bet · GO01FiU20 · 2001-05-31 00:00:00 — Individuellautbildningskonton införs den 1 juli 2002.Royaltyinkomster från patenteradeuppfinningar skattebefrias ochbeskattas sedan under inkomst av kapital.I partimotion Fi19(yrkande 5) av m.fl. anförsatt skattetrycket långsiktigt bör sänkastill OECD-nivå med hjälp av tillväxtenoch återhållsamhet i utgiftsåtagandena.Sverige bör vara inriktat på ett skattetryck som motsvarar uttaget i länderna idet nordeuropeiska välfärdsbältet på40-50 % av BNP. Ett lägre skattetryck medregler som stimulerar till arbete ochkunskap ökar människors självbestämmandeoch tillväxten i ekonomin. Inkomstskattenbör sänkas för framför allt medel- ochlåginkomsttagare genom en skatterabatt på10 , lika för alla, och en extraskatterabatt på förarbetsinkomster. Grundavdraget ochskattereduktionen för egenavgifterslopas. Arbetsgivaravgifterna bör sänkas.Skatten på boende bör sänkas genom attfrysningen av taxeringsvärdenaåterställs, och skattesatserna sänks till1,för småhus och förflerbostadshus. Fastighetsskatten börsedan sänkas successivt. Effekterna iattraktiva fritidsområden bör lindrasgenom att man skiljer på permanentboendeoch fritidsboende vid taxeringen.Ytterligare förändringar är ett stegvisslopande av förmögenhetsskatten, slopadefåmansföretagarregler, en skattereduktionpå hushållsnära tjänster, slopaduttagsskatt på fastighetsförvaltare,avlyft av jordbrukets energiskatter,fortsatt skattebefrielse för biobränslenoch höjt reseavdrag till per mil.I liberalernas partimotionFi20 av m.fl. anförs attskattetrycket måste sänkas eftersom detinte är förenligt med en dynamisk ochväxande ekonomi. Internationaliseringenökar kraven på konkurrenskraftigavillkor. Under innevarande mandatperiodskall skattetrycket klart understiga50 %. En inkomstskattereform genomförsmed sänkta marginalskatter, slopat övreskikt i den statligainkomstbeskattningen, höjd brytpunkt,grundavdrag utan avtrappning,förvärvsavdrag och en generell skattereduktion. Barnfamiljernasmarginaleffekter minskas genom attgenerella utökningar av barnstödetutformas som en skattereduktion på 1 200kr som höjs till år2004. Vidare medges avdrag förbarnomsorgskostnader upp till 50 000 kr.Hushållstjänster får en skattereduktionpå . Sparande underlättas genom attförmögenhetsskatten sänks och slopas påsikt. Ett första steg är en avskaffadsambeskattning och en höjning avfribeloppet till 2,1 miljoner kronor.Fastighetsskatten sänks genom atttaxeringsvärdena fortsätter att varafrysta med skattesatsen för småhusoch för flerbostadshus. Dennuvarande fastighetsskatten böravskaffas. Pensionssparandet underlättasvidare genom att avdragsrätten höjs till1,5 basbelopp. Risktagande ges bättrevillkor. Skatten på aktieutdelningarslopas, fåmansbolagsreglerna förenklasgenom att medelinkomsten i branschenbeskattas som arbetsinkomst, socialaavgifter på vinstandelar slopas ocharbetsgivaravgifterna sänks itjänstesektorn. Mervärdesskatten påböcker sänks stegvis till . En skattpå förbränning av sopor införs ochskattereduktionen förbredbandsinstallation avvisas(yrkande 6). En inkomstskattereform genomförs. Det övre skiktet i den statligainkomstskatten avskaffas och brytpunktenhöjs till gränsen för uttaget avegenavgifter. Avtrappningen avgrundavdraget slopas. Ettförvärvsavdrag om av inkomsten införsoch alla får en skattereduktion på 3 000kr. Skattereduktionen för pensionsavgiftslopas (yrkande 7). I ett samlatreformarbete för ett bättreföretagsklimat är följandeskatteförändringar viktiga: En sänkningav arbetsgivaravgifterna med 5procentenheter i den privatatjänstesektorn. Slopat övre skikt i denstatliga inkomstskatteskalan. Slopadskatt på aktieutdelningar. Sänkt och på siktavskaffad förmögenhetsskatt. Slopadesociala avgifter på vinstandelar.Lättnader i beskattningen av optioner.Höjt avdrag för pensions- ochkompetenssparande. Avskaffadeskattetillägg vid periodiseringsfel imomsredovisningen. Inbetalning av skattpå skattekonto på förfallodagen (yrkande8). En företagarreform bör genomföras ochinnebär bl.a. följande förändringar föratt minska krånglet för företagarna. Enförenklad deklaration införs. Alla somvill och inte har näringsförbud skall fåF-skattsedel. Inbetalning av socialaavgifter och skatt bör kunna ske utifrånden lön som faktiskt har tagits ut.Servicecheckar gör det enkelt förprivatpersoner att betala för tjänster ihushållet (yrkande 9).Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande(SkU5y) att skattesystemets främstauppgift är att på ett varaktigt ochstabilt sätt finansiera olika gemensammaåtaganden och att utrymmet förskattesänkningar måste bedömasutifrån medborgarnas önskemål om enoffentligt finansierad välfärd och deuppsatta budgetpolitiska målen. Envaraktig finansiering förutsätter enligtvad utskottet anför att skatteuttagetbaseras på uthålliga och kontrollerbaraskattebaser.Vidare anförs att har störreoch mer generellt utformade, offentligtfinansierade välfärdssystem än mångaandra länder och att detta innebär attkraven på gemensam finansiering viabeskattningen internationellt sett ocksåär större. Den svenska ekonomin blirockså alltmer öppen i förhållande tillomvärlden, och detta påverkar deunderliggande skattebaserna. Utskottetser därför positivt på att regeringentillsatt en utredning med uppgift attanalysera hur den svenskaskattestrukturen skall utformas i envärld med internationaliserade marknaderför varor, tjänster ochproduktionsfaktorer och anser, i likhetmed regeringen, att inriktningen bör varaatt den svenska skattestrukturen skallutformas på ett sätt som gör det möjligtatt bevara de välfärdspolitiskaambitionerna på dagens nivå.När det gäller den inleddainkomstskattereformen anförskatteutskottet att den innebär attmarginalskatter och genomsnittsskattersänks på ett förhållandevis likformigtsätt för personer med inkomster undertaket för uttag av allmän pensionsavgiftoch att de sänkta marginalskatterna,tillsammans med maxtaxereformen, gör attförutsättningarna för arbetsutbudetförbättras. Enligt skatteutskottetsmening bör den påbörjade reformeringen avinkomstbeskattningen fortsätta omutvecklingen av statsfinanserna medgerdet.Skatteutskottet tar också upp förslagenfrån olika håll om att skatten påaktieutdelning slopas. Utskottetkonstaterar att har eninternationellt sett konkurrenskraftigbolagsbeskattning och att den skatt påkapitalinkomster som tas ut avindividerna bygger på en uttaladlikformighetsprincip. Det är enligt vadutskottet anför angeläget att ha sammaskatteuttag för olika slag avkapitalinkomster: räntor, utdelningar ochkapitalvinster. Ett oenhetligtskatteuttag skapar risker förinkomstomvandling av det slag som varmycket frekvent årsskattereform. I detta perspektiv skulleen isolerad lättnad i beskattningen avavkastningen på aktieplaceringar -exempelvis genom skattefrihet förutdelningsinkomster och genom partiellskattelättnad för kapitalvinster av detslag som gällde 1994 - innebära ensubventionering av visst slag avsparande. För den lilla öppna ekonominskulle detta enligt utskottets mening skemed högst begränsade effekter påinvesteringar och sysselsättning.När det gäller fastighetsskatten är detenligt skatteutskottets mening väsentligtatt taxeringsvärdena nu åter speglarfastigheternas marknadsvärden, ochutskottet anser att en begränsningsregelmed lämplig utformning harförutsättningar att skapa en grund förett rimligt utfall även förfastighetsägare med låga inkomster sombor i attraktiva områden.Utskottet tar också upp denskatteväxlingsstrategi som lagtfast och noterar detutredningsarbete som pågår med bl.a. enöversyn av systemet för energi- ochkoldioxidskatten utifrån den principskisssom presenterades avSkatteväxlingskommittén samt arbetet meden kartläggning av alternativa former avnedsättningar av skatteuttaget. Utskottetanför att utvecklingen inom EU kommer attbli betydelsefull för framtidamöjligheter att tillämpa differentieradesystem och har ingen erinran mot attregeringen avser att återkomma tillfrågan om omfattning och inriktning avetgärder i budgetpropositionenför 2002.Skatteutskottet ställer sig bakom deriktlinjer för skattepolitiken somregeringen redovisat och avstyrker deaktuella motionsyrkandena.Moderata samlingspartiet,, ochFolkpartiet liberalerna har i avvikandemeningar tillstyrkt de egna riktlinjernaför skattepolitiken.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet kan liksom undertidigare år konstatera att motionärernasförslag har en inriktning som ger ettmycket kraftigt bortfall av skatte- ochavgiftsinkomster. Om dessa förslaggenomförs skulle skatte- ochavgiftsinkomsterna vara mellan 66och lägre än enligtde beräkningar som redovisas avregeringen på grundval av beslutaderegler och framlagda förslag (tabell4.3).Tabell 35. Förslag tillskatteförändringar i partimotionernaBelopp i miljarder kronorÅr Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens förslagModer tdem artieo- er- tsamli krat liberngs- erna alernpart aparti ietet20 - - - -02 53, 32,7 27,1 52,2 920 - - - -03 85, 52,7 53,4 65,9 320 - - - -04 109 66,2 67,9 81,,5 3Förslagen vittnar enligt utskottetsmening om att motionärerna har en annaninriktning än regeringen när det gällermöjligheterna att bibehålla och förstärkavälfärden. Motionärerna argumenterarockså för att den gemensamma sektorn börminskas eftersom den med nuvarandeomfattning skulle inverka negativt påmöjligheten att bedriva en framgångsrikekonomisk politik.Enligt finansutskottets mening utgör envälfärdspolitik som ger människortrygghet och möjligheter till utvecklingen god grund för ett stigande välstånd,både för den enskilde individen och församhället som helhet. ekonomi ärockså i gott skick och står stark införde påfrestningar som kan komma som enföljd av en eventuell internationellavmattning och den utmaning som denväntade demografiska utvecklingen utgör.Det utgiftstak som regeringen föreslagitför 2004 innebär att det skapas utrymmeför både utgiftsökningar ochskattesänkningar som denoffentliga skulden amorteras. Utrymmetför skattesänkningar måste hela tidenbedömas mot bakgrund av medborgarnasönskemål om en offentligt finansieradvälfärd och de uppsatta budgetpolitiskamålen.I förhållande till omvärlden harSverige höga skatter som en följd avstörre och mer generellt utformade,offentligt finansierade välfärdssystem.Samtidigt blir den svenska ekonominalltmer öppen i förhållande tillomvärlden. Detta gäller förvarumarknaden. hardock en motsvarande utveckling skett ävenpå tjänste-, arbets- ochkapitalmarknaderna. Utvecklingen kommeratt förstärkas under de närmastedecennierna, och detta innebär enutmaning för skattepolitiken.Ett problem i sammanhanget är att detinte finns något enkelt sätt att jämföraskattesystem i olika länder för att pådet sättet få en exakt beskrivning av deanpassningskrav som den ökadeinternationella rörligheten medför. Somregeringen redovisar i propositionen gerjämförelser av skatteuttaget ställt irelation till BNP inte någon störrevägledning, eftersom länderna harutformat sina transfererings- ochskattesystem efter olika principer. Ocksåmer grundläggande skillnader iförutsättningarna som olikaåldersstruktur kan göra det svårt attgöra rimliga jämförelser. Även efterkorrigering för sådana faktorer finns detdock kvar en skillnad mellan ochandra länder, och den utmaning somSverige ställs inför kvarstår därför.Frågan är hur den svenskaskattestrukturen skall utformas i envärld med internationaliserade marknaderför varor, tjänster ochproduktionsfaktorer som devälfärdspolitiska ambitionerna bevaras pådagens nivå.För att analysera dessa frågor arbetarsedan hösten 2000 den s.k.Skattebasutredningen (dir. 2000:51).Utredningen kommer bl.a. att analyseraförskjutningar och rörlighet hos desvenska skattebaserna under de senastedecennierna. Man har även engagerat ettantal utländska experter för att fåunderlag för en framtidsinriktadbedömning. Utredningen beräknas vara klarunder första kvartalet 2002.Utskottet anser i likhet med regeringenatt internationaliseringen och de kravsom den ställer på det svenskaskattesystemet bör ses som en utmaningoch att inriktningen bör vara att densvenska skattestrukturen skall utformaspå ett sätt som gör det möjligt attbevara de välfärdspolitiska ambitionernapå dagens nivå. Utskottet ser därförpositivt på att en utredning med dennainriktning tillsatts. Utskottet är inteberett att, som flera motionärer, direktdra slutsatsen att olika skatter såsnabbt som möjligt bör slopas ellersänkas kraftigt.När det gäller beskattningen avförvärvsinkomster innebär den inkomstskattereform som inleddes engradvis utbyggd kompensation för allmänpensionsavgift och en minskning avantalet skattskyldiga som betalar statligskatt på förvärvsinkomster. Fulltgenomförd skulle reformen innebära att85 % av de skattskyldiga medförvärvsinkomster enbart kommer attbetala kommunalskatt medan resterande deldärutöver betalar statlig inkomstskatt påinkomster över en viss gräns. Dengenomsnittliga kommunalskatten motsvararungefär skattesatsen förkapitalinkomster, vilket var ett uttalatönskemål skattereform.Kompensationen för allmän pensionsavgiftinnebär att marginalskatter ochgenomsnittsskatter sänks på ettförhållandevis likformigt sätt förpersoner med inkomster under taket föruttag av allmän pensionsavgift, vilketger ett tillfredsställandefördelningspolitiskt utfall.Uppflyttningen av den nedre skiktgränsenför statlig inkomstskatt bidrar till attsänka marginaleffekterna i det berördainkomstskiktet.Enligt utskottets mening förstärker desänkta marginalskatterna arbetslinjen ochförbättrar, tillsammans medmaxtaxereformen, förutsättningarna förarbetsutbudet. Detta är angeläget inteminst i nuvarande situation påarbetsmarknaden. Efter en fullt genomfördinkomstskattereform kommer deskattemässiga villkoren för arbete attvara bättre än sedan.Reformens effekter på arbetsutbudet är enav de faktorer som skall beaktas närregeringen tar ställning tillinkomstskattereformens fortsättning.Liksom tidigare gäller att fortsatta stegockså blir beroende av utvecklingen av deoffentliga finanserna och den allmännaekonomiska utvecklingen.Det framtida skatteuttaget på arbetekommer också att påverkas av detfortsatta genomförandet av den ibudgetpropositionen för presenterade strategin för grön skatteväxling somskall genomföras . har redanfattat viktiga konkreta beslut omskatteväxling, senast finansierades bl.a.en höjning av grundavdraget för alla med1 genom höjda energiskatter.Enligt utskottets mening bör denpåbörjade reformeringen avinkomstbeskattningen fortsätta omutvecklingen av statsfinanserna medgerdet.Flera motionärer föreslår att skattenpå aktieutdelning slopas. När det gällerden svenska bolagsbeskattningen är dennainternationellt sett konkurrenskraftiggenom kombinationen av låg skattesats ochförhållandevis generösareserveringsregler. Den del av skatten påkapitalinkomster som tas ut avindividerna bygger på en uttaladlikformighetsprincip. Det är angelägetatt ha samma skatteuttag för olika slagav kapitalinkomster: räntor, utdelningaroch kapitalvinster. Ett oenhetligtskatteuttag skapar risker förinkomstomvandling av det slag som varmycket vanligt årsskattereform. I detta perspektiv skulleen isolerad lättnad i beskattningen avavkastningen på aktieplaceringar -exempelvis genom skattefrihet förutdelningsinkomster och genom partiellskattelättnad för kapitalvinster av detslag som gällde 1994 - innebära ensnedvridande subventionering av ett visstslag av sparande. För den lilla öppnaekonomin skulle detta ske med högstbegränsade effekter på investeringar ochsysselsättning som aktieägarnaskulle få betydandeinkomstförstärkningar.När det gäller fastighetsskatten harmotionärerna i allmänhet begärt att denfrysning av taxeringsvärden som gälldefram skall återställas.Fastighetsskatten baseras påtaxeringsvärden som speglarfastigheternas marknadsvärden. Detomräkningsförfarande som infördes år 1996syftade till att uppnå en merkontinuerlig anpassning avtaxeringsvärdena till förändringar ifastigheternas marknadsvärden. Delvis iavvaktan på de förslag somFastighetstaxeringsutredningen ochFastighetsbeskattningskommittén skullekomma att lägga fram har detta förfarandeinte tillämpats, och detta har lett tillatt taxeringsvärdena alltmer kommit attavvika från marknadsvärdena. Ibudgetpropositionen ansåg därförregeringen att frysningen avtaxeringsvärdena borde upphöra fr.o.m. år2001. Eftersom taxeringsvärdena har varitoförändrade resulterardetta i kraftiga höjningar avtaxeringsvärdena på många håll. För attbegränsa effekterna av dessa höjningar avskatteuttaget har beslutat omen sänkning av fastighetsskatten fr.o.m.år 2001 för både småhus och hyreshus.Därtill genomfördes höjningar avfribeloppet i förmögenhetsbeskattningen.Uttaget av fastighetsskatt kan geupphov till problem för vissa fastighetsägare. Det gäller framför allt en mindregrupp hushåll som trots låga inkomsteräger och är bosatta i småhus med högataxeringsvärden. I Finansdepartementethar utarbetats en promemoria med ettförslag till en begränsningsregel förfastighetsskatten genom skattereduktionsom innebär att hushåll med normalinkomst och förmögenhet inte skall betalamer än av inkomsten i fastighetsskattför sin permanentbostad. Avsikten är atten begränsningsregel skall gällaretroaktivt fr.o.m. den 1 januari 2001.Enligt utskottets mening är detväsentligt att taxeringsvärdena nu återspeglar fastigheternas marknadsvärden,och utskottet anser att en begränsningsregel med lämplig utformning harförutsättningar att skapa en grund förett rimligt utfall även förfastighetsägare med låga inkomster sombor i attraktiva områden.Den skatteväxlingsstrategi somutskottet nämnt och som lagtfast skall genomförasunder en period av och kräver attställning tas till olikagränsdragningsfrågor. Som en del avstrategin - och som en viktigförutsättning för dess fulla genomförande- genomför därför regeringen en översynav systemet för energi- ochkoldioxidskatten utifrån den principskisssom presenterades avSkatteväxlingskommittén. Ett antalutredningar kommer också att börja ettarbete, bl.a. med alternativa former avnedsättningar av skatteuttaget. FörSveriges framtida möjligheter atttillämpa differentierade system kommerutvecklingen inom EU att blibetydelsefull. I avvaktan på detaviserade utredningsarbetet med anledningav den fortsatta skatteväxlingen kommerregeringen att återkomma ibudgetpropositionen till fråganom omfattning och inriktning av åtgärderför 2002.Enligt utskottets mening är den grönaskatteväxlingen med dess stimulans tillmiljöansvar och energieffektivitet ettviktigt instrument när det gäller attutveckla till ett ekologiskthållbart samhälle.Med det anförda, och med hänvisningtill vad skatteutskottet anfört,avstyrker finansutskottet motionerna Fi17(m) yrkande 9, Fi18 (kd) yrkande 2delvis, Fi19 (c) yrkande 5, Fi20 (fp)yrkandena 6-9 och Fi26 (m).5 Ekonomisk styrning och statligredovisning5.1 Årsredovisning för staten5.2Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att regeringensskrivelse /01:101 Årsredovisningför staten läggs till handlingarna.Regeringens skrivelse 2000/01:101Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgetenskall regeringen ,dock senast efter budgetåretsutgång, lämna en årsredovisning förstaten till . Enligt lagen skallårsredovisningen innehållaresultaträkning, balansräkning ochfinansieringsanalys samt det slutligautfallet på statsbudgetens inkomsttitlaroch anslag. Lagen stadgar också attregeringen är redovisningsskyldig införriksdagen för statens medel och övrigatillgångar som står till regeringensdisposition. Redovisningsskyldighetenomfattar även den verksamhet som bedrivsav staten samt statens skulder och övrigaekonomiska förpliktelser.I regeringens skrivelse 2000/01:101lämnar regeringen en redogörelse för detekonomiska utfallet i staten för 2000.Skrivelsen omfattar resultaträkning,balansräkning och finansieringsanalyssamt det slutliga utfallet påstatsbudgetens inkomsttitlar och anslagunder året. Vidare lämnas en redogörelseför statliga garantier samt för avgifteroch bidrag från EU. Vissa generellaiakttagelser som hargjort redovisas ochkommenteras i skrivelsen. Myndigheter somhar fått revisionsberättelse medinvändning omnämns och skälen förinvändningarna anges. Årsredovisningeninnehåller också ett avsnitt omutvecklingen av den ekonomiska styrningeni staten.Det är nu fjärde gången somåterrapporteringen till sker ien separat skrivelse. Motsvaranderedogörelse har tidigare lämnats ibudgetpropositionen. Årsredovisningen förstaten överlämnades till den 17april 2001, dvs. somden ekonomiska vårpropositionen.GarantierRiksdagens revisorers yttrandeAngående garantierna anför Riksdagensrevisorer i sitt yttrande attredovisningen har utvecklats betydligt,bl.a. med bättre förklaringar avgrundläggande begrepp och med tidsserieröver hur garantiåtagandena harutvecklats. Revisorerna anför att detäven i övrigt finns klara analytiskaförbättringar, bl.a. i form av endiskussion kring riskerna att olikagarantier måste infrias och vilkenberedskap staten har för detta.Revisorerna skriver vidare att destatliga garantierna är en viktig del avstatens åtaganden för framtiden och attdet är viktigt att arbetet med attutveckla hanteringen av detta åtagandefortsätter.Utrikesutskottets yttrandeI sitt yttrande (UU2y) anförutrikesutskottet följande omredovisningen av garantier.Inom ramen för sitt arbete meduppföljning och utvärdering harutskottet inlett en granskning avstatens garantiåtaganden inom Sidasområde. Utskottet har därvid bl.a.funnit att regeringens informationtill om statliga garantierkunde förbättras. Ibudgetpropositionen (prop.1996/97:1), där den "nya"garantimodellen (jfr här aktuellskrivelse s. 85) beskrivs tämligendetaljerat, föreslås att "informationskall lämnas i budgetpropositionenomfattande garantiramar,garantiutfästelser, garanteradkapitalskuld, antal garantier,utgifter och inkomster. Vidare skallinformation lämnas om verksamhetensintäkter och kostnader,garantireservens storlek ochförändring samt förväntade kostnaderoch riskbedömningar. Ivårpropositionen bör lämnasinformation om förändringar avseenderiskbedömningar och garantireservensstorlek. "Enligt utskottets uppfattning börmotsvarande uppgifter också, itillämpliga delar, återfinnas iårsredovisningen för staten. Med tankepå statsbudgetens konstruktion ochriksdagens arbetsformer bör ocksåredovisningen vara nerbruten så, attgarantiverksamheten vid var och en avde garantigivande myndigheterna - RGK,,, - går attfölja.Utskottet kan finna anledning att iannat sammanhang återkomma ävenbeträffande andra aspekter av statensgarantiåtaganden inom Sidas område.Finansutskottets ställningstagandeVid behandlingen av årsredovisningen för1999 välkomnade finansutskottet attredovisningen av de statliga garantiernaförbättrats jämfört . Äveni årsredovisningen ges en fylligredovisning. Regeringen rapporterar tillriksdagen om de statliga garantierna vidtre tillfällen , i samband vår-respektive budgetpropositionerna samt iårsredovisningen. Det kan enligtutskottets mening övervägas vilketinnehåll denna rapportering bör ha vidrespektive tillfälle.I årsredovisningen anför regeringen attgarantimodellen innebär krav påkostnadstäckning, och risken i varjegarantiåtagande eller grupp av åtagandenskall beräknas. Utifrån detta bestämssedan en avgift för garantin. I denutsträckning garantitagaren inte behöverbetala denna avgift är det fråga om ensubvention som skall belasta anslag. Detvore önskvärt att det framgår avredovisningen i vilken utsträckningsådana subventioner förekommer.BiståndsramenUtrikesutskottets yttrandeBeträffande redovisningen avbiståndsramen anför utrikesutskottet isitt yttrande (UU2y):Enligt utskottets uppfattning ärskrivelsen ett värdefullt underlag förriksdagsutskottens arbete meduppföljning och utvärdering, särskilti de delar som har att göra med måloch resultatstyrning. Det är därförangeläget att uppfyllandet av de målsom fastlägger inom ramenför budgetprocessen avspeglas iskrivelsen.