bet · GO01UU7 · 2001-02-22 00:00:00 — Destater som har anslutit sig till konventionen skallvart femte år rapportera till kommittén om deåtgärder de har vidtagit för att uppfylla sinaåtaganden enligt konventionen.Motionärerna kräver att brott mot barnkonventionensartikel 38 skall behandlas under den internationellabrottmålsdomstolens jurisdiktion.Kristdemokraterna framhåller i motion 1999/2000:A804(kd) att det är viktigt att få stopp på helakönshandeln och att all könshandel skallkriminaliseras. Den snabbt accelererande handeln medfattiga kvinnor och barn, allt oftare frånÖsteuropa, som av brottssyndikaten luras in iprostitution i storstäder är slavhandeli modern tid. Den internationella sexhandeln är likavälorganiserad som knarkhandeln, men billigare ochmindre riskfylld för de brottslingar som organiseraroch driver handeln. Motionärerna anser i yrkande 27att det arbete som redan kommit i gång inom EU måsteutvecklas och förstärkas. Det handlar om att gekvinnorna och barnen skydd, medicin, psykiatriskhjälp och tillfälliga uppehållstillstånd. Men detgäller också att på olika sätt förbättra EU-samarbetet mot brottsligorna, bland annat genom attskapa ett juridiskt ramverk som kan fungera för deolika nationernas samarbete över gränserna.Kristdemokraterna framhåller i motion1999/2000:So481 (kd) att vid den förstavärldskongressen mot kommersiell sexuellexploatering av barn (KSEB) 1996, antog 122regeringar enhälligt en aktionsplan, som skulleutgöra grunden för det fortsatta arbetet motkommersiell sexuell exploatering av barn. Densvenska handlingsplanen offentliggjordes i juli1998. Motionärerna framhåller att den har fåttkritik bl.a. för att vara dåligt underbyggd ochallmänt hållen samt i stora stycken sakna tidsramar,konkreta förslag och mål. Mot denna bakgrund begärmotionärerna, i yrkande 2, att en konkrethandlingsplan tas fram för att motverka kommersiellsexuell exploatering av barn i andra länder. Iyrkande 4 krävs att en handlingsplan antas för attregelmässigt utbilda personal vidutlandsmyndigheterna och upplysa personalen omvikten att bistå den nationella åklagarmyndighetenmed information om svenska lagar och svensktsamarbete.Folkpartiet framhåller att demokrati och respekt för mänsklI antog FN:s generalförsamlingkonventionen om barns rättigheter.Den har ratificerats av i stortsett alla regeringar. I samhällsutvecklingen motdemokrati och för mänskliga rättigheter är barn ochungdomar viktiga bärare av värderingar och visioner.Varje generation måste vinnas för demokratiskavärden. I motion 2000/01:U206 (fp) yrkande 18understryks vikten av att stötta barns och ungdomarsrättigheter och att detta arbete måste ges särskilduppmärksamhet i biståndspolitiken.I motion 2000/01:U209 (m) konstateras attGuatemala är ettland med drygt tio miljoner invånare varav trefjärdedelar lever i fattigdom. Invånarna består till60 % av mayaindianer och analfabetismen är specielltstor i denna grupp. Barn är speciellt utsatta.Motionärerna understryker vikten av att i Sverigesbistånd till tillse att arbetet med attinförliva intensifieras för attdenna skall genomsyra landets lagar.I motion 2000/01:U404 (c) yrkande 10 krävs attSverige i alla internationella sammanhang skallverka för att stoppa handeln med kvinnor och barn,stödja offren och införa hårdare sanktioner mot demsom handlar med kvinnor och barn. Motionärernakonstaterar att det finns omkring 300 000 barni världen som är soldater och medverkar i krig. är inte äldre än . Även om minimiåldernför barn som kan rekryteras till soldater höjts från15 till , återstår mycket att göra. I arbetar ca 250 miljoner barn i åldern 5-14år. Många barn är inte i skolan och ett av femarbetar med mycket riskfyllda arbeten. I yrkande 11krävs att verkar för ett totalförbud förbarnsoldater. Motionärerna anser vidare, i yrkande12, att skadligt barnarbete i princip skall varaförbjudet och för att komma tillrätta med dettakrävs förbättrade utbildningsmöjligheter ochekonomiska möjligheter. När företag ertappas med attutnyttja barnarbetare måste tydliga krav ställas påatt de tar ett socialt och ekonomiskt ansvar förbarnen då dessa arbeten avvecklas.Moderaterna framför i motion 2000/01:U509 (m) attinget problem är djupare och mer ödesdigert änsituationen för barns uppväxt. Genom detkommunistiska, totalitära systemets sönderfall tidigare hemlighållna fattigdomen synliggjorts.I de länder som fortfarande sitter fast i gamlastrukturer har den också fördjupats. Antaletgatubarn och barn som inte får sin grundläggandeutbildning tillgodosedd är stort. I StPetersburgsområdet uppskattas antalet gatubarn tillca 50 000. Motionärerna menar i yrkande 12 attSverige i bilaterala kontakter och inom ramen för EUbör verka för att utsatta barn i får delav det välstånd som växer fram.Kristdemokraterna framhåller i motion 2000/01:U630(kd) att i öststödet, i bilaterala kontakteroch inom ramen för EU bör verka för att utsatta barni får del av det välstånd som växer framoch att lagstiftning som ger skydd för utsatta barnkommer till stånd i de nya demokratierna i Central-och . Det är barnen som i störstutsträckning fått bära konsekvenserna av samhällensoch länders sönderfall, liksom effekterna avmiljöförstöringen. Motionärerna föreslår i yrkande 9att i tar initiativ tillatt en handlingsplan utarbetas med barnens behov ifokus. Olika länder bör ta ansvar för ett bilateraltsamarbete med de länder som ligger naturligast tillför respektive land. Andra initiativ kan vara av såövergripande karaktär och ha en sådan omfattning attEU gemensamt bör driva dessa frågors lösning iinternationella forum.I flerpartimotion 2000/01:U635 (v, kd, c, fp, mp) framhatt FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989är den som fått störst gensvar hosmedlemsstaterna. Konventionen har haft storbetydelse för att höja skyddet och öka respekten förbarns rättigheter. antog FN:sgeneralförsamling ett tilläggsprotokoll tillkonventionen om barnets rättigheter som sätteråldersgränsen till för deltagande i en väpnadkonflikt. har mer än 50 stater undertecknatprotokollet, däribland . För att protokolletskall träda i kraft krävs tio ratifikationer.Tilläggsprotokollet till konventionen om barnetsrättigheter är ett positivt led i utvecklingen avett förbud mot barnsoldater. Motionärerna anser iyrkande 8 att bör ratificeratilläggsprotokollet till konventionen om barnetsrättigheter angående barns inblandning i väpnadekonflikter samt agera kraftfullt för att förmå andramedlemsstater i FN att ansluta sig till protokollet(yrkande 9).I motion 2000/01:U659 (s) framhålls att i de länderdär skadligt barnarbete förekommer i stor skala ärvuxenarbetslösheten mycket hög. Undersökningar visaratt det nyrekryteras 80 000 barn per dag iarbetslivet. Antalet arbetande barn i Indienuppskattas till ca 55 miljoner. Motionärerna menaratt bör gå i täten för att bekämpa skadligtbarnarbete och dessa ambitioner bör avspeglas iutformningen av det svenska biståndssamarbetet.I motion 2000/01:U801 (m) understryks vikten av attdet svenska ordförandeskapet lyfter frambarnrättsfrågorna i EU:s kandidatländer. för barnens rättigheter har hittillsgranskat sex av tio länder i Öst- och Centraleuropasom inlett förhandlingar med EU. I flera av ländernaär diskriminering av barn som tillhörminoritetsgrupper, särskilt romska barn, mycketomfattande. Detta sker på olika sätt. Barn får interätt till utbildning, barn ges inte möjlighet attfullfölja sin skolgång. En för tidigt avslutadskolgång är alltför ofta en biljett in ikriminalitet och prostitution. I flera länder ärmånga grupper av barn statslösa och förhindrasdärigenom att få del av sina rättigheter. Sverigebör därför lyfta fram barnrättsfrågorna under detsvenska ordförandeskapet.I motion 2000/01:U802 (s) framhålls behovet av attbeakta barnperspektivet inom det fortsattaÖstersjösamarbetet.Den sociala situationen för många barn i , debaltiska staterna och i övriga delar av det somtidigare utgjorde är på många hållkatastrofal. I detta område finns barn som uthärdartillvaron genom att använda olika former av droger.Det har också, i vissa länder, förekommit sexhandelmed barn. Dessa barn är ofta bortglömda ochövergivna av samhället. Med ibeaktande, och med vetskap om de eländigaförhållanden som många barn lever under menarmotionärerna att det är viktigt att i sittfortsatta samarbete inom agerar påett långsiktigt och målmedvetet sätt och arbetar föratt förbättra den sociala situationen för barnen iområdet.I motion 2000/01:Sf274 (mp) framhålls att artikel 38i stadgar att inget barn fåranvändas för direkt deltagande i väpnade konflikter.Ingen får värva barn som soldater till väpnadekonflikter. går ett steg längre då demenar att barnsoldater är alla ungdomar under 18 årvilka direkt eller indirekt deltar i en väpnadkonflikt. Barnsoldater är även de ungdomar under 18år som rekryterats till ett lands krigsmakt ellertill en icke-statlig militärorganisation, även omlandet i fråga befinner sig i fred.Motionärerna menar i yrkande 19 att iinternationella sammanhang måste sätta press påarbetet i FN med att höja minimiåldern till 18 årför rekrytering av barn i krig.Utskottets övervägandenBarnsoldater och barn i väpnade konflikterFlera motioner, 1999/2000:U627 (s), 1999/2000:U642(s), 2000/01:U404 (c) yrkande 11, 2000/01:U635 (v,kd, c, fp, mp) yrkandena 8 och 9 samt 2000/01:Sf274(mp) yrkande 19, uppmärksammar frågorna ombarnsoldater och barn i väpnade konflikter samtarbetet med upprättandet av den internationellabrottmålsdomstolen (ICC).Utskottet konstaterar att i stadgan förinternationella brottmålsdomstolen anges att detskall anses som en krigsförbrytelse att rekryteraoch använda barn i väpnadekonflikter. Huvuddragen i brottmålsdomstolensartikel 8 [§ 2e (vii)] överensstämmer medbarnkonventionens artikel 38.Stadgan för internationella brottmålsdomstolenantogs efter långa förhandlingar . Föratt den skall träda i kraft krävs att minst 60stater ratificerat den. I pågår förnärvarande lagändringar för att möjliggöra en svenskratificering.Under våren 2000 antogs ett tilläggsprotokoll tillbarnkonventionen angående förbud mot barnsoldater.Protokollet, som förhandlades fram under svensktordförandeskap, förbjuder deltagande i väpnadkonflikt och tvångsrekrytering av personer under 18år. Beträffande frivillig rekrytering stadgarprotokollet att staterna skall höja gränsen från 15år (vilket stadgas i ) och samtidigtlämna en bindande deklaration om vilken åldersgränssom kommer att tillämpas. Utskottet konstaterar atttilläggsprotokollet riktar sig både till regeringaroch till gerillarörelser och andra väpnade grupper.Utskottet menar att agerande iförhandlingarna om tilläggsprotokollet i sig innebären kraftfull uppmaning till FN:s medlemsstater attockså ansluta sig till det. Utskottet framhåller attdet är angeläget att en svensk ratificering äger rumutan onödigt dröjsmål.Utskottet har inhämtat att det inte är aktuellt attförhandla fram något nytt protokoll beträffandeåldersgränsen. och flera andra länderarbetar nu för att protokollet skall ratificeras avså många länder som möjligt och att fördragsslutandeparterna lämnar en bindande deklaration som anger 18år som gräns för rekrytering. Under arbetet medbarnresolutionen i 2000arbetade för en paragraf med dennainriktning. avser att i utkastet tillbarnresolutionen vid årets kommission för mänskligarättigheter (MRK) föreslå en operativ paragraf dären så hög åldergräns som möjligt för rekryteringuppmuntras.Utskottet konstaterar vidare att på regeringensuppdrag pågår en översyn av barnfrågor i detinternationella samarbetet. Barn i väpnadekonflikter är ett av ämnesområdena. Översynen tjänarflera syften, bland annat att öka kunskapen attidentifiera preventiva åtgärder i insatser för barni fredsprocesser. Inom ramen för det svenskaordförandeskapet i EU arrangeras i i mars2001 ett expertseminarium om barn i krig och påflykt. Barnrätts-perspektivet kommer här att varaett viktigt inslag. Syftet med seminariet är att taett helhetsgrepp på frågan om barnets rättigheter iväpnade konflikter. Dessutom skall samordningen inommigration, utvecklingssamarbete och humanitärtbistånd diskuteras.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 1999/2000:U627 (s), 1999/2000:U642 (s),2000/01:U404 (c) yrkande 11, 2000/01:U635 (v, kd, c,fp, mp) yrkandena 8 och 9 samt 2000/01:Sf274 (mp)yrkande 19 kan besvaras.Kommersiell sexuell exploatering av barnVid den första världskongressen mot kommersiellsexuell exploatering av barn (KSEB), 1996, antog 122regeringar enhälligt en aktionsplan, som skulleutgöra grunden för det fortsatta arbetet motkommersiell sexuell exploatering av barn. Enligtaktionsplanen skall de deltagande ländernasregeringar skyndsamt stärka omfattande,sektorsövergripande och integrerade strategier ochmetoder så att det finns nationellaprogram för åtgärder, som utvecklar barnetsrättigheter och som är inriktade på att minska detantal barn som kan bli utsatt för kommersiellsexuell exploatering.I motion 1999/2000:So481 (kd) yrkandena 2 och 4krävs att en konkret handlingsplan tas fram för attmotverka kommersiell sexuell exploatering av barnoch att en handlingsplan antas för att regelmässigtutbilda personal vid utlandsmyndigheterna om viktenatt bistå den nationella åklagarmyndigheten medinformation om svenska lagar och svenskt samarbete.Utskottet konstaterar att förnärvarande utarbetar en strategi mot kommersiellsexuell exploatering av barn vilken är avsedd atttillämpas i samarbetet med traditionellautvecklingsländer och staterna i Central- ochÖsteuropa. Strategin tar bland annat uppproblembeskrivning, behovet av förstärktlagstiftning, kunskapsspridning, utbildning,rehabilitering och integrering. Inom ramen för dets.k. utarbetas svenska strategier förett antal prioriterade områden. En av dessa röråtgärder mot sexuell exploatering av barn. Utskottethar inhämtat att regeringen avser att redovisa detsamlade arbete i en skrivelse till under2001.Arbetet inom EU med att stärka samordningen pålagstiftningsområdet mellan medlemsstaterna pågårkontinuerligt. Här spelar som ordförandelandi EU en framträdande roll. Kommissionen har tagitfram två förslag till rambeslut, ett om handel medmänniskor och ett om barnpornografi och sexuellexploatering av barn. Under det svenskaordförandeskapet kommer dessa frågor att behandlas irådsarbetsgruppen för materiell straffrätt. FörSverige är frågan om människohandel ett prioriteratområde under ordförandeskapet och finns pådagordningen för det informella rådet för rättsligaoch inrikes frågor. Frågan kommer kontinuerligt atttas upp med kandidatländerna under ordförandeskapet.Sverige är även aktivt inom andra internationellaforum där människohandel tas upp. I för säkerhet och samarbete i () pågår en diskussion om problem och åtgärder.Inom verkade aktivt under toppmötet iIstanbul 1999 och under ministerrådsmötet i för att utarbeta och anta ett dokument där OSSEåtar sig att aktivt förebygga och bekämpamänniskohandel. deltar i förberedelsernatill den andra världskongressen mot sexuellexploatering av barn som äger rum iJapan. Detta är en direkt uppföljning avStockholmskongressen 1996 på samma tema. Sverigeverkar för att resultaten från världskongressenbland annat genomförs i landprogram.Sida stöder ett antal regionala och nationellanätverk i i arbetet med uppföljningen avvärldskongressen mot sexuell exploatering av barn.Sverige bistår även med finansiering av projekt påBalkan. Projekten syftar till förebyggande ochbekämpning av människohandel och repatriering avoffren. Andra organisationer, t.ex. ECPAT (End childprostitution, child pornography and trafficking inchildren for sexual purposes), arbetar för attförändra attityder och väcka debatt och opinion motbarnsexhandeln. Organisationen bildades i Thailand1990 av en grupp socialarbetare som en reaktion motden snabbt växande turistindustrin som inriktats påsexuell exploatering av barn.Utskottet konstaterar att inomramen för gällande handlingsplan varje åruppmärksammar utlandsmyndigheterna på vikten av attde följer frågan om sexuell exploatering av barnbåde i den årliga MR-rapporteringen och detkonsulära arbetet. Departementet har ocksåtillställt samtliga utlandsmyndigheter informationom rättsläget och kravet på efterlevnad av reglernamot sexuell exploatering av barn. Rekommendationerhar även gått ut om hur frågor om barnsexhandel börhanteras, bl.a. i de fall svenska medborgaremisstänks för sexualbrott mot barn. Informationriktad till turister som besöker länder därbarnprostitution förekommer är en angelägen uppgift.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion1999/2000:So481 (kd) yrkandena 2 och 4 kan besvaras.Barnfrågorna i de internationella organisationernasarbeteI motion 1999/2000:U221 (kd) yrkandena 1, 2, 6, 10och 15-17, behandlas barn i de internationellaorganisationernas arbete.Utskottet konstaterar att det inom EU förnärvarande pågår flera processer kring barnetsrättigheter. Kommissionen arbetar med flera studierom barnets situation. har som ambition attdriva dessa frågor i ett europeiskt perspektiv underordförandeskapet. Förslag har inkommit att inrättaen särskild barnansvarig för att följa uppbarnkonventionen. och har i dettasammanhang fört fram att det kunde bilda ett europeisktsamordningscentrum för barnfrågor.Enligt vad utskottet inhämtat ställer regeringensig positiv till utformandet av en strategi förbarnets rättigheter inom EU. Innan arbetet med enstrategi påbörjas behöver man dock slå fast vad somhittills har gjorts inom området. Det franskaordförandeskapet initierade ett initiativ med årligabarnministermöten och detta kommer att följas upp avden svenska regeringen.Sverige ger stöd till genomförandet avbarnkonventionen bl.a. genom omfattande bidrag tillFN:s barnfond , som har en viktig roll när detgäller att verka för att FN:s medlemsländeruppfyller sina åtaganden enligt konventionen. Fondenarbetar bl.a. med att mobilisera politisk vilja ochmateriella resurser hos samarbetsländerna för attbygga upp deras egen kapacitet att tillgodosebarnets behov och säkerställa barnets rättigheter. Iarbetet med att stödja utvecklingen avhandlingsplaner är det viktigt att understryka detnationella ansvaret. Omvärlden kan vara med ochstödja utarbetandet av sådana planer. Men omplanerna skall bli långsiktigt hållbara ochverkningsfulla bör de göras upp av ländernas egnamyndigheter.Sverige verkar för att WHO uppmärksammar barns ochungdomars hälsa och utveckling inom olika programunder verksamhetsåren 2001-2003. WHO har under långtid framgångsrikt arbetat med barns hälsa. Arbetethar i stor utsträckning koncentrerats till attbekämpa barnsjukdomar. Viktiga barn- ochungdomsfrågor sett från social, medicinska ochfolkhälsopolitiska aspekter har dock inteuppmärksammats i den utsträckning som vore önskvärt.Från svensk sida understryks vikten av attfattigdomsbekämpningen ges en klar barn- ochungdomsprofil och att alla barn skall få det stödsom föreskrivs i barnkonventionen.Enligt senaste rapport från december 2000ökar hiv/aids mycket snabbt i . Vid slutetav uppgick antalet personer som levde med hivoch aids i och nuvarande ochdelar av Central-asien till 420 000. En konservativuppskattning visar att senare uppgår till700 000. Enligt fångar den ryska statistikenbara upp en bråkdel av fallen.Utskottet har inhämtat att ett nordiskt samarbetepågår mellan departement, myndigheter ochorganisationer i syfte att stärka handikappfrågansbetydelse inom utvecklingssamarbetet, såvälbilateralt som multilateralt. Utskottet konstaterarvidare att Sida stöder barn med handikapp genominsatser för att utveckla alternativ tillinstitutionsvård i och . Ilandstrategierna för de baltiska länderna stårangivet att insatser för att förbättra situationenför barn och ungdomar bör genomföras medutgångspunkt i . Det omfattandevänortssamarbetet och frivilligorganisationernasarbete är också viktiga kanaler, inte minst genominformationsinsatserna.Sida har vidare finansierat Smittskyddsinstitutetsmedverkan i utvecklingen av Världsbankenstuberkulos/hivprojekt. Svensk expertis har enledande roll i planeringen av bevakningssystem iRyssland. har även en ledande roll i ettnordiskt/baltiskt projekt som syftar till att stärkade nationella tuberkulosprogrammen i de baltiskastaterna.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion1999/2000:U221 (kd) yrkandena 1, 2, 6, 10 och 15-17kan besvaras.Barnfrågor i östsamarbetet och i ÖstersjösamarbetetI motionerna 1999/2000:U221 (kd) yrkandena 3 och 7,2000/01:U509 (m) yrkande 12 och 2000/01:U802 (s)behandlas barnfrågor i östsamarbetet och iÖstersjösamarbetet.Utskottet konstaterar att situationen för mångabarn i de flesta länder i Öst- och ochnuvarande och delar av ärmycket svår. Den ekonomiska omställningen och dendemokratiseringsprocess som genomförts under detsenaste decenniet har inte i tillräcklig gradåtföljts av uppbyggandet av nya sociala skyddsnät,och detta har särskilt drabbat barnen. Barns hälsahar drastiskt försämrats i de flesta länder iregionen. Bristande näringstillförsel, ohälsosamlivsstil, våld inom familjen, miljöföroreningar ochsmittsamma sjukdomar har medverkat till detta. Bristpå grundläggande hälsovård, vaccinationsprogram ochrent vatten har också haft mycket negativa effekter.Var hundrade vuxen människa i världen mellan 15 och49 år är smittad av hiv. Totalt rör det sig om 30miljoner människor, enligt siffror frånVärldshälsoorganisationen. har i EU och WHOstött informationsinsatser riktade till barn ochungdom i Öst och , nuvarande Rysslandoch delar av i samarbete med de berördaländerna. I har givit stödtill förebyggande och rehabiliterande insatser närdet gäller det ökade bruket av tobak, alkohol ochnarkotika. har också bidragit till att i EUoch WHO verka för en handlingsplan för att hejda denexplosionsartade hiv/aidsspridningen i området. IÖsteuropa beräknas det finnas 700 000 människor somär hivsmittade. har problemet mest funnitsbland sprutnarkomaner men epidemin är på väg in iandra grupper i samhället. Särskilt dramatisk ärökningen i , där antalet hiv-smittade nutros vara 300 000 jämfört med omkring 130 000 förett år sedan. Statistiskt räknar man med sexsmittade för varje person som testas hiv-positiva iRyssland. I hela och är detUkraina som har den högsta andelen hivsmittade.Såväl inom EU-samarbetet som i det bilateralaÖstbiståndet har barnperspektivet en framträdanderoll. Utskottet konstatera således att den svenskaregeringen i EU och i internationella forum harverkat för att miljösamarbetet med berörda länderintensifieras i syfte att bl.a. förbättra barnenshälsa. har via och verkat för attde barn som drabbats av radioaktivt nedfall somföljd av kärnvapenproven i och fått hjälp till ett så drägligt liv sommöjligt.Sverige stöder, EU:s biståndsprogram till det fornaSovjetunionen, Tacis, för att bl.a. stärkakärnsäkerheten i . Via Tacis och haräven betydande ansträngningar gjorts för att finnaalternativa energikällor. Genom ett parallellt stödtill den sociala sektorn i bidrar Sverigetill att mildra de sociala effekterna avkärnkraftsolyckan i Tjernobyl.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 1999/2000:U221 (kd) yrkandena 3 och 7,2000/01:U509 (m) yrkande 12 och 2000/01:U802 (s) kanbesvaras.Barns rätt till föräldrar och skolaI motion 1999/2000:U221 (kd) yrkandena 9 och 11behandlas barns rätt till föräldrar och skola.Utskottet menar att skolan inte bara innebärkunskapsutveckling utan också i sig är ett socialtskyddsnät, som kompletterar familjen. I Central- ochÖsteuropa är arbetslöshet, fattigdom och missbrukproblem som i hög grad drabbar barnen. I flera avländerna i regionen tas många barn om hand avinstitutioner och de får ofta svårt att anpassa sigtill samhället när de lämnar institutionen. En gruppbarn som lätt hamnar utanför skolsystemet, även omderas föräldrar och de själva gör allt för att deskall få gå i skolan, är handikappade barn.Sverige har haft en framträdanderoll genom att FN:s specielle rapportör förhandikappfrågor har rapporterat om och lyft framfrågorna kring funktionshindrades mänskligarättigheter och även aktivt verkat för att FN:sstandardregler utarbetats.