bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — Därförföreslås en rad åtgärder på skattepolitikens område som gör attinkomsttagare får behålla en större delav sin lön och därmed får möjlighet attpåverka och få kontroll över sinekonomiska situation.En rad inkomstskattesänkningar ochandra skattesänkningar som riktar sigfrämst till förvärvsarbetande föreslås.Grundavdraget höjs till vidberäkningen av inkomstskatt ochen skattereduktion för låg- ochmedelinkomsttagare på per personoch månad införs liksom ett generelltstatligt förvärvsavdrag beräknat motkommunalskatten. Värnskatten avskaffasoch gränsen för reseavdraget sänks fråndagens 7 000 till . Dessutomföreslås en skattereduktion på förhushållen vid köp av tjänster. Från 2003föreslås en skattereduktion förbarnfamiljer på per barn och månad.Barnfamiljer får också göra avdrag föralla typer av styrkta barnomsorgskostnader perår. De sänkta skatterna gör att skattesystemets tyngdpunkt förskjuts mot enallt större andel miljörelateradeskatter. Argumenten för en grönskatteväxling kan således tillämpas i ettsammanhang där skatter sänks.Fastighetsskatten drabbar alla boendeoavsett inkomst och betalningsförmåga.Systemet med statlig fastighetsskatt börpå sikt avvecklas. I stället börkommunerna ges möjlighet att ta ut en lågavgift för täckande av kostnader förgatuunderhåll, brandförsvar och annankommunal service kopplad tillfastigheten. En fortsatt frysning avtaxeringsvärdena finansieras.Grundbulten i kristdemokratiskekonomisk politik är att ge stabila ochgoda villkor för fler och växande företagoch att därigenom öka sysselsättningen,minska arbetslösheten och tryggavälfärden. Det är av största vikt attSverige får ett mer småföretagarvänligtklimat än , inte minst för att enså stor del av vår befolkning har sinhuvudsakliga inkomst från små ochmedelstora företag. Förändringar behövergöras för att inte kapital och kompetens- två mycket viktiga faktorer för ettgott företagsklimat - skall flyttautomlands. Här spelar beskattning avinkomst och kapital en viktig roll.Kristdemokraterna väljer att börja medatt helt avveckla effekten av sambeskattningen av förmögenhet och höjerfribeloppet för sambeskattade par till3 . Därefter avvecklasförmögenhetsskatten såatt den blir 2003 och 2004.Skattesystemet måste utformas så attavkastningen på riskvilligt kapital iföretag inte beskattas hårdare än annankapitalavkastning. Kristdemokraternamenar därför att dubbelbeskattningen påavkastning på aktier skall avvecklashelt, precis som skett i nästan samtligaövriga . kan intelångsiktigt ha en väsentligt högrebeskattning än den omvärld vi konkurrerarmed. Avvecklingen bör ske stegvis med enhalvering av fysiska personersutdelningsskatt och en helt slopaddubbelbeskattning 2004.Kristdemokraterna har i annatsammanhang lagt förslag om att arbetsgivaravgifterna skall sänkas från och medår 2003 pålönesummor per år.För egenföretagare utökas lönesumman till250 . föreslåsatt arbetsgivaravgifterna sänks med 10procentenheter för samma lönesummor.Personer som köper nyemitterade aktieri onoterade bolag skall fr.o.m. år 2002ha möjlighet till skattereduktion(riskkapitalavdrag). Skattereduktionskall medges även för indirektariskkapitalinvesteringar via ett företageller en fond som gör de direktainvesteringarna.Dieselskatten sänks till /literoch kväveskatten på handelsgödselåterförs till näringen. Även de mindrejordbrukens elkonsumtion skall beskattassom inom industrin. Kristdemokraternavill alltså ordna lika konkurrensvillkorför alla jordbruk oavsett storlek.Inom EU diskuteras vid fleraregeringskonferenser förutsättningarnaför en övergång till majoritetsbeslut närdet gäller minimiavgifter påmiljöområdet. anser attdet är viktigt att övergå tillmajoritetsbeslut på detta område, blandannat för att förbättra möjligheterna fören gemensam minimiavgift påkoldioxidutsläpp. Detta skulle vara ettavgörande steg mot en miljövänligareutveckling i . Eftersom Sverigeredan har världens högsta miljöskatterskulle en europeisk miniminivå förkoldioxid förbättra svenskaföretags konkurrenssituation.Undersökningar visar att alltflermedborgare accepterar svartarbete, ochfler yngre än äldre. måste regeringoch myndigheter gripa in för att delsskapa skattenivåer och system som minskarincitamenten till svartarbete och sominte på ett övermänskligt sätt utmanarmedborgarnas moral, dels öka kontrollenbland de medborgargrupper som parallelltuppbär stöd/bidrag och arbetar svart.Kristdemokraterna vill föra enskattepolitik som är långsiktigt stabil,är enkel, främjar en god ekonomiskutveckling samt en god hushållning avskattemedlen. Därmed kan skattemoralenbibehållas och benägenheten tillsvartarbete minska.Centerpartiet anför i motionerna Fi293yrkande 7 och Sk489 yrkande 1 attpolitiken syftar till att låta människorväxa som individer och göra det möjligtför var och en att förverkliga sinadrömmar. Skattepolitiken måste därförutformas så att den ger godaförutsättningar för fler företag attstartas och växa, ger större ekonomisktutrymme för landets familjer och inriktaspå förbättringar för dem som bäst behöverökat ekonomiskt utrymme, inte på dem somropar högst. Därför bör skattesänkningarriktade mot småföretagande och uthålligtillväxt, låg- och medelinkomsttagaresamt boende prioriteras i skattepolitikenframgent.För att öka människors ekonomiskasjälvbestämmande föreslås eninkomstskattereform, som fullt utbyggdinnebär en skatterabatt, lika för alla,på , vilket motsvarar ettgrundavdrag mot kommunalskatten på drygt30 , och en förvärvsrabatt riktadmot låg- och medelinkomsttagare på högst10 , som fasas in för att undanröjamarginaleffekter för låginkomsttagare ochdär människor med högre inkomster får enförvärvsrabatt på 5 400 kr.För att förbättra hushållens ochbarnfamiljernas ekonomi, föreslås avdragsrätt för barnomsorgskostnader, höjdareseavdrag som inkluderar barnomsorg samten extra barnrabatt i beskattningen på100 kr per barn och månad.Sänkt skatt på hushållsnära tjänsterger utrymme för nya jobb inom sektorerdär det knappt finns någon vitarbetsmarknad, samt underlättar förmänniskor att köpa tjänster somunderlättar vardagen. Det stimulerarockså framväxten av nya företag inomsektorn.Beskattningen av boende sänks genom enfortsatt frysning av taxeringsvärdena2002, som skattesatsen sänks.Vidare sker en övergång till beskattningav en schablonintäkt, vilket ger effektermotsvarande en fastighetsskatt på 0,9 %2003 och 2004. Taxeringen avfastigheter för fastboende skiljs frånden för fritidsboende. Sambeskattningen iförmögenhetsbeskattningen slopas ochendast halva taxeringsvärdet ingår iunderlaget för förmögenhetsbeskattning.Arbetsgivaravgifterna sänksytterligare, med betoning på de småföretagens villkor. Genom en konstruktiondär avgifterna sänks för en viss lönesumma i alla företag, undvikströskeleffekter, som effektenblir stor för företag med få anställda.Reduktionen av arbetsgivaravgiften ökastill ochlönesumman till (föregenföretagare ) från den 1juli 2004. Sänkningen av arbetsgivaravgifterna finansieras delvis genom höjdaskatter på utsläpp av kväveoxid ochkoldioxid i industrin, genom skatt påförbränning av osorterat avfall och höjdskatt på deponi.Den gröna sektorn ges likvärdigakonkurrensvillkor genom att jordbruketsryggsäck slopas.En skattepolitik som belönarinvesteringar i arbete och miljö, menockså styr bort från utnyttjande avändliga naturresurser och skadligautsläpp, bidrar till omställningen avSverige till ett modernt land, därmiljöhänsyn är en avgörande del i denframtida tillväxten.Folkpartiet liberalerna anför i motionFi285 yrkande 1 att en långsiktigskattepolitik som stimulerar till arbete,sparande, utbildning och risktagandelägger grunden för en tillväxt som snabbtleder oss ur konjunkturproblemen. Degrundläggande principerna /91 årsskattereform, nämligen "hälften kvar",och att de allra flesta bara skall betalakommunalskatt, återupprättas.Skatteförändringarna koncentreras på deför tillväxt och jobb mest skadligainslagen, nämligen marginalskatterna.Genom avskaffad värnskatt, höjdbrytpunkt för statlig skatt och borttagande av den s.k. LO-puckeln, uppnåsden grundläggande principen - att deflesta bara skall betala i skatt,och att de med höga inkomster skallbetala på de högre inkomstdelarna.Brytpunkten höjs upp till gränsen föregenavgifterna för att undvika attpersoner som betalar både statlig skattoch egenavgifter får marginaleffekter omca . Den s.k. LO-puckeln börsuccessivt tas bort, vilket leder till enmarginalskattesänkning för betydandegrupper. Den s.k. värnskatten avskaffas.Den är ett brott mot skattereformen.Härigenom sänks marginalskatten med 5procentenheter i de aktuellainkomstskikten. Ett förvärvsavdrag om 5 %av inkomsten införs, vilket sänkerskatten och gör det mera lönsamt attarbeta även vid lägre inkomster. Enskattereduktion, lika för alla, införsför att garantera att alla får del av enskattesänkning. Denna skattereduktion börtill en början vara per person.Denna tillfaller då även pensionärer.För att betona att barnstödet skallinnebära att hänsyn i beskattningen tastill den extra försörjningsbördaföräldrar har, vill vi att utökningen avbarnstödet sker i form avskattereduktion. Detta föreslås utgå med1 för attsuccessivt öka till 2004.Avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader upp till ett belopp av50 införs. Detta sänker kostnadenför barnomsorg med en tredjedel och gördet lättare att vitt och hederligtkomplettera med andra former avbarntillsyn.Pensionssparande utvidgas så attavdragsrätt för sparande medges upp till1,5 basbelopp, att sparandet kan tas utför att finansiera kompetensutvecklingoch att ett kvarstående sparande kan tasut vid pensionering.Vinstandelsstiftelser har funnits underen och ger de anställda ettekonomiskt utbyte av ett företagsframgång och vinster. Den särskilda löneskatten på avsättning till vinstandelsstiftelser bör slopas för att stimuleratill en utvidgad användning av sådanasystem.Arbetsgivaravgiften är en tung del iskatten på arbete. Under de närmaste årensänks därför avgiften med 2procentenheter för hela den privatatjänstesektorn. Den långsiktigainriktningen är attarbetsgivaravgifternas skattedel helt tasbort.Fördelarna med en vit marknad förhushållsnära tjänster är många. De som arbetar svart får möjlighet attinordna sig i ett legalt system och somalla andra få del av förmånerna isocialförsäkringssystemen: sjukförsäkring, pension m.m.Den lättnad i dubbelbeskattningen avbolagsinkomster som införts i ärbegränsad till onoterade företag.Folkpartiet har länge argumenterat föratt införa regler som avskaffardubbelbeskattningen i alla företag.Avskaffandet av dubbelskatt påutdelningar bör ske i etapper genom attden halveras, först för fysiska personeroch även för juridiskapersoner med sikte på ett fullständigtavskaffande.Nivån på fastighetsbeskattningen är förhög och beskattningsformen kan inteaccepteras anser motionärerna. I avvaktanpå en grundlig reformering avfastighetsbeskattningen börtaxeringsvärdena fortsatt vara frysta.För 2001 och 2002 används de nya lägreskattesatserna, för egna hem och0,för flerbostadshus, men beräknat påde taxeringsvärden som gällde ,försåvitt det omräknade värdet inte ärlägre, då detta givetvis skall gälla. Ioch med detta säger nej tillinförandet av regeringens förslag tillbegränsningsregel, en både krånglig ochbyråkratisk regel som leder till såvälsambeskattning som nya marginaleffekter.Fåmansbolagsreglerna (de s.k. 3:12-reglerna) måste förenklas. Det är otillfredsställande att frågan begravts i enutredning som knappast kan leda tillnågon förändring , möjligenännu . Motionärerna föreslår attfåmansbolagsreglerna reformeras så attett belopp motsvarande en medelinkomstbeskattas som arbetsinkomst, resterandesom kapital.Många hävdar att beskattningen vidgenerationsskifte särskilt åderlåter jord-eller skogsbruk som redan kan ha småeller inga ekonomiska marginaler. Istället för att kapital dras in tillstaten behövs detta mycket väl pågårdarna för att trygga ett långsiktigtfamiljejordbruk. betonarvikten av att den utredning som pågårarbetar snabbt och att regeringen såsnart utredningsarbetet är avslutatåterkommer till med förslagtill lagändringar som verkligen kan bidratill att underlätta generationsväxlingari svenska familjeföretag.Miljöpartiet anför i motion N366 yrkande1 att den fortsatta skatteväxlingen börleda till ett heltäckandeenergiskattesystem som rymmer alla formerav energianvändning med så långt möjligtsamma skattesatser för alla kategorier avförbrukare. Anpassningen bör skesuccessivt på ett sådant sätt attmarknadens aktörer får en rimligomställningstid och så att den åsyftademiljöstyrningen upprätthållsoch förstärks. Målet bör vara att allabitar fallit på plats senast 2010.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet ställer sig i sittyttrande bakom den inriktning av skattepolitiken som regeringen redovisar ochavstyrker de förslag om en annaninriktning som läggs fram i motionernafrån Moderata samlingspartiet,, ochFolkpartiet liberalerna. Skatteutskottetavstyrker också ett motionsyrkande om denframtida inriktningen av en grönskatteväxling.Finansutskottets ställningstagandeEnligt finansutskottets mening är detangeläget att de effekter som denallmänna pensionsavgiften ger upphov tilli inkomstskatteskalan elimineras, ochutskottet har därför inte någon erinranmot förslaget om att kompensationen förpensionsavgiften höjs till år 2002.I likhet med skatteutskottet ställer sigfinansutskottet bakom regeringensbedömning att ytterligare steg mot enfullständig kompensation för avgiften i den takt som ekonomin medger det.En strategi för en grön skatteväxlinghar redovisats av regeringen ibudgetpropositionen för , och ettförsta steg i den gröna skatteväxlingenhar också tagits under innevarande år ochinnebär att en sänkning av skatten påarbete finansieras genom attkoldioxidskatten ges en ökad tyngd inomenergibeskattningen och att skatten på elhöjs för att undvika en ökadelkonsumtion. Skatten påförvärvsinkomster sänktes bl.a. genom attgrundavdraget och de särskildagrundavdragen för pensionärer höjdes.Även arbetsgivaravgifterna reducerades.Finansutskottet ser klara fördelar medatt ett andra steg i en grönskatteväxling nu tas och att även dettasteg inriktas mot en minskning avkoldioxidutsläppen och en sänkning avskatten på arbete. En begränsning avutsläppen av de gaser som bidrar tillväxhuseffekten är en viktig utgångspunktför strategin. Genom att åtgärden bidrartill en effektivare energianvändning kanskatteväxlingen också underlätta enavveckling av kärnkraften.Den gröna skatteväxlingen gör detmöjligt att genomföra skattesänkningarsom når alla med förvärvsinkomst ochsåledes även pensionärerna. framhåller är detangeläget att alla grupper i samhälletfår del av det förbättrade ekonomiskaläget, och finansutskottet ser därförpositivt på att pensionärerna vid sidanav den skattesänkning som ryms inomskatteväxlingen nu också föreslås fåsärskild kompensation för de besparingarsom gjordes genom attden särskilda skattereduktionen för låg-och medelinkomsttagare utvidgas tillpensionärerna. Med det förslag somregeringen aviserar får så gott som allapensionärer en ytterligare skattesänkningunder på ca i månaden.I de budgetalternativ som redovisas avoppositionspartierna föreslås förhållandevis långtgående förändringar iden skatteskala som beslutades underskattereformen och som därefterkompletterades med ett sista steg som enfördelningspolitisk korrigering. Isamtliga alternativ ersätts regeringensförslag om en kompensation för denallmänna pensionsavgiften med långtgåendeskattesänkningar som medför att denskatteprofil som utvecklats på grundvalav skattereformen frångås. Utskottet ärinte berett att tillstyrka en sådaninriktning.Med det anförda ställer sig utskottetbakom den av regeringen förordadeinriktningen av skattepolitiken ochavstyrker motionerna Fi273 (kd) yrkande1, Fi285 (fp) yrkande 1, Fi291 (m)yrkande 9, Fi293 (c) yrkande 7, Fi297(kd) yrkandena 2-7 och 39, Sk474 (m)yrkandena 1-4, Sk489 (c) yrkande 1.Utskottet avstyrker i likhet medskatteutskottet även motion N366 (mp)yrkande 1.3.3 Fysiska personers inkomsterTabell 41. Inkomsttitel Fysiskapersoners inkomstskatt(bild eller grafiskt element borttaget)(bild eller grafiskt element borttaget)3.3.1 Inkomstskatten för år 2002Utskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag om höjd kompensation förpensionsavgiften m.m., höjdagrundavdrag för och enytterligare höjning av det grundavdragsom skall tillämpas av såvälförvärvsarbetande som pensionärer.Utskottet avstyrker motionsförslagen omen annan utformning av inkomstbeskattningen och följande år.Jämför reservationerna 12 (m), 13(kd), 14 (c) och 15 (fp).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.2,yrkandena 33, 34, 38-41 och 43) attinkomstreformens tredje steg genomförs år2002. Kompensationen för pensionsavgiftenhöjs från till och gränsen föruttag av statlig inkomstskatt höjs. Efterdessa ändringar ligger den nedreskiktgränsen vid en taxerad inkomst på290 och den övre vid en taxeradinkomst på . Andelen personersom betalar statlig inkomstskatt beräknasår 2002 uppgå till . Regeringenföreslår också att grundavdraget höjstill och att pensionärernassärskilda grundavdrag höjs på motsvarandesätt.Regeringen tar vidare upp frågan omsänkt skatt för pensionärerna och aviserar att den särskilda skattereduktionenpå kommer att utvidgas tillpensionärer. Avsikten är att de nyareglerna skall utformas på ett sådantsätt att också pensionärer som intebetalar preliminär skatt kan få del av enskattelättnad under år 2002.Från och med ersättsdet särskilda grundavdraget med engarantipension och pensionärerna omfattasdå av samma skatteregler som löntagarna.Eftersom även den särskildaskattereduktionen för låg- ochmedelinkomsttagare då kommer att gällalika för alla är det möjligt att förenklareglerna genom att ersättaskattereduktionen med en höjning avgrundavdraget i vissa skikt. Med deprognoser som gäller för kan detny grundavdraget beräknas uppgå till ca15 . Regeringen föreslår attbeslutet om denna förenkling fattas redannu.MotionerModerata samlingspartiet anför att lågainkomster bör skyddas från onödigtskatteuttag så att det alltid skall lönasig att arbeta. Vid den kommunalabeskattningen införs ett grundavdrag på24 och för den som har barn attförsörja tillkommer ett extra grundavdragpå per barn . Styrkta barnomsorgskostnader bliravdragsgilla per barn.Av förvärvsinkomsterna undantas frånbeskattning genom ett särskiltförvärvsavdrag. Det övre skiktet i denstatliga inkomstskatten avskaffas ochgränsen för uttag av statlig inkomstskattstiger när pensionsavgiften blir fulltavdragsgill sedan kompensationen slopats.Den särskilda skattereduktionen ochskattereduktion för utländska experterkan avskaffas. Slutligen slopasbestämmelsen om att arbetsskadelivräntasom är samordnad med förtidspension skallminska det särskilda grundavdraget.Yrkandena framställs i motion Sk471yrkandena 1-10 och 36.Kristdemokraterna föreslår att ettgrundavdrag på införs vidberäkningen av den kommunalainkomstskatten och att det utformas somen statlig skattereduktion för attundvika att kommunernas inkomsterpåverkas. Vidare införs enskattereduktion på per år.Reduktionen börjar avtrappas vid entaxerad inkomst på och upphörvid en taxerad inkomst på . Ettgenerellt förvärvsavdrag vid denkommunala beskattningen införs och uppgårtill . Även detta avdragutformas som en statlig skattereduktionför att inte minska kommunernasinkomster. Avdraget stiger till år2003 och till och gerhushållen ett ökat ekonomiskt utrymme ochminskar därigenom marginaleffekterna. Kompensationen av pensionsavgiften upphöroch avgiften blir helt avdragsgill somandra förmånsgrundande avgifter.Härigenom stiger gränsen för uttaget avstatlig inkomstskatt så att målet attendast av inkomsttagarna skallbetala inkomstskatt uppnås. År 2003avskaffas det andra steget i den statligainkomstskatteskalan. Styrktabarnomsorgskostnader blir avdragsgillaupp till per barn och enskattereduktion på per barn och årupp till införs fr.o.m. år 2003.Yrkandena framställs i motionerna Fi297(kd) yrkandena 8-11, 13, 14, 42 och 43och Fi273 (kd) yrkandena 2-5, 7 och 8.Centerpartiet höjer grundavdraget till20 och avskaffar denegativa marginaleffekter som följer avnedtrappningen i den så kallade LO-puckeln. En förvärvsrabatt på 9 600 krinförs och skall enbart ges på inkomsterfrån förvärvsarbete eller företagande.Förvärvsrabatten fasas in avarbetsinkomsten upp till en årligarbetsinkomst på och liggersedan still . Dentrappas sedan ned av överstigandeförvärvsinkomst upp till 276 000 kr.Däröver blir förvärvsrabatten 4 800 kr.En avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader införs liksom enskatterabatt på och barnmot förvärvsinkomst. , närpensionärer och löntagare beskattas påsamma sätt, föreslår motionärerna attgrundavdraget helt ersätts med en rakskatterabatt på . Effekten av enrak skatterabatt på är ungefärlika stor som effekten av ett grundavdragpå . Men för en person som ävenbetalar statlig inkomstskatt blireffekten en annan, eftersomskatterabatten inte minskar denbeskattningsbara inkomsten och därmedstatsskatten. Skatterabatten har därförfördelningspolitiska fördelar.Kompensationen för egenavgifterna slopasså att dessa blir avdragsgilla.Brytpunkten för uttag av statlig skattsätts till ochindexuppräknas sedan. Dessa yrkandenframställs i motion Sk489 (c) yrkandena2-6 och 8-11.Folkpartiet liberalerna föreslår attmarginalskatterna sänks för stora gruppergenom att den marginaleffekt somuppkommer när grundavdraget avtrappassuccessivt tas bort. Vidare höjsbrytpunkten upp till gränsen föregenavgifterna för att undvika attpersoner som betalar både statlig skattoch egenavgifter får marginaleffekter omca . Den s.k. värnskatten avskaffasoch detta sänker marginalskatten med 5procentenheter i de aktuella inkomstskikten. Ett förvärvsavdrag om avinkomsten införs och gör det mera lönsamtatt arbeta även vid lägre inkomster. Enskattereduktion införs lika för alla föratt garantera att alla får del av enskattesänkning. Skattereduktionen börtill en början vara per person.I likhet med regeringens förslag låtermotionärerna skattereduktionen för 2002även tillfalla de pensionärer somfaktiskt inte betalar någon skatt, föratt dessa skall åtnjuta samma förstärkning av den disponibla inkomsten. Enavdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader upp till ett belopp av50 införs och sänker kostnaden förbarnomsorg med en tredjedel och gör detenligt motionärerna lättare att vitt ochhederligt komplettera med andra former avbarntillsyn. För att betona attbarnstödet skall innebära att det tashänsyn till den extra försörjningsbördani beskattningen sker utökningen avbarnstödet i form av en skattereduktion.Denna föreslås utgå med per åroch barn för att successivt ökatill 2004. Motionärerna avsätterockså medel för att införa en avdragsrättför gåvor till internationellbiståndverksamhet fr.o.m. år 2002.Yrkandena framställs i motion Fi285 (fp)yrkandena 2, 4, 5 och 26.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har i sitt yttrandetillstyrkt regeringens förslag ochavstyrkt motionsförslagen. Utskottet harinte haft någon erinran mot den planeradeutvidgningen av den särskildaskattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare till pensionärer under år2002.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet anser i likhet medskatteutskottet att det är positivt attinkomstbeskattningen successivt kanåterställas till en profil som motsvarardet läge som råder när huvuddelen av deskattskyldiga endast betalar kommunalinkomstskatt och en andel kring 15 %också betalar statlig inkomstskatt ochhar ingen invändning mot regeringensförslag i denna del.När det gäller förslaget om en höjningav grundavdraget och det särskilda grundavdraget för pensionärer möjliggörs dettagenom de förslag om ändringar ibeskattningen av energi och avfall sombehandlas i ärendet.