bet · GO01KrU5 · 2001-03-06 00:00:00 — De ord som lånas inblir på så sätt smidigare och lättare att användaför gemene man i det vardagliga språket.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 2000/01:Kr312 (s).LitteraturfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- litteraturpolitik, jämför reservation 4(m),- elektroniska rättigheter, jämförreservation 5 (mp),- utvärdering av det statliga stödet förläsfrämjande insatser,- en statlig kampanj för att främja läsning,jämför reservation 6 (fp),- förslag om läsfrämjande åtgärder, jämförreservation 7 (v),- avsaknaden av näraliggande bibliotek,- kategoriseringssystem för böcker,- utvärdering av distributionsstödet, jämförreservation 8 (kd),- ,- läshandikappades tillgång till litteratur.BakgrundLitteraturstödet m.m.I regeringens proposition 1997/98:86 Litteraturenoch läsandet lämnades en rad förslag tillförändringar inom litteratur- ochkulturtidskriftsområdet. godkänderegeringens förslag (bet. 1997/98:KrU15, rskr.1997/98:240). budgetproposition föreslogsresursförstärkningar fr.o.m. , dåockså de nytillkomna stödformerna började gälla(prop. 1998/99:1 utg.omr. 17, bet. 1998/99:KrU1,rskr. 1998/99: 55). Besluten innebär pålitteraturområdet i huvudsak följande.Ett distributionsstöd kopplat till det redan dåbefintliga utgivningsstödet infördes. Genom stödeterhåller varje kommun samt ett hundratal bokhandlarett exemplar av varje utgivningsstödd titel. Ensärskild stödordning för nya medier, t.ex.elektroniskt publicerad litteratur eller litteraturpå cd-rom, inrättades liksom ett stöd för poesi- ochberättarfestivaler. Bestämmelserna för här nämndastödformer finns i förordningen (1998:1469) omstatligt litteraturstöd.Vidare infördes ett stöd till läsfrämjandeinsatser, som innebär att olika aktörer kan ansökaom bidrag till verksamheter som syftar till attfrämja läsning bland barn och unga. Bestämmelsernaför stödet finns i förordningen (1998:1386) omstatsbidrag till läsfrämjande insatser. Detläsfrämjande stödet omfattar även en satsning på enbarnbokskatalog, som produceras av , samtmarknadsföringsinsatser på Internet avutgivningsstödda titlar.Kulturrådet ansvarar för fördelningen av häraktuella stöd i enlighet med bestämmelserna istödförordningarna.BiblioteksersättningenSveriges författarfond har enligt förordningen(1962:652) om till uppgiftatt betala ut den s.k. biblioteksersättningen tillupphovsmännen för bibliotekens användning av derasverk. Det belopp som anvisats över statsbudgeten förbiblioteksersättningen uppgår för till ca112 och har beräknats medutgångspunkt bl.a. i antalet lån från folk- ochskolbiblioteken. Författarfonden betalar utindividuell ersättning till författare ochöversättare (författarpenning ochöversättarpenning). För upphovsmän med högautlåningssiffror gäller vissa begränsningar. En vissdel av fondens medel, den s.k. fria delen, användsför pensioner, understöd, stipendier m.m.LitteraturpolitikMotionernaEtt övergripande resonemang om den statliga litteraturpolitikenförs i motion 2000/01:Kr235 (m). Av motionen framgårbl.a. att motionärerna anser att de nyalitteraturstödsformerna bör utvärderas, att En bokför allas utgivning av vuxenböcker bör upphöra ochatt biblioteksersättningen bör ses över (yrkande 8 idenna del).Biblioteksersättningens roll berörs även i motion1999/2000:Kr317 (m) yrkande 9. I motionen begärs attregeringen skall tillsätta en utredning med uppdragatt föreslå nya regler för biblioteksersättningen.Motionärerna bakom motionen motsätter sigbiblioteksersättningens konstruktion som, anför de,innebär att kollektivet sätts framför enskildaindivider. En större del av ersättningen börtillfalla den enskilde författaren (yrkande 9).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning är det viktigt att -som föreslås i motion 2000/01:Kr235 (m) - de nyalitteraturstödsformer, som tillkom som en följd avpropositionen om litteraturen och läsandet och somnu funnits , utvärderas. Utskottet harinhämtat att har påbörjat ett sådantarbete, som innebär att stödformerna efter handföljs upp och utvärderas. Yrkandet synes såledesvara tillgodosett i denna del.Förslag som syftar till att En bok för allasutgivning av böcker för vuxna skall upphöra harbehandlats och avstyrkts vid ett flertal tillfällenav utskottet, (bet. 2000/01:KrU1s. Utskottet ansåg då bl.a. attvuxenboksutgivningen skulle fortsätta och att denverksamhet som bedrivs av En bok för alla medspridning av kvalitetslitteratur till lågpris ochmed lässtimulerande insatser utgör en betydelsefulldel av satsningarna på litteratur, språk ochläsande. Utskottet har alltjämt samma uppfattning idenna fråga.Förslaget att införa nya regler förbiblioteksersättningen tas upp både i motion2000/01:Kr235 (m) och i motion 1999/2000:Kr317 (m).En kortfattad redovisning av biblioteksersättningenskonstruktion har lämnats i det föregående. Utskottetanser i motsats till motionärerna att starka skältalar för att biblioteksersättningens konstruktionmed såväl individuell som kollektiv ersättning skallbibehållas. De ekonomiska villkoren mellan olikaförfattare varierar starkt. På liknande sättvarierar de ekonomiska villkoren för den enskildeförfattaren över tiden. Den användning av fondmedlensom nuvarande system medger kan därför spela en storroll för den enskilde författarens försörjning.Sammantaget innebär utskottets ställningstagandeatt här aktuella motionsyrkanden, 1999/2000:Kr317(m) yrkande 9 och 2000/01:Kr235 (m) yrkande 8 idenna del, avstyrks.Elektroniska rättigheterMotionenAv motion 1999/2000:Kr315 (mp) framgår att det sedanflera år råder ett avtalslöst tillstånd mellanSvenska och och att de elektroniskarättigheterna utgör ett problem. I motionen begärsatt skall ge regeringen till känna att detvore olyckligt om författarna inte skulle få rimligtbetalt för sina elektroniska rättigheter (yrkande18).Utskottets ställningstagandeFörfattares och andra upphovsmäns rätt till sina verk reglerasi upphovsrättslagen (1960:729). Upphovsrätten tillett litterärt verk tillkommer upphovsmannen. Av 31 §upphovsrättslagen framgår att upphovsmannen kanöverlåta rätten till förläggare att genom tryckeller liknande förfarande mångfaldiga och utgivalitterärt eller konstnärligt verk.Utskottet konstaterar att det - i rådandeavtalslösa tillstånd - ankommer på de båda parternaSvenska och att sinsemellan komma överens omett nytt ramavtal med allmänna regler för samarbetetmellan förlag och författare och förrättighetsupplåtelse av såväl traditionella böckersom elektronisk utgivning.Utskottet konstaterar vidare att det ankommer påupphovsmännen att i varje enskilt fall avtala medförlagen om lämplig ersättning, oavsett om ett verkskall ges ut i tryckt eller elektronisk form.Yrkande 18 i motion 1999/2000:Kr315 (mp) avstyrksdärmed.Läsfrämjande åtgärderMotionernaI en rad motionsyrkanden framförs förslag omläsfrämjande åtgärder.I motionerna 1999/2000:Kr313 (kd) yrkande 21 och2000/01:Kr345 (kd) yrkande 36 begärs en utvärderingav det statliga stödet för läsfrämjande insatser sominfördes . Vidare anser motionärernaatt bibliotekarierna skall ha större frihet då detgäller användningen av de medel för inköp av böckersom anvisats under anslagetLitterturstöd (det s.k. inköpsstödet som inrättatsför att stimulera barns och ungdomars läsintresse).Motionärerna anser slutligen att kommunerna självaskall få välja den metod och samarbetsform sompassar dem bäst när det gäller läsfrämjandeverksamhet.I motion 2000/01:Ub227 (fp) sägs att läsförståelsenär god och läsandet högt i men att bådeläsförståelse och läsande minskar bland ungdomar.Motionärerna bakom motionen föreslår bl.a. mot denbakgrunden att regeringen skall initiera en flerårigstatlig kampanj för att främja läsning (yrkande 1).I två motioner begärs förslag om läsfrämjandeåtgärder. I motion 1999/2000:Kr292 (v) yrkas attregeringen skall uppdra åt den parlamentariskakommittén för svenska språket - eller åt något annaticke nämnt organ - att lämna förslag om läsfrämjandeåtgärder, t.ex. då det gäller folkbibliotekensverksamhet, behovet av att skärpa bibliotekslagenm.m. I motion 2000/01:Kr344 (v) yrkas att regeringenskall lägga fram förslag till läsfrämjande åtgärder(yrkande 2). Utgångspunkten för det i yrkande 2begärda regeringsförslaget beskrivs i yrkande 1 isamma motion och syftar till att en analys skallgöras av hur olika faktorer, bl.a. sänkt bokmoms,påverkar läsandet. Yrkande 1 i motionen har avriksdagen remitterats för beredning tillskatteutskottet.Motionärerna bakom motion 2000/01:Kr342 (mp) begärett tillkännagivande av om att kostnadenför böcker och avsaknaden av näraliggande bibliotekinte får utgöra hinder för ungdomars läsning(yrkande 5).Utskottets ställningstagandeDå det gäller förslaget i motionerna 1999/2000:Kr313 (kd)yrkande 21 och 2000/01:Kr345 (kd) yrkande 36 omutvärdering av det statliga stödet för läsfrämjandeinsatser m.m. har utskottet inhämtat att detta stöd,som infördes med anledning avproposition 1997/98:86 Litteraturen och läsandet,kommer att utvärderas av Kulturrådet.Motionärerna bakom båda motionerna tar även uppfrågor som rör bestämmelserna för det stöd tillfolk- och skolbibliotek för inköp av litteratur förbarn och ungdom som infördes från och med år 1997.Med anledning därav vill utskottet anföra följande.Bidraget skall i enlighet med vad som uttalades ikulturpropositionen användas för inköp av litteraturför barn och ungdomar (prop. 1996/97:3 s. 53).Tyngdpunkten skall ligga på barn- och ungdomstitlar,vilket inte utesluter att viss litteratur för vuxnakan ingå, bl.a. av det skälet att ungdomar ocksåläser vuxenlitteratur. Varje kommun skall själv fåbestämma vilka titlar som skall köpas in. Enligtbestämmelsen i förordningen (1996:1608) omstatsbidrag till folkbibliotek är bidragetförknippat med ett villkor att kommunen inte minskarsina egna bokanslag (8 §). Bestämmelsens lydelseåterges här i sin helhet.En förutsättning för bidrag är att kommunen fördet år bidraget betalas ut avsatt egna medel tillinköp av böcker till folk- och skolbibliotek förett belopp som uppgår till minst summan avföregående års bokanslag och att den del avanslaget som avser litteratur för barn ochungdomar inte minskar.Vidare skall kommunen enligt 7 § foga en skriftligredogörelse till sin ansökan till därdet framgår hur barns och ungdomars intresse för attläsa böcker skall stimuleras.Motionärerna framför slutligen synpunkten attkommunerna bör ha möjligheter att välja den metodoch samarbetsform som passar dem bäst när det gällerläsfrämjande verksamhet, en åsikt som utskottetdelar. Utskottet har från inhämtat attsyftet med de statsbudgetmedel, ,som disponerar för läsfrämjande insatserär att främja initiativ och utveckla nyasamarbetsformer när det gäller läsfrämjande arbeteför barn och ungdomar. Bidrag kan sökas av kommuner,förskolor, skolor, bibliotek, bokhandlar, ideellaföreningar och andra sammanslutningar. Projekt somkan komma i fråga för stöd skall syfta tilllångsiktiga effekter. En egen ekonomisk insats skallutgöra grunden för projektet. Bidrag får inte gesför projekt som kan anses utgöra normal kommunalbasverksamhet.Sammantaget finner utskottet att de synpunkter somframförs i motionerna 1999/2000:Kr313 (kd) yrkande21 och 2000/01:Kr345 (kd) yrkande 36 i alltväsentligt är tillgodosedda. Motionsyrkandenaavstyrks därmed.Då det gäller förslaget i motion 2000/01:Ub227 (fp)att regeringen skall initiera en statlig kampanj föratt främja läsning vill utskottet understryka attlitteraturen och läsandet är viktiga delar i denstatliga litteratur- och kulturpolitiken. Utskottethar i det föregående redovisat en del av de insatsersom görs från statens sida på detta område. Det börframhållas att även andra stödformer under anslagetLitteraturstöd som inte beskrivits närmare i dettabetänkande ytterst syftar till att stimuleraläsandet. Här kan därför även erinras omutgivningsstödet, stödet för utgivning av En bok föralla och utgivning av en katalog överbarn- och ungdomsböcker.I sammanhanget vill utskottet också peka på denläskampanj, Läs 2000!, som bedrivs av med bl.a. bidrag frånKulturrådet. Målet för Läs 2000! är att det i varjekommun skall bildas ett nätverk bestående av minsten bibliotekarie och en lärare som till sig skallknyta politiker, m.fl. personer som vill verka föratt främja läsandet. Vidare bör i sammanhanget ävenden landsomfattande och icke-statliga kampanjenLäsrörelsen nämnas.Sammantaget konstaterar utskottet att ett stortantal åtgärder vidtagits från statens sida för attfrämja läsandet. De utvärderingar av de statligainsatserna som kommer att genomföra fårutvisa i vad mån man genom satsningarna uppnåttönskade resultat. Utskottet är inte berett attföreslå att regeringen skall vidta ytterligareåtgärder med anledning av motion 2000/01:Ub227 (fp)yrkande 1. Yrkandet avstyrks.I två av de nu aktuella motionerna, 1999/2000:Kr292(v) och 2000/01:Kr344 (v) yrkande 2, begärs förslagom läsfrämjande åtgärder.Utskottet konstaterar att yrkandet i motion1999/2000:Kr292 (v) i praktiken innebär attkommittén för svenska språket skall ges etttilläggsuppdrag att utarbeta förslag om läsfrämjandeåtgärder. I ett tidigare avsnitt i detta betänkandehar utskottet behandlat en rad motioner som i olikaavseenden handlar om det uppdrag som pågår inomramen för kommitténs arbete. Utskottet har därvidredovisat att utredningen skall lägga fram förslagtill ett handlingsprogram som bl.a. syftar till attalla i utifrån sina förutsättningar skallges likvärdiga möjligheter att tillägna sig svenskaspråket. Läsandet är onekligen ett mycket viktigtredskap därvidlag. Utskottet anser för sin del attdet ligger i sakens natur att kommittén ägnaruppmärksamhet åt betydelsen av läsande ochläsfrämjande verksamhet, även om det inteuttryckligen framgår av direktivens utformning.Något särskilt tillkännagivande tordeinte behöva göras.Då det gäller förslaget i motion 2000/01:Kr344 (v)erinrar utskottet om att en ämnessakkunnig inomKulturdepartementet utarbetade enrapport om de kulturpolitiska effekterna av eneventuell sänkning av bokmomsen (dnr Ku2000/3321/Ko). I rapporten dras bl.a. slutsatsen attförlag, bokklubbar, varuhus och andra aktörer påmarknaden långsiktigt måste engagera sig för att deprissänkande kulturpolitiska effekterna av enmomssänkning skall blir bestående. För att uppnåpositiva långsiktiga effekter när det gällerläsandet behövs också insatser från skolan,biblioteken, ideella organisationer, folkbildningen,författare m.fl.Utskottet vill erinra om att motioner omkulturmoms och bokmoms har remitterats av kammarentill skatteutskottet för beredning.Sammantaget anser utskottet att det inte ärmotiverat att skall ta initiativ somsyftar till att kommittén för svenska språket skallges tilläggsdirektiv med den innebörd och denomfattning som föreslås i motion 1999/2000:Kr292(v). Utskottet konstaterar vidare att en radåtgärder har vidtagits från statens sida för attfrämja läsandet inte minst bland barn och unga.Några av de åtgärderna har beskrivits i dettabetänkande. Det anförda innebär att utskottet inteheller är berett att föreslå att regeringen i annatsammanhang skall utreda ytterligare förslag tillläsfrämjande åtgärder. Utskottet avstyrker därmedmotionerna 1999/2000:Kr292 (v) och 2000/01:Kr344 (v)yrkande 2.Då det gäller förslaget i motion 2000/01:Kr342 (mp)yrkande 5 om att skall ge regeringen tillkänna att kostnaden för böcker och avsaknaden avnäraliggande bibliotek inte får utgöra hinder förungdomars läsning vill utskottet anföra följande.Från statens sida har olika åtgärder vidtagits föratt öka tillgången till litteratur vid folk- ochskolbiblioteken. I det föregående har det statligastödet till inköp av litteratur till folk- ochskolbibliotek som infördes från och med år 1997redovisats utförligt. Som också redovisats i detföregående får kommunerna använda statsbidraget förinköp till folk- och skolbibliotek av främst barn-och ungdomslitteratur, men också för inköp avvuxenlitteratur som främjar barns och ungdomarsintresse för läsning.Ett väl utbyggt biblioteksnät underlättar givetvisför kommuninvånarna att komma till biblioteken ochstimulerar säkerligen låntagarna till ökad läsning.Utskottet vill emellertid framhålla att det är enkommunal angelägenhet att avgöra hur många biblioteksom skall finnas i kommunerna. Det ankommer också påkommunerna att själva avgöra var i kommunernabiblioteken skall lokaliseras. Utskottet anser attriksdagen inte skall göra något tillkännagivandetill regeringen med anledning av förslaget i motion2000/01:Kr342 (mp) yrkande 5. Yrkandet avstyrks.Kategoriseringssystem för böckerBakgrundBegreppet läsbarhetsindex beskrivs iNationalencyklopedin (NE) som ett mått på en textssvårighetsgrad. Följande uppgifter har hämtats frånNE.Forskare har med olika metoder försökt mäta hursvårt det är att läsa olika texter. Ett antalfaktorer har visats påverka läsbarheten:meningslängd, antal bisatser, ordens längd, ordensvanlighet m.m. Ett läsbarhetsmått (läsbarhetsindex)kan användas för att välja ut texter som är lämpligaför olika nivåer i skolan men också för att hjälpaskribenter, t.ex. journalister, att skriva så atttexterna blir lätta att läsa. Ett i välkäntläsbarhetsindex är lix som togs fram avpedagogikforskaren (1916-1988).Det har också använts av bibliotek för att antydaolika böckers läsbarhet och kan numera fås förtillämpning tillsammans med ordbehandlingsprogram. IAstrid böcker om harvärden runt 25 uppmätts. I akademiska läroböcker ochpå kultursidor kan man få värden över 50.MotionenI motion 2000/01:Kr209 (kd) föreslås att ettnationellt kategoriseringssystem skall införas försvenska barnböcker. En utredning bör tillsättas föratt konstruera ett nationellt kategoriseringssystemefter böckernas svårighetsgrad.Utskottets ställningstagandeSom redovisats i inledningen till detta avsnittfinns ett pedagogiskt utvecklat instrument för attkategorisera böcker efter svårighetsgrad. Därutöverkan nämnas att bokförlagen ofta lämnar vissvarudeklaration på barnböckernas omslag genombenämningar som "Läsa-lätt", "Läsråttan", "Börjaläsa" etc. Utskottet har inhämtat att det finns ettuttalat intresse från såväl författar- somförlagshåll att göra sådan varudeklarationtydligare. Utskottet har också inhämtat attKulturrådet avser att på ett tydligt sättnivågruppera titlarna i nästa års utgåva av denbarn- och ungdomsbokskatalog som omnämnts i etttidigare avsnitt i detta betänkande.Utskottet anser att det inte är motiverat attriksdagen skall vidta någon åtgärd med anledning avmotion 2000/01:Kr209 (kd), som således avstyrks.Utvärdering av distributionsstödetMotionenMotionärerna bakom motion 1999/2000:Kr313 (kd) hävdar attdistributionsstödet för utgivningsstödda titlarvisat både positiva och negativa effekter (yrkande22). Av motionen framgår att motionärerna anser attstaten inte skall styra vilka titlar som skallfinnas på biblioteken och i bokhandeln. Stödet börutvärderas, anser motionärerna.Utskottets ställningstagandeDistributionsstödet som infördes innebär att samtligatitlar som får utgivningsstöd sänds ut i ettexemplar till landets kommuner för distribution tillfolkbiblioteken samt till högst 100 bokhandlar ilandet utan kostnad för mottagaren. Syftet medstödet är att den enskilde medborgaren skall fåtillgång till en bred och kvalitativt värdefullbokutgivning på biblioteken och via bokhandeln.Utskottet har inhämtat att det inom Kulturrådetpågår en utvärdering av stödet. Redan under våren2001 kommer utvärderingen att vara klar i den delsom avser distributionen till bokhandlarna, medanden del som avser folkbiblioteken beräknas vara klarförst hösten 2002.Utskottet finner att syftet med motionsyrkandetdärmed är tillgodosett. Yrkande 22 i motion1999/2000:Kr313 (kd) avstyrks således.TomasevangelietMotionenI motion 1999/2000:Kr244 (s) föreslås skall ges tilläggsdirektiv meduppdrag att översätta Tomasevangeliet.Utskottets ställningstagandeAv framgår att Tomasevangelietär en tidig skrift som i sin helhetåterfanns i en koptisk handskrift. Skriftentorde ha tillkommit efter Kristifödelse. utgörs av en samling av 114Jesusord. finns översatt tillsvenska i boken (1972).Utskottet konstaterar dels att Bibelkommissionennyligen har avslutat sitt arbete, dels att enöversättning av finns att tillgåsedan år 1972. Om behov skulle finnas av ennyöversättning får detta i första hand ske på privatinitiativ. Det kan påpekas att det inom ramen förlitteraturstödet torde finnas viss möjlighet för enutgivare av verket att erhålla utgivningsstöd frånstödordningen för klassikerutgivning. Motion1999/2000:Kr244 (s) bör inte föranleda någon åtgärdfrån sida. Den avstyrks.Läshandikappades tillgång till litteraturMotionenI motion 1999/2000:Ub224 (s) begärs en utredning omhur den tekniska utvecklingen skall kunna tas tillvara för att snabbt ge läshandikappade tillgång tillall text och information (yrkande 2).Läshandikappade skulle därmed slippa gå vägen överTalboks- och punktskriftsbiblioteket.Utskottets ställningstagandeSom framgår av motionen finns sådanteknik som gör det möjligt för en synskadadläshandikappad att med särskild programvara omvandlatext till talsyntes, punktskrift eller stor stil.Frågan om enskilda individers möjligheter att fåtillgång till filer från bokförlag och andratextproducenter är emellertid i hög grad enavtalsfråga mellan författare och förläggare ochdärmed även en ersättningsfråga.I sammanhanget bör nämnas att Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket (TPB) har till uppgift att isamverkan med andra bibliotek i landet arbeta föratt synskadade och andra läshandikappade fårtillgång till litteratur. Det åligger biblioteketsärskilt att framställa och låna ut talböcker ochpunktskriftsböcker, tillhandahållapunktskriftsböcker för försäljning, och att inomsitt verksamhetsområde lämna information och rådtill folkbibliotek och andra. Regeringen har iregleringsbrevet för TPB angivit att ett mål för TPBär att aktivt bidra till att utveckling sker av nyamedier för läshandikappade. Här kan även nämnas attTPB leder utvecklingen av en ny talboksstandard inomramen för ett internationellt konsortium benämntDAISY ().Vidare bör framhållas att har iuppdrag att verka för att funktionshindradepersoners kulturella behov särskilt beaktas.Kulturrådet skall bl.a. redovisa vilka åtgärder somvidtagits för att förverkliga och utvidga rådetshandlingsprogram för att främja funktionshindradepersoners deltagande i kulturlivet.Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt det inte är motiverat att skall tanågot initiativ med anledning av motion1999/2000:Ub224 (s) yrkande 2, som därmed avstyrks.TidskriftsfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- utökning av kulturtidskriftsstödet,- friexemplar av kulturtidskrifter tillfolkbiblioteken och ersättning tilltidskriftsutgivarna för utnyttjandet avkulturtidskrifterna, jämför reservation 9(v),- översättningsstöd, jämför reservation 10(mp),- utvecklingen av elektroniskt publiceradetidskrifter, jämför reservation 11 (fp),- produktionsstöd för elektronisktpublicerade tidskrifter, jämför reservation12 (mp),- kulturporto, jämför reservation 13 (v),- distributionen av kulturtidskrifter, jämförreservation 14 (mp),- stöd till organisationstidskrifter, jämförreservation 15 (kd, c, fp).KulturtidskriftsstödetBakgrundSyftet med statens stöd till kulturtidskrifter äratt garantera en kulturellt värdefull mångfald itidskriftsutbudet. Med kulturtidskrift avses entidskrift som med sitt huvudsakliga innehåll vändersig till en allmän publik med samhällsinformationeller med ekonomisk, social eller kulturell debatteller som huvudsakligen ger utrymme för analys ochpresentation inom de skilda konstarternas områden.Stöd kan ges i form av produktionsstöd ellerutvecklingsstöd enligt förordningen (1993:567) omstatligt stöd till kulturtidskrifter. Inom ramen förutvecklingsstödet utgår även stöd tilltidskriftsverkstäder. utgårdessutom särskilt prenumerationsstöd tillbiblioteken enligt förordningen (1996:1608) omstatsbidrag till folkbibliotek.