annan service, föratt skjutsa barn till och från idrott och annatföreningsliv m.m. Långa avstånd och avsaknaden avalternativa transportmedel gör bilen till ennödvändighet. För att kompensera för kostnaden förresor till och från arbetet har möjligheten tillreseavdrag funnits . Detta kompenserarinte för de som körs för ovanståendeändamål som är viktiga för barn, ungdomar ochföräldrar.Kostnader som uppstår på grund av långa avståndtill olika former av service måste därförkompenseras. anser därför att ettlandsbygdsavdrag bör införas. Dess närmareutformning bör utredas med sikte på möjligainförande.4.