bet · GO01SoU8 · 2001-02-08 00:00:00 — Av lagens 2§ framgår att endast detaljhandelsbolaget fårbedriva detaljhandel med spritdrycker, vin ochstarköl.Motioner om att avskaffa detaljhandelsmonopolet harbehandlats av utskottet vid ett stort antaltillfällen och senast i betänkande 1999/2000:SoU4Vissa alkoholfrågor. Utskottet vidhöll (s. 62) dåsin tidigare inställning att Systembolagetsensamrätt till detaljhandel med sprit, vin ochstarköl är ett av de viktigaste inslagen i denrestriktiva alkoholpolitiken och att dennainställning delades av regeringen. De aktuellamotionerna avstyrktes (rskr. 1999/2000:42). beslut reserverade sig m.Enligt 3 kap. 8 § alkohollagen får vid detaljhandelmed spritdrycker, vin och starköl varor inte säljaseller annars lämnas ut till den som inte har fyllt20 år. Motsvarande gäller vid detaljhandel med öloch servering av alkoholdrycker i fråga om den sominte fyllt 18 år.Utskottet har vid flera tidigare tillfällenavstyrkt motioner om att höja respektive sänkaaktuella åldersgränser. Utskottet vidhöll senast ibetänkande 1999/2000:SoU4 Vissa alkoholfrågor sintidigare inställning att det inte var berett attförorda någon ändring av de aktuella åldersgränserna(s. 76). Motionerna avstyrktes (rskr. 1999/2000:42).Till betänkandet fogades i denna del tvåreservationer från m och kd.Alkoholinspektionen har tillregeringen överlämnat rapporten ,hembränning och olaglig försäljning - Illegalalkoholhantering (Alkoholinspektionen 2001:1). Irapporten föreslår inspektionen att en ny s.k.svartspritsgrupp bör tillsättas. I gruppen börberörda myndigheter ingå för att samordna ochintensifiera insatserna mot den i vid bemärkelseillegala alkoholhanteringen. Vidare föreslås bl.a.ett flertal åtgärder för en förbättradgränskontroll.De forskare som på regeringens uppdrag skallutvärdera försöket med lördagsöppet på Systembolagethar lämnat en första rapporttill regeringen, Effekterna av lördagsöppnasystembolagsbutiker. Av rapporten framgår bl.a. attalkoholförsäljningen ökade i de län somingår i försöksverksamheten. Rapporten skall liggatill grund för regeringens kommandeställningstagande om lördagsöppet.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin inställning vad gällerSystembolagets detaljhan-delsmonopol rörande vin,sprit och starköl. Detta är ett viktigtalkoholpolitiskt instrument för att ävenfortsättningsvis skall ha en kontrollerad ochansvarsfull försäljning av alkohol. Motionerna2000/01:So23 (m) yrkande 2, 2000/01:So210 (m),2000/01:So276 (m) yrkande 3 samt 2000/01:So300 (m)yrkande 5 avstyrks.Utskottet vidhåller också sin inställning vadgäller aktuella åldersgränser i 3 kap. 8 §alkohollagen. Motionerna 2000/01:So26 (kd) yrkande4, 2000/01:So300 (m) yrkande 6 och 2000/01:So423 (m)yrkande 1 avstyrks.Utskottet vidhåller även sin inställning vad gällerdet alkoholpreventiva arbetet. Det förebyggandearbetet att begränsa tillgången på alkohol måstebygga på ökat lokalt engagemang och ansvarstagande.Utskottet delar bedömningen att den kommunalatillsynen över försäljningen och serveringen avalkoholdrycker på lokal nivå bör skärpas ocheffektiviseras. Som ett led i detta arbete börkommunerna uppmuntras att upprätta eller kompletterasina alkoholpolitiska program bl.a. vad gällerserverings- och tillsynsfrågorna. Utskottet villframhålla vikten av att kommunerna nära ochengagerat samarbetar i dessa frågor med andrakommuner, det lokala näringslivet och polisen m.fl.Vad som anförts i propositionen om länsstyrelsensroll i arbetet med dessa frågor delas av utskottet.De frågor som tas upp i motionerna 2000/01:So23 (m)yrkande 3, 2000/01:So25 (fp) yrkande 6, 2000/01:So26(kd) yrkande 9, 2000/01:So27 (c) yrkande 2 samt2000/01:So300 (m) yrkande 4 kommer enligt uppgiftatt behandlas i en proposition senare under våren.Utskottet anser inte att behandling avdessa frågor bör föregripas, varför motionernaavstyrks.Utskottet förutsätter att regeringen noga följerutvecklingen på området och vid behov initierar deövriga ändringar i alkohollagen som bedömserforderliga. Motionerna 2000/01:So28 (s) yrkande 2och 2000/01:So300 (m) yrkande 11 får ansesåtminstone delvis tillgodosedda med det anförda.Motion 2000/01:So24 (m) avstyrks.I propositionen redovisas hur handlingsplanen skallgenomföras och följas upp. Utskottet anser inte attriksdagen bör ta något initiativ med anledning avmotion 2000/01:So26 (kd) yrkande 8, varför ocksådenna avstyrks.Begränsning av marknadsföring av alkoholdrycker m.m.PropositionenRegeringen anför i propositionen (s. 56 f.) att medhänsyn framför allt till skyddet för ungdomen böråtgärder vidtas för att hindra att gällandealkoholreklamregler kringgås genom marknadsföring avalkoholhaltiga lättdrycker. En särskild utredare börtillkallas med uppgift att se över bl.a.möjligheterna att begränsa alkoholindustrinssponsring inom idrotten.I propositionen redovisar regeringen vidare att detfinns särskilda regler för marknadsföring avalkoholhaltiga drycker till konsumenter i 4 kap.alkohollagen (1994:1738). Reglerna omfattar endastalkoholdrycker, dvs. drycker som innehåller mer än2,25 volymprocent alkohol. Alkoholdrycker får intemarknadsföras genom kommersiella annonser itidningar (med undantag för folköl), radio eller TV,enligt 1 kap. 9 § tryckfrihetsförordningen (TF) och1 kap. 12 § yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). Vidmarknadsföring på annat sätt, dvs. på annat sätt ängenom kommersiell annons i tidningar, radio ellerTV, ställs det i lagen upp ett krav på särskildmåttfullhet. Vad som är särskild måttfullhet hardefinierats främst genom riktlinjerpå området (KOVFS 1979:5 och 6). Alkohollageninnehåller också en särskild bestämmelse om attmarknadsföring av alkoholdrycker inte får rikta sigsärskilt till eller skildra barn och ungdomar.Regeringen anför att en återkommande kritik motmarknadsföringen av framför allt lättöl är att dennaär förtäckt eller indirekt reklam föralkoholdrycker. I betänkandet Alkoholreklam -Marknadsföring av alkoholdrycker och Systembolagetsprodukturval (SOU 1998:8) konstaterade 1996 årsalkoholreklamutredning att sambandet mellanmarknadsföringen av lättöl och starköl var uppenbar.I nämnda betänkande presenterades förslag bl.a. tilllagstiftningsåtgärder som syftade till att försvåraatt den tillåtna marknadsföringen av lättdryckerutnyttjades som indirekt reklam för alkoholdrycker.Utredningens förslag behandlades i propositionenVissa alkoholfrågor, m.m. (prop. 1998/99:134).Regeringen konstaterade bl.a. att branschen genomolika åtgärder tagit ett allt större ansvar för attsprida information om alkoholens skadeverkningar ochför att hindra och motverka åtgärder som kanuppfattas som kringgående avalkoholreklamregleringen. Regeringen framhöll attden såg positivt på denna utveckling och underströkatt den utgick ifrån att vidtagna åtgärder frånbranschens sida var uttryck för ett såvällångsiktigt som utökat åtagande. Regeringen ansågdärför att det saknades skäl att genomföra någrastörre förändringar av de särskilda bestämmelsernaom alkoholreklam.Riksdagen antog regeringens förslag (bet.1999/2000:SoU4, rskr. 1999/2000:42). Socialutskottetframhöll emellertid att det fick förutsättas attregeringen skulle återkomma till i fråganom det skulle visa sig att branschens åtgärder,särskilt vad gäller indirekt reklam för starkare öl,är otillräckliga.Enligt regeringen, proposition 2000/01:20 s. 58,har , branschens egenåtgärdsprogramtill trots, reklamen för lättöl i TV alltmerutformats på ett sådant sätt att det har varituppenbart att målgruppen är ungdomar. I reklamen harsåväl idrottsstjärnor som andra, för ungdomar,populära och kända personer förekommit. Det harockså förekommit olika former avlivsstilsannonsering som ger starka associationertill annat än konsumtion av lättöl. Enligtregeringen har de av branschen vidtagnaegenåtgärderna inte kommit att medföra en sådanutveckling som förutsattes i nämnda proposition. Medhänsyn till detta och med beaktande av att ett av defrämsta syftena med alkoholreklamregleringen ärskyddet för ungdomen anser regeringen att det finnsskäl att åter ta upp frågan om en reglering avreklamen för de alkoholhaltiga lättdryckerna.Reglerna för marknadsföring på alkoholområdet måstesåledes enligt regeringens bedömning även omfattadessa drycker. Regeringens uppfattning är att densortens livsstilsannonsering där det råderförväxlingsrisk måste bort. Regeringen anför att isammanhanget måste emellertid det mål som äranhängigt i och som avser de svenskabestämmelserna om marknadsföring av alkoholdryckerbeaktas. I målet mot (mål C-405/98) har Stockholmstingsrätt begärt ett s.k. förhandsavgörande avtolkningen av EG-fördragets artiklar om frirörlighet för varor och tjänster i förhållande tillde förbud mot alkoholreklam som finns i den svenskalagstiftningen. Även den tillåtna marknadsföringen iSverige för alkoholhaltiga lättdrycker är föremålför bedömning i målet. Det finns således, enligtregeringen, skäl att avvakta utslaginnan närmare förslag till åtgärder avseende denindirekta alkoholreklamen presenteras för riksdagen.Muntlig förhandling hölls den 19 oktober 2000.Generaladvokaten har lämnatsitt förslag till avgörande av målet. I förslagetanförs bl.a. att ett förbud mot kommersiellalkoholreklam i tidskrifter som behandlaralkoholdrycker i princip inte är befogat med hänsyntill intresset att skydda människors hälsa och liv.Förbudet strider därför mot artikel 30 och 59 i EG-fördraget. Dom i målet kommer sannolikt att meddelasunder våren 2001.Regeringen framför vidare i propositionen (s. 58 f.) att enmed alkoholreklamen nära sammanhängande fråga är denom alkoholbranschens sponsring av idrottsevenemangoch idrottsklubbar. Frågan är utomordentligtkomplicerad och har inte heller varit föremål förnågra närmare överväganden i utredningssammanhang.Regeringen avser att tillkalla en särskild utredaremed uppdrag att närmare belysa möjligheterna attminska alkoholbranschens inflytande över idrotten,framför allt genom olika former av sponsring tillinte minst ungdomsidrotten. Utredaren kommer att fåi uppdrag att närmare överväga vilka åtgärder somkan vidtas för att minska förekomsten av alkoholöver huvud taget i samband med olikaidrottsevenemang.MotionerI motion 2000/01:So23 av m.fl. (m)begärs tillkännagivande om marknadsföring ochsponsring (yrkande 4). Motionärerna anför attföljden av skärpta bestämmelser mot lättölsreklamendast blir att situationen för svenska bryggerier,vilka är de som står för lättölsreklamen, försämrasytterligare i konkurrensen med utländska bryggerier.Mycket tyder dessutom på att redan tillämpningen avde befintliga svenska reglerna för alkoholreklamstrider mot EG-rätten. Motionärerna kan inte hellerfinna någon alkoholpolitisk mening i att tillsättaen särskild utredare med uppdrag att försökabegränsa sponsring inom idrotten.I motion 2000/01:So495 av (båda s) begärs tillkännagivandeom att överväga åtgärder för att se till att barnoch ungdomar inte genom förledandereklam lockas att använda alkohol.Utskottets bedömningDen svenska alkoholpolitiken har som ett av desshuvudsyften att skydda barn och ungdom frånalkoholens negativa sidor. När det gäller alkoholre-klamens utformning är dessa unga följaktligen enskyddsvärd grupp. Detta gäller enligt utskottetsuppfattning även indirekt alkoholreklam. Allakringgåenden av gällande alkoholreklamregler måstesjälvklart motverkas. Utskottet delar bedömningenatt alkoholbranschens egenåtgärder på området intekommit att medföra en sådan utveckling på områdetsom utskottet tidigare förutsatt. Utskottet noteraratt regeringen har för avsikt att återkomma tillriksdagen efter avgörande i ett målsom rör de svenska bestämmelserna om marknadsföringav alkoholdrycker. Vad gäller sponsring serutskottet positivt på att en särskild utredare skallbelysa möjligheterna att minska alkoholbranschensinflytande över idrotten. Med det anförda får motion2000/01:So495 (s) anses i allt väsentligttillgodosedd. Motion 2000/01:So23 (m) yrkande 4avstyrks.Fördjupad kompetens bland de yrkesgrupper som kanförebygga alkoholskadorPropositionenRegeringen anför i propositionen (s. 59) attrepresentanter för både kommuner ochfrivilligorganisationer har understrukit behovet avfortbildning. Regeringen anser att det under desenaste tio åren har hänt mycket när det gällerinsatser som syftar till att förebygga alkoholskadorsamtidigt som de flesta som arbetar med förebyggandeinsatser är självlärda. saknas en normerandeutbildning ( trots att förebyggande arbete påalkoholområdet utövas i de flesta av landetskommuner och landsting. För att den nationellahandlingsplanen skall kunna genomföras behövs en välutvecklad kompetens hos alla som arbetar medförebyggande insatser på olika nivåer i samhället.Folkhälsoinstitutet bör enligt regeringen få iuppdrag att utarbeta ett förslag till fortbildning.De yrkesgrupper som fortbildningen bör riktas tillär personal inom mödra- och barnhälsovård,förskollärare, fritidspedagoger, lärare, personalinom socialtjänst, hälso- och sjukvård, polis,frivilligorganisationer, företagshälsovård m.fl.MotionI motion 2000/01:So28 av ochGöran (båda s) begärs tillkännagivande omatt utbildning kring alkohol- och narkotikafrågorbör vävas in i universitets- och högskoleutbildning(yrkande 3). Motionärerna anför att i propositionennämns kompetensutveckling i generella ordalag.Enligt motionärernas mening är inte dettatillräckligt. bör därför utbildningkring alkohol- och narkotikafrågor vävas in iuniversitets- och högskoleutbildning.Utskottets bedömningUtskottet ser positivt på regeringens uppdrag tillFolkhälsoinstitutet vad gäller fortbildning påalkoholpreventionsområdet för vissa yrkesgrupper.Något initiativ med anledning av motion 2000/01:So28(s) yrkande 3 behövs inte, varför denna avstyrks.AlkoholforskningPropositionen m.m.Enligt regeringens bedömning i propositionen (s. bör alkoholforskningen förstärkas, bl.a. för attge ökade kunskaper om olika målgruppersdryckesmönster, alkoholvanor samt resultat avvårdinsatser m.m. Regeringen anför attalkoholforskningen bör stimuleras att utvecklakunskap och metoder på de områden som prioriteras iden nationella handlingsplanen. Det är viktigt attbättre än följa utvecklingen avalkoholkonsumtion, dryckesmönster och medicinska ochsociala alkoholrelaterade skador, såväl nationelltsom lokalt. Ökad kunskap behövs om effekter av olikaalkoholpreventiva insatser liksom om konsekvensernaav ändrade införselregler. Vidare behövs fördjupadestudier av alkoholkonsumtionens utveckling i olikamålgrupper och olika alkoholkulturer. Specielltviktigt blir det att studera ungdomars alkoholvanoroch studera hur deras attityder och beteendenutvecklas, sprids och påverkas av olika faktorer.Forskning rörande målgrupper som befinner sig iextrema risksituationer är också angelägen. Detgäller gravida missbrukare och missbrukare i akutlivshotande situationer samt ungdomar som hamnat imissbruk och kriminalitet. Det är särskilt viktigtatt hitta förebyggande insatser för dessa gruppersom annars med stor sannolikhet kommer att få storaproblem och framgent förorsaka samhället storakostnader.Forskning kring utvärdering av preventiva insatserseffekt samt utveckling av metoder vad gällervårdinsatser är enligt regeringen också angelägen.Även gemensamma forskningsprojekt med andra EU-länder för att genomföra jämförande undersökningarvad gäller alkoholproblemens omfattning ochutveckling behövs. Forskningen behöver främstförstärkas inom de beteende- ochsamhällsvetenskapliga områdena.En del forskning är påbörjad som kan bidratill en ökad kunskap inom de områden somprioriterats. har bl.a.initierat ett stort forskningsprojekt i vilket manutvärderar ett brett upplagt preventionsprojekt itvå kommuner. och drogforskning(SoRad) fick medel för att finansieraett forskningsprogram om alkohol.I regleringsbrevet för avseendeForskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap(FAS) framgår under , liksomtidigare , skallsvara för samordning av bl.a. densocialvetenskapliga alkoholforskningen.Folkhälsoinstitutet anordnar, som ovan nämnts, den3-4 april 2001 en konferens i om kvinnorsbruk och missbruk av alkohol.Nationella folkhälsokommittén överlämnade sittslutbetänkande Hälsa på lika villkor - nationellamål för folkhälsan (SOU 2000:91) tillsocialministern . Som nationelltfolkhälsomål 17 (s. 163) anges långsiktig satsningpå forskning, metodutveckling och utbildning. Ibetänkandet anförs bl.a. att den folkhälsoforskningsom bedrivits i allmänhet har ett mer utvecklatgenusperspektiv än vad den medicinska forskningenhar, men den är inte tillräckligt bra. Det finnsanledning att i forskningen uppmärksamma att frisk-och riskfaktorer för hälsa och ohälsa kan vara olikaför män och kvinnor. Det bakgrundsmaterial somkommittén har haft som underlag för förslagen tillnationella folkhälsomål har redovisats i januari2001. I bilagedel B, kapitlet om genusperspektiv påhälsa (s. 492 f.), behandlas kvinnors villkor närdet gäller bl.a. utbildning, förvärvsarbete,hemarbete, våld och sexualitet. Här anförs bl.a. attett allvarligt hälsoproblem för kvinnors hälsa ärdet våld, förtryck och de övergrepp som kvinnorutsätts för av framför allt sina makar, sambor ochandra närstående män. Trots det har våldet motkvinnor förblivit ett osynligt fenomen ifolkhälsoarbetet. Betänkandet är föremål förremissbehandling.MotionerI motion 2000/01:So369 av m.fl. (v)begärs att regeringen gör en översyn avforskningsinsatser när det gäller kvinnors ochflickors alkoholvanor och missbruk (yrkande 3delvis). Motionärerna ser ett stort behov avforskningsinsatser när det gäller unga flickors ochvuxna kvinnors alkoholvanor och missbruk. Det finns,enligt motionärerna, klara skillnader i kvinnors ochmäns, flickors och pojkars livsvillkor. Det gällerockså i förhållande till alkohol.I motion 2000/01:So249 av ()begärs tillkännagivande om att forskning om orsakertill kvinnors alkoholdrickande förstärks (yrkande1). Enligt motionären behövs forskarkompetens vadgäller kvinnor. Vården och rehabiliteringen måste habättre kunskap om skillnader mellan manliga ochkvinnliga alkoholister, så att vård och behandlingkan anpassas till kvinnors behov. Folkhälsokommitténställer upp sju mål och strategier rörande alkohol.För att tillgodose dessa mål måste forskningen omkvinnors alkoholmönster och påverkan på kvinnorshälsa förbättras. I samma motion begärstillkännagivande om att alkoholproblematiken isamband med våld mot kvinnor bättre uppmärksammas(yrkande 2). Motionären anför att ett område somnegligeras i samband med alkohol är då det utlöservåld mot kvinnor. Eftersom hälften av de kvinnor somanmäler misshandel själva inte varit påverkade,förträngs alkoholfrågan vad gäller missbruk.Tidigare behandlingSocialutskottet uttalade sig , isamband med behandlingen av regeringens proposition1998/99:134 Vissa alkoholfrågor m.m., omalkoholforskning i betänkande 1999/2000:SoU4 Vissaalkoholfrågor. Utskottet anförde i sin bedömningbl.a. följande (s. 36).Forskning på alkoholområdet är, enligt utskottet, avstor vikt och behöver utvecklas och stimuleras,bl.a. när det gäller konsumtionsforskningen. Ettcentrum för alkohol- och drogforskning vidStockholms universitet är under uppbyggnad medsiktet inställt på att bli nationellttvärvetenskapligt centrum på forskningsområdet. Detankommer dock inte på att bestämma dennärmare inriktningen av forskningen vid centret.De aktuella motionerna avstyrktes. följdeutskottet (rskr. 1999/2000:42).Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin inställning omalkoholforskningens betydelse och dess behov avstimulans. Den redovisning som lämnats ipropositionen av forskningens framtida inriktningser utskottet positivt på. Utskottet vill dock - ilikhet med och - även lyfta fram betydelsen avatt forskningen, bl.a. på alkoholområdet, har ettgenderperspektiv. Med det anförda får motionerna2000/01:So249 (kd) och 2000/01:So369 (v) yrkande 3delvis anses i allt väsentligt tillgodosedda.Generella insatser för olika målgrupperInsatser för barn och ungdomPropositionenFörutom de riktade insatser som redovisas ipropositionen anför regeringen i propositionen (s.63 f.) bl.a. att insatser som syftar till attförhindra att barn och unga använder alkohol börstärkas och utvecklas. Debutåldern föralkoholkonsumtion måste skjutas upp. Regeringen hargett i uppdrag att i samverkanmed och i samråd med analysera vilka insatser som kanvidtas för att stärka den alkoholskadeförebyggandeverksamheten i skolan. Åtgärderna kan bl.a. riktastill skolledare, lärare och fritidspedagoger.Uppdraget skall enligt regleringsbrev för budgetåret2001 avseende redovisas senastden 31 mars 2002.Enligt regeringen är insatser som bidrar till attskjuta upp alkoholdebuten bland de allra viktigasteåtgärderna. Ungdomarnas egna engagemang är en viktigresurs i det alkoholskadeförebyggande arbetet sommåste tas till vara. När det gäller insatser för attförhindra tidig debut och hög alkoholkonsumtion iungdomsåren är det av stor vikt att ungdomars behovav självständighet och rätt till inflytande ochdelaktighet beaktas.När det gäller insatser för barn och ungdom är detenligt regeringen viktigt att verka både för minskadtillgång till alkohol och minskad efterfrågan. Attbegränsa tillgången har varit engrundsten i alkoholpolitiken, och den är särskiltbetydelsefull när det gäller att skydda ungdomar (och i synnerhet ungdomar i riskzon.Ett problem när det gäller att begränsa tillgångenpå alkohol för ungdom är enligt regeringen denbristfälliga ålderskontrollen vid försäljning avfolköl i livsmedelsaffärer. Där kan tillgänglighetenminskas genom att kommunen i samarbete med polisenskärper tillsynen av hur man upprätthålleråldersgränser vid folkölsförsäljning samt utvecklarsamverkan med näringslivet. Kommunen måste också haen fungerande tillsyn över servering på restaurang,och Systembolaget bör även fortsättningsvisprioritera ålderskontrollen. Genom information böräldre kamrater, syskon och föräldrar få störreinsikt om skälet till att de inte bör langa alkoholtill minderåriga. Vidare vill regeringen särskiltfästa uppmärksamheten på problemen med att detförekommer olika åldersgränser för män respektivekvinnor på restauranger och diskotek. En konsekvensav att unga män stängs ute kan bli ökadalkoholkonsumtion i icke kontrollerade former samtökat våld på gator och torg. Regeringen har inlettdiskussioner med branschen i denna fråga ochöverväger nu vilka åtgärder som bör vidtas.Alkoholutredningen föreslår i sitt betänkandeBestämmelser om alkoholdrycker (SOU 2000:59) bl.a.att rätten att sälja folköl tydligare skallbegränsas till egentliga matvarubutiker. Dessa bördessutom åläggas skyldighet att utarbeta särskildaegentillsynsprogram. Enligt alkohollagen har maninte rätt att överlåta alkohol till ungdom under 18år annat än för "förtäring på stället", dvs.förtäring i vuxens sällskap. Alkoholutredningenföreslår en skärpning av lagen, som innebär att maninte heller skall ha rätt att bjuda minderåriga förförtäring på stället, om detta sker i mer änobetydlig omfattning. förslagär, som ovan nämnts, föremål för remissbehandling,varför regeringen avser att återkomma även i dessafrågor i en proposition till under våren2001.Systembolaget har genomförten rikstäckande kampanj mot kompislangning, därbl.a. filmer med langning som tema har sänts i fleraTV-kanaler. Det finns dock enligt regeringen ettbehov av förstärkta insatser på lokal nivå för atteffektivare begränsa tillgången på folköl förminderåriga.I flera kommuner har lovvärda insatser gjorts somsyftar till att stimulera föräldrar att tala medsina barn om alkohol och alkoholkonsumtion. Mångaföräldrar behöver hjälp för att närma sig ämnet ochför att kunna föra en dialog med sina barn. Atterbjuda föräldrar att föra dessa diskussioner iskolan ger ett särskilt betydelsefullt stöd tillensamföräldrar.Regeringen pekar på att alla i den nationellaledningsgruppen, alla frivillig-organisationer ochde flesta kommuner som kommit in med synpunkter harpekat på skolans viktiga roll när det gäller attpåverka elevernas framtida alkoholkonsumtion ochdrogvanor. Regeringen delar den bedömningen.I propositionen pekar regeringen på att ungdomarvärderar sin fritid högt och deras fritidsintressenförändras ständigt.