bet · GP01JUU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Jämför reservation44.InledningRättshjälpslagen (1996:1619) har tillgrundläggande syfte att ge rättsskyddåt dem som inte kan få rättsligtbistånd på annat sätt.Enligt lagen är rättshjälpensubsidiär till rättsskyddet, dvs. densom har en rättsskyddsförsäkring ellerliknande rättsskydd, som täcker denaktuella rättsliga angelägenheten, fårinte beviljas rättshjälp. Vidareinnebär lagen att den som inte harrättsskydd av ifrågavarande slag mensom borde ha haft det med hänsyn tillsitt försäkringsskydd i övrigt ellertill sina personliga och ekonomiskaförhållanden får beviljas rättshjälpendast om det finns särskilda skäl. Somen allmän förutsättning för atträttshjälp skall beviljas gäller attdet, med hänsyn till angelägenhetensart och betydelse samt tvisteföremåletsvärde och omständigheterna i övrigt, ärrimligt att staten bidrar tillkostnaderna.Enligt rättshjälpslagen ärinkomstgränsen för rättshjälp260 i årsinkomst. Lagenföreskriver också att rådgivning iminst som huvudregel är enförutsättning för att rättshjälp skallbeviljas. Vidare innebär lagen bl.a.att biträdesbehovet är avgörande för omrättshjälp skall beviljas och attbiträde enligt rättshjälpslagen normaltskall få ersättning för högst100 timmars arbete.AnslagetFrån anslaget betalas de kostnader somenligt 21 kap. 10 § ,lagen (1988:609) om målsägandebiträdeoch rättshjälpslagen (1996:1619) skallutgå av allmänna medel. Därutöver skallfrån anslaget betalas de kostnader somenligt lagen (1996:1620) om offentligtbiträde skall betalas av allmännamedel, dock inte sådana kostnader somavser offentligt biträde i ärendenenligt utlänningslagen (1989:529) ochlagen (1991:572) om särskildutlänningskontroll. Från och med år2000 finansierar anslaget ocksåutgifter för särskilda företrädare förbarn enligt 12 § lagen (1999:997) omsärskild företrädare för barn.De faktorer som styr kostnaderna ärframför allt antalet ärenden, ärendenassvårighetsgrad, ersättningsnivån tillbiträden och offentliga försvarare samtden andel av rättshjälpskostnaderna sombetalas av den rättssökande.Regeringen bestämmer dentimkostnadsnorm som ligger till grundför ersättning för arbete pårättshjälpsområdet. Ersättningen tilloffentliga försvarare regleras också iviss utsträckning med hjälp av taxor.För närvarande finns en taxa förersättning till offentliga försvarare ivissa brottmål i tingsrätt och hovrätt.Taxan är fastställd i DVFS 2000:13.Taxor beslutas av pågrundval av timkostnadsnormen.Regeringen har fastställttimkostnadsnormen för till897 kr exklusive mervärdesskatt (inklusive mervärdesskatt).I budgetpropositionen anförregeringen att utgifterna på anslagetär regelstyrda och svåra att beräkna.Under flera år har utgifterna föroffentliga försvarare, offentligabiträden och målsägandebiträden ökat.De direkta orsakerna tillutgiftsökningen har varit svåra attklarlägga. Regeringen har därför givitRiksrevisionsverket i uppdrag attgranska utgiftsutvecklingen underperioden /95-2000. Ett klarläggandeav de faktorer som påverkar utgifternakommer enligt regeringen att ge störremöjligheter att beräkna och påverkautgiftsutvecklingen.Riksrevisionsverket har nyligenredovisat sitt uppdrag i rapportenVarför blev det dyrare? (RRV 2001:30).Av denna framgår att de totalakostnaderna ökat för såväl offentligaförsvarare som för målsägandebiträdenoch offentliga försvarare . Även degenomsnittliga kostnaderna har ökat. av denna kostnadsökning berorenligt rapporten på att flerrättsbiträden har förordnats, en annandel av kostnadsökningen beror på attden genomsnittliga debiterade tidenökat samt att timkostnaden ökat.I följande tabell återfinns enjämförelse av regeringens ochoppositionens förslag till anslag förår 2002 (tusental kronor).Anslag Prop. m kd c fp2001 2002inkl.TB805 802 - - - +000 000 56000För uppgår anslaget till 805miljoner kronor, inklusive medel somtillförts på tilläggsbudget. Prognosenför pekar på att utgifternakommer att uppgå till 799 miljonerkronor. Utnyttjandet av anslagskreditenberäknas minska från knappt 39 miljonerkronor till underåret. Regeringen föreslår att riksdagentill Rättshjälpskostnader m.m. anvisar ett ramanslagom 802 000 000 kr.I motionerna Fi294 och Ju450, båda(fp), yrkas att anslaget skall höjasmed . Beloppet skallmotsvara kostnaderna för att återställade rättshjälpsförmåner som utgick föreden nuvarande rättshjälpslagensinförande. I konsekvens härmed yrkas imotion Ju450 också att den nuvaranderättshjälpslagen skall upphävas.Utskottet har behandlatanslagsyrkandena ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen. Som framgårdär föreslår utskottet att riksdagenantar regeringens förslag och avslårmotionsyrkandena.Större möjligheter till rättshjälp,m.m.InledningI samband med att den nyarättshjälpslagen infördes i december1997 aviserade regeringen enuppföljning och utvärdering av den nyalagen när den varit i kraft ett par år.I april 2000 gav regeringenDomstolsverket i uppdrag att göra ensådan utvärdering och en allmän översynav lagen. Verket har bl.a. haft iuppdrag att analysera effekterna av atträttshjälpen gjorts subsidiär iförhållande tillrättsskyddsförsäkringar, att undersökaom rådgivningsinstrumentet fungerat pådet sätt som var avsett samt att göraen heltäckande översyn av det nyaavgiftssystemet.Domstolsverket avlämnade i slutet avseptember rapporten avrättshjälpslagen (1996:1619) -redovisning av ett regeringsuppdrag (2001:6, del A och B). Den 30oktober 2001 sändes rapporten ut påremiss till nästa år.Ärendet kommer därefter att behandlasvidare i Regeringskansliet.I det följande behandlas tre motionersom har anknytning tillrättshjälpslagens närmare utformning.Rättshjälp vid arbetsskadaI motion Ju224 (kd) efterfrågas störremöjligheter att erhålla rättshjälp vidarbetsskador. Motionen tar sikte påfrågan om att rättshjälp inte beviljasom behovet av biträde kan tillgodosespå annat sätt.Enligt den nya rättshjälpslagen är,som framgått ovan, rättshjälpensubsidiär till rättsskyddet, dvs. densom har en rättsskyddsförsäkring ellerliknande rättsskydd, som täcker denaktuella rättsliga angelägenheten, fårinte beviljas rättshjälp. Som regelfinns inte behov av biträde om juridiskhjälp lämnas genom det rättsskydd somges genom fackliga organisationer ellernär intresseorganisationer bistår sinamedlemmar.I den ovan nämnda utvärderingen avrättshjälpslagen har Domstolsverketinte funnit några skäl att ändra lagentill följd av att rättsskyddet numeraär primärt.Utskottet anser att det pågåendeberedningsarbetet inte bör föregripasoch föreslår att motion Ju224 avslås.Rättshjälp vid pisksnärtsskadorI motion T252 (mp) efterfrågas störremöjligheter till rättshjälp vid s.k.pisksnärtsskador.Med pisksnärtsskada förstås en skadai nackregionen som kan uppkomma isamband med påkörningar bakifrån ochvissa andra slag av trafikolyckor.Av trafikskadelagen (1975:1410)följer att personskada till följd avtrafik med motordrivet fordon i principger rätt till trafikskadeersättning,som utgår ur trafikförsäkringen förfordonet. Trafikskadeersättningberäknas på motsvarande sätt somskadestånd enligt skadeståndslagens(1972:207) bestämmelser.När det gäller ersättning urtrafikförsäkring, riktas anspråkennormalt mot försäkringsgivaren, dvs.den som försäkrat fordonet. Denskadelidande har i och för sig rätt atti stället begära skadestånd enligtskadeståndslagens bestämmelser ochtalan riktas då mot skadevållaren.Sådana processer torde dock i praktikenvara sällsynta.Av 10 § första stycket 10rättshjälpslagen (1996:1619) framgåratt rättshjälp inte får beviljas i enangelägenhet som rörtrafikskadeersättning enligttrafikskadelagen. Rättshjälp får dockbeviljas i en sådan angelägenhet om ettmål eller ärende har inletts viddomstol eller enbart rör annan skada änpersonskada.Enligt lagmotiven var etthuvudsakligt skäl för dennabestämmelse, som infördes , attdet allmänna inte skulle behöva betalakostnader för sådant rättsligt biståndsom slutligen kom försäkringsbolagentill godo. Det rör sig här om tvisterdär det egentligen ärförsäkringsbolagen som berörs och intede formella parterna. Regleringeninnebär således att någon rättshjälpinte får beviljas så länge tvisten omtrafikskadeersättning ärutomprocessuell. Under detta skedeförutsätts försäkringsbolagen bäraparternas kostnader för rättsligtbiträde.I motiven framhålls dock att i defall den skadelidande ochförsäkringsgivaren inte kan kommaöverens om skadeståndsskyldigheteneller om skadeersättningens storlek,återstår för den skadelidande att väckatalan vid domstol. När ettskadeståndsärende gått så långt brukarförsäkringsbolagen i allmänhet upphöraatt ta ansvaret för den skadelidandeskostnader för förfarandet. Är sakenanhängig vid domstol, bör därför denskadelidande ha möjligheter tillrättshjälp (prop. 1987/88:73 s. 29).Väljer den som drabbats av entrafikskada att väcka talan motskadevållaren i stället för att begäratrafikskadeersättning, tordebestämmelsen inte hindra att rättshjälpbeviljas.Utskottet hade attpröva ett motionsyrkande motsvarandedet nu aktuella. Utskottet anförde dåatt det för sin del, mot bakgrund avdet kostnadsansvar somförsäkringsbolagen normalt åtar sig,inte kunde finna annat än att gällandereglering innebär att den som drabbatsav en pisksnärtsskada inte avkostnadsskäl skall behöva avstå frånatt driva frågor om ersättning förskadan. Något behov av att utökamöjligheten att erhålla rättshjälp ifråga om tvister om pisksnärtsskadorförelåg inte enligt utskottetsuppfattning. Motionsyrkandet avstyrktes(bet. 2000/01:JuU32 s. 20).I den av om utvärdering avrättshjälpslagen lämnas inte någraförslag till förändringar såvitt avser10 § och dess innehåll.Utskottet vidhåller sin uppfattningatt det inte kan anses föreligga någotbehov av att utöka möjligheterna atterhålla rättshjälp i fråga omtrafikskador. En annan sak är att detkan upplevas som besvärande för enenskild person att begära att få tarättsskyddet i hemförsäkringen ianspråk när motparten ärförsäkringsbolaget. Utskottet utgårdock från att försäkringsbolagen klarardet krav på opartiskhet somregelsystemet förutsätter. Mot dennabakgrund avstyrker utskottet bifalltill motion T252 i nu behandlad del.RådgivningsavgiftenRådgivning är i princip enförutsättning för att rättshjälp skallkunna beviljas. Rådgivning kan ges isammanlagt högst . Denenskildes kostnad uppgår under år 2001till med möjlighetatt få avgiften nedsatt till hälftenför personer som har en inkomst sominte överstiger . Är denrättssökande underårig får avgiftensättas ned till noll, om sökandensekonomiska förhållanden ger anledningtill det.I Ju314 (m) yrkas att avgiften förrådgivning helt skall kunna eftergeseller sättas ned i större utsträckningän vad som är möjligt . Sålundaanser motionären att avgiften heltskall kunna efterges vid en inkomst upptill och att den skall kunnasättas ned till hälften vid inkomsterupp till 120 000 kr.Domstolsverket har i sin utvärderingfunnit att rådgivningsavgifterna ärrimliga. Detta grundar verket på attavgifterna för rådgivning är sammaeller lägre än den grundavgift sombetalades enligt den gamlarättshjälpslagen, att det är fåpersoner som har anledning att processai domstol och att advokathjälp är enform av experthjälp som vanligtviskostar en del.Också utskottet anser attrådgivningsavgiften fåranses vara rimlig. Det finns enligtutskottets mening därför inte skäl attföreslå utökade möjligheter till attefterge avgiften eller sänka deninkomstgräns som gäller. Utskottetföreslår att avslår motionJu314.Övriga anslagUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt redogörs förresultaten under verksamhetsåret 2000för anslaget till ,till Kostnader för vissaskaderegleringar m.m. samt tillAvgifter till vissa internationellasammanslutningar. Utskottet har intenågra invändningar mot regeringensbedömningar.GentekniknämndenGentekniknämndens övergripande mål äratt främja en etiskt försvarbar ochsäker användning av gentekniken för attskydda människors och djurs hälsa ochför att skydda miljön. Nämnden harvidare till uppgift att sprida kunskapom den gentekniska utvecklingen.Av verksamhetsredogörelsen framgår att nämnden harverkat för att verksamhetsmålet skulleuppnås genom att bl.a. informeraallmänheten genom direktkontakt och vianämndens hemsida, genom att avgeyttranden samt genom att anordna enhearing och flera konferenser.Regeringen anför ibudgetpropositionen att målet förnämndens verksamhet är sådant att detär svårt att på gängse sätt mäta om dethar uppnåtts eller inte. Regeringensbedömning är att genomsin allsidiga verksamhet inom områdetpå ett förtjänstfullt sätt verkat föratt uppnå verksamhetsmålet. Motbakgrund av den snabba utvecklingeninom genteknikområdet anser regeringenGentekniknämndens verksamhet varamycket betydelsefull.Det har enligt utskottets mening inteframkommit något som talar motregeringens bedömning.För år 2001 uppgår Gentekniknämndensanslag, efter att hänsyn tagits äventill förändringar på tilläggsbudget,till . Vid ingången av åretfanns ett anslagssparande om 90 000 kr.Utgiftsprognosen för ärberäknad till 2 932 000 kr.Anslagssparandet beräknas att förbrukasunder år 2001.Regeringen föreslår ett ramanslag förår 2002 på . Ianslagsberäkningen har hänsyn tagitstill beräknade utgiftsökningar förlöner, lokaler och övrigaförvaltningskostnader samt justering avpremierna för statligaavtalsförsäkringar.Utskottet har behandlatanslagsyrkandet ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen. Som framgårdär föreslår utskottet att riksdagenantar regeringens förslag.Avslutningsvis kan i detta sammanhangnämnas att den parlamentariskaBioteknikkommittén i sittslutbetänkande Att spränga gränser -Bioteknikens möjligheter och risker(SOU 2000:103) bl.a. föreslagit attGentekniknämnden ombildas till enbioteknikinspektion som skallkontrollera principiellt viktiga ochnya tillämpningar samt utöva tillsyn.Betänkandet har varit ute på remiss ochbereds inomRegeringskansliet.Kostnader för vissa skaderegleringarm.m.Från anslaget, som disponeras avJustitiekanslern, betalas kostnader förvissa skaderegleringar m.m. somersättning till frihetsberövade enligtlagen (1974:515) om ersättning vidfrihetsinskränkning samt lagen(1998:714) om ersättning vidfrihetsberövande och andratvångsåtgärder. Även kostnader förombud och liknande betalas ur anslaget.Vidare omfattas skadestånd m.m. i andrafall jämte bl.a. kostnader för ombud,rättegångskostnader samträttegångskostnader som flyter in tillstaten från motparter i sådana mål.Anslaget är nytt ochinfördes mot bakgrund av svårigheternaatt prognostisera utgifterna inom dettidigare anslaget F 7 Diverse kostnaderför rättsväsendet. Utskottetkonstaterade vid behandlingen avbudgetpropositionen för attanslaget erhållit en ny konstruktion.Om denna var ägnad att leda tillsäkrare utgiftsprognoser var då enligtutskottet inte helt lätt att bedöma -de oförutsedda utgifterna undertidigare år hade inte sällan hänförtsig till Justitiekanslernsansvarsområde. Utskottet konstateradedock med tillfredsställelse attregeringen avsåg att redan under detkommande budgetåret göra en närmareöversyn av anslagets storlek (bet.1999/2000:JuU1 s. 95).Utskottet konstaterade vidbehandlingen av budgeten för år 2001att svårigheterna att beräknautgifterna på anslaget syntes kvarstå(bet. 2000/01:JuU1 s. 108). Huruvidanågon närmare översyn av anslagetsstorlek företagits framgick inte avbudgetpropositionen, och utskottetunderströk vikten av att allamöjligheter att göra säkrareutgiftsprognoser skulle tas till vara.Regeringen framhåller nu att det ärsvårt att på förhand förutse vilkaersättningsanspråk som tid efter annankommer att riktas mot staten. Det ärsåledes förenat med stora svårigheteratt beräkna de belopp som staten kankomma att behöva utge i skadeståndeller andra ersättningar. Enåterkommande utgift är dockersättningen till dem som varitberövade sin frihet. harantalet framställningar och den totaltbeslutade ersättningen varitförhållandevis stabil och varieratmellan och 14miljoner kronor per år.Såvitt gäller beräkningen av anslagetför är vidare följande attnotera. Vid utgången av uppgickanslagssparandet till 6,8 miljonerkronor, som förts över till innevarandeår. Utgiftsprognosen för innevarande årberäknas till 20 miljoner kronor.Regeringen föreslår att till anslaget Kostnaderför vissa skaderegleringar m.m. anvisarett ramanslag på , vilketinnebär en höjning jämfört med år 2001.Ramanslaget uppgick då till 10 399 000kr samt tillfördes anslaget 2 700 000kr på tilläggsbudget.Utskottet har behandlatanslagsyrkandet ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen. Som framgårdär föreslår utskottet att riksdagenantar regeringens förslag.Avgifter till vissa internationellasammanslutningarFrån anslaget betalas årsavgifter tillHaagkonferensen för internationellprivaträtt, Internationella instituteti för unifiering av privaträtten(UNIDROIT), Association Internationaledes Hautes JurisdictionsAdministratives samt Bernunionen (WIPO= World Intellectual PropertyOrganization).Från anslaget betalas också bidragtill och till för kriminologi. Ävenbidrag till vissa andra internationellasammanslutningar med anknytning tillJustitiedepartementet betalas frånanslaget. Vidare betalas från anslagetkostnader som hänför sig tillinternationellt straff- ochcivilrättsligt samarbete och som inteskall bäras av annan myndighet.Regeringen föreslår att till anslaget Avgiftertill vissa internationellasammanslutningar anvisar ett ramanslagpå . Detta innebär ensänkning av anslagsramen med 1 500 000kr. Bakgrunden till sänkningen är attdet låga utfallet på anslaget under år2000 genererat ett anslagssparande somuppgår till nästan hälften av detårliga anslaget.Utskottet har behandlatanslagsyrkandet ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen. Som framgårdär föreslår utskottet att riksdagenantar regeringensförslag.Reservationer1.Prioritering av olika slag avbrottslighet, m.m. (punkt 4)av (c).Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju237 yrkande3 och avslår motionerna 2001/02:Ju204,2001/02:Ju218, 2001/02:Ju271 yrkande11, 2001/02:Ju338, 2001/02:Ju371yrkande 1, 2001/02:Ju372, 2001/02:Ju377, 2001/02:Ju392 yrkande 6,2001/02:Ju405 yrkande 1, 2001/02:Ju417,2001/02:Ju426 yrkande 1, 2001/02:So497yrkandena 5 och 6 och 2001/02: So499yrkande 2.StällningstagandeJag vill understryka vikten av attpolisens arbete bidrar till attmänniskor känner trygghet. För att ökamänniskors känsla av trygghet är detviktigt att polisen också tar sig anden s.k. mängdbrottsligheten, eftersommedborgarna ofta kommer i kontakt medsådana brott. Regeringen bör därför iregleringsbrevet för polisväsendetlyfta fram betydelsen av detta bland deprioriteringar som skall gälla förpolisens verksamhet under år 2002.Det anförda innebär att jag ställermig bakom motion Ju237 i nu behandladdel. Motionerna Ju204, Ju218, Ju271,Ju338, Ju371, Ju372, Ju377, Ju392,Ju405, Ju417, Ju426, So497 och So499bör avslås på de skäl majoritetenanfört.2.Närpolisen (punkt 5)av (), IngemarVänerlöv (kd), (m),(), (), (), GunnelWallin (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 5 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 2. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna2001/02:Ju329 yrkande 10,2001/02:Ju343, 2001/02:Ju365 yrkandena7 och 8, 2001/02: Ju366 och2001/02:Ju369.StällningstagandeVi anser att de åtgärder som hittillsvidtagits för att närpolisreformenskall kunna fullföljas inte ärtillräckliga. Bland annat är detnödvändigt med fler poliser än vad denu aktuella resurstillskotten medger.Genom att öka antalet poliser kan manöka polisens tillgänglighet och stärkamedborgarnas trygghet och säkerhet. Föratt närpolisreformen skall fungerafullt ut är det också nödvändigt attöka det brottsförebyggande arbetet inomnärpolisverksamheten. Det arbete somhar påbörjats i detta avseende bördärför även fortsättningsvis ges högprioritet.Det får ankomma på regeringen attvidta åtgärder med anledning av detanförda.3.Medborgargarden (punkt 6)av (), (), () ochJeppe ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 6 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 3. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju266 yrkande5.StällningstagandeI närpolisens frånvaro har vakt- ochsäkerhetsbranschen under de senasteåren expanderat märkbart i Sverige.Vidare har utvecklingen gått mot attenskilda människor slår sig samman ochbildar s.k. medborgargarden för attsjälva vaka över lagefterlevnaden medalla risker det innebär för inblandadeparter och för tilltron tillrättsstaten som sådan. En sådanutveckling är helt oacceptabel ochmåste bekämpas. Brottsbekämpning är enstatlig kärnverksamhet som rättsstateninte får överlämna till privataaktörer.Det får ankomma på regeringen attsnarast vidta åtgärder för att hindrauppkomsten av medborgargarden.4.Polisstyrelsernas roll (punkt 7)av (), RagnwiMarcelind (kd) och (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 4. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna2001/02:Ju284 yrkande 1, 2001/02:Ju306yrkande 1, 2001/02:Ju329 yrkande 3 och2001/02:Ju365 yrkande 2 samt avslårmotion 2001/02:Ju382.StällningstagandeVi anser att dagens system förstyrningen av polisen minimerarmedborgarnas inflytande över den lokalapolisverksamheten. Detta är särskiltbeklagligt eftersom polisen i grund ochbotten är till för medborgarna. Tidenfår därför anses mogen att utvärderadet nya styrsystemet inom polisen.Regeringen bör ges i uppdrag atttillsätta en utredning för att göradenna utvärdering och vid behovåterkomma till med de förslagtill lagändringar som kan behövas.Detta innebär att vi stödermotionerna Ju284, Ju306, Ju329 ochJu365 i nu berörda delar. Motion Ju382bör däremot inte föranleda någonåtgärd.5.Polisens organisation i övrigt(punkt 8)av (), IngemarVänerlöv (kd), (m),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 8 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 5. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju426 yrkande8 i denna del och avslår motion2001/02:Ju365 yrkande 14.StällningstagandeEnligt vår uppfattning finns det storabrister i samverkan mellan den centralanivån inom polisen och de enskildapolismyndigheterna. Detta är starkthämmande för brottsbekämpningen. Ettsätt att främja samverkan och minskarevirtänkandet inom polisen är attgenomföra gemensammautbildningsinsatser för personal påcentral och lokal nivå. Detta skulleöka förståelsen mellan de olikaverksamheterna och medföra attpersonliga kontaktytor skapas.Det får ankomma på regeringen attvidta erforderliga åtgärder för atttillgodose vad vi nu anfört.Detta innebär att vi ställer ossbakom motion Ju426 i nu behandlad del.Motion Ju365 bör däremot inte föranledanågon åtgärd.6.Polisens organisation i övrigt(punkt 8)av (c).Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 8 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 6. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju365 yrkande14 och avslår motion Ju426 yrkande 8.StällningstagandeJag anser att de omorganisationer somgjorts inom polisen inte inneburit attpolisväsendet har blivit effektivare,bl.a. försummas den s.k.mängdbrottsligheten. Vidare tvingaspolisen ägna sig åt annat än renodladepolisiära uppgifter. Detta är på siktfarligt för det allmännarättsmedvetandet. Regeringen måstedärför vidta åtgärder för att förbättrapolisens organisation i syfte att uppnåen mer effektiv användning av polisensresurser.Det nu anförda innebär att jagställer mig bakom motion Ju365 i nubehandlad del.