bet · GO01UU8 · 2001-03-20 00:00:00 — fullt inbördeskrig eller en allvarligförsämring av läget för de mänskliga rättigheterna".Man räknar med att det kan ta upp till tre månaderatt besluta om att ta bort ett land från listan.Utskottet menar att det behövs en snabbare procedursom ger utrymme för snabbare reaktioner påuppflammande konflikter och försämringar avsituationen när det gäller demokrati och demänskliga rättigheterna. Konflikterna kan blomma uppmycket hastigt och krig med stora förluster avmänniskoliv kan vara en realitet än , menar utskottet.Utskottet anser därför att bör upprätta ettsystem där alltid granskarlandlistorna ytterligare en gång när produktionen ärklar och innan försvarsmateriel exporteras.Med vad som ovan anförts tillstyrker utskottetmotionerna /01:U6 (v) yrkande 5 och 2000/01:U7(mp) yrkande 6.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande omprövning avExportkontrollrådetatt med anledning av motionerna 2000/01:U6 yrkande 5och 2000/01:U7 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Transatlantiskt samarbete (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "kan" och på s. 15slutar med "kan besvaras" bort ha följande lydelse:Utskottet välkomnar det framlagda ramavtalet föratt underlätta omstrukturering och drift av deneuropeiska försvarsindustrin. Utskottet konstateraratt det är så att inget i ramavtalet formelltbegränsar svensk industri från att söka samarbetemed försvarsindustri utanför kretsen avavtalsslutande stater.Utskottet vill dock framföra sin oro över attramavtalet på många håll i uppfattas som endel av en strävan att upprätta ett mer jämbördigtförhållande mellan den europeiska och denamerikanska försvarsindustrin. Utskottetsuppfattning är att det inte föreligger någotmotsatsförhållande och att det inte ligger i svensktintresse att medverka till att förstärka den synen.Regeringen bör därför i olika sammanhang, inom ramenför det europeiska samarbetet, klargöra den svenskaståndpunkten i detta avseende.Utskottet vill framhålla att svenskförsvarsindustri är i starkt behov av ett ökatsamarbete såväl med europeisk som med amerikanskförsvarsindustri. Det är endast samarbetets innehålloch förutsättningarna i det enskilda fallet somskall avgöra valet av samarbetspartner.Med vad som ovan anförts tillstyrker utskottetmotion U8 (fp) yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande transatlantiskt samarbeteatt med anledning av motion 2000/01:U8 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Ramavtal mellan , ,, , ochTyskland om åtgärder för att underlättaomstrukturering och drift av den europeiskaförsvarsindustrin (mom. 11), (båda v) och MarianneSamuelsson (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "delar" och på s. 16slutar med "försvarsindustrin" bort ha följandelydelse:Utskottet delar inte regeringens ochförsvarsutskottets bedömning vad gäller ramavtaletoch avstyrker därmed regeringens förslag iproposition 2000/01:49 om godkännande av avtalet.Med vad som anförts avstyrker utskottetpropositionens förslag om godkännande av ramavtaletmellan , , , ,och om åtgärder för att underlättaomstrukturering och drift av den europeiskaförsvarsindustrin och tillstyrker motion U7 (mp)yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande ramavtal mellan ,, , , ochTyskland om åtgärder för att underlättaomstrukturering och drift av den europeiskaförsvarsindustrinatt med avslag på propositionens2000/01:49 förslag och medanledning av motion 2000/01:U7yrkande 1 inte godkänner ramavtaletmellan , , ,, ochTyskland om åtgärder för attunderlätta omstrukturering ochdrift av den europeiskaförsvarsindustrin.Särskilda yttranden1. politik vad gällerkrigsmaterielexport (mom. 1), (båda v) och MarianneSamuelsson (mp) anför:Vänsterpartiet och anser att det finnsen stor risk att inflytandekommer att minska vad avser projekt som ingås underdet föreslagna ramavtalet. De landlistor som skallupprättas skall visserligen i särskilt känsliga falluppvisas för , men det finnsingen garanti för att beslutkommer att gälla. Dessutom är det en bedömningsfrågavad som avses med "särskilt känsliga fall". Riskenär därför stor att regeringen bortser frånExportkontrollrådets beslut och inte tar upp dettill omförhandlingar om den redan upprättadelandlistan.2. EU:s politik vad gällerkrigsmaterielexport (mom. 2)() anför:Den bör inom ramen för EU verkaför att frågor rörande export av krigsmaterielanpassas till den restriktiva praxis som gäller iSverige.3. Redovisning av export (mom. 4), (båda v), Karl-GöranBiörsmark (fp) och () anför:Vänsterpartiet, och anseratt risken är stor för att redovisningen av exportav materiel som producerats gemensamt - och somborde redovisas i ländernas årliga rapporter omkrigsmaterielexport - kommer att försämras. Detsvårt att se hur denna konkret skall gå till.Sannolikt kommer endast utförsel av krigsmaterieltill respektive samarbetsländer att redovisas, meninte till vilket land den färdiga produkten harexporterats. Det blir således svårt för allmänhetenatt i regeringens årliga skrivelse till omkrigsmaterielexporten se vilkaslutdestinationsländer som den gemensamt produceradematerielen exporterats till.Regeringens årliga skrivelse till ärredan i nuläget mycket begränsad och innehåller intealls lika mycket information som vissa andrasamarbetsländers årliga rapporter till sinarespektive parlament. En begränsad rapportering avexport av krigsmateriel producerade, somramavtalsprojekt skulle bli ännu ett steg mot ökadslutenhet.Vänsterpartiet, och menardärför att exporten av gemensamt produceradförsvarsmateriel till slutgiltigt destinationslandskall redovisas i regeringens årliga skrivelse tillriksdagen.4. granskning (mom. 5), (båda v) och MarianneSamuelsson (mp) anför:Export av krigsmateriel är alltid problematisk, ochpolitiskt mycket känslig. Det politiska organ somhar att hantera dessa frågor på ett konkret plan ochi detalj är . Därför anserVänsterpartiet och attExportkontrollrådet skall ha rätt att utvärdera devita listorna innan det fattas några slutgiltigabeslut om exportdestinationer. Vi anser även attExportkontrollrådets beslut därvid skall varabindande.5. granskning (mom. 5)() anför:Det finns en klar risk att den fortsatta hanteringenav frågor inom ramen för samarbetet kringramavtalet, inte minst på grund av de storaekonomiska och även utrikespolitiska intressen somberörs, kan komma att förskjuta tyngdpunkten i denformella hanteringen av tillståndsfrågor utanför deramar som uppställs i ramavtalet. Det är därförmycket angeläget att det från svensk sida alltframgent framhålls nödvändigheten av attExportkontrollrådet för svensk del alltid gesmöjlighet att komma in så tidigt att ett reelltinflytande över hanteringen kan säkerställas.6. Omprövning av landlistor (mom. 7), (båda v) och MarianneSamuelsson (mp) anför:Vi har kunnat se hur konflikterhastigt - och t.o.m. oväntat - blossat upp ochövergått i krig. I sådana situationer är detuppenbart att regering och riksdag måste reagerasnabbare och mer flexibelt. Det kan hända att beslutfattade om krigsmaterielexport måste ändras likasnabbt. Att snabbt ändra bedömning då konflikterövervunnits eller läget i fråga om mänskligarättigheter förbättrats är inte av sammaangelägenhetsgrad. Av denna anledning anserVänsterpartiet och attExportkontrollrådet bör ha rätt att sområdet själv beslutar efterlysa omprövningar avlandlistorna.7. Frysning av export under omprövning(mom. 8)() anför:Sverige bör verka för att samarbetsländerna kommeröverens om att man fryser exporten till de ländersom omprövas medan omprövningen pågår.8. Leveranstvång (mom. 9), (båda v) och MarianneSamuelsson (mp) anför:I ramavtalet åtar sig parterna att försökaåstadkomma en obehindrad överföring avförsvarsmateriel mellan sig. Avtalet innehålleråtaganden om leveranssäkerhet mellan parterna.Parterna åtar sig att - om en part begärförsvarsmateriel i händelse av nödläge, kris ellerväpnad konflikt - samråda i syfte att från egnaförråd tillhandahålla försvarsmateriel, antingen motersättning eller utan ersättning.Detta är ytterligare ett tecken på regeringensotydlighet om den svenska alliansfriheten ochneutralitetspolitiken. I avtalet talas det omleveranser av krigsmateriel till samarbetsländerna iden händelse något av dem dras in i en väpnadkonflikt eller krig. och Miljöpartietser detta som ett avsteg från de svenska principernaför krigsmaterielexport.Eftersom ramavtalet omfattar och femNatoländer innebär det att genomleveransskyldigheten knyts närmare Nato.Vänsterpartiet och anser därför attSverige skall ha ett undantag från leveranstvångettill samarbetsländer som befinner sig i konflikteller krig.Försvarsutskottets yttrande2000/01:FöU3yRamavtal om åtgärder för att underlättaomstrukturering och drift av den europeiskaförsvarsindustrinTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett försvarsutskottettillfälle att yttra sig över regeringens proposition2000/01:49 Ett ramavtal om åtgärder för attunderlätta omstrukturering och drift av deneuropeiska försvarsindustrin, jämte tillhörandemotioner.RegeringenBakgrundRegeringen anför att försvarsministrarna iFrankrike, , , , Sverigeoch undertecknade engemensam avsiktsförklaring om åtgärder för attunderlätta omstrukturering av europeiskförsvarsindustri. Enligt avsiktsförklaringen fick enexekutivkommitté, med en representant för vart ochett av länderna, ansvar för att förhandla och läggafram förslag om internationella instrument inomområdet.Regeringen anför vidare att den i prop.1999/2000:30 Det nya försvaret redovisadearbetsläget i förhandlingarna och då bedömde att enöverenskommelse torde bli av en sådan karaktär attden borde underställas för godkännande.Den nämnda exekutivkommittén beslutade den 9 april2000 och om förslag till ettramavtal om åtgärder för att underlättaomstrukturering och drift av den europeiskaförsvarsindustrin. Regeringen beslutade den 20 juli2000 att avtalet skulle undertecknas. Avtaletundertecknades den 27 juli 2000.I sin bakgrundsteckning av ärendet anför regeringenbl.a. följande.Förutsättningarna för den europeiskaförsvarsindustrin har förändrats i grunden under detsenaste årtiondet. En ny säkerhetspolitisk karta harritats. Det föreligger inte längre något hot om enväst-östlig konfrontation. Tyngdpunkten för deeuropeiska försvarsmakterna förskjuts alltmer motinternationell samverkan och krishantering.Tillsammans utvecklar medlemsstaterna i deneuropeiska unionen en gemensam utrikes- ochsäkerhetspolitik, och som en del av denna en militärkrishanteringsförmåga. Försvarsmakterna i tidigareWarszawapaktländer, Natoländer och militärtalliansfria stater samverkar inomramen för Partnerskap för fred, PFF, och ifredsfrämjande operationer på Balkan.Inom försvarsindustrin har utvecklingskostnadernaför nya system höjts kraftigt i takt med att denalltmer har utvecklats till en högteknologisksektor.Gränsdragningen mellan militär och civil industrihar blivit mer otydlig . Utveckling ochproduktion inom civil industri bedrivs i storutsträckning över nationella gränser.Samtidigt har de europeiska staterna minskat sina försvarsutgifter avsevärt.Anslagen för materielanskaffning, forskning ochutveckling har minskat. Detta har resulterat iöverkapacitet och stora rationaliseringar inomförsvarsindustrin.Sammanfattningsvis, säger regeringen, har detfunnits ett starkt tryck på att omstrukturera ochrationalisera försvarsindustrin och på att öka deninternationella samverkan för att göramaterielförsörjningen mera rationell.Under de allra senaste åren harförsvarsindustriföretagen i inlett enindustriell konsolidering. Tre dominerandeförsvarsindustriföretag har skapats, nämligenBritish (BAe), EuropeanAeronautics, Defence and () samtThales.Utvecklingen har även medfört omfattandeförändringar i den svenska försvarsindustrinsägarstruktur. har förvärvat CelsiusAB. Det engelska företaget harförvärvat . Det tyska företagetHowaltswerke har förvärvat . Det amerikanska företaget harförvärvat . Regeringen harställt sig bakom dessa förändringar då de förbättrarförutsättningarna att bibehålla prioriteradförsvarsindustriell förmåga i och bidrartill ett ömsesidigt industriellt beroende som ökarförsörjningstryggheten i kristider.Regeringen anser att det tidigare målet, underkalla kriget, att ha en inhemsk oberoendeförsvarsindustri är vare sig möjligt attuppnå eller önskvärt med hänsyn till Sverigesintressen och försvarets behov i det nyasäkerhetspolitiska läget. Däremot, säger regeringen,ligger det i vårt säkerhetspolitiska intresse attsamverka med andra länder om gemensamsäkerhetsfrämjande verksamhet och krishantering. Detär således naturligt att samverka inom områdetmaterielförsörjning med länder med vilka vi i övrigthar ett nära säkerhetssamarbete.Ökat europeiskt samarbete behövs också för attbevara en konkurrenskraftig försvarsindustri iEuropa. Detta har betydelse för vårsäkerhetspolitiska handlingsfrihet. Alternativet ärett ensidigt beroende av import från framföralltUSA.Regeringen betonar vidare att det i dagensföränderliga värld behövs stor flexibilitet imaterielförsörjningen så att den kan vara enintegrerad del av Försvarsmaktens anpassningsförmågainför nya hot och risker. Regeringen konstaterar attdet är ett vitalt säkerhetspolitiskt intresse förett militärt alliansfritt land som attomvärlden har tilltro till vår anpassningsförmåga.En hög leveranssäkerhet är följaktligen av störstabetydelse.Ett framgångsrikt internationelltförsvarsmaterielsamarbete och en tryggadmaterielförsörjning förutsätter, enligt regeringen,att de deltagande länderna harmoniserar sina krav påmilitär utrustning. Till grund för en sådanharmonisering bör ligga en gemensam analysprocessför att skapa en gemensam syn på operativa behov.Ökad interoperabilitet sägs också vara av storbetydelse för att olika länders förband skall kunnasamverka i internationella fredsfrämjande insatser.Med utgångspunkt i gemensamma materielkrav kanforskning och utveckling i högre grad ske gemensamt.Ett internationellt samarbete skulle kunna leda tillett mera effektivt utnyttjande av de begränsaderesurserna för försvarsindustriell forskning ochutveckling.På exportkontrollområdet kommer varje enskiltindustrisamarbete att fordra ett nära samspel mellanberörda regeringar. Detta samspel, hävdarregeringen, är så utformat att vårt nationellainflytande över exporten kommer att kunna behållas.Ett effektivt försvarsindustrisamarbete kräverockså ett flertal andra arrangemang, bl.a. åtgärderför att säkerställa skyddet av sekretessbelagdauppgifter.Sammanfattningsvis välkomnar regeringen denförsvarsindustriella förändringsprocess som inlettsi . Försvarsindustrins internationaliseringsägs vara en förutsättning för att vi skall kunnabevara industrikapacitet i och säkra vårförsvarsmakts materielförsörjning med bibehållandeav vår traditionella militära alliansfrihet. Avsåväl säkerhetspolitiska som försvars- ochindustripolitiska skäl är det följaktligen av stortvärde att deltar i den omstrukturering sommåste äga rum i består av en ingress och nio avsnitt:· Ingress.·· Syfte, definitioner och allmän organisation.Omfattar artiklarna 1-3.·· Leveranssäkerhet. Omfattar artiklarna 4-11.·· Förfaranden vid överföring och export. Omfattarartiklarna 12-18.·· Säkerhetsskydd för sekretessbelagd information.Omfattar artiklarna 19-27.·· Försvarsrelaterad forskning och teknologi.Omfattar artiklarna 28-36.·· Behandling av teknisk information. Omfattarartiklarna 37-44.·· Harmonisering av militära krav. Omfattarartiklarna 45-49.·· Skydd av kommersiellt känslig information.Omfattar artiklarna 50-54.·· Slutbestämmelser. Omfattar artiklarna 55-60.·I propositionen förklarar och kommenterar regeringende olika artiklarnas innebörd.Regeringens förslagRegeringen föreslår att godkännerramavtalet mellan , , ,, och om åtgärder föratt underlätta omstrukturering och drift av deneuropeiska försvarsindustrin.I sin motivering för förslaget anför regeringenbl.a.Regeringen har , bl.a.i prop. 1999/2000:30 Det nya försvaret, förriksdagen framhållit den stora betydelsen av ökatinternationellt samarbete för den framtidamaterielförsörjningen till det svenska försvaret.Regeringen anser att det avtal som förhandlats framöverensstämmer väl med denna inriktning. Det ger iförsta hand en grund för omstrukturering ochsamverkan mellan de sex länderna och industrierna idem. Det ger i andra hand en grund för att utvidgasamverkan till att omfatta andra europeiska länderoch industrierna i dem. Regeringen anser vidare attavtalet gynnar förutsättningar att bevaraoch utveckla den transatlantiska länken.När det gäller frågan om leveranssäkerhet bedömerregeringen att avtalet väsentligt förbättrarförutsättningarna för att tryggamaterielförsörjningen, såväl i fredstid som inödläge, kris eller krig.Regeringen anser att det är både önskvärt ochnödvändigt att våra materielförsörjningsbehovtryggas genom internationellt samarbete med ländermed vilka vi i övrigt har ett närasäkerhetssamarbete. Internationellt samarbete ochutvecklandet av ömsesidiga beroenden ärförutsättningar för att vi skall kunna bibehållaförsvarsindustriell kompetens på strategiskanyckelområden och kunna säkra vår försvarsmaktsmaterielförsörjning med bibehållen trovärdighet förvår säkerhetspolitiska linje.Avtalet sägs avsevärt underlätta tillskapandet avsådana ömsesidiga beroenden och ger därmedförbättrade möjligheter för att kunnaanskaffa nödvändig försvarsmateriel även i ett lägesom kräver snabb resursuppbyggnad. Avtaletinnehåller dessutom åtaganden om leveranssäkerhetsom är avsedda att trygga materielförsörjning även ihändelse av höjd internationell spänning och ökadefterfrågan på strategiskt viktiga produkter.I förhandlingarna sägs hänsyn ha tagits tillSveriges säkerhetspolitiska linje, såsom den hardefinierats av riksdagen.Regeringen uppehåller sig i sin motivering ingåendevid förfaranden vid överföring och export.Reglerna i avtalet om förfaranden vid överföringoch export sägs syfta dels till att underlättaöverföring mellan parterna av sådana komponenter,delsystem och färdiga produkter som tas fram igränsöverskridande industrisamarbete, dels till attbringa under likformig kontroll all export tillicke-part av samarbetsprodukter eller dessaskomponenter och delsystem, oavsett från vilken avparterna exporten verkställs.Avtalet, hävdar regeringen, förbättrar parternasmöjligheter att mellan sig överföra försvarsmaterieloch försvarsmaterieltjänster. Det underlättardärigenom industriell omstrukturering. Industrinseffektivitet och internationella konkurrenskraftfrämjas, som avvecklingen av överkapacitetpåskyndas. Vidare bidrar avtalet till attsäkerställa att export av utrustning som framställtsi ömsesidigt samarbete handhas på ett ansvarigt sättoch med respekt för deltagande statersinternationella skyldigheter och åtaganden påexportkontrollområdet, särskilt kriterierna i EU:suppförandekod.En utgångspunkt sägs således ha varit att allfysisk utförsel av krigsmateriel från respektivepart skall kontrolleras genom redan etableradenationella regelverk.En annan utgångspunkt har varit att de överenskomnaexport-kontrollreglerna kan ge viktiga bidrag tillden leveranssäkerhet som avtalet syftar till attfrämja, genom att möjliggöra friare överföring avmateriel mellan parterna. Parterna har av dennaanledning varit överens om att avtalet bör ha ensådan verkan att överföringen av samarbetsproduktertill en annan part behandlas lika oavsett om denmottagande parten är direkt delaktig iindustrisamarbetet kring produkten eller inte. Enviktig förutsättning för denna likabehandling avsamtliga parter är att de parter som inte är direktdelaktiga i ett industrisamarbete förbundit sig attinte vidareexportera materielen till en icke-partutan de deltagande parternas samtycke.Enligt regeringen innebär den valda lösningen medöverenskomna landlistor att förutsättningarna förexport till icke-part blir desamma, oavsett varproduktionen förläggs. Det innebär att samarbetandeindustriföretag får samma besked i exportfrågoroavsett var de väljer att förlägga olikadelverksamheter.Det är regeringens bedömning attförhandlingsresultatet på det exportpolitiskaområdet fullt ut är förenligt med det svenskaregelverket. De landlistor som fastställs projektvisutgör förhandsbesked enligt det svenska regelverket.Förslag till landlistor kommer att underställas detparlamentariskt sammansatta förbedömning. All utförsel av materiel från Sverigesker på grundval av licenser som utfärdas i enlighetmed svensk lag. Eftersom befintliga procedureranvänds för att hantera export från samarbetsprojektkommer den grad av offentlig insyn i den fördapolitiken som råder att gälla även dessa.Vad gäller leveranssäkerheten innehållerramavtalets artikel 6 en förpliktelse för parternaatt inte lägga hinder i vägen för leveranser frånberörda samarbeten till övriga signatärländer. Dennautfästelse är av stor vikt för det svenskaförsvarets materielförsörjning i tider av kris ellerkonflikt. De svenska riktlinjerna förkrigsmaterielexport lämnar utrymme att medgeutförsel från även till ett land sombefinner sig i kris eller krig, om denna utförsel ärförknippad med samarbetsavtal, och är av vikt föratt säkra det svenska försvarets behov, och fallerunder ett ingånget internationellt avtal.Regeringen bedömer att den typ av projektlicens somföreskrivs i avtalets artikel 12 är förenlig mednuvarande svenska regelverk. Lagen (1992:1300) omkrigsmateriel föreskriver (6 §) att krigsmaterielinte får föras ut ur landet utan tillstånd. Ettviktigt moment inför utfärdandet av sådana licenserär att infordrar slutanvändaråtaganden somsvarar mot licensernas omfattning. Det är såledesväl förenligt med gällande svenska regelverk att ienlighet med förpliktelserna i ramavtalet utfärdalicenser som avser all utförsel som sammanhänger medett noga specificerat projekt.Artikel 13 föreskriver bruket av listor övertillåtna exportdestinationer som instrumentet för enlikformig exportkontroll hos alla de sex parterna.Landlistor används redan i den svenskakrigsmaterielexportkontrollen i samband medlicensavtal för att ge en utländsk parttillverkningsrätt, liksom i samband med avtal mellansvensk och utländsk part om samarbete omtillverkning och marknadsföring. Det finns i dessasammanhang ett naturligt behov att i förväg reglerasenare export till tredje land, på samma vis somparterna i det nu aktuella avtalet avser att iförväg ge industrin tydliga anvisningar omexportmöjligheterna för en produkt.Det förutsätts att listan över tillåtnaexportdestinationer upprättas på ett tidigt stadiumav ett projekt, för att ge deltagandeindustriföretag vägledning för sin verksamhet.I artikel 13 fastslås att skyddet av parternasförsvarsintressen utgör en av de faktorer som skallbeaktas vid fastställandet av tillåtnaexportdestinationer. Detta motsvaras i det svenskaregelverket av skrivningen i lagens 1 §, andrastycket, som uttryckligen anger attförsvarsintressen skall beaktas i samband medärendets prövning.I artikel 13 ges vidare tydliga anvisningar om attansvaret för att utfärda en exportlicens åvilar denpart inom vars jurisdiktion exportkontraktet faller.Detta gör det möjligt för samverkande industrier attinom ramen för ett projekt bestämma attslutsammansättningen av en produkt skall ske i ettland, men att en partner i ett annat deltagande landändå kan fungera som avtalsslutande part gentemot enviss exportkund. Eftersom överenskomna exportreglerbygger på tillämpningen av hittillsvarande,territoriellt bundna nationellaexportkontrollregelverk medför den valda lösningenatt den fysiska exporten av en samarbetsproduktmåste verkställas från det land som beviljatutförseltillståndet, även om det innebär att denfärdiga produkten först måste överföras "internt"från den part där slutsammansättning sker, till denpart som utfärdar utförseltillståndet.Artikel 14 berör samarbetsprojekt som initieras avförsvarsindustrin. utförsellaginfördes tillståndsplikt för utveckling avkrigsmateriel för annans räkning.