bet · GO01AU9 · 2001-03-23 00:00:00 — 2000/01:102).Av regleringsbrevet för avseendeArbetsmarknadsverket (AMV) och anslag inomutgiftsområde 13 Arbetsmarknad framgår att AMS fåtti uppdrag att identifiera och kartlägga dearbetsgivare som har en stor andel deltidsanställdaoch som inte erbjuder ökad arbetstid till dem somvill arbeta mer.Uppdraget innebär att AMS efter kartläggningsfasenskall överlägga med de aktuella arbetsgivarna ochpåverka dem att organisera arbetet så attdeltidsanställda kan erbjudas den arbetstid som deefterfrågar. Vidare skall AMS ta till vara ochvidareutveckla de aktiviteter och arbetsmetoder sombeskrivs i förslag (Ds 1999:44) isyfte att minska deltidsarbetslösheten och därvidsamverka med de fackliga organisationerna. Styrelsenskall enligt regeringsuppdraget redovisa hur manarbetar med ovanstående frågor och i förekommandefall analysera eventuella hinder för att nå önskatresultat.I uppdraget ingår också att redovisa om och påvilket sätt aktivitetsgarantin medverkat till attdeltidsarbetslösheten minskat. I redovisningen skallbl.a. ingå uppgifter om hur förmedlingen använt sigav möjligheten att avstå från att anvisaarbetssökande till arbetsgivare som inte i rimligomfattning erbjuder den arbetstid som den sökandeefterfrågar. Uppdraget skall avrapporteras tillregeringen senast den 15 juni 2001.Det uppdrag som således löper under större delenav skall ses som enfortsättning på ett regeringsuppdrag rörandedeltidsarbetslösa och timanställda inom vård ochomsorg som AMS haft och som den 25januari 2001 avrapporterades till regeringen (PM2001-01-20, dnr A00-1730-11).I den sistnämnda rapporten konstaterar AMS attdeltidsarbetslösheten och timanställningarnaminskade relativt kraftigt efteratt ha varit i stort sett oförändrade under långtid. Deltidsarbetslösheten inom vård och omsorg vardrygt lägre än samma månad åretinnan. Antalet timanställda inom vård och omsorgminskade med drygt 14 %.Enligt AMS månadsstatistik uppgick antaletdeltidsarbetslösa till drygt 106 600personer mot drygt 119 000 samma månad året innan.Av den nyssnämnda rapporten framgår dock attminskningen av antalet ofrivilligt deltidsarbetslösafördelar sig ojämnt mellan olika regioner i landet.Medan sex län - , , ,, och - lyckats pressaner deltidsarbetslösheten mellandecember 1999 och samma månad 2000 fanns i andraänden av skalan sex län där minskningen endast var eller mindre.Det är enligt utskottets uppfattning glädjande nu på en del håll i landet har börjat finnaformer för att reducera förekomsten av ofrivilligadeltids- och timanställningar. Det är angeläget attansträngningarna i denna riktning fortsätter, tar till vara vunna erfarenheter ochatt det samarbete som inletts mellanArbetsmarknadsverket och framför allt kommuner ochfackliga organisationer fortsätter. AMS ovannämndaredovisning innehåller också förslagmed denna inriktning liksom om införande på prov avkrav på deltidsarbetslösa att förete intyg frånarbetsgivare om att önskad arbetstid inte kanerbjudas. Likaså föreslår AMS att direktiv skallutarbetas för att säkerställa attarbetsmarknadsutbildningar inom vård och omsorg sålångt som möjligt skall vara förenade medanställningsgarantier och arbetstider som motsvararde sökandes arbetstidsutbud.Det finns här också anledning att nämna dennyligen presenterade departementspromemorian - Ds2001:6 Genomförande av deltids- ochvisstidsdirektiven. Bakgrunden till promemorian ärfrågan om genomförandet av de s.k. deltids-respektive visstidsdirektiven (rådets direktiv97/81/EG av om ramavtal omdeltidsarbete undertecknat av UNICE, CEEP och EFSoch 99/70/EG av om ramavtal omvisstidsarbete undertecknat av UNICE, CEEP och EFS)i vilka det uppställs bestämmelser till skydd motdiskriminering av deltids- eller visstidsanställdaarbetstagare.I promemorian görs bedömningen att det bör vidtaslagstiftningsåtgärder för att i enlighet meddirektiven säkerställa principen om icke-diskriminering. I promemorian presenteras därför ettförslag till en ny tvingande lag om förbud motdiskriminering av deltidsarbetande ochvisstidsanställda när en arbetsgivare tillämparlöne- eller andra anställningsvillkor.Lagen är tänkt att gälla i förhållandet mellanarbetsgivare och arbetstagare och skall omfattaanställda som är deltids- eller visstidsanställda.Det i lagförslaget uppställda förbudet motdiskriminering skall omfatta både direkt ochindirekt diskriminering och gälla oberoende av omdet finns en diskriminerande avsikt.Med en deltidsarbetande arbetstagare skall avsesen arbetstagare vars normala arbetstid, beräknad pervecka eller som ett genomsnitt på upptill , understiger den normala arbetstiden fören arbetstagare som enligt avtal eller lag ansesarbeta heltid. Med visstidsanställd arbetstagareskall avses en arbetstagare som har en tidsbegränsadanställning.Det skall åligga den som anser sig diskrimineradatt lägga fram fakta som ger anledning anta att detförekommit direkt eller indirekt diskriminering. Närså skett ankommer det på arbetsgivaren att visa attdet finns objektiva skäl eller grunder förförfarandet.I promemorian görs bedömningen att svensk lagredan i dag uppfyller några av de bestämmelser somåterfinns i direktiven. I fråga om deltidsdirektivetgäller det bestämmelsen om att en vägran att övergåfrån heltid till deltidsarbete eller omvänt inte isig är saklig grund för uppsägning. Förvisstidsdirektivet omfattas bestämmelser om missbrukav visstidsanställningar och om information av detsom redan är uppfyllt genom svensk lag. Någraåtgärder i dessa delar anses av den orsaken intenödvändiga.Promemorian är nu ute på remiss.Det kan här också påminnas om att utskottetnyligen i ett motionsbetänkande (2000/01:AU7 Vissaarbetsrättsliga frågor m.m.) i samband med att detbehandlade frågor kring visstidsanställning m.m.anförde att utgångspunkten bör varatillsvidareanställningar. Utskottet konstateradedock att det finns ett behov av olika former avtidsbegränsade anställningar för att tillgodosearbetsgivares behov av att förstärka arbetsstyrkanvid tillfälliga arbetstoppar, eller fylla ut vidtillfälliga vakanser och tjänstledigheter m.m.Utskottet hänvisade i övrigt till detutredningsuppdrag som har fåttav regeringen för att bl.a. se över dessa frågor ochansåg att resultatet av denna utredning bordeavvaktas innan något ytterligare initiativ tas ifrågan.Enligt vad utskottet har erfarit kommer regeringenockså att tillsätta en utredning meduppdrag att se över frågor kring deltidsarbete.Utredningen skall särskilt se över möjligheternatill lagreglering för att komma till rätta meddeltidsarbetslösheten och därvid särskilt beaktaresultaten som lades fram av (Ds1999:44).Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerutskottet motionerna 1999/2000:A221 (s),1999/2000:A225 (s), A225 yrkande 1 (delvis) (fp),A264 (s), A265 (s), A280 (s), A283 (s), A308 (s),A712 (s) och So359 yrkande 3 (kd).3. Ledighetslagstiftning m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet ett antalmotioner som avser frågor omledighetslagstiftning m.m. Med tillstyrkandeav motionerna 2000/01:A224 och 2000/01:A706föreslår utskottet ett tillkännagivande medinnebörden att det finns starka skäl attöverväga om det finns behov av att förstärkaskyddet för de arbetstagare som väljer attutnyttja sin rätt till ledighet i samband medföräldraskap. I första hand bör förändringari föräldraledighetslagen och lagen omanställningsskydd övervägas.Utskottet avstyrker övriga motioner.Jämför reservationerna 10 (kd), 11 (m), 12(v) och 13 (m).MotionernaMöjligheterna att förena familjeliv och arbete tasupp i ett flertal motioner som behandlas i dettabetänkande. I avsnitt 1 behandlas sådanamotionsförslag av mer allmän karaktär, såsomexempelvis krav på ökad flexibilitet när det gällerarbetstider. I detta avsnitt behandlasmotionsförslag rörande främst föräldraledighet. Ävenandra förslag om förbättrade villkor för ledighettas upp. I en motion begärs en utvärdering av enledighetslag.Vänsterpartiet föreslår i motion A222 att regeringenskall uppdras att återkomma till medförslag om rätt till ledighet för att pröva annatarbete. Enligt partiet skulle reformen medföra ökadpositiv rörlighet på arbetsmarknaden och leda tilllägre sjuktal.Kristdemokraterna pekar i motion A202 yrkande 1 påsvårigheterna med att förena föräldraskap ocharbetsliv och anser att staten via lagstiftning börmöjliggöra för småbarnsföräldrar att minska sinarbetstid. Rätten till tjänstledighet för vård avbarn bör förlängas tills barnet är , ett kravsom partiet också för fram i motion Sf273 yrkande 8.Vidare bör ett vårdnadsbidrag/barnomsorgskontosnarast införas för att skapa valfrihet och ge ökadeekonomiska möjligheter att, för den som så vill,minska arbetstiden.I motion A811 yrkande 2 poängterarKristdemokraterna vikten av att stat och kommuntillsammans med de fackliga organisationerna tar sinopinionsbildade roll på allvar och kraftfullt verkarför att förändra andelen föräldralediga pappor ochsynen på föräldraledighet. Partiet förespråkar enfamiljepolitisk reform som ger mer tid för barnen.Centerpartiet anser i motion A809 yrkande 7 attregeringen bör se över möjligheterna att stimulerasåväl företag som kvinnor och män att se detpositiva i att vara hemma med barn. Partiet ärkritiskt mot att obligatorisk mammaledighet harinförts och värnar om den individuella valfriheten.Ett system för föräldraledighet som bygger på dennaprincip bör utformas, vilket skulle gynna barn,föräldrar, jämställdhet och företag.Miljöpartiet förordar i motion A224 ändringar iföräldraledighetslagen i syfte att förstärka skyddetmot uppsägning, omplacering och försämradeanställningsförmåner vid föräldraledighet.Miljöpartiet anser att det lagstadgade skyddet börvara utformat så att graviditet och föräldraledighetinte till någon del får utgöra godtagbart skäl förnegativa åtgärder. I motion Sf274 yrkande 3 kräverpartiet att föräldrar skall få rätt till hel ellerpartiell ledighet utan lön tills barnet är tolv år.Partiet förespråkar i motion A808 yrkande 24åtgärder för att få män att utnyttja sinarättigheter till föräldraledighet, bl.a. genomutbyggnad av och utökad kvotering avföräldraförsäkringen.Johan () anser i motion A261 att det börbli möjligt att ta ut föräldrapenning på deltidefter barnets åttaårsdag.Carina () menar i motion A705 attmöjligheterna till ledighet för verksamhet ifrivilliga försvarsorganisationer måste öka. Dettamotiveras med att frivilligorganisationernasbetydelse ökar när försvaret genomgår storaförändringar.Enligt och ()i motion A706 ger föräldraledighetslagen ochjämställdhetslagen inte tillräckligt skydd förrätten till både familje- och yrkesliv.Lagstiftningen måste förändras och förstärkas föratt säkra en sådan rätt.I en fyrpartimotion, A708, av m.fl.(kd, m, c, fp) vill motionärerna att effekterna avlagen om rätt till ledighet för att bedrivanäringsverksamhet skall utvärderas. Enligt motionenmedför lagen problem för företagen, däribland storfrånvaro, och den bidrar inte till att antaletföretag ökar.BakgrundI betänkande 1997/98:AU4 Lag om rätt till ledighetför att bedriva näringsverksamhet redovisadeutskottet vilka lagar som räknas som s.k.ledighetslagar. De motionsyrkanden som behandlas idetta betänkande berör flera av dessa lagar.Förutom föräldraledighetslagen räknas tillledighetslagarna bl.a. semesterlagen,studieledighetslagen, sia-lagen (rätt till ledighetför vissa föreningsuppdrag inom skolan m.m.), sfi-ledighetslagen (rätt till ledighet försvenskundervisning för invandrare), lagen om rätttill ledighet för att bedriva näringsverksamhet ochnärståendevårdslagen. Utöver dessa finnsledighetsbestämmelser i ett stort antal lagar, bl.a.förtroendemannalagen, medbestämmandelagen,arbetsmiljölagen, lagen om anställningsskydd ochlagen om arbetstid m.m. i husligt arbete. Iregeringsformen och kommunallagen finns regler somgäller ledighet för politiska uppdrag. Isammanhanget kan också nämnas lagen omtotalförsvarsplikt, som innehåller regler med förbudmot uppsägning eller avskedande av arbetstagare somfullgör sina skyldigheter enligt lagen, ochräddningstjänstlagen som har regler om tjänsteplikt.År 1998 fick svensk rätt sin senaste ledighetslag,lagen (1998:209) om rätt till ledighet av trängandefamiljeskäl. Lagen kom till för att få svensk rättatt stämma överens med ett tvingande EG-direktiv omen rätt till sådan ledighet.Rätten för en arbetstagare att vara ledig frånarbete vid sjukdom är inte reglerad i lag.Vid sidan av lagregleringen finns kompletterandeledighetsregler också i kollektivavtal. Rätt tillledighet kan också följa av tjänstereglementen,enskilda avtal och sedvänja.Utskottets ställningstagandeFöräldraledighetUtskottet har tidigare i en rad betänkanden betonatvikten av att underlätta för arbetstagare att förenaarbete och föräldraskap. I betänkande 1994/95:AU16Ny föräldraledighetslag m.m. föreslog utskottet etttillkännagivande om sin syn på frågan om förläggningav föräldraledigheten när arbetstagaren vill minskasin dagliga arbetstid. Utskottet ansåg att, omöverenskommelse inte träffats om hur ledighet skalltas ut , arbetstagaren självbör få bestämma i fråga om ledighetens närmareförläggning och därmed sammanhängade frågor. Enförutsättning måste dock enligt vad utskottetanförde vara att förläggningen inte skaparallvarliga men för produktionens behöriga gång.Utskottet ansåg att regeringen närmare bordeöverväga en sådan ordning och vid lämpligt tillfälleåterkomma till med förslag om hur en sådanbestämmelse bör utformas. beslutade den 19maj 1995 i enlighet med utskottets förslag (rskr.1994/95:364).Arbetsmarknadsutskottet har därefter i sittyttrande till överregeringens skrivelse 1998/99:75 Redogörelse förbehandlingen av skrivelser tillregeringen (bilaga 2 till protokoll 1999/2000:6)riktat kritik mot regeringens redogörelse iskrivelsen när det gäller orsakerna till att denaktuella frågan om förläggning av föräldraledigheteninte slutbehandlats. I sitt yttrande tillkonstitutionsutskottet året därefter överregeringens skrivelse 1999/2000:75 Redogörelse förbehandlingen av skrivelser tillregeringen (bilaga 7 till protokoll 2000/2001:5)förklarade sig utskottet, efter att ha tagit del avregeringens redovisning i den aktuella frågan, inteha någon erinran mot att ärendet kvarstod som ickeslutbehandlat. Utskottet förutsatte dock att de avregeringen aviserade åtgärderna vidtas ochskrivelserna därmed skulle kunna slutbehandlas utandröjsmål.Utskottet kan nu konstatera att regeringen iproposition 2000/01:44 Föräldraförsäkring ochföräldraledighet för lagt fram förslag omförbättringar i föräldraledighetslagen (1995:584)och i lagen om allmän försäkring (1962:381).Utskottet har i ett yttrande (2000/01:AU1y) tillsocialförsäkringsutskottet lämnat sina synpunkter påde förslag som finns i propositionen. Utskottet hari yttrandet, mot bakgrund av vad som anfördesom förläggning av ledighet, ställt sig bakomförslagen till ändringar i den förstnämnda lagen sominnebär att vid förkortning av arbetstid fårledigheten spridas över arbetsveckans samtliga dagareller förläggas till en eller vissa av arbetsveckansdagar. Om arbetsgivaren och arbetstagaren intekommer överens om hur ledigheten skall tas ut vidförkortad arbetstid, skall arbetsgivaren förläggaledigheten på det sätt som arbetstagaren önskar, omen sådan förläggning inte medför påtaglig störningav arbetsgivarens verksamhet. Det är också bra attlagen förtydligas så att det klarare framgår att enförälder har rätt till förkortning av normalarbetstid med upp till en fjärdedel för vård avbarn.De förändringar som föreslås i lagen om allmänförsäkring innebär bl.a. att föräldrapenningenförlängs med ersättning motsvarandeförälderns sjukpenning. Sammanlagt medersättning motsvarande förälderns sjukpenningreserveras för vardera modern och fadern. Blandförändringarna kan i detta sammanhang också nämnasatt en femte förmånsnivå motsvarande en åttondelsförmån införs i föräldraförsäkringen. Motsvaranderätt till ledighet införs i föräldraledighetslagen.Proposition 44 som lades fram för idecember 2000 beräknas bli behandlad av riksdagenunder . Ändringarna föreslås i fråga omförlängning av föräldrapenningen och ny förmånsnivåinom föräldraförsäkringen samt motsvarande ändringari föräldraledighetslagen träda i kraft den 1 januari2002 och i övriga delar den 1 juli 2001.När det gäller uttag av föräldrapenning är dettydligt att införandet av den s.k. pappamånaden harlett till att betydligt fler pappor än tidigare tardel i vården av sina barn. Som regeringenkonstaterar i proposition 44 är detta viktigt såvälur jämställdhetssynpunkt som med hänsyn till barnensbästa. Därför föreslår regeringen att dennautveckling stöds även i fortsättningen genom attytterligare föräldrapenningdagar reserveras förvardera föräldern.Utan att föregripa riksdagsbehandlingen avproposition 44 kan utskottet konstatera att deföreslagna lagändringarna ytterligare underlättarföräldrars möjligheter att kombinera familj ocharbete. En väl utbyggd föräldraförsäkring ger godaförutsättningar för barnfamiljerna att utforma sinsituation på bästa sätt.I detta sammanhang kan påpekas att temat Män ochjämställdhetsarbete får särskilt utrymme under detsvenska EU-ordförandeskapet. Bl.a. anordnas enexpertkonferens samt en konferens iEuropaparlamentet med rubriken - enfråga för män?Regeringen har också i sitt arbetsprogram angettatt som ordförandeland bl.a.skall verka för att jämställdhet skall genomsyra allverksamhet i unionen. Särskild vikt har lagts vidjämställdhetsarbetet inom sysselsättningsområdet.Regeringen har betonat att grunden för detta arbeteär att jämställdhet handlar om demokrati ochrättvisa och om att värdera kvinnor och män lika.Regeringen har också framhållit att jämställdhethandlar om en jämn fördelning av ekonomisk ochpolitisk makt där ett av de viktigaste målen är attvarje kvinna och man skall kunna försörja sig självgenom eget arbete. Därför bör det enligt regeringengöras en undersökning bl.a. av hur skatte-, bidrags-och socialförsäkringssystemens utformning uppmuntrareller hindrar kvinnors förvärvsarbete. Arbetet medatt undanröja osakliga löneskillnader mellan kvinnoroch män måste intensifieras och åtgärder måstevidtas för att kvinnor och män skall kunna förenaförvärvsarbete och familjeansvar. Regeringen avserdärför att driva arbetet vidare med att påEuropanivå utveckla metoder för jämförelser mellanländer inom jämställdhetsområdet.Vad avser förslag i motionernaA202 och Sf273 om tre års tjänstledighet harutskottet behandlat motsvarande yrkande vid fleratidigare tillfällen. Detta skedde t.ex. i betänkande1999/2000:AU5 där utskottet, med hänvisning tilltidigare uttalanden, konstaterade att det inte fannsnågon utredning bl.a. om vilka effekter som enutvidgad föräldraledighet skulle kunna få t.ex. förde mindre företagen, hur vikariatsfrågan skullelösas vid upprepade långa ledigheter, vilkeninverkan föräldraledigheten skulle ha på lön m.m.Utskottet kan upplysa om att det alltjämt saknasen sådan utredning eller analys, vilket redan det ärett skäl att avstyrka förslaget om en så kraftigförlängning av föräldrars rätt till ledighet.Med hänvisning till det anförda och till deförslag som lagts fram i proposition 44 avstyrkerarbetsmarknadsutskottet motionerna A202 yrkande 1(kd), A261 (fp), A808 yrkande 24 (mp), A809 yrkande7 (c), A811 yrkande 2 (kd), Sf273 yrkande 8 (kd) ochSf274 yrkande 3 (mp) i den mån de inte kan ansestillgodosedda med vad utskottet anfört.I motion A224 från och motion A706(s) föreslås förstärkt skydd i samband medföräldraledighet.Som framgått ovan anser utskottet att det ärmycket viktigt att möjligheterna för arbetstagareatt förena arbete och föräldraskap underlättas.Förutom vad som redan sagts om att många föräldrarupplever problem med att få tiden att räcka till förbåde familjen och arbetet finns det andraomständigheter som på ett minst lika allvarligt sättkan påverka deras möjligheter i detta hänseende,omständigheter som i många fall innebär påtagliganackdelar för den arbetstagare som väljer attutnyttja sin rätt enligt lag att vara ledig ellerminska sin arbetstid för att få mer tid att varatillsammans med sina barn.I dag finns det bestämmelser bl.a. iföräldraledighetslagen och jämställdhetslagen somskall underlätta för arbetstagare som är föräldraratt kombinera arbete och familjeliv.Föräldraledighetslagen innehåller, förutombestämmelser om rätt till ledighet m.m., ävenföreskrifter om t.ex. anställningsskydd för enarbetstagare som utnyttjar sin rätt att varaföräldraledig. I 16 § anges att en arbetstagare intefår sägas upp eller avskedas enbart på grund av atthan eller hon begär eller tar i anspråk sin rätttill ledighet enligt lagen. Av 17 § följer att enarbetstagare som begär eller tar i anspråk sin rätttill ledighet enligt lagen inte är skyldig att baraav detta skäl godta några andra minskadeanställningsförmåner eller försämrade arbetsvillkorän sådana som är en nödvändig följd av ledigheten.Arbetstagaren är inte heller skyldig att godta någonannan omplacering än en sådan som kan ske inom ramenför anställningsavtalet och som är en nödvändigföljd av ledigheten. Enligt 5 § jämställdhetslagenskall arbetsgivaren underlätta för både kvinnligaoch manliga arbetstagare att förena förvärvsarbeteoch föräldraskap.Det finns tecken på att de redovisadebestämmelserna dock inte har fått det genomslag idet praktiska livet som det var tänkt.Inledningsvis skall här framhållas att detsjälvklart finns arbetsgivare som uppmuntraranställda att utnyttja sin föräldraledighet. Detfinns arbetsgivare som också kompenserar denanställde för den skillnad som uppstår i inkomst närföräldraledigheten tas ut. Det förekommer dock attarbetsgivare försvårar för föräldrar att utnyttjaderas lagstadgade rätt till ledighet. Missgynnandenasker på flera olika sätt. Det förekommer attarbetstagare som är föräldralediga omplaceras, dvs.fråntas sina tidigare arbetsuppgifter och tilldelasmindre kvalificerade. Han eller hon kommer inte ifråga för befordran eller kompetensutveckling isamma omfattning som andra anställda. Den som ärledig upptäcker ibland att andra anställda, som inteär lediga, har en bättre löneutveckling. Det finnsockså erfarenheter av att arbetstagare som ärföräldralediga oftare drabbas av uppsägning. Förföräldralediga kan turordningsreglerna i lagen omanställningsskydd (LAS), och då särskilt de somtillåter undantag för två personer, tillämpas på ettsätt som inte kan godtas. Risken är stor attreglerna används för att säga upp personer som ärföräldralediga. Det förekommer t.o.m. arbetsgivaresom kräver att kvinnor, som är i barnafödande ålder,skall skriva på s.k. barnkontrakt, dvs. att kvinnanlovar att hon inte skall skaffa sig barn efter det att hon blivit anställd.Även för anställda som tar ut sin föräldraledighetutan att drabbas av några av de beskrivnamissgynnandena kan det bli oönskade följder.Anställda, främst kvinnor, som med stöd avföräldraledighetslagen har arbetat deltid under dentid som barnen var små ges inte möjlighet att ökaarbetstiden till heltid. De tvingas i stället attfortsätta arbeta deltid. Många av dem som utnyttjatmöjligheten att gå ned i arbetstid för att göra detmöjligt att kombinera familj med arbete blirdärigenom fångade i en situation där derasmöjligheter till försörjning påverkas på ett mycketpåtagligt sätt. Att inte själv kunna svara för sinförsörjning innebär också mycket stora ingrepp imöjligheterna att bestämma över och styra sitt liv iövrigt.Som ovan beskrivits kan arbetstagare som utnyttjarsin föräldraledighet missgynnas på en rad olikasätt. Eftersom det är kvinnor som utnyttjarföräldraledigheten i störst omfattning är det de somdrabbas hårdast. Erfarenheten visar dessutom att detär nästan enbart kvinnor som i samband medanställning tillfrågas om de tänker skaffa barn och,såvitt känt, enbart för kvinnor som s.k.barnkontrakt tillämpas.