bet · GO01FöU2 · 2001-05-04 00:00:00 — Utvecklingsarbetet som harlett fram till detta sägs ha haft storbetydelse för den höga kompetens och godaflygsäkerhet som präglar svensktmilitärflyg. Motionärerna anser detnödvändigt att värna om denna unikakompetens. Motionärerna anför vidare atten samordning av statlig flygutbildningger större möjligheter att genomföradenna kostnadseffektivt och samtidigtskapa utrymme för en vidareutveckling avutbildningen. En samordning skulle ocksåge större möjligheter för att utvecklakvaliteten inom svensk flygutbildning.Riksdagen bör därför tillkännage förregeringen som sin mening vad i motionenanförs om samordning av verksamheten vidKrigsflygskolan med den vidTrafikflyghögskolan (yrkande 2).Med i stort likartade formuleringarframförs i motion Fö315 (s) av BengtSilfverstrand och ettlikalydande yrkande (yrkande 2).Motionärerna betonar att TFHS ochKrigsflygskolan har en gemensam bakgrundoch samsyn på flygutbildning samt attTFHS koppling till Försvarsmakten ärstark än . skersålunda grund- och vidareutbildning avFörsvarsmaktens transportpiloter ochhelikopterpiloter vid TFHS.Liknande tankegångar förs fram imotionerna Fö304 (c) av ochFö314 (v) av ochTasso Stafilidis. I ett i huvudsaklikalydande yrkande (yrkande 1 i bådamotionerna) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ensvensk flygutbildning inrättas medutgångspunkt i nuvarande Krigsflygskolani och Trafikflyghögskolan iLjungbyhed.I motion Fö318 (fp) av m.fl.föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionenanförs om samordning av militär och civilgrundflygutbildning genom samordning avverksamheterna vid ochTrafikflyghögskolan (yrkande 2).I två motioner, som väckts under denallmänna motionstiden, framförs förslagom formerna för en samordning mellancivil och militär flygutbildning.I motion Fö314 (v) av Sven-ErikSjöstrand och anförmotionärerna att en samordning mellan demilitära och civila flygskolorna skullege synergieffekter. Genom kopplingen tillLunds universitet och Svenskt flygcentrumskulle tillgången till en bredareakademisk bas säkerställas, bådenationellt och internationellt.Motionärerna föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs dels om attutveckla en samarbetsmodell ur degrundläggande flygutbildningarna somtäcker såväl Flygvapnets behov som dencivila verksamhetens behov (yrkande 2),dels att utbildningen skall ha direktkoppling till aktuella berördatvärvetenskapliga universitets- ochhögskoleområden inom Lunds universitetoch och andrauniversitet och höskolor (yrkande 3).Två likalydande yrkanden (yrkandena 2 och3) framförs i motion Fö304 (c) av GunnelWallin.I en annan motion av -Fö308 (c) - konstaterar motionären attTFHS i sin budgetframställning begärtökade anslag betingat av att pilotbehovetförutses komma att öka de närmaste åren.Motionären konstaterar vidare attregeringen i budgetpropositionen föreslåratt utgående anslag till TFHS sänks med 5miljoner kronor. Detta sägs leda till attTFHS inte kan ta in nya studenter tilltrafikflygarutbildningen . Detsägs också leda till att det inleddautvecklingssamarbetet avseendeflygutbildning och forskning inte kangenomföras. TFHS bör därför tilldelasmedel för en ändamålsenlig dimensioneringav trafikflygarutbildningen. Motionärenföreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionenanförs om tilldelning av anslag tillTrafikflyghögskolan under 2001.Utskottets ställningstagandeEn grundläggande utgångspunkt är attstaten har ett ansvar för att samordnasin verksamhet så att statens resurserutnyttjas så effektivt som möjligt. Därsamordning och samutnyttjande mellanstatliga verksamheter är möjlig ochkostnadseffektiv skall sådan ocksågenomföras.Utskottet anser att såväl regeringensom motionärerna har haft dettaperspektiv i sina respektive bedömningar.Grundprincipen i fråga om samverkan ochsamordning mellan militär flygutbildningbör således vara att så långt det ärmöjligt åstadkomma en effektiv ochrationell samordning.Utskottet delar regeringens uppfattningatt även om det finns likheter mellan dencivila och den militära flygutbildningenfinns det också klara skillnader. Enviktig sådan är att den militäraflygutbildningen är en del avofficersutbildningen. Liksom regeringenanser utskottet att det är angeläget attkunna behålla grunderna i den militäraflygutbildningen. Det är sålundanödvändigt att värna om den unikakompetens som utvecklatsför såväl uttagning av piloter som självautbildningen. Detta framhålls ocksåsärskilt i motion Fö310 (kd).Regeringen bedömer att det finnssamordningsmöjligheter i de mer allmännateoretiska ämnena i flygutbildningensbörjan. Utskottet delar den uppfattningenliksom att det bör prövas dels omutbildningen av svenska militära piloteri civila flygbestämmelser kan samordnasbättre, dels om det är ändamålsenligt attytterligare samordna flygövningsmomenteni utbildningen.Som framgått av det föregåenderedovisar regeringen sin avsikt att geett antal uppdrag till Försvarsmakten ochLunds universitet. Några förslag tillriksdagsbeslut lämnas inte.Utskottet har ingen erinran mot dessauppdrag utan anser dem lämpliga.Utskottet har heller inget att erinra motregeringens avsikt att med representanterur Försvarsmakten och Trafikflyghögskolanskapa en samordningsfunktion för militäroch högkvalitativ civil flygutbildning.Det synes lämpligt att låta en sådansamordningsfunktion svara för frågor somrör uttagning av pilotelever, gemensamcivil-militär teoriutbildning, sådanflygutbildning som kan genomförasgemensamt, fortbildning till flygläraresamt flygmedicinfrågor.Utskottet delar också regeringensuppfattning att den förutsattasamordningen inte innebär krav på att denena myndigheten/institutionen formelltinordnas i eller underställs den andra,inte heller att vissa verksamheter måstesamlokaliseras för att den eftersträvadeeffektiviteten skall kunna uppnås.Försvarsmakten framhåller i sittyttrande att den anser det positivt attsamverkansmöjligheterna mellanTrafikflyghögskolan och Försvarsmaktensflygutbildning prövas. Försvarsmaktensäger sig också ha ställt sig bakomregeringens avsikt att inrätta ensamordningsfunktion för militär och civilflygutbildning.Försvarsmakten anför att ensamlokalisering av civil ochgrundläggande militär flygutbildning (GFUoch GTU) inte bedöms ge några fördelar dåutbildningen skiljer sig åt på ett mycketmarkant sätt. Exempelvis används heltskilda flygplanstyper med helt skildaprestanda. Konkurrensen om luftrummetnära fältet och i näraliggandeövningssektorer sägs i stället vara ennackdel ur utbildningssynpunkt.Samtliga av utskottet behandlademotionsförslag har avgivits under denallmänna motionstiden, dvs. innanregeringens bedömningar förelåg.Utskottet anser att de motionsförslag somrör samordning av civil och militärflygutbildning - Fö304 (c) förslag 1,Fö310 (kd) förslag 2, Fö314 (v) förslag1, Fö315 (s) förslag 2 och Fö318 (fp)förslag 2 - liksom motionsförslagen somrör formerna för en samordning - Fö304(c) förslagen 2 och 3 samt Fö314 (v)förslagen 2 och 3 - kommer att övervägasinom ramen för de uppdrag som regeringenavser att ge till Försvarsmakten ochLunds universitet eller eljest kommer attbli beaktade i den samordningsgrupp somregeringen avser att tillsätta. Utskottetavstyrker därför dessa motionsförslag.Motion Fö308 (c) förordar en med hänsyntill trafikflygarutbildningenändamålsenlig medelstilldelning tillTrafikflyghögskolan. Utskottet harerfarit att Utbildningsdepartementetpåbörjat en intern utredning omfinansieringen av Trafikflyghögskolan(bet. 2000/01:UbU s. 58). Utskottetavstyrker därför motionen.ExportstödUtskottets bedömning och förslag ikorthetUtskottet anser att frågan om exportstödinte är alternativskiljande förutformningen av flygstridskrafternasframtida struktur. Ett eventuelltexportstöd bör bygga på resurserna vid F7 i och vid Försvars-maktensHalmstadsskolor som bas, vid behovkompletterat med resurser vid andraflottiljer. Fram t.o.m. kan etteventuellt exportstöd komma att påverkagenomförandet av den egna omskolningentill JAS 39 . Till konsekvensernahärav får ställning tas när situationenuppstår.Utskottet utgår från att regeringendels återkommer till om de härangivna förutsättningarna för exportstödkommer att förändras, dels att riksdageninformeras om hur exportstödet utvecklas.Utskottet avstyrker motionerna Fö1 (kd)förslag 3, Fö2 (m) förslag 7 och Fö3 (v)förslag 2.PropositionenRegeringen bedömer att det för attSverige skall kunna genomföra önskvärdexport av JAS 39 krävsutbildningsfaciliteter frånFörsvarsmakten motsvarande två trestridsflygdivisioner JAS 39 Gripeninklusive stödverksamhet.Regeringen lämnar i denna del ingaförslag till riksdagsbeslut.Regeringens närmare överväganden i dennadel redovisas i bilaga 2.MotionerModerata samlingspartiet är i sinkommittémotion Fö2 (m) av HenrikLanderholm m.fl. kritiskt mot vadregeringen anför. Exportstödet som,enligt propositionens bedömningar, kräverhandlingsfrihet med ytterligare enflottilj, bör enligt motionärernainordnas i verksamheten vid flottiljerna.Endast om ambitionsnivån sätts högre änatt kunna genomföra en utbildningsomgångi taget med ett mindre antalet utländskaförare (motsvarande vår typinflygning)krävs fler flottiljer. Om behovet avutbildningsstöd momentant skulle blistörre än så bör, enligt motionärerna,handlingsfrihet för detta kunna hanterasinom ramen för det stora antalet civilaflygplatser, varav många tidigare varitflygflottiljer, och krigsflygbaser. Att,som regeringen föreslår, upprätthållahandlingsfrihet för verksamhet medsammanlagt tio elva divisioner ansermotionärerna vara orimligt.Motionärernas bedömning är attkrigsorganisationens åtta JAS 39Gripendivisioner skall baseras vid fyraflottiljer och att övrig militärflygverksamhet som specialflyg,transportflyg, skolflyg och exportstödlångsiktigt bör kunna inordnas iverksamheten vid dessa flottiljer.Möjligtvis kan härutöver ett detachementaccepteras.Härav följer att särskildainvesteringar för exportstöd så långtmöjligt bör undvikas. Motionärernaföreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionenanförs om att investeringar som endast äravsedda för framtida exportstöd skallkunna genomföras enbart efter hörande avriksdagen (yrkande 7).Kristdemokraternas kommittémotion Fö1(kd) av m.fl. betonar att enframgångsrik försäljning av JAS 39 Gripenförutsätter att kan erbjudautbildning till utländska flygförare ochtekniker. Ett sådant stöd kommer att taresurser från ombeväpningen frånViggensystemet till Gripensystemet.Motionärerna anser därför att en särskildflottilj bör avdelas för ett sådantutbildningsstöd. Motionärerna konstateraratt F 7 är den endaGripenflottiljen och håller på attbli den andra. sägs ha en stor delav landets JAS 39-tekniker och är fulltutbyggd för flygtjänst med JAS 39 Gripen.Vid näraliggande FörsvarsmaktensHalmstadsskolor kan stöd i form avteknikerutbildning genomföras. Såledeskrävs det inga merkostnader om man väljerF 10 för exportstöd. Motionärernaföreslår därför att riksdagentillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ettcentrum för exportstöd av JAS 39 Gripenupprättas i (yrkande 3).Vänsterpartiet anför i sin kommittémotionFö3 (v) av m.fl. attkravet på utbildningsstöd till Sydafrikauppkommer tidigast . Även omSverige säljer JAS 39 tillytterligare ett land skulle Sydafrikaspiloter hinna att bli färdigutbildadeinnan nästa köparlands pilotutbildningblir aktuell. Detta betyder, sägermotionärerna, att någon av de kvarvarandefyra flottiljerna, som då är ombeväpnadetill JAS 39 , kan erbjuda dettautbildningsstöd.Exportstödet kräver resurser motsvarandeen division . Skulle dessaresurser inte kunna ingå i de tvådivisioner som då finns per flottilj, ärdet möjligt att på tre av våra flottiljerutöka med en division. En sådan lösningskulle enligt motionärerna inte krävanågra extra investeringar.Motionärerna pekar på att flottiljen iUppsala inte har de faciliteter, bl.a.simulator, som krävs för att utbildaGripenpiloter. Ombyggnader ochanskaffning av utrustning skulle . Trots detta ochtrots att man inte säkert vet omoch i så fall när exportstöd kommer attbehövas är regeringen beredd att behållaUppsala för ändamålet. Motionärernavänder sig mot detta, i synnerhet som deti propositionen inte redovisas någraandra alternativ än att förläggaexportstödet till . Motionärernaföreslår därför att riksdagentillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att deteventuella exportstödet för JAS 39 Gripenskall organiseras på en av de kvarvarandefyra flygflottiljerna (yrkande 2).I motion Fö5 (mp) av sägermotionären att det är orimligt att medskattemedel stödja företagens export avJAS 39 . tar såledesavstånd från att regeringen ålagtFörsvarsmakten att lämna sådantexportstöd. Om exportstödet ändågenomförs bör det, säger motionären, skepå bästa miljömässiga och ekonomiskasätt. Om befintliga anläggningar för JAS39 i och resurserna förteknikerutbildning vid FörsvarsmaktensHalmstadsskolor utnyttjas för exportstödskulle inte motsvarande resurser behövabyggas ut i vilket, enligtmotionären, vore ett mer ansvarsfulltsätt att hantera skattebetalarnas medel.Några förslag till framförsinte i motionen.Även liberalerna framförsynpunkter på exportstödet utan att lämnaförslag till . I kommittémotionFö6 (fp) av och sägs sålunda att det föreligganderegeringsförslaget om lokalisering avflygutbildningen till i alltväsentligt synes ha som syfte attmotivera en satsning på exportstödjandeverksamhet i . Motionärerna anseratt den exportstödjande verksamheten kanförläggas till vid F 7 iSåtenäs eller till någon annan flottilj.Något behov av att inrätta ytterligareexportstödjande kapacitet anses därförinte föreligga.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning attdet finns goda möjligheter för att JAS 39Gripen kommer att kunna exporteras tilläven andra stater än före år2010. JAS 39 är ett avalternativen för flera staters framtidaflygplansanskaffning framtill dess.En förutsättning för trovärdigaexportansträngningar är, som regeringenockså påpekar, att kan erbjudautländska piloter och tekniker utbildningpå JAS 39 Gripensystemet vid den svenskaFörsvarsmakten.Det är försvarsindustrin, /BAe, somekonomiskt och praktiskt skall ansvaraför utbildningen mot respektive nation.Detta poängterar regeringen särskilt.Flygutbildningen m.m. i exportstödjandesyfte köps från Försvars-makten.Det är samma resurser vidflygstridskrafterna som används föromskolning av piloter till JAS 39Gripensystemet som för exportstöd.Förmågan att genomföraexportstödsåtaganden i form av utbildningav utländska förare, tekniker ocheventuellt stridsledningspersonal ökardärför i takt med att den egna personalenomskolas och att JAS 39 sprids på fleraflottiljer. Försvarsmakten konstaterardärför i sitt yttrande att genomförandetav ett exportstödsåtagande kommer attvariera med hänsyn till vilket landåtagandet gäller, när i tiden detinträffar och i vilken fas våra egnaomskolningsomgångar är.Försvarsmakten hävdar att det bästasättset att genomföra ett exportstöd äratt utnyttja resurserna vid F 7 ochFörsvarsmaktens Halmstadsskolor (FMHS)och att detta gäller oaktat när i tidenett sådant åtagande kan bli aktuellt. Ensammanhållande "exportutbildningsgrupp"kan bildas för planering ochgenomförande. Förare utbildas på F 7 ochtekniker vid . Övriga omskoladeförband används, anför Försvarsmakten, omåtagandet inträffar innan egen omskolningär genomförd för att minskakonsekvenserna för flygstridskrafternasegen omskolning. Beroende på huromfattande exportåtagandet är och när itiden det skall genomföras, kan detta skegenom att ett omskolat förband övertardelar av F 7:s omskolningsuppgift för eneller flera svenska omskolningsomgångar,alternativt att F 7 respektive FMHSförstärks med resurser från övrigaomskolade förband.Utskottet anser att Försvarsmakten haranvisat möjligheter att planera för ettexportstödsåtagande som medför att ingaresurser tas i anspråk, ellerinvesteringar görs, innan det finns ettbeslut om ett sådant åtagande. Stödetkommer att genomföras från i huvudsak ettförband, F 7, vilket bl.a. ökarsäkerheten i genomförandet ochunderlättar kostnadsuppföljning ochkostnadsfördelning mellan inblandadeparter.Utskottet anser därmed att frågan omexportstöd inte är alternativskiljandeför utformningen av flygstridskrafternasframtida struktur. 2004, kan ett eventuelltexportstöd dock komma att påverkagenomförandetempot i den egnaomskolningen, men till detta fårställning tas när situationen uppstår.Utskottet utgår från att regeringendels återkommer till om de härangivna förutsättningarna för exportstödkommer att förändras, dels fortlöpandeinformerar om hur exportstödetutvecklas. Härav följer attkommittémotion Fö2 (m) förslag 7, ivilket krävs att investeringar förexportstöd får ske först efter riksdagensmedgivande, inte behöver bifallas.Internationell samverkanUtskottets bedömning i korthetUtskottet instämmer i regeringensbedömning att Försvarsmakten börfortsätta sin medverkan i samarbetet omen framtida gemensam europeiskgrundutbildning av stridsflygpiloter.Utskottet avstyrker motionerna Fö304(c) förslag 4, Fö310 (kd) förslag 3,Fö315 (s) förslag 3, Fö318 (fp) förslag3 och Fö329 (s).PropositionenRegeringen bedömer att Försvarsmakten börfortsätta att medverka i samarbetet om engemensam europeisk grundutbildning förstridsflygpiloter.Inom ramen för det samarbetet börFörsvarsmakten verka för att en av de trefyra europeiska utbildningsplatsernalokaliseras till Sverige.Till skillnad från civil-militärsamverkan, som bör inledas redan om någotår, skall den internationella samverkanom militär flygutbildning ses i etttidsperspektiv som ligger framåti tiden.Regeringen lämnar i denna del ingaförslag till riksdagsbeslut.Regeringens närmare överväganden i dennadel redovisas i bilaga 2.MotionerI motion Fö310 (kd) av ochTuve Skånberg anförs att European AirChiefs (EURAC) är ett forum däreuropeiska flygvapenchefer diskuterar denframtida utvecklingen för militärt flyg iEuropa. I detta forum sägs framtidamilitär flygutbildning ha diskuterats. Ensådan utbildning kan bli aktuell iperspektivet tio till framåt itiden. Med starka ställning inommilitärt flyg finns det anledning, sägermotionärerna, att inte begränsamöjligheterna för att bli en avde nationer där en samordnad europeiskmilitär flygutbildning kan placeras.Motionärerna föreslår därför attriksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om attverksamheten vid ochTrafikflyghögskolan utvecklas till ettinternationellt för flyg(yrkande 3).Likartade synpunkter framförs imotionerna Fö315 (s) av BengtSilfverstrand och föreslår (yrkande 3) attriksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om atten samordnad statlig grundflygutbildningskall ha som målsättning att, i samarbetemed och andra regionalaintressenter, utvecklas till ettinternationellt förflyg.I motion Fö318 (fp) av m.fl.förs ett motsvarande resonemang.Motionärerna föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ensamordnad statlig grundflygutbildningskall ha som målsättning att utveckla ettkompetenscentrum i samarbete mellan Lundsuniversitet, FörsvarsmaktensHalmstadsskolor samt den militära ochcivila flygutbildningen (yrkande 3).Även motion Fö304 (c) av en internationaliseradflygutbildning. Motionären föreslår attriksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om attutbildningen skall inriktas mot fullinternationell kompetens och utväxling såatt full integration och utbildning kanske i ett internationellt samarbete(yrkande 4).Motion Fö329 (s) av . uppmärksammar också det inleddaeuropeiska samarbetet om en gemensampilotutbildning. Motionärerna anser attSverige och har godaförutsättningar att kunna bli en av detre fyra europeiska utbildningsplatserna.Norra sägs besitta de viktigasteförutsättningarna för en sådanutbildningsplats, nämligen en brainfrastruktur i form av fritt luftrum,outnyttjade flygbaser och avlystaområden. Motionärerna anser attregeringen borde ta officiell ställningtill att skall delta aktivt iutvecklingen av den gemensamma europeiskapilotutbildningen och att vi vill ha enav dess utbildningsplatser. Motionärernaföreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionenanförs om som Europasutbildningsplats för piloter.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i regeringensbedömning att Försvarsmakten börfortsätta sin medverkan i samarbetet omen framtida gemensam europeiskgrundutbildning av stridsflygpiloter. Eninternationell samverkan om militärflygutbildning, med den inriktning somregeringen anger, biträds sålunda avutskottet.Försvarsmakten anför i sitt yttrandeatt tidsperspektivet för arbetet är attutbildningen skall kunna starta år 2010.En första studie avses inledasinnevarande år. Arbetshypotesen är, sägerFörsvarsmakten, att den grundläggandeflygutbildningen (GFU) skall skenationellt. Nästkommande steg, dengrundläggande taktiska flygutbildningen(GTU), skall ske vid gemensammaflygskolor, preliminärt tre stycken iEuropa. Utbildningsbehovet uppskattastill ca 300 piloter årligen.Försvarsmaktens slutsats är att Sverigeunder överskådlig tid har behov av egennationell flygutbildning på någon avflottiljerna. Den bedömdautbildningsvolymen vid en europeiskflygskola, ca 100 elever/år, gör attFörsvarsmakten inte anser att en sådanskola ryms på en flottilj som bedriverannan verksamhet.Utskottet noterar att arbetet i deeuropeiska flygvapenchefernasarbetsgrupp, som studerar frågan ominternationellt samarbete kringpilotutbildningen, ännu inte nått sålångt att innehållet kunnatkonkretiseras. Inte heller harkonsekvenser och kostnader kunnatbedömas. Ett genomförande avflygvapenchefernas förslag ligger därförminst . Utskottetdelar därför regeringens ochFörsvarsmaktens uppfattning att det förnärvarande inte är realistiskt attSverige, vid sidan av det arbete sompågår, tar nya initiativ och driverfrågan om en internationell samverkan ommilitär pilotutbildning.De fem motionsförslagen, avgivna underden allmänna motionstiden, utgår från attfrågan om en europeisk samordning avpilotutbildningen förs fram i ettsnabbare tempo. Motionärerna förutsätteratt , med utgångspunkt iofficiella ställningstaganden, redan nuskulle kunna påta sig en mer aktiv roll.Utskottet har, som framgått, annanuppfattning och avstyrker därförmotionerna F304 (c) förslag 4, Fö310 (kd)förslag 3, Fö315 (s) förslag 3, Fö318(fp) förslag 3 och Fö329 (s). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar somframförs under Utskottets övervägandenföreslår utskottet att fattarföljande beslut:1. m.m.Riksdagen tillkännager förregeringen vad utskottet har anfört omutvecklingen av flygstridskrafternasorganisation och Försvarsmaktensflygutbildning.Riksdagen bifaller därmedpropositionens förslag 2 och motion2000/01:Fö3 förslag 4.Riksdagen bifaller därmed delvismotionerna 2000/01:Fö1 förslag 1,2000/01:Fö2 förslag 1, 2000/01:Fö3förslag 1, 2000/01:Fö5 förslag 1 och2000/01:Fö6.Riksdagen avslår därmed propositionensförslag 1 och 3 samt motionerna2000/01:Fö1 förslagen 2 och 4,2000/01:Fö2 förslagen 2-6 och 8,2000/01:Fö3 förslagen 3 och 5,2000/01:Fö4 förslagen 1 och 2,2000/01: Fö5 förslagen 2 och 3,2000/01:Fö302, 2000/01:Fö303,2000/01:Fö310 förslag 1, 2000/01:Fö314förslag 4, 2000/01:Fö315 förslag 1,2000/01: Fö317 och Fö318 förslag 1.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd)Reservation 3 (mp)2. Samverkan mellan militär ochoch civil flygutbildningRiksdagen avslår motionerna2000/01:Fö304 förslagen 1-3, 2000/01:Fö308, 2000/01:Fö310 förslag 2,2000/01:Fö314 förslagen 1-3, 2000/01:Fö315 förslag 2 och 2000/01:Fö318förslag 2.3. ExportstödRiksdagen avslår motionerna2000/01:Fö1 förslag 3, 2000/01:Fö2förslag 7 och 2000/01:Fö3 förslag 2.Reservation4 (kd)4.