bet · GP01FIU3 · 2001-11-29 00:00:00 — Motionärerna anser attutjämningssystemet inte skall varainomkommunalt utan helt statligtfinansierat och föreslår att regeringentillsätter en utredning med uppdrag attutforma ett system efter de riktlinjersom motionärerna förespråkar (yrkande 5).Ett yrkande med liknande innebörd(yrkande 6) framställs i motion N372 avHarald m.fl. (kd) (yrkande 6).I motion N262 framför . (fp) att det kommunalaskatteutjämningssystemet är en avgörandefaktor för möjligheterna till godsamhällsservice och utveckling runt om iSverige. Dagens system präglas dock,oavsett om det gäller en landsbygds-eller storstadskommun, av många brister.Motionärerna anser därför att detkommunala skatteutjämningssy-stemet måste förändras på en rad punkter(yrkande 4).Sonja m.fl. (s) begär i motionN317 ett tillkännagivande om betydelsenav det kommunala utjämningssystemet(yrkande 4). Utjämningssystemet spelar enviktig roll för att kapitalförsörjningenskall fungera i hela landet, vilketskapar möjligheter för nyföretagande ochexpansion. Systemet bidrag också tillökad rättvisa mellan kommunerna, vilketär bra för kommuner med vikandebefolkning.Lars m.fl. (fp) anför imotion Bo324 att skatteutjämningen mellankommuner utgör en hämmande faktor förbostadsbyggandet. Det lönar sig inte förmånga kommunpolitiker att uppmuntra tillnybyggnation av bostäder och därigenomlocka nya människor till kommunen.Motionärerna slår vakt om dengrundläggande principen att kommuner ochlandsting skall ha likvärdigaförutsättningar att bedriva sinkärnverksamhet men anser attutjämningsgraden i systemet måste sänkas.Kommunpolitiker som vill bygga ut sinkommun skall inte straffas för det(yrkande 11).Finansutskottets ställningstagandeI motion Fi217 (m) yrkas att dagensutjämningssystem skall avvecklas.Utskottet konstaterar att en avvecklingav utjämningssystemet skulle leda tilloacceptabla skillnader i ekonomiskaförutsättningar mellan landets kommuneroch landsting och ställer sig bestämtavvisande till motionärernas krav. Isamma motion hävdas också attutjämningssystemet är ett övergrepp pådet kommunala självstyret. Utskottetanser i bjärt kontrast mot motionären attdagens utjämningssystem är väl förenligtmed den kommunala självstyrelsen. Förmånga kommuner med låg skattekraft ärbidragen från inkomstutjämningen i självaverket en förutsättning för att principenom kommunalt självstyre skall ges ettreellt innehåll. Utan dessa bidrag voredet omöjligt för många kommuner attupprätthålla en nivå på den kommunalaservicen i paritet med landet i övrigt.I motionerna Fi223 (m) och Fi291 (m)förordas att dagens utjämningssystemskall avvecklas per den 1 januari 2004och att en utredning skall tillsättas föratt skyndsamt presentera ett nyttbidragssystem för kommunsektorn.Motionärerna föreslår också tillfälligaförändringar av dagens system som innebäratt kommunerna skall få behålla allförändring av skatteinkomsterna från denegna tillväxten som överstigerriksgenomsnittet. Utskottet har vid fleratillfällen tidigare behandlat motsvarandeförslag, bl.a. (bet.2000/01:FiU3 s. 16 och 17) och (bet. 2000/01:FiU29 s. 24) och dåkonstaterat att kommuner med hög tillväxtgenom motionärernas förslag skulle fåstörre inkomster vilka finansieras avalla kommuner, inklusive de med lägretillväxt. Utskottet ställde sig vid bådatillfällena avvisande till detta eftersomdet skulle bryta mot grundprinciperna förinkomstutjämningen och innebära ökadeklyftor mellan kommunerna. Utskottet seringen anledning att ändra sinuppfattning.För att ge likvärdiga ekonomiskaförutsättningar för kommuner ochlandsting att bedriva sin verksamhetfinns ett utjämningssystem med högautjämningsambitioner. Utjämningssystemetbestår dels av en inkomstutjämning som ihög grad minskar de betydande skillnaderi skattekraft som finns mellan olikakommuner och landsting, dels enkostnadsutjämning som utjämnarstrukturella och för kommunerna ochlandstingen opåverkbara kostnader.Utskottet vill slå fast att det inte äraktuellt att ompröva de grundläggandeprinciperna för det nuvarande systemetsom har ett brett stöd både i denkommunala världen och i . Istället vill utskottet understryka denmycket stora betydelse somutjämningssystemet har för att skapalikvärdiga förutsättningar för landetskommuner och landsting. Utskottet ställersig därmed bakom regeringens förslag.I flera motioner hävdas attutjämningssystemet står i strid medSveriges grundlag eller med grundlagensintentioner. Utskottet har återkommandepekat på att grundlagsfrågan har prövatssåväl av Lagrådet som avkonstitutionsutskottet. Utskottet har vidett flertal tillfällen uttalat att mandelar syn attnågon omprövning av systemet frånkonstitutionella synpunkter inte ärerforderlig. Utskottet gör fortfarandesamma bedömning.I motion Fi289 (fp) efterfrågas enutredning som skall lämna förslag tillreformering av utjämningssystemet. Imotionerna Fi215 (kd) och Fi235 (c)framförs önskemål om att förändraspecifika faktorer i kostnadsutjämningen.Utskottet vill påpeka attutjämningssystemet är föremål för ettomfattande utredningsarbete. Två nyligenframlagda utredningsbetänkanden, SOU:120och SOU:127 lämnar vissa förslag omutjämningssystemet och pekar på behovetav en fortsatt analys av delar avsystemet. Regeringen avser att tillsättaen parlamentarisk kommitté för att seöver vissa delar av statsbidrags- ochutjämningssystemet. Utskottet ser ingenanledning att begäraytterligare utredning avutjämningssystemet.I motion Fi236 förespråkas en spärregelmed innebörden att alla kommuner ochlandsting skall garanteras att intebehöva betala av intäktertill utjämningssystemet. En sådan regelskulle enligt utskottet innebära enomprövning av principerna för systemet.En sådan omprövning är som utskottettidigare framhållit inte aktuell.I motion Fi249 av ()föreslås att kommunerna skall garanteras100 % av medelskattekraften i stället försom . Utskottet vill medanledning av detta göra ettförtydligande. Kompensationsgraden iinkomstutjämningssystemet är . Dettainnebär något förenklat att en kommunvars skatteunderlag understigermedelskattekraften i landet får enersättning i inkomstutjämningen sommotsvarar av skillnaden mellan denegna skattekraften och medelskattekrafteni landet. Detta innebär att den verkligautjämningen är betydligt högre än 95 %.Skatteinkomsterna inklusive bidraget fråninkomstutjämningen ger sammantagetinkomster som i praktiken för varjekommun motsvarar att man har minst ca99 % av medelskattekraften i landet.Sonja () vill i motion N317att gör ett tillkännagivande ombetydelsen av det kommunalautjämningssystemet. Utskottet ställer sigi detta betänkande bakom regeringensförslag att godkänna vad regeringen anförom betydelsen av ett långtgåendeutjämningssystem för kommuner ochlandsting. I och med det anser utskottetatt motionärens önskemål är tillgodosett.Mot bakgrund av det som anförts ovantillstyrker utskottet regeringens förslagi proposition 2001/02:4 yrkande 2 samtavstyrker motionerna Fi215, Fi217yrkandena 1 och 2, Fi223, Fi235, Fi236,Fi249 yrkande 2, Fi289, Fi291 yrkandena20 och 21, K368 yrkande 9, So3 yrkande 8,N23 yrkande 9, N27 yrkandena 4 och 6, N31yrkandena 4 och 5, N224 yrkande 4, N262yrkande 4, N313 yrkande 9, N317 yrkande4, N372 yrkande 6 och Bo324 yrkande 11.5. Bidrag till kommuner och landsting medbefolkningsminskningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker proposition2001/02:4 yrkande 1.5, om inrättandetav ett statsbidrag till kommuner ochlandsting med befolkningsminskning.Motionerna avstyrks.Jämför reservation 6 (kd, c, fp).Proposition 2001/02:4Regeringen föreslår att ett särskiltstatsbidrag på per årinrättas för kommuneroch landsting med befolkningsminskning(yrkande 1.5).Syftet med förslaget är att främjaåtgärder som underlättar erforderligaomställningar eller skaparförutsättningar för en bättre utvecklingi de kommuner och landsting som harkraftig befolkningsminskning.I utjämningssystemet kompenseras redani nuläget kommuner vars totalbefolkningminskat med . och2002 lämnas också ett särskiltomställningsbidrag till landsting varsbefolkning minskatmed . Det förslag somregeringen nu lämnar är ytterligare enåtgärd utöver kompensationen iutjämningssystemet ochomställningsbidraget till landstingen.Regeringen bedömer att den befintligakompensationen inte är tillräcklig föratt bevara en god samhällsservice i dekommuner och landsting som har en kraftigbefolkningsminskning.Regeringen föreslår att bidragetfördelas på två olika grunder. Trefjärdedelar av statsbidraget, 150miljoner kronor , fördelas tillkommuner med kraftig befolkningsminskningefter generella principer. Ersättningenföreslås lämnas med ett enhetligt beloppper invånare för varje procentsbefolkningsminskning utöver fem procentunder den senaste tioårsperioden (31december 1990 - ).Regeringen föreslår vidare att 50miljoner kronor av statsbidragetanvänds för att främja samverkan mellankommuner och mellan landsting.För att kunna erhålla medel från dennadel av statsbidraget skall åtgärderna haen inriktning mot ett eller flera avföljande prioriterade områden:· samverkan inom vård, omsorg ochutbildning,·· samverkan inom funktionellaområden som t.ex. räddningstjänst,biblioteksverksamhet, IT-infrastrukturetc.,·· samverkan med syfte att utvecklanäringslivet.·Bidrag kan lämnas för del av kostnaderför projektledning, utredningar eller förvidareutbildning av personal som berörsav en omstrukturering.Regeringen bedömer att högst 25miljoner kronor från anslaget 91:2 Bidragtill särskilda insatser i vissa kommuneroch landsting, behöver användas under2002 för att initiera samverkansprojektmellan kommuner och mellan landsting.Regeringen kommer att under hösten 2001utforma principerna för bidragetsfördelning och administration. Iutformningen av principerna skallsärskilt jämställdhetsperspektivetbeaktas.MotionernaI motion N23 av m.fl.(fp) föreslås att regeringens förslag omett särskilt statsbidrag till kommuneroch landsting med befolkningsminskningavvisas (yrkande 10). Motionärernamotsätter sig regeringens förslag delsför att motionärerna vill förändrautjämningssystemet, dels för att systemetredan i dag kompenserar förbefolkningsminskning.Agne m.fl. (c) föreslår imotion N27 att avslårregeringens förslag om bidrag tillkommuner och landsting medbefolkningsminskning (yrkande 5). Stödtill kommuner med befolkningsminskningbör i stället lösas långsiktigt genom attstörre vikt vid befolkningsminskningarges inom ramen för det nuvarandeutjämningssystemet.Regeringens förslag för att stärkakommuner och landsting med storbefolkningsminskning är inget annat än enkompensation för att justera en svaghet iutjämningssystemet, hävdar m.fl. (kd) i motion N31.Faktorer som kompenserar för storabefolkningsminskningar bör inarbetas iden utredning av utjämningssystemet sommotionärerna förespråkar (yrkande 8).Finansutskottets ställningstagandeI tre motioner, N23 (fp), N27 (c) och N31(kd), föreslås att regeringens förslagtill stöd skall avvisas och attkompensation för befolkningsminskning istället skall ges genom förändringar iutjämningssystemet.Utskottet ställer sig bakom regeringensförslag om att inrätta ett statsbidragtill kommuner med befolkningsminskningoch till att främja samverkan mellankommuner och mellan landsting. Iutjämningssystemet finns mekanismer somkompenserar kommuner med minskandebefolkning. Regeringen bedömer dock attdenna kompensation inte är tillräckligför att bevara en god samhällsservice ide kommuner och landsting som har enkraftig befolkningsminskning och föreslårdärför ett tillfälligt stöd 2003 och2004.Utskottet anser att det är angelägetatt stödja kommuner som tvingas tillstora omställningar på grund av minskandebefolkning. Den parlamentariska kommittésom regeringen avser att tillsätta föratt se över statsbidrags- ochutjämningssystemet skall särskilt beaktaeffekterna av befolkningsminskning.Utskottet ställer sig bakom regeringensförslag om ett stöd åren 2003 och 2004.Med det anförda tillstyrker utskottetproposition /02:4 yrkande 1.5 ochavstyrker motionerna N23 (fp) yrkande 10,N27 (c) yrkande 5 och N31 (kd) yrkande 8.6. BalanskravUtskottets förslag i korthetI avvaktan på förslag från regeringenavstyrker utskottet motionsyrkanden omatt balanskravet för kommunerna skallomarbetas.Jämför reservationerna 7 (kd) och 8(fp).MotionernaIngvar () framhåller i motion2000/01:K269 att det är viktigt att detfinns en sund ekonomisk hushållning ikommunerna men att nuvarande system förbalanskrav har rigida drag. Det vorelämpligare att anpassa balanskravet fören än ,exempelvis . Regeringen böråterkomma med förslag om ett merflexibelt balanskrav.I motion Fi261 säger ()att ett problem med balanskravet är attdet inte bara tvingar kommunerna attuppvisa en budget i balans utan ocksåbegränsar möjligheterna att ha överskotti sin verksamhet. Regleringen kring kravpå balans i kommunernas budgetar bördärför ändras.I motion Fi296 av m.fl.(fp) begär motionärerna en utredning ompensionsavsättningar i kommunerna(yrkande 4). tvingar kommunallagenkommunerna att göra pensionsavsättningaräven när befintliga tillgångar väl svararmot pensionsåtagandena. Det är rimligtenligt motionärerna att det finns reglersom motverkar att kommuner på ettansvarslöst sätt använder engångsintäkterför att finansiera permanenta åtaganden.Det finns däremot ingen anledning attkommuner skall ha storaförmögenhetsmassor.Finansutskottets ställningstagandeDen ladeEkonomiförvaltningsutredningen (EFU) framsitt betänkande God ekonomisk hushållningi kommuner och landsting (SOU2001:76). Ibetänkandet lämnas flera förslag sombl.a. syftar till att öka det politiskaansvaret för ekonomin, tillhandahållaverktyg för god ekonomisk hushållning,öka flexibiliteten i balanskravet ochförbättra budgetdisciplinen. Balanskravetbör enligt utredningens förslag avse enfyraårsperiod som sammanfaller medmandatperioden. Det skall vara möjligtatt underbalansera budgeten enskilda årmen negativa resultat skall balanserasunder mandatperioden. Regeringen avseratt lämna en proposition i detta ämneunder våren 2002.Utskottet vill inte föregriparegeringens förslag och avvisar därförmotionerna 2000/01:K269 (kd), Fi261 (s)och Fi296 (fp) yrkande 4.7. Kommunalt självstyreUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden ombl.a. förstärkt rättsligt stöd för denkommunala självstyrelsen,specialdestinering av statsbidrag ochprecisering av den kommunalafinansieringsprincipen.Jämför reservation 9 (kd).MotionernaPer m.fl. (kd) skriver i motionFi298 att en självstyrelse somsätter människan i centrum är engrundbult för att forma ett tryggtsamhälle för alla. Självstyrelsen gör detmöjligt att på bästa sätt anpassaverksamheten efter de lokala behoven. Denkommunala självstyrelsen har enligtmotionärerna inte tillräckligt rättsligtstöd. Regeringsformen behöver tydliga ochavgränsade bestämmelser om den kommunalabeslutskompetensen (yrkande 2). Riktadebidrag till kommuner och landsting istället för generella bakbinder de lokalapolitikerna och sätter kommunernassjälvstyrelse ur spel. Motionärernaförespråkar därför att stödet från statenges i form av generella bidrag (yrkande8).Motionärerna föreslår etttillkännagivande omsubsidiaritetsprincipen sommaktfördelningsprincip (yrkande 3).Enligt motionärerna byggs samhälletunderifrån och uppåt i olika nivåer avgemenskaper där varje nivå är ägnad attlösa uppgifter som inte kan lösas pålägre nivå. Varje nivå är i första handkompletterande till de lägre nivåerna ochskall vara subsidiär, stödjande, till delägre nivåer som bygger upp den.Kommunala rättigheter skall respekterasav staten, såsom de har erkänts av statengenom den kommunala självstyrelsen, anförmotionärerna.Finansieringsprincipen innebär attstatliga beslut som medför nya kostnaderför kommuner också skall finansieras avstaten, anför motionärerna. Regeringenhar dock gjort alltför många avsteg frånprincipen genom att föreslå nya reformerutan att anvisa tillräcklig finansiering.Därför, menar motionärerna, behöverfinansieringsprincipen lagfästas och gesett mer preciserat innehåll (yrkande 6).Finansutskottets ställningstagandeI motion Fi298 (kd) tas frågan upp om denkommunala självstyrelsens ställning.Frågan om ett starkare lagligt skydd förden kommunala självstyrelsen behandladesingående av ibetänkandet 2000/01:KU12. Där framfördekonstitutionsutskottet bl.a. att detgenerellt sett gäller att staten ochkommunerna samverkar på skilda områdenoch i olika former för att uppnågemensamma samhälleliga mål och att det,utifrån detta synsätt, varken är lämpligteller möjligt att en gång för alla draorubbliga och preciserade gränser igrundlag kring en kommunalsjälvstyrelsesektor. Arbets- ochbefogenhetsfördelningen mellan stat ochkommun måste i stället i ganska vidomfattning kunna ändras i takt medsamhällsutvecklingen.Finansutskottet vill framhålla att denkommunala självstyrelsen är en viktigprincip. Det hindrar emellertid inte attriksdagen för att stimulera en önskvärdutveckling i vissa fall ger bidrag tillavgränsade ändamål.Frågan om att preciserafinansieringsprincipens innehåll togs uppav finansutskottet (bet. 1993/94:FiU2) då utskottet ansågatt tolkningen och tillämpningen avprincipen borde klargöras. Ikompletteringspropositionen 1994 (prop.1993/94:150, bilaga 7, s. 33 och 34)gjorde regeringen ett antalförtydliganden om principens tillämpning.Där framgår t.ex. att principen enbartomfattar statligt beslutade åtgärder somtar direkt sikte på kommunalaverksamheter, att reglering enbart skallgöras för direkta ekonomiska effekter ochatt alla propositioner som påverkarkommunsektorns verksamhet och ekonomiskall innehålla en bedömning av dekommunalekonomiska konsekvenserna ochhuruvida finansieringsprincipen ärtillämplig. Finansieringsprincipenomfattar inte statliga åtgärder som intetar direkt sikte på, men ändå får direktaekonomiska effekter för kommunsektorn.Sådana effekter skall däremot beaktas nären bedömning görs av statsbidragensstorlek.I 2001 års ekonomiska vårpropositionskrev regeringen att man tillsammans medSvenska tillsatt enarbetsgrupp med uppgift att diskuteraprocessfrågor avseende tillämpningen avfinansieringsprincipen. Regeringen avseratt återkomma om resultatet av dettaarbete.Utskottet anser inte att någrauttalanden i denna fråga är befogade.Därmed avstyrker utskottet motion Fi298(kd) yrkandena 2, 3, 6 och 8.8. Finansiell samordningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker att idetta sammanhang gör etttillkännagivande om finansiellsamordning.MotionernaRolf () begär i motion Fi201ett tillkännagivande om ekonomisksamordning mellan kommuner, landsting,stat och . Motionärenanser att patienten ofta hamnar i klämnär den ena myndigheten inte ser vad denandra gör, och att skattepengarna skulleutnyttjas bättre om insatserna för vårdsamordnades.Finansutskottets ställningstagandeI syfte att fördjupa och utvecklarehabiliteringsarbetet harförsäkringskassan möjlighetatt träffa överenskommelser med kommun,landsting och länsarbetsnämnd omsamverkan för att uppnå en effektivareanvändning av tillgängliga resurser.Försöksverksamhet pågår för närvarande.Riksförsäkringsverket och Socialstyrelsenhar i uppdrag att följa upp och utvärderaden verksamhet som bedrivs. Fråganbehandlas mer ingående isocialförsäkringsutskottets betänkande2001/02:SfU1.Finansutskottet ser ingen anledning förriksdagen att i detta sammanhang göranågot tillkännagivande, och avstyrkerdärmed motion Fi201 (m).9. Kommunala bolagUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag ombl.a. granskning av kommunersminoritetsägande av bolag.Jämför reservationerna 10 (m, fp) och11 (kd).MotionernaI motion Fi296 av m.fl.(fp) konstateras att det sketten viss minskning av antalet kommunalaföretag. Antalet s.k. övriga företag harminskat vilket motionärerna tycker ärglädjande med tanke på att det ofta är idenna grupp man återfinner kommunalaföretag som konkurrerar med små privatatjänsteföretag. Det är dock alarmerandeatt antalet företag där kommunen ärminoritetsägare har ökat eftersom dettyder på att kommunerna försöker undgåkritik genom att liera sig med andraägare. Kritiken mot kommunala bolaggäller även minoritetsägda bolag,framhåller motionärerna, och föreslår attskälen bakom det ökade minoritetsägandetskall granskas (yrkande 5). I sammamotion tas frågan om kommunala koncernerupp. Det finns enligt motionärernarimligen bara ett syfte medkoncernbildningen - att undvika attbetala statlig skatt. Motionärerna anseratt regeringen skall lägga fram förslagom lagändringar som omöjliggör kommunalskatteplanering genom koncernbildning(yrkande 2).I motion Fi299 av Per m.fl.(kd) föreslås ett tillkännagivande om attkommunalt och statligt ägande böravvecklas på marknader där privataföretag konkurrerar eller skulle kunnakonkurrera, och där inte sociala ellerhälsomässiga restriktioner motiverar ettstatligt ägande (yrkande 2).Finansutskottets ställningstagandeAngående kommunernas val avorganisationsform för sina olikaverksamheter har finansutskottetupprepade gånger uttalat (senast i bet.2000/01:FiU29) att man anser att kommuneroch landsting inom ramen för nuvaranderegelsystem skall ha frihet attorganisera sin verksamhet efter deförutsättningar som råder. Utskottetanförde vid samma tillfälle att man ansågatt den nuvarande ordningen i alltväsentligt fungerade på etttillfredsställande sätt. När det gällerde kommunala bolagens förhållande tillskattelagstiftningen framhöll utskottet ibetänkande 2000/01:FiU3 att kommunalabolag givetvis skall behandlas på sammasätt som privata bolag. Utskottet seringen anledning att nu ändra något avdessa ställningstaganden eller begäranågra nya utredningar avseende dessafrågor.Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Fi296 (fp) yrkandena 2 och 5samt motion Fi299 (kd) yrkande 2.10. Eget valUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernasförslag.Jämför reservation 12 (m, kd).MotionernaI motion Fi299 av Per m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om eget val(yrkande1). Motionärerna anser att allaformer av service måste utgåfrån medborgarnas fria val. Lagstiftningeller offentlig organisation som interespekterar invånarnas rätt att självavälja utförare av gemensamt finansieradetjänster måste förändras. Motionärernaförespråkar en ordning som man föredraratt kalla eget val. Ordet kundval användsdock ofta i detta sammanhang. Modellenhar enligt motionärerna många fördelar,bl.a. ökad valfrihet för den enskilde,ökad mångfald av utförare, möjligheteratt höja såväl kvalitet som effektivitet,minskat krångel för företagen eftersomnågon upphandling inte behöver ske ochett vitaliserat näringsliv.Finansutskottets ställningstagandeOlika former av kundvalssystem, ellereget val, som motionärerna föredrar attkalla det, finns i ett antalkommuner i landet. Enligt utskottetsmening faller det inom ramen för denkommunala självstyrelsen om en kommuneller landsting väljer att organiseranågon form av sådan modell. Utskottet seringen anledning att göra någottillkännagivande i frågan. Däremotnoterar utskottet attUpphandlingkommittén i sitt betänkandeSOU 2001:31 anser att kundvalssystem intepassar in i upphandlingslagstiftningensnormsystem utan borde utredas ochregleras i särskild ordning. Betänkandetremissbehandlas avregeringen.Utskottet avstyrker därmed motion Fi299(kd) yrkande 1.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken angesinom parentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlasi avsnittet.1.Riksdagens revisorers förslag omstatens stöd till kommuner medekonomiska problem - punkt 1 (m, kd,c, fp)av (), (), (), AnnaÅkerhielm (m), Per (),(), () och KarinPilsäter (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:1. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 1. Därmed bifaller riksdagenRiksdagens revisorers förslag 2001/02:RR3och bifaller delvis motionerna2001/02:Fi4 av m.fl. (fp)och2001/02:Fi7 av m.fl. (c)samt avslår motionerna2001/02:Fi5 av () och2001/02:Fi6 av m.fl. (v).StällningstagandeRiksdagens revisorer har studeratanslaget Bidrag till särskilda insatser ivissa kommuner och landsting.