bet · GO01KrU8 · 2001-05-17 00:00:00 — Det är en viktigt kulturpolitisk uppgift attsäkra ett utbud i elektroniska medier som präglas avkvalitet och bildning, inte minst mot bakgrund avdessa mediers genomslagskraft hos unga människor.Public service bör få en tydlig kvalitetsinriktning.Svenska språket kan riskera att utarmas genomdominans av billiga program på engelska. Det krävsdärför större satsningar på ett kvalitetsutbud påsvenska i public service. Vidare bör programmenpräglas av bredd och mångfald i kultur- ochsamhällsprogram. Innehållet skall uppfylla krav påsaklighet och publicistiskt oberoende.Ett nytt finansieringssystem med slopade TV-avgifter för den framtida radion och TV:n iallmänhetens tjänst bör införas. Staten börtillskjuta ett stort eget kapital till fem fonderför stöd till public service. Vidare bör fonderna fåett årligt tillskott genom nätavgifter. Slopade TV-avgifter innebär en besparing om 140 miljoner kronorper år som går till administration ochkontroll. Fondernas sammanlagda resursnivå bör ligga20-25 % över dagens nivå för att göra högre kvalitetmöjlig. Staten bör i enlighet med förslaget i motionKr7 (fp) avveckla ägandet av innehållsproduktionenoch distributionen på radio- och TV-området.Public service-företagen bör säljas ut tillpersonalen eller som folkaktier på börsen.Riksdagen bör med bifall till motion Kr7 (fp)yrkandena 1 och 3-5 som sin mening tillkännage förregeringen vad jag anför om inriktningen avutredningen om en framtida radio och TV iallmänhetens tjänst. Motionerna Kr1 (m) yrkandena 2,6 i denna del och 8, Kr8 (kd) yrkande 7, Kr10 (kd)yrkande 1, Kr12 (m) yrkande 2 och Kr282 (kd)yrkandena 5 och 6 avstyrks.30.Försäljning av m.m. (punkt 40)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 40 bordeha följande lydelse:40. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 30. Därmedbifaller motion 2000/01:T201 yrkande 22samt bifaller delvis motionerna 2000/01:K238 yrkande1 och 2000/01:K400 yrkande 15.StällningstagandeSom anförs i motionerna K238 (m), K400 (m) och T201(m) har ett de facto-monopol på marknadenför utsändning av TV och radio. Utbyggnaden av detdigitala mark-TV-nätet innebär att Teracomsdominerande ställning förstärks ytterligare.Villkoren i de marksända företagenssändningstillstånd bör därför ändras så attföretagen inte längre skall vara skyldiga att anlitaTeracom AB:s utsändningstjänster. Public service-företagen bör dessutom få i uppdrag att upphandlasändningarna i konkurrens. Vi anser också - i likhetmed vad som förordas i motion T201 (m) - att det ärnödvändigt att skyndsamt privatisera . Vianser vidare att det inte heller finns någonanledning för staten att äga och driva bolag somSenda och Boxer i . Ävendessa bör privatiseras.Riksdagen bör med bifall till motion T201 (m)yrkande 22 och med delvis bifall till motionernaK238 (m) yrkande 1 och K400 (m) yrkande 15 som sinmening tillkännage för regeringen vad vi anför omkonkurrensutsättning av och omprivatisering av , i ochBoxer AB.31. Öppna kanaler (punkt 41)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 41borde ha följande lydelse:41. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 31. Därmedbifaller motion Kr343 yrkande 8 och avslårmotionerna 2000/01:Kr701 yrkande 36 och 2000/01:N383yrkande 33.StällningstagandeÖkad mångfald handlar inte bara om frågan om attmotverka koncentration, utan också om att stimuleranya aktörer att producera och förmedla information.Riksförbundet kanaler, dvs. oberoende ochicke-kommersiella lokala stationer som sänder ihuvudsak samhällsinformation, utbildning och kultur,är bra exempel på vad man kan uppnå även med ganskasmå resurser. Politiken bör - som anförs i motionKr343 (c) - inriktas på att ta till vara dentekniska utvecklingen för att förbättra villkorenför dessa och andra nya medier. bör medbifall till motion Kr343 (c) yrkande 8 som sinmening tillkännage detta för regeringen. MotionernaKr701 (mp) yrkande 36 och N383 (mp) yrkande 33avstyrks.32.Öppna kanaler (punkt 41)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 41borde ha följande lydelse:41. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 32. Därmedbifaller motionerna 2000/01:Kr701 yrkande36 och 2000/01:N383 yrkande 33 samt avslår motionKr343 yrkande 8.StällningstagandeDen enda icke kommersiella TV-produktionen, nämligenverksamheten som kanalerbedriver, får inte statligt stöd. Drygt en miljonmänniskor har tillgång till dessa lokalakanaler och kan bl.a. se direktsända debatter frånEU-parlamentet. är det i första hand de störrekommunerna som ger verksamheten bidrag, vilketmedför regionala skillnader. Detta är inteacceptabelt. Det är viktigt att alla människor,oavsett var de bor, får tillgång till fria medier.Regeringen bör därför undersöka möjligheten att förframtiden bidra med statligt stöd till RiksförbundetÖppna kanaler. Detta bör med bifall tillmotionerna 2000/01:Kr701 (mp) yrkande 36 och2000/01:N383 (mp) yrkande 33 tillkännage förregeringen. Motion Kr343 (c) yrkande 8 avstyrks.33.Våldsskildringsrådet (punkt 42)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 42 bordeha följande lydelse:42. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 33. Därmedbifaller motionerna 2000/01:Kr282 yrkande10 och 2000/01:Kr286.StällningstagandeVåldsskildringsrådet, som arbetar i form av enstatlig kommitté, tillkom och är inordnatunder . Rådets uppgift är attsamordna myndigheters åtgärder mot skadligavåldsskildringar i rörliga bilder, stödjaorganisationer och grupper som engagerar sig ifrågorna, följa och sprida forskning inom området,följa marknadsutvecklingen och förmedla kunskap ommedieutbudet, verka för ökad mediekunskap i skolan,ta initiativ till projekt att bekämpa otillåtnavåldsskildringar samt utvärdera samhällets insatser.I december 1998 gav regeringen att även ansvara för det svenskagenomförandet av EU-rekommendationen om skydd avminderåriga och den mänskliga värdigheten. Syftetmed rekommendationen är att få mediebranscherna attta ett ökat ansvar för självreglering för att skyddabarn från skadligt innehåll.Rådet har i en rapport till kulturministern om sinverksamhet begärt en översyn av kommittéformenslämplighet för de verksamheter som utkristalliseratssom rådets primära. En översyn av direktivenefterlyses också eftersom vissa delar ansesföråldrade och andra vuxit i angelägenhetsgrad. sammansättning föreslås ingå i översynen.Utbudet av våldsskildringar direkt till hemmen harökat i omfattning genom ökningen av kabel- ochsatellitsändningar. Det är också lätt förminderåriga att komma över videofilmer med enåldersgräns på 15 eller 18 år.Vi anser med hänvisning till hur den samladebilden ser ut att det finns all anledning attsnarast genomföra den översyn avVåldsskildringsrådet som rådet begärt. Detta börriksdagen med bifall till motionerna Kr282 (kd)yrkande 10 och Kr286 (kd) som sin mening tillkännageför regeringen.34.Forskning om datorspels påverkan på barn ochunga (punkt 44)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 44 bordeha följande lydelse:44. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 34. Därmedbifaller motion 2000/01:Kr282 yrkande 11.StällningstagandeSom anförs i motion Kr282 (kd) har kunskaperna ombildvåldets effekter ökat . Det harpåvisats att våldsinslag i medier kan leda tillaggressioner och rädsla hos barn och ungdomar. Påsikt kan det innebära en tillvänjning vid våld.Vissa typer av våld upplevs som mindre skrämmande omman ser det gång på gång.Inom forskningen om hur barn påverkas av våld imedierna saknas forskning om hur barn påverkasav sådana datorspel som kan anses ha negativpåverkan. Även sådan forskning är enligt vår meningvärd stor uppmärksamhet från forskarsamhällets sidaoch borde enligt vår mening påbörjas.Riksdagen bör därför med bifall till motion Kr282(kd) yrkande 11 som sin mening tillkännage förregeringen vad vi här anför om forskning omdatorspels påverkan på barn och ungdomar.35.Utredning om mediers påverkan på barn ochunga (punkt 45)av (), (v), (), (), EwaLarsson (mp), () och LennartKollmats (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 45 bordeha följande lydelse:45. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 35. Därmedbifaller motion 2000/01:Kr342 yrkande 8.StällningstagandeDet är under uppväxten människor skaffar sig deflesta av sina referensramar och värderingar. Deunga utforskar verkligheten och gör sig en bild avhur den ser ut och hur den fungerar. Ungdomsåren ären känslig tid. Ungdomstidens upplevelser formarmänniskor för resten av livet och bestämmer hur deskall handskas med de situationer som de möter somvuxna.Som anförs i motion Kr342 (mp) får nutidens ungainformation och upplevelser på helt andra sätt än desom var unga för tio eller sedan.Televisionens explosionsartade utveckling medständigt fler kanaler som har ett allt mer avanceratinnehåll har gått hand i hand medinformationsteknikens utbud av snabbarekommunikation, nya inlärningsmöjligheter, spel ochstörre och mer komplexa vägar att söka information.Yttrandefriheten och demokratin stärks av att detblir lättare att söka information och sprida sinaåsikter. Det är dock nödvändigt att frågavad utvecklingen på medieområdet betyder för dem somär unga och vad medieutvecklingen gör med deras bildav verkligheten och deras förmåga att analysera den.Vad innebär det t.ex. att växa upp medvåldsinriktade datorspel, ett mycket stort TV-utbuddygnet runt och ögonblicklig tillgång tillinnehållet på Internet där våld, pornografi ochrasistpropaganda utgör en visserligen mindre, menobehaglig del, av helheten.Det är vuxenvärldens ansvar, som föräldrar och sommedborgare, att ge dem som växer upp de verktyg debehöver för att handskas med informationen.Utskottet anser att det behövs mer debatt ochforskning om hur det nya medielandskapet påverkarvåra unga. Det behövs även en helhetssyn på all denkunskap som redan finns i ochinternationellt.En utredning bör därför tillsättas för att ta ettsamlat grepp om alla de mediala påverkanssituationerett barn utsätts för och deras påverkan på barnetsutveckling psykiskt såväl som fysiskt.Vad utskottet här har anfört om en utredning ommediers påverkan på barn och unga bör medbifall till motion Kr342 (mp) yrkande 8 tillkännageför regeringen.36.Forskning om sociala och demokratiska frågor(punkt 46)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 46borde ha följande lydelse:46. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 36. Därmedbifaller motion 2000/01:Kr343 yrkande 3.StällningstagandeGenom den snabba utvecklingen inom helatelekommunikationsområdet och främstinformationstekniken öppnas nya möjligheter förmänniskor att ta emot och distribuera information.När alltfler människor blir uppkopplade med snabbaförbindelser får de möjlighet att välja mellan ettoändligt mycket större globalt utbud än det utbud viser . Detta utbud har dock skapats genom någonannans urvalsprocess. Alltfler får också möjlighetatt publicera sig på nätet. Detta är ett stort stegframåt, men det råder inte lika villkor ochmöjligheter för dem som publicerar materialet.Konvergensen mellan olika medier möjliggör helt nyaoch individualiserade distributionsformer.Genom den globala marknad, som man kan välja från,blir det möjligt för individen att sätta samman etthelt individuellt mediepaket, där lokala nyheterhämtas från en källa, inrikesnyheter från en annan,utrikesnyheter från ytterligare ett par källor osv.Det handlar då inte bara om det som äretermedier, utan med all säkerhet också om det som är tidningskonsumtion. I allt väsentligt innebärdetta kundorientering, i stället för som ,producentorientering.De sociala och demokratiska frågorna behöveruppmärksammas i samband med denna medieutveckling.Inte minst bör forskning initieras och en offentligdebatt om det framtida medielandskapet stimuleras.Riksdagen bör därför med bifall till motion Kr343(c) yrkande 3 som sin mening tillkännage vad jag härhar anfört om forskning om de sociala ochdemokratiska frågorna i samband medmedieutvecklingen.Särskilda yttranden1. Ett mångsidigt utbud av hög kvalitet (punkt1)() anför:Jag ställer mig bakom förslaget i propositionen omett mångsidigt utbud av hög kvalitet. Jag vill dockpåminna om vad som sägs i motion Kr3 (c) om attpublic service-företagen spelar en betydande rollför tittarnas personliga utveckling och att radiooch TV därför bör undvika att visaunderhållningsprogram med våldsinslag. Detta bordeäven kunna gälla filmer som visas i SVT.Motionärerna anser att programutbudet i stället börförmedla god kultur som kan stärka människorssjälvkänsla, skapa möjligheter och peka på godaexempel.2. Mångfald i nyhetsutbud ochsamhällsutveckling (punkt 2)() anför:Miljöpartiet har i sin motion Kr701 (mp) uttrycktoro över att organisationen av SVT:snyhetsverksamhet medför likriktning av Rapport ochAktuellt som innebär att en stor andel av de inslagsom sänds i de båda nyhetsprogrammen är lika och TV kommer attfå regeringens uppdrag att följa och utvärdera hurmångfalden i nyhetsutbudet påverkas av de gjordaorganisationsförändringarna av nyhetsprogrammen. Enav de frågor som torde komma att belysas ochdebatteras är hur stor andel av innehållet som kananses vara acceptabel upprepning. SVT:s mätningarvisar att vissa inslag i Rapport och Aktuellt äridentiska. Av motion Kr701 (mp) framgår attMiljöpartiet anser att inte några inslag borde varaidentiska. Jag anser emellertid att jag kan avståfrån att reservera mig till förmån för den nuaktuella motionen och i stället avvakta resultatetav utvärdering.3. Gudstjänstprogram (punkt 4)(), (), JanBackman (m), () och ()anför:Vi erinrar om att det av motionerna Kr3 (c) och Kr11(m) framgår att många människor på grund av sjukdomeller andra hinder inte har möjlighet att besökakyrkan och att de därför har ettstort behov av att kunna ta del av TV-sändagudstjänster även fortsättningsvis.4. Text-TV-textning (punkt 8)() anför:Jag vill erinra om att text-TV-textningen bör kunnavara till stor hjälp även för många grupper som inteär drabbade av hörselskador. Det kan t.ex. gällamänniskor med läs- och skrivsvårigheter såsomdyslektiker, invandrade och många äldre. Det rimligamålet borde vara att SVT i sitt framtida utbud kundetexta av de förstagångssändaprogrammen med svenskt ursprung.5. Syntolkning (punkt 10)och (båda v)anför:Vi erinrar om att vi i motion Kr340 (v) föreslagitatt syntolkning bör införas i SVT:s program och ökasuccessivt. I motionen sägs även att det i nästasändningstillstånd bör beaktas att samhällsprogrambör syntolkas. Vidare sägs i motionen: "En metod attförbättra synskadades möjlighet att ta del avsamhällsprogram, kultur och 'såpor' är uppläsning avtextremsa och syntolkning." Vi har emellertidavstått från att yrka bifall till vårt förslag,eftersom vi - liksom övriga i utskottets majoritet -anser att förutsättningarna för syntolkning kommeratt förbättras avsevärt när den digitalasändningstekniken är införd.I sammanhanget bör nämnas att det i motion Kr340(v) även anförs följande: "Det bör påpekas att densynskadade inte kan utföra s.k. menysökning om intemenyn läses upp."6. Syntolkning (punkt 10)() anför:Jag vill påminna om att liberalerna imotion Kr7 (fp) föreslagit att försök medsyntolkning skall göras under den kommandetillståndsperioden. Jag har avstått från att yrkabifall motionsförslaget, eftersom detfrekvensutrymme som används förstereoljud då skulle behöva tas i anspråk. Förslagetbör emellertid kunna genomföras efter övergångentill digital sändningsteknik.7. Textremsor på minoritetsspråk (punkt 18)och (båda v)anför:Det hade varit glädjande om utskottet kunnat enaskring förslaget i motion Kr341 (v) att SVT:sprogramutbud skall förses med textremsor påminoritetsspråk redan under nästa tillståndsperiod.Vi har emellertid valt att inte yrka bifall tillförslaget och att i stället ställa oss bakomförslaget i propositionen att programföretagen skallbeakta de språkliga och etniska minoriteternasintressen och att deras insatser på detta områdeskall öka. Vi påminner om den särställning som nutilldelas fyra av de nationella minoriteternas språkäven inom ramen för public service-uppdraget.Vidare vill vi påminna om att det i motion Kr341(v) framhålls att textremsor med text påminoritetsspråk skulle kunna bidra till att öka läs-och skrivkunnigheten hos minoriteter och invandrare.Slutligen erinrar vi om att SVT enligt samma motionborde knyta till sig en referensgrupp för att kunnafå ett helhetsgrepp om hur behoven iminoritetsgrupperna ser ut.8. Decentraliserad organisation (punkt 19)() anför:Jag vill påminna om vad som sägs i motion Kr343 (c)om nödvändigheten av att de lokala public service-redaktionerna får förbättrade möjligheter att sändalokalt material och av att ett eventuellt minskatekonomiskt utrymme för företagen inte får hindradenna ambition.9. Finansiering (punkt 32)() anför:Jag påminner om att liberalerna i motionKr7 (fp) redovisar ett förslag till nytt sätt att iframtiden finansiera public service-verksamheten.Förslaget innebär att fem fonder skall bildas föratt stödja public service-verksamhetensprogramproduktion inom radio, TV och nya medier.Fonderna får dels ett stort eget kapital genom attstaten gör en engångsöverföring, dels årligatillskott. Engångsöverföringen föreslås komma frånen försäljning av bl.a. statens återstående aktier iTelia. Det årliga tillskottet skall komma frånintäkter från nätavgifter. Att ersätta systemet medTV-avgifter innebär också att man slipper denstörsta delen av dess kostnad för administration ochkontroller, vilken uppgår till 140miljoner kronor. (Se även reservation 29.)10. Departementstillhörighet för (punkt 39), , ochRoy (alla m) anför:Staten har ägarintressen i tre företag inomnäringsgrenen telekom, nämligen , och . Av dessa tillhörSvenska rymdaktiebolaget och ABNäringsdepartementet, medan tillhörKulturdepartementet.Med tanke på telekomsektorns växande betydelse,den alltmer påtagliga konvergensen mellan tele-,data-, radio- och TV-tjänster och desamordningsbehov, inte minst på investeringssidan,som allt tydligare kommer att visa sig är dennauppdelning alltmer olämplig. Det är därför våruppfattning att - i enlighet med vad som föreslås imotion Kr338 (m) - de tre företagen borde få sammahuvudman, nämligen . Dettaskulle också underlätta samordningen av kommandeaktieförsäljningar i de tre bolagen.Vi avstår emellertid från att yrka bifall tillmotion Kr338 (m) då det är regeringen som fördelarregeringsärenden mellan departement. Vår förhoppningär att regeringen skall komma fram till sammaslutsats som vi om bolagensdepartementstillhörighet.BILAGA 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2000/01:94 föreslår regeringen attriksdagen1. antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1989:41) om TV-avgift,2. godkänner vad regeringen föreslår om riktlinjerför programverksamheten (avsnitt 8),3. godkänner vad regeringen föreslår om SverigesUtbildningsradios verksamhet (avsnitt 9),4. godkänner vad regeringen föreslår omuppföljning och granskning av programverksamheten(avsnitt 10),5. godkänner vad regeringen föreslår omdistribution av radio och TV (avsnitt 11),6. godkänner vad regeringen föreslår omberedskapsfrågor (avsnitt 12),7. godkänner vad regeringen föreslår omfinansiering, system för medelstilldelning samtredovisning och revision (avsnitten 13.1, 13.2 och13.5),8. godkänner vad regeringen föreslår omtillståndsperiodens längd (avsnitt 14),9. godkänner vad regeringen föreslår ommedelstilldelning (avsnitt 13.3).