bet · GP01AU1 · 2001-11-29 00:00:00 — De pekade i ställetpå möjligheten till ökad frihetinom ordinarie program ochökade möjligheter att kombineraolika typer av aktiviteter.Jag anser att de förslag somrevisorerna nu lägger fram intekan anses vara tillräckliga.Regeringen bör i stället få iuppdrag att utforma förslag omhur de otraditionella medlenskall kunna infogas i dereguljära anslagen.Jag anser att detta bör gesregeringen till känna och jagtillstyrker därmed motion2000/01:A11 och avstyrkerRiksdagens revisorers förslag2000/01:RR7 samt motionerna2000/01:A9 och 2000/01:A10yrkande 1 i denna del.5. Myndighetsledning inomAMV (punkt 3) (m)av (), KentOlsson (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslagunder punkt 3 borde ha följandelydelse:3. tillkännager förregeringen som sin mening vadsom framförs underStällningstagande i reservation5. bifaller därmedmotion 2000/01:A22.StällningstagandeArbetsmarknadsverket (AMV)består avArbetsmarknadsstyrelsen (AMS)och de 20 länsarbetsnämndernamed sammanlagt 11 000anställda. AMS ärchefsmyndighet förlänsarbetsnämnderna. utgör en egenmyndighet. som varjelänsarbetsnämnd har en egenstyrelse med fullt ansvar.Under styrelserna ärgeneraldirektören respektivelänsarbetsdirektörernamyndighetschef. AMS styrelsehar i en skrivelse tillregeringen den 17 december 2000lämnat förslag om att dennaorganisation av verket börändras. Förslaget innebär attde 21 myndigheterna slås sammantill en enda myndighet. Skäletär framför allt att dagensavsaknad av en tydliglinjeorganisation anses ledatill betydandestyrningsproblem.Regeringen har inte hörsammatAMS begäran. Regeringen tycksmena att det visserligen finnsstyrningsproblem men att detnog är lugnast om allt fårförbli vid det gamla. Förslagetom att bringa ordning istyrningen av AMV reducerasdärmed till en korrigering avlänsarbetsnämndernasledningsform.Vi anser att den svenskaarbetsmarknadspolitiken börgenomgå genomgripandeförändringar. bör ihuvudsak avvecklas och statensmyndighetsroll begränsaskraftigt. Vi återkommer tillfrågan i en gemensamreservation medKristdemokraterna,(se reservation 6).En sådan förändring genomförsdock inte över . Detfinns därför skäl att fästastörsta vikt vid degrundläggande styrningsproblemsom finns vid dagens myndighet.Såväl ()som hari olika sammanhang påtalatallvarliga brister hos AMV. Motden här bakgrunden finner videt anmärkningsvärt attregeringen så totalt harunderkänt de förslag tillreformering avmyndighetsstrukturen som harlagts fram av ochgeneraldirektör.Det är uppenbart att dagensstyrningsproblem inom AMV ledertill brister i effektivitet,kvalitet, enhetlighet ochrättssäkerhet. Därmed äventyrasytterst möjligheterna för AMSatt säkerställa attverksamheten bedrivs i linjemed och regeringensuppdrag. De arbetssökandemedborgarna kan heller intetillförsäkras rättssäkerhet ochlikabehandling. Det ärillavarslande att regeringenenligt sin skrivelse inte avseratt göra någontingsubstantiellt åt dessamissförhållanden.Vi vill på intet sättbagatellisera vikten av lokaltinflytande och lokalförankring. Däremot tror viinte att den lokalaförankringen i dagensarbetsmarknadsverk är enfunktion avmyndighetsstrukturen.Annorlunda uttryckt menar viatt regionalt och lokaltinflytande är en fråga omarbetssätt och myndighetskultursnarare än om myndighetensformella organisation.Vi anser att regeringen skalltillmötesgå AMS styrelsesförslag och slå samman AMS ochde 20 länsarbetsnämnderna gemensam myndighet. Dennauppfattning bör ges regeringentill känna. Vi tillstyrkerdärmed motion2000/01:A22.6. Förändringar avseende AMS(punkt 4) (m, kd, c, fp)av (),(), StefanAttefall (kd), (), (),(), HenrikWestman (m) och ElverJonsson (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslagunder punkt 4 borde ha följandelydelse:4. tillkännager förregeringen som sin mening vadsom framförs underStällningstagande i reservation6. bifaller därmedmotionerna 2000/01:A20,2000/01:A21, 2001/02:A281yrkandena 1-5, 2001/02:A323yrkande 4 i denna del,2001/02:A389 yrkande 1,2001/02:Sf400 yrkande 3 i dennadel och 2001/02:So637 yrkande9.StällningstagandeSåväl somEkonomistyrningsverket har iolika sammanhang påtalatbrister inom AMV. Kritikengäller verksamhetsstyrning,internkontroll,resultatuppföljning m.m. ÄvenAMS anser att den nuvarandemyndighetsstrukturen leder tillbrister i effektivitet,kvalitet, enhetlighet ochrättssäkerhet.En alltför stor del av AMSverksamhet ägnas åt onödigbyråkrati enligt våruppfattning. Regelverket kringden arbetsmarknadspolitiskaverksamheten är alltfördetaljerat och ger inte delokalaarbetsförmedlingskontoren ochde arbetslösa tillräckligfrihet och flexibilitet. Vi ärdärför överens om att det pålång sikt inte är tillräckligtatt ändra ledningsformen förAMS för att komma till rättamed de problem som nyssberörts. Det är i ställetnödvändigt att reformeramyndighetsstrukturen frångrunden. Myndigheten bör ges enförhållandevis litenorganisation, vars verksamheteni möjligaste mån bör begränsastill myndighetsutövning,resursfördelning ochupphandling av utbildningar. Påorter där det finns en marknadför det skullebemanningsföretag, privataarbetsförmedlingar,rekryteringsföretag ochutbildningsanordnare kunnautnyttjas i större omfattningän för en stor del avarbetsförmedlingarnas nuvarandeuppgifter. Det gällerexempelvisplatsförmedlingsverksamhet ochanordnande avyrkesutbildningar. Det bör dockpoängteras attarbetsmarknadspolitik är enstatlig angelägenhet. Den nyaarbetsmarknadsmyndigheten bördärför ha ett ansvar för attgodtagbar förmedlingsverksamhetbedrivs i hela landet.Arbetsmarknaden ser olika uti olika delar av landet.Arbetsförmedlingsverksamhetmåste baseras på kunskaper omyrken eller branscher på denlokala arbetsmarknaden där detkan uppstå flaskhalsar så attutbildningar som leder tillarbete kan erbjudas. En stordel av tillsättningen av ledigatjänster sker genominformella informationskanaler.Det är därför nödvändigt attförmedlingen har kännedom omden lokala arbetsmarknaden,inte minst när det gäller de såviktiga kontakterna mednäringslivet. En ökadsamordning mellanarbetsförmedling,försäkringskassa, kommuner ochomkringliggande näringsliv harvisat goda resultat och börytterligare uppmuntras.Det anförda innebär att vitillstyrker motionerna2000/01:A20 (fp), 2000/01:A21(kd), A281 yrkandena 1-5 (m),A323 yrkande 4 i denna del (m),A389 yrkande 1 (fp), Sf400yrkande 3 i denna del (fp) ochSo637 yrkande 9 (fp).7. (punkt 5) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottetsförslag under punkt 5 borde haföljande lydelse:5. tillkännager förregeringen som sin mening vadsom framförs underStällningstagande i reservation7. bifaller därmedmotionerna 2000/01:A10yrkandena 1 i denna del, 2 och3 samt 2000/01:A19.StällningstagandeMånga lokala arbetsmarknader ärofta alltför små för att kunnahantera arbetslöshet på etteffektivt sätt. Jag hartidigare i reservation nr 3 omotraditionella medel varit innepå att dearbetsmarknadspolitiska medlenbör användas på ett sådant sättatt tiden i arbetslöshetförkortas för samtliga berördaoch att regelverket för hur dearbetsmarknadspolitiska medlenfår användas utformas på ettsådant sätt att det finns öppenhet för nyasamverkansformer ochotraditionella arbetsmetoder.Många av dem som blir ellerriskerar att blilångtidsarbetslösa är i behovav samordnade insatser frånmånga aktörer, en delkommunala, andra statliga ellerprivata. Vi i Centerpartietförordar ett kontor förarbetslösa. Kommunerna börsamordna sådana insatser. Förden enskilde underlättar detatt bara behöva vända sig handläggare som har dethuvudsakliga ansvaret för allakontakter med berördamyndigheter. Jag är övertygadom att en ökad samordning avsamhällets insatser medför attarbetslöshet kan mötas på etteffektivare sätt. Många aktörerbör kunna samverka:arbetsförmedling, socialtjänst,hälso- och sjukvård, samtaktörer inomutbildningssystemet. Var och eni en sådan samverkan kan bidramed sina kunskaper ocherfarenheter för en samladbedömning av behovet avinsatser. Gränserna för hurekonomiska medel förarbetsmarknadspolitiskainsatser får användas bör varafriare och medge ett merotraditionellt användande. Inomvissa regioner kan det vara avstörre värde att använda dessatill renarbetsmarknadsutbildning avövertalig arbetskraft, medanmedlen på andra ställen kangöra större nytta genom attförstora den lokalaarbetsmarknaden, start av nyaföretag eller andra liknandeinsatser.En individuell handlingsplanbör upprättas för var och endär det anges vilka insatserfrån olika aktörer som behövs,vilka åtaganden som gäller fördessa, liksom för denarbetssökande. Det bör varamöjligt att lokalt besluta omvilka resurser som skalltillföras. De medel somutnyttjas förarbetsmarknadspolitiskaåtgärder bör därmed fördelasför beslut i de lokalaarbetsförmedlingsnämnderna irespektive kommun.En modell för fördelning avresurser i kommunerna bör utgåfrån dels antalet arbetslösa,dels hur länge en arbetssökandei genomsnitt går arbetslös ochett antal individuella faktorersom exempelvis tidigareutbildningsnivå, socialabindningar, arbetshandikappetc. De arbetsmarknadspolitiskamedlen skall användas på ettsätt som inte snedvriderkonkurrensen eller skaparundanträngningseffekter. Klaramålbeskrivningar bör finnas såatt en adekvat utvärdering ochuppföljning kan göras av debeslutade insatserna på såvälregional som lokal- ochindividnivå.Med det anförda tillstyrkerjag motioner2000/01:A10 yrkande 1 i dennadel, 2 och 3 och 2000/01:A19.8. Mål för politikområdetArbetsmarknadspolitik(punkt 7) (m)av (), KentOlsson (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslagunder punkt 7 borde ha följandelydelse:7. tillkännager förregeringen som sin mening vadsom framförs underStällningstagande i reservation8 om målet för politikområdeArbetsmarknadspolitik.Riksdagen bifaller därmedmotion 2001/02:A384 yrkande 14.StällningstagandeVi är inte beredda att ställaoss bakom regeringens förslagtill mål för politikområdetArbetsmarknadspolitik utananser att detta bör avslås avriksdagen. I stället förordarvi en politik som skaparförutsättningar för ettekonomiskt, kulturellt ochsocialt växande Sverige.Politiken skall utformas så attden främjar en väl fungerandearbetsmarknad där allamänniskor och företag harmöjlighet att växa ochutvecklas och förmår brytanuvarande utveckling motutanförskap och tudelning avsamhället. Vi utvecklar vår synpå arbetsmarknadspolitikennärmare i motionerna A219 omlönebildning, A223 omindividuell investering iutbildning, A278 omarbetshandikappade, A318 omarbetstid, , A391 omyrkesutbildning ocharbetsmarknaden och Sf345 omvårdbidrag förfunktionshindrade barn samt ivår övergripandearbetsmarknadspolitiskakommittémotion A323 om hur enarbetsmarknad för alla skallskapas. Med hänsyn till detanförda bör motion A384 yrkande14 bifallas.9. Kreditering påskattekonto (punkt 8) (m)av (), KentOlsson (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslagunder punkt 8 borde ha följandelydelse:8. tillkännager förregeringen som sin mening vadsom framförs underStällningstagande i reservation9 om kreditering påskattekonto. bifallerdärmed motion 2001/02:Sk471yrkande 38.StällningstagandeVi anser att kreditering påskattekonto avseendeanställningsstöd inte längreskall medges och förordar attriksdagen beslutar om detta.Motion Sk471 yrkande 38 börsåledes bifallas.10.Pendlingsbidrag (punkt 9)(m, kd)av (),(), KentOlsson (m), (), () ochHenrik ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslagunder punkt 9 borde ha följandelydelse:9. avslår proposition2001/02:4 punkt 6 och bifallerdärmed motion 2001/02:N31yrkande 10.StällningstagandeRegeringens förslag om att påförsök införa ettpendlingsbidrag avstyrks bl.a.därför att erfarenheten visaratt bidrag som införs på försökofta permanentas utan att detgenomförs någon närmareprövning och utvärdering efterförsökstidens slut. Vi vill istället minska kostnaderna förresor till och från arbetetgenom ökad avdragsrätt. Medhänsyn till det anförda börregeringens förslag iproposition 2001/02:4 punkt 6avslås av och motionN31 yrkande 10 bifallas.11.Åtgärder för attförbättra arbetsmarknadenför arbetshandikappade(punkt 11) (kd, c, fp)av (),(), MariaLarsson (kd) och ElverJonsson (fp).Förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till vad somanförts under ställningstagandei reservation 10 anser vi attutskottets förslag under punkt11 borde ha följande lydelse:11. tillkännager förregeringen som sin mening vadsom framförs underställningstagande i reservation11 om Åtgärder för attförbättra arbetsmarknaden förarbetshandikappade. Riksdagenbifaller därmed motionerna2001/02:A227 yrkande 3,2001/02:A259 yrkande 4,2001/02:A367 yrkande 18 och2001/02:A389 yrkandena 22 och23 samt 2001/02:So240 yrkande 4och avslår motionerna2001/02:A310 yrkandena 1 och 2,2001/02:A311, 2001/02:A336,2001/02:A340, 2001/02:A348 samt2001/02:A362.StällningstagandeUtformningen avlönebidragssystemet har storbetydelse förarbetshandikappade personersmöjligheter att få tillträdetill arbetsmarknaden.Bidragsnivån ilönebidragssystemet har längevarit oförändrad vilket medförttilltagande svårigheter attfinna arbetsgivare som ärberedda att anställa personermed lönebidrag. Likaså har detmedfört ökande problem förfunktionshindrade medkvalificerade utbildningar attfå lämpligt arbete. Därför ärdet angeläget att göra enöversyn av det s.k. taket ilönebidragssystemet och attgöra systemet mer flexibelt.Med hänsyn till det anfördabör motionerna A227 yrkande 3,A259 yrkande 4, A367 yrkande18, A389 yrkandena 22 och 23samt So240 yrkande 4 bifallasmedan motionerna A310 yrkandena1 och 2, A311, A336, A340, A348och A362 bör avslås i den månde inte kan anses besvarade medvad utskottet anfört.12.Översyn av (punkt 12) (kd, c, fp)av (),(), MariaLarsson (kd) och ElverJonsson (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslagunder punkt 12 borde haföljande lydelse:12. tillkännager förregeringen som sin mening vadsom framförs underStällningstagande i reservation12 om Översyn av Samhall AB.Riksdagen bifaller därmedmotionerna 2001/02:A367 yrkande19 och 2001/02:A389 yrkande 24samt avslår motionerna2001/02:A332 och 2001/02:A347.StällningstagandeSamhall AB har under många århaft en viktig uppgift när detgäller att erbjuda arbete tillarbetshandikappade. På senaretid har det dock kommitrapporter om ökande problem medatt hantera balansen mellan detsociala uppdraget att å enasidan anordna arbete förarbetshandikappade personer ochatt å den andra bedriva såaffärsmässigt effektivverksamhet som möjligt.Rapporterna har exempelvishandlat om ökad förekomst avstress och bristande trygghetbland anställda i bolaget ochom risker för att Samhallsverksamhet, som ju bedrivs medstöd av statliga anslag, kanmedföra snedvridning avkonkurrensförhållandena.Vi anser att det börgenomföras en bred utvärderingoch översyn av Samhallsuppdrag. Vår uppfattning är attdet sociala uppdraget måstekomma mer i fokus somstatens kostnader förverksamheten måste hållas nere.Motionerna A367 yrkande 19 ochA389 yrkande 24 tillstyrks avutskottet medan motionerna A332(s) och A347 (s) avstyrks i denmån de inte kan ansestillgodosedda med vad utskottetanfört.13.Mål för politikområdetArbetsliv m.m. (punkt 14)(m)av (), KentOlsson (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslagunder punkt 14 borde haföljande lydelse:14. tillkännager förregeringen som sin mening vadsom framförs underStällningstagande i reservation13 om målet för politikområdeArbetslivspolitik. Riksdagenbifaller därmed motion2001/02:A384 yrkande 25 ochavslår motion 2001/02:A335.StällningstagandeVi kan inte ställa sig ossbakom regeringens förslag tillmål för politikområdetArbetsliv. I stället anser viatt arbetslivspolitiken börutformas i enlighet med deförslag vi presenterar imotionerna A219, A318, A323 ochSf345 och som innebär en långrad politiska förändringar. Viförordar bl.a. en reformeringav skattesystemet, sänktareservationslöner samt åtgärderför att förbättra ochdecentralisera lönebildningen.I de reformer vi förespråkaringår också en rad förändringarav arbetsrätten liksommöjligheter till betydligtflexiblare arbetstider . Med hänsyn till detanförda bör motion A384 yrkande25 bifallas och motion A335avslås.14.Mål för politikområdetJämställdhetspolitik(punkt 17) (m)av (), KentOlsson (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslagunder punkt 17 borde haföljande lydelse:17. tillkännager förregeringen som sin mening vadsom framförs underStällningstagande i reservation14 om målet för politikområdetJämställdhetspolitik. Riksdagenbifaller därmed motion2001/02:A384 yrkande 26.StällningstagandeVi motsätter oss regeringensmål för politikområdet ochförordar i stället eninriktning avjämställdhetspolitiken sominnebär att den bidrar till attsjälvständiga kvinnor och mänkan forma sin tillvaro enligtegna önskemål och behov. Isammanhanget har familjepolitikoch skattepolitik storbetydelse liksom ettavskaffande av den offentligasektorns monopol inom mångakvinnodominerade yrken. MotionA384 yrkande 26 bör därförbifallas.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendethar föranlett följandesärskilda yttranden. I rubrikenanges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.Politiken påutgiftsområdena 13och 14 (m)av (), KentOlsson (m), () och ().InledningDen beslötriksdagens majoritet beståendeav Socialdemokrater,ochMiljöpartister att fastställaekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena i den statligabudgeten och en beräkning avstatens inkomster avseende2002. beslutades ompreliminära utgiftstak för åren2003 och 2004.Moderata samlingspartiet hari parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning avden ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken. Ettövergripande mål för denekonomiska politiken bör varaen sänkt utgiftskvot. För dettakrävs såväl en moderniseradarbetsmarknad och avregleringarsom sänkta skatter och lägreoffentliga utgifter.Våra förslag syftar ocksåtill att skapa förutsättningarför ett ekonomiskt, kulturelltoch socialt växande . Vivill satsa på en utbildning somger alla större möjlighetertill ett rikare liv. Genom enstörre enskild sektor och ettstarkare civilt samhälle kanbåde människor och företagväxa. Fler kan komma in på denordinarie arbetsmarknaden. Densociala tryggheten ökar också iandra bemärkelser genom atthushållen får en störreekonomisk självständighet.Friheten att välja bidrar bådetill mångfald, en bättrekvalitet och en störretrygghet. De enskildamänniskorna får ett störreinflytande över sitt liv.Vi har föreslagit enlångtgående växling frånsubventioner och bidrag tillomfattande skattesänkningar föralla, främst låg- ochmedelinkomsttagare. Samtidigtvärnar vi de människor som är istörst behov av gemensammainsatser och som har små elleringa möjligheter att påverkasin egen situation. Vi slårockså fast att det allmännaskall tillföras resurser föratt på ett tillfredsställandesätt kunna genomföra deuppgifter som måste varagemensamma. Avsevärda resursertillförs t.ex. för att brytaden ökade sjukfrånvaron och deökande förtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ - medvåra förslag till utgiftstak,anslagsfördelning ochskatteförändringar - bör sessom en helhet där inte någoneller några delar kan brytas utoch behandlas isolerat från deandra. När majoritetnu genom riksdagsbeslutet den21 november om ramar för deolika utgiftsområdena valt enannan inriktning av politiken,deltar vi inte i det nuaktuella beslutet omanslagsfördelning inomutgiftsområdena 13 och 14.Den allmänna inriktningen avpolitikenModeraterna, har avgivit engemensam reservation ominriktningen av politiken, sereservation 1. Därutöver villvi anföra följande.I parti- och kommittémotionerförordar vi en ny inriktning påpolitiken i . Vi villskapa ett dynamisktsamhällsklimat som germöjligheter för alla attförverkliga sina ideal ochlivsdrömmar. måste fåen arbetsmarknad som är merrörlig och öppen - enarbetsmarknad för alla. Om detskall kunna uppnås måsteskatten på arbete sänkas,särskilt för dem som har lågaoch medelstora inkomster.Likaså krävs sänkt skatt påutbildning och kunskap.Utbildning måste prioriteras ialla led från grundskola tillkontinuerlig vidareutbildning.Ett lägre skattetryck skulleinnebära att företag kunde växaoch att fler företag skullestartas. Det skulle i sin turleda till fler anställningaroch färre arbetslösa.Vi anser också att det måsteblir lättare för företag attetablera sig, växa ochutvecklas i . Reglernakring start och drift avföretag inklusive anställningav medarbetare måste bli färreoch enklare.Lönebildningen bör ske lokaltmed utgångspunkt från attindividuella löner tydligarevärdesätter anställdaskunskaper och arbetsresultat.Dagens arbetsrätt måstemoderniseras och anpassas internationellarbetsmarknad. Principen attsist anställd automatiskt blirförst ut, när personal sägsupp, skall tas bort -turordningsreglerna måsteavskaffas. Våraarbetsrättsreformer ger enbättre balans påarbetsmarknaden och ettgynnsammare företagsklimat.Arbetstidens längd ochförläggning bör avgöras genomförhandlingar mellan anställdaoch arbetsgivare.När det gällermyndighetsstrukturen påarbetsmarknadsområdet hänvisarvi till reservation 5.Utgiftsområde 13ArbetsmarknadAllmäntSom framgått vill vi skapa ettdynamiskt samhällsklimat somger möjligheter för alla attförverkliga sina ideal ochlivsdrömmar. Om skallfå en arbetsmarknad för allaförutsätter det att både dengeografiska och den socialarörligheten ökar.Vi vill slopa flera av detraditionellaarbetsmarknadspolitiskaåtgärderna till förmån för merindividuellt inriktadeinsatser, främst utbildning.Ungdomar bör t.ex. kunnagenomgå företagsinriktadlärlingsutbildning.Aktivitetsgarantin skallsuccessivt avskaffas. Somframgår nedan förordar vi ökadfrihet och mångfald när detgäller arbetsförmedling.Dagens omfattandebyråkratiska AMS skall läggasned och ersättas med enbegränsad, centralarbetsmarknadsmyndighet.En viktig del i dearbetsmarknadsreformer viförespråkar är införande av enallmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring föralla arbetstagare som uppfyllerförsäkringsvillkoren.Administrationen avförsäkringen skall skötas avstaten, och de nuvarandearbetslöshetskassorna skallupplösas. Försäkringen skallvara en omställningsförsäkring.Dagens fasta medlemsavgifter iarbetslöshetskassan skallsuccessivt ersättas med enförsäkringspremie vars storlekrelateras till månadslönen.Premien skall vara avdragsgillvid inkomstbeskattningen.Genom fri konkurrens skallandra aktörer än staten fåmöjlighet att skötaförmedlingen av arbeten. Lokalaarbetsförmedlingar kanexempelvis avknoppas fråndagens myndighet,rekryteringsföretag kan hjälpanya grupper av arbetssökande,specialistförmedlingar växafram och bemanningsföretagvidga sin verksamhet. Flera avde traditionellaarbetsmarknadspolitiskaåtgärderna liksomaktivitetsgarantin bör slopastill förmån för merindividuellt inriktadeinsatser. Dessa bör utformasutifrån individens bakgrund,behov och motivation. Vi anseratt merparten av dearbetsmarknadspolitiskainsatserna bör utgöras av olikaformer av utbildning.Anslaget 22:1ArbetsmarknadsverketsförvaltningskostnaderGenom den reformering avarbetslöshetsförsäkringen ochde arbetsmarknadspolitiskaprogrammen som vi förordar kananslaget 22:1Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader reducerasmed 225,9 miljoner kronorjämfört med regeringensförslag.Anslaget 22:2 Bidrag tillarbetslöshetsersättning ochaktivitetsstödEn reformeradarbetsmarknadspolitisk ochinförandet av en nyarbetslöshetsförsäkring enligtvårt förslag medför attanslaget 22:2 Bidrag tillarbetslöshetsersättning ochaktivitetsstöd kan skäras nedmed 3 525 miljoner kronor.Anslaget 22:3 Köp avarbetsmarknadsutbildning ochövriga kostnaderVi vill slopa delar av dagensarbetsmarknadspolitiskaåtgärder och ersätta dem medmer individuella insatser. Vimotsätter oss ocksåförsöksverksamhet med friår ochvill avskaffaflyttningsbidraget.