bet · GO01FiU29 · 2001-05-31 00:00:00 — Arbetet skall enligt tilläggsdirektiv (dir.2001:26) slutredovisas senast den 28 september 2001.Finansutskottet ser ingen anledning att göra någottillkännagivande i denna fråga och avstyrker motionFi36 (m) yrkande 2.1.12 Kommunala tjänstepensionerUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag.Jämför reservation 17 (m).MotionenI motion Fi36 av m.fl. (m) föreslåsett tillkännagivande om att kommande skrivelse omkommunerna även skall innehålla en redovisningavseende hur det privata sparandet i landet ökar påbekostnad av det kollektiva sparandet tack vare dekommunala tjänstepensioner som räknas tilldet privata sparandet (yrkande 4).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet konstaterar att skrivelseninnehåller en redovisning om pensioner och då ävenden individuella delen. Utskottet ser ingenanledning att särskilt begära ytterligareredovisning i denna del.Finansutskottet avstyrker motion Fi36 (m) yrkande4.1.13 Kommunernas miljöarbeteUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag.Jämför reservation 18 (fp).MotionenI motion Fi37 av och (båda fp) undrar motionärerna om de lokalainvesteringsprogrammen har inneburit ökadeffektivitet i kommunernas miljöarbete. Motionärernaanser att det behövs en genomgripande genomlysningav hur kommunernas miljöarbete skall ske för attvara optimalt och om specialdestinerade bidrag ärkvalitativt, ekonomiskt och verksamhetsmässigteffektiva eller inte. Det behövs en omfattandeutvärdering av dessa frågor, anser motionärerna(yrkande 10).Finansutskottets ställningstagandeI skrivelsen redogör regeringen för kommunernasmiljöarbete. Där framhålls att kommunernas insatserverksamt bidrar till att förbättra miljötillståndeti landet och att detta sker dels genom lokaltmiljöarbete, dels genom tillsyn och kontroll medstöd av bland annat . En utförligbeskrivning av arbetet med de lokalainvesteringsprogrammen och de resultat som uppnåttsges i regeringens skrivelse Hållbara -uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbarutveckling (skr. 2000/01:38).Finansutskottet ser det inte som angeläget att förnärvarande begära en sådan utvärdering sommotionärerna föreslår och avstyrker därmed motionFi37 (fp) yrkande 10.2 Yrkanden som tidigarebehandlat under innevarande riksmöteTill skrivelse 2000/01:102 har det väckts ett antalmotioner med yrkanden som är identiska eller i höggrad överensstämmer med yrkanden som riksdagenavstyrkt minst en gång under innevarande riksdagsåroch där det inte tillkommit nya omständigheter somenligt utskottet ger anledning att ändra avriksdagen tidigare fattade beslut. Sådana yrkandenbehandlas i detta avsnitt. Flera av yrkandena harkommenterats i de yttranden som utskottet fått frånkonstitutionsutskottet, socialutskottet ochutbildningsutskottet.2.1 Kommunalt självstyreUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till att frågan nyligenbehandlats av avstyrkerfinansutskottet fem motionsyrkanden omförstärkt grundlagsskydd för den kommunalasjälvstyrelsen m.m.Jämför reservation 19 (m, kd, c, fp).MotionernaI motion Fi35 av Per m.fl. (kd) anförs attkommunala rättigheter skall respekteras av staten.Motionärerna förespråkar en maktfördelning ochuppgiftsfördelning enligt subsidiaritetsprincipen.Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 3).I motionen anförs vidare att riktade bidrag sättersjälvstyrelsen ur spel och missar därmed kommunernasolika behov och förutsättningar (yrkande 9).I samma motion anförs att det behövs en utökadrespekt från statsmaktens sida för kommunernaskompetensområde, vilket måste avspegla sig iregeringsformens bestämmelser. Regeringsformenbehöver tydliga och avgränsade bestämmelser om denkommunala beslutskompetensen. Detta bör gesregeringen till känna (yrkande 2).I motion Fi38 av m.fl. (c) anförsatt det är orimligt att staten allt mer styr denkommunala och landstingskommunala verksamheten genomcentrala direktiv. Regeringen bör därför återkommamed förslag till ändring av regeringsformen för attstärka det grundlagsfästa kommunala självstyret(yrkande 2).I motion Fi36 av m.fl. (m) anförsatt det framstår som alltmer angeläget att denkommunala självstyrelsen förstärks i grundlagen.Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 1).Finansutskottets ställningstagandeI likhet med ochutbildningsutskottet avstyrker finansutskottetmotion Fi35 (kd) yrkande 9. I likhet medkonstitutionsutskottet avstyrker finansutskottetmotionerna Fi36 (m) yrkande 1, Fi35 (kd) yrkandena 2och 3 samt Fi38 (c) yrkande 2.2.2 UtjämningssystemetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag omförändringar i utjämningssystemet och omavveckling av dagens system.Jämför reservation 20 (m).MotionernaI motion Fi36 av m.fl. (m) framhållsatt det inomkommunala utjämningssystemet är skadligtför samhällsekonomin genom att det tar bort allaincitament för kommunerna att själva försöka påverkasin inkomstsituation genom att höja skattekraften.Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 5).Motionärerna anser att dagens utjämningssystem böravskaffas per . En utredning börtillsättas med uppgift att skyndsamt presentera ettnytt bidragssystem för kommunsektorn (yrkande 6). Imotion Fi17 av m.fl. (m) framförs ettyrkande (17) med samma innebörd.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet behandlade dessa frågor senasthösten 2000 (bet. 2000/01:FiU3 s. 16 och 17).Utskottet ser ingen anledning att ändra uppfattning.Motion Fi36 (m) yrkandena 5 och 6 samt motion Fi17(m) yrkande 17 avstyrks.2.3 KommunkontosystemetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag om attregeringen skall verka för enförändring av EU:s momsregler.Jämför reservation 21 (m, kd).MotionenI motion Fi35 av Per m.fl. (kd) föreslåsett tillkännagivande om att regeringen skallverka för en ändring av (yrkande 7).Finansutskottets ställningstagandeFrågan om en förändring av EG:s sjätte momsdirektivbehandlades i betänkande2000/01:FiU3 (sid. 23). Utskottet ser ingenanledning att ändra sitt ställningstagande.Mot denna bakgrund avstyrker finansutskottetmotion Fi35 (kd) yrkande 7.2.4 Hälso- och sjukvårdUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag om attinföra en nationell vårdgaranti.Jämför reservation 22 (m, kd, c, fp).MotionenI motion Fi36 av m.fl. (m) föreslåsatt en nationell vårdgaranti som innebär att ingenskall behöva vänta påoperation eller behandling införs(yrkande 7).Finansutskottets ställningstagandeI likhet med socialutskottet avstyrkerfinansutskottet motion Fi36 (m) yrkande 7.2.5 HandikappomsorgUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsförslag omhandikappolitikens inriktning.Jämför reservationerna 23 (m) och 24 (fp).MotionernaI motion Fi36 av m.fl. (m) anförs attschabloniseringen av assistansersättningen skallslopas och att reglerna kring ersättningen i principskall återgå till vad som gällde före den1 samt att rätten till personligassistans under skoltid och vid vistelse pådagcenter etc. skall återinföras. Motionärerna anserockså att frågan om en mer flexibel utformning avrätten till personlig assistans skall utredas(yrkande 9).I motion Fi37 av och (båda fp) anförs att förespråkar enomfattande tillgänglighetsreform. Motionärerna anseratt ansvaret för att öka tillgängligheten i förstahand skall ligga lokalt, på kommuner och andralokala aktörer som till exempel privatafastighetsägare, och att måstekompletteras med riktlinjer som tvingar fram rimligaanpassningsåtgärder för funktionshindrade (yrkande8).Finansutskottets ställningstagandeI likhet med socialutskottet avstyrkerfinansutskottet motionerna Fi36 (m) yrkande 9 ochFi37 (fp) yrkande 8.2.6 upphandlingUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsförslag medhänvisning till att liknande förslag nyligenhar behandlats av riksdagen.Jämför reservation 25 (m, kd).MotionernaI motion Fi35 av Per m.fl. (kd) anförs attkommunalt och statligt ägande av företag böravvecklas på marknader där privata företag redankonkurrerar, eller skulle kunna konkurrera, och därinte sociala eller hälsomässiga restriktionermotiverar ett offentligt ägande (yrkande 8).I samma motion anförs att förändringar avregelverk och lagstiftning måste genomföras när detgäller offentlig upphandling av hälso- ochsjukvårds- tjänster som ingår i EG-direktivens s.k.B-tjänster (yrkande 10).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet behandlade yrkanden omkonkurrensutsättning av verksamhet ibetänkande 2000/01:FiU3, vilket godkändes avriksdagen, och avstyrkte då liknande yrkanden.Utskottet tog också upp frågan om s.k. B-tjänster ibetänkande 2000/01:FiU8 och avstyrkte då liknandeyrkanden. ställer sig bakom debedömningar som gjorts av social- respektiveutbildningsutskottet i deras yttranden och avstyrkermotion Fi35 (kd) yrkandena 8 och 10.2.7 Kommunala bostadsföretagUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag omatt kommunala utförsäljningar av bostadsbolaginte bör motverkas från statligt håll.Jämför reservation 26 (m, kd, c, fp).MotionenI motion Fi35 av Per m.fl. (kd) anförs attkommunala utförsäljningar av bostadsbolag inte börmotverkas från statligt håll och attutförsäljningsstoppet som regeringen infört snarastbör avskaffas (yrkande 5).Finansutskottets ställningstagandeLiknande yrkanden väcktes även i samband medbehandlingen av motsvarande skrivelse förra året.Sanktionerna trädde i kraft ochtillämpas på avyttringar och beslut om likvidationtill och med samt på utdelningaroch ägartillskott till och med den 30 juni 2003.Lagförslaget behandlades av bostadsutskottet.Konstitutionsutskottet, finansutskottet samtLagrådet yttrade sig över lagförslaget. Utskottentillstyrkte den nu gällande regleringen (bet.1998/99:BoU11, rskr. I samband med attgiltighetstiden för lagen förlängdes avstyrktebostadsutskottet ett liknande yrkande(2000/01:BoU10).Finansutskottet avstyrker motion Fi35 (kd) yrkande5. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Skrivelsen och uppföljningen av denkommunala sektornRiksdagen lägger regeringens skrivelse2000/01:102 till handlingarna.2. ekonomiRiksdagen avslår motionerna2000/01:Fi19 av m.fl. (c) yrkande12,2000/01:Fi35 av Per m.fl. (kd) yrkandena1 och 6,2000/01:Fi38 av m.fl. (c) yrkande3.Reservation 1 (kd)Reservation 2 (c)Reservation 3 (m) - motiv.3. Kommunernas självfinansieringRiksdagen avslår motionerna2000/01:Fi35 av Per m.fl. (kd) yrkande4,2000/01:Fi38 av m.fl. (c) yrkande1.Reservation 4 (kd)Reservation 5 (c)4. Statistik avseende vårdköerRiksdagen avslår motion2000/01:Fi37 av och () yrkande 5.Reservation 6 (kd, fp)5. Jämförelse mellan privat och offentligvårdRiksdagen avslår motion2000/01:Fi37 av och () yrkande 6.Reservation 7 (fp)6. SkolanRiksdagen avslår motionerna2000/01:Fi36 av m.fl (m) yrkande10,2000/01:Fi37 av och () yrkandena 2-4,2000/01:Fi38 av m.fl. (c) yrkande4.Reservation 8 (m)Reservation 9 (c)Reservation 10 (fp)7. ÄldreomsorgRiksdagen avslår motionerna2000/01:Fi36 av m.fl (m) yrkande8,2000/01:Fi37 av och () yrkande 7.Reservation 11 (m)Reservation 12 (fp)8. IntegrationRiksdagen avslår motion2000/01:Fi36 av m.fl (m) yrkande11.Reservation 13 (m)9. FörsörjningsstödRiksdagen avslår motion2000/01:Fi37 av och () yrkande 9.10. Skatteplanering i kommunernaRiksdagen avslår motionerna2000/01:Fi20 av m.fl. (fp)yrkande 26,2000/01:Fi36 av m.fl (m) yrkande3,2000/01:Fi37 av och () yrkande 1.Reservation 14 (m)Reservation 15 (fp)11. Jämförelser mellan kommunerRiksdagen avslår motion2000/01:Fi36 av m.fl (m) yrkande2.Reservation 16 (m)12. Kommunala tjänstepensionerRiksdagen avslår motion2000/01:Fi36 av m.fl (m) yrkande4.Reservation 17 (m)13. Kommunernas miljöarbeteRiksdagen avslår motion2000/01:Fi37 av och () yrkande 10.Reservation 18 (fp)14. Kommunalt självstyreRiksdagen avslår motionerna2000/01:Fi35 av Per m.fl. (kd) yrkandena2, 3 och 9,2000/01:Fi36 av m.fl. (m) yrkande1,2000/01:Fi38 av m.fl. (c) yrkande2.Reservation 19 (m, kd, c, fp)15. UtjämningssystemetRiksdagen avslår motionerna2000/01:Fi17 av m.fl. (m) yrkande 17,2000/01:Fi36 av m.fl. (m)yrkandena 5 och 6.Reservation 20 (m)16. KommunkontosystemetRiksdagen avslår motion2000/01:Fi35 av Per m.fl. (kd) yrkande7.Reservation 21 (m, kd)17. Hälso- och sjukvårdRiksdagen avslår motion2000/01:Fi36 av m.fl (m) yrkande7.Reservation 22 (m, kd, c, fp)18. HandikappomsorgRiksdagen avslår motionerna2000/01:Fi36 av m.fl (m) yrkande9,2000/01:Fi37 av och () yrkande 8.Reservation 23 (m)Reservation 24 (fp)19. upphandlingRiksdagen avslår motion2000/01:Fi35 av Per m.fl. (kd) yrkandena8 och 10.Reservation 25 (m, kd)20. Kommunala bostadsföretagRiksdagen avslår motion2000/01:Fi35 av Per m.fl. (kd) yrkande5.Reservation 26 (m, kd, c, fp)den 31 maj 2001På finansutskottets vägnarJan BergqvistFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBergqvist (s), (), (),(), (), LennartHedquist (m), (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), () ochLars (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. ekonomi (punkt 2) (kd)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Fi35 (kd) yrkandena 1 och 6och avslår motionerna 2000/01:Fi19 (c) yrkande 12och 2000/01:Fi38 (c) yrkande 3.StällningstagandeDen ekonomiska saneringspolitiken under 1990-taletvar särskilt tung för kommunsektorn. Vi kankonstatera att den socialdemokratiska regeringen,närsaneringspolitiken bedrevs, använde kommunsektornsom budgetregulator. De allmänna egenavgifternaökade successivt vilket minskadekommunsektorns skatteintäkter med drygt 18miljarder, eftersom egenavgifterna är avdragsgilla.Statsbidragen urholkades eftersom devar nominellt oförändrade, som de ökadekommunala skatteintäkterna användes till att täckaunderskott, löneökningar och prisökningar. Tilldetta kom statliga reformer som innebar ökatkommunalt ansvarstagande, men som inte finansieradesenligt finansieringsprincipen. Kommuner ochlandsting mötte således långt större besparingskravän vad som skulle ha blivit följden enbart av densvaga utvecklingen av deras egna skatteintäkter.Mot bakgrund av dessa erfarenheter anser vi attdet är riktigt att stärka den kommunalasjälvstyrelsen och förbättraplaneringsförutsättningarna genom att på kort siktöka de generella statsbidragen och på lång sikt ökaden kommunala sektorns möjlighet tillsjälvfinansiering.Vi menar också att finansieringsprincipen behöverlagfästas och ges ett mer preciserat innehåll. Tilldetta behövs även en institutionalisering, därregeringen och kommunsektorn innan propositionerläggs på bord och under rimligaarbetsförhållanden kommer överens om t.ex.finansiering och kostnadsberäkningar. Detta börriksdagen tillkännage för regeringen som sin mening.Det anförda innebär att vi tillstyrker motion Fi35(kd) yrkandena 1 och 6 och avstyrker motionerna Fi19(c) yrkande 12 och Fi38 (c) yrkande 3.2. ekonomi (punkt 2) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:Fi19 (c) yrkande 12 och2000/01:Fi38 (c) yrkande 3 och avslår motion2000/01:Fi35 (kd) yrkandena 1 och 6.StällningstagandeJag anser att tillväxt och ökad sysselsättning äravgörande för den kommunala ekonomins utveckling.Den viktigaste åtgärden för att förbättra denkommunala ekonomin är därför att ökasysselsättningen. Jag anser också att det ärviktigare att göra kommunerna mindre beroende avstatsbidrag genom att stärka kommunernas egenskattebas, än att öka statsbidragen.Ett utjämningssystem som skapar likvärdigaförutsättningar för alla kommuner att bedrivakommunal verksamhet är enligt min mening en viktigförutsättning för tillväxt och livskraft i helalandet. Det är därför nödvändigt att försvara degrundläggande principerna iskatteutjämningssystemet. Oönskade effekter somföljer av systemets nuvarande tekniska konstruktionfår inte tillåtas rubba grundvalarna förutjämningssystemet.I enlighet med finansieringsprincipen säger sigregeringen kompensera kommuner för maxtaxan inombarnomsorgen och kommer säkert att göra likadant närdet gäller den föreslagna maxtaxan inomäldreomsorgen. Däremot innefattar denna kompensationinte effekten av en ökad efterfrågan på barnomsorgoch äldreboende. Jag och befarar attmånga kommuner kommer att acceptera en maxtaxa som,likt en gökunge, kommer att urholka den kommunalaekonomin och tvinga fram omfördelningar som delokalt förtroendevalda inte råder över. Innanmaxtaxa i barnomsorg eller äldreboende genomförs bördärför regeringen låta utreda effekterna på denkommunala ekonomin av en ökad efterfrågan. Detta börriksdagen tillkännage för regeringen som sin mening.Det anförda innebär att jag tillstyrker motionernaFi19 (c) yrkande 12 och Fi38 (c) yrkande 3 ochavstyrker motion Fi35 (kd) yrkandena 1 och 6.3. ekonomi (punkt 2, motiveringen) (m)av , , och (alla m).StällningstagandeVi anser att kommunerna skall koncentrera sig på deangelägna gemensamma åtaganden som är kommunernaskärnuppgifter. Det är viktigt att dessa sköts på ettså bra sätt att de stora resurser som används ikommun och landsting ger önskat resultat. Närkommuner och landsting går utöver sina kärnuppgifterhar detta en rad negativa verkningar förmedborgarna. Dels undertrycks privata initiativ ochföretagande inom tjänstesektorn genom en osundkonkurrens, dels försämras som regel servicen inomkärnuppgifterna till följd av splittringen avresurser. Kommunsektorns samlade utgifter beräknasår 2002 motsvara av BNP, eninternationellt unikt hög siffra. Genom de förslagom en allmän hälsoförsäkring och en nationellskolpeng som vi tidigare väckt ges kommunerna enmöjlighet att koncentrera sin verksamhet pågrundläggande kommunala uppgifter.Vår grundsyn är att de uppgifter som skall åliggakommuner i det framtida välfärdssamhället skallskötas inom ramen för den kommunala självstyrelsen.Den kommunala kompetensen måste vara tydligtavgränsad så att individers rätt skyddas och så attbra förutsättningar ges för utveckling avgemenskaper och det civila samhället. En merdistinkt rollfördelning ger också förutsättningarför den privata tjänstesektorn att växa och skapanya jobb vilket säkerställer en bättre valfrihet förmedborgarna.Skatteintäkterna är grunden för den kommunalaekonomin och dess tillväxt. Det bästa sättet attstärka kommunernas ekonomi och skapa utrymme för godservice och lägre skatter är därför att ha en godtillväxt som ger fler skattebetalare. Regeringen försina resonemang som om justeringar avstatsbidragsnivån är av största betydelse förkommunernas framtid. Vi anser att detta i grunden ärfel. Kommunernas ekonomiska utrymme bestäms tillhelt övervägande del av tillväxten av den kommunalaskattebasen, dvs. främst sysselsättningsgraden.Vi anser också att det är mycket viktigt att denenskilda kommunen själv får bära frukten av enframgångsrik politik. Det ger kommunen ettincitament som borde vara självklart, och det ger ensignal att tillväxt belönas var den än förekommer ivårt land. Ett sådant system låter sig väl förenasmed ett i grunden väl fungerande statsbidragssystemtill de kommuner och landsting som har enotillräcklig skattekraft för att fullgöra sinauppgifter.Med det anförda avstyrker vi motionerna Fi19 (c)yrkande 12, Fi35 (kd) yrkandena 1 och 6 samt Fi38(c) yrkande 3.4. Kommunernas självfinansiering (punkt 3) (kd)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Fi35 (kd) yrkande 4 ochavslår motion 2000/01:Fi38 (c) yrkande 1.StällningstagandeEnligt vår mening skall självstyrelsen så långtmöjligt kopplas till ett ekonomiskt oberoende. Dettakan ske genom att staten vid skattelindring i störreutsträckning tillämpar skattereduktion i stället föravdrag från den beskattningsbara inkomsten. Därmedreduceras statens skatteintäkter och intekommunsektorns, och en större andel avkommunsektorns finansiering kopplas till denekonomiska utvecklingen.Ytterligare ett sätt att stärka kommunsektornssjälvförsörjning vore att låta kommunerna genom enskatteväxling ta över fastighetsbeskattningen ochomvandla den till en fastighetsanknutenavgift. Detta skulle ge kommunerna en stabilavgiftsbas, som garanterar fastighetsägarnasamhälls-tjänster i form av gatuunderhåll,brandförsvar och annan service. Detta skulleansvarsfullt omvandla en illegitim statlig löpandefastighetsbeskattning på en fiktiv inkomst till enkommunal avgift på långt lägre nivå förfastighetsrelaterad service. Detta bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening.Det anförda innebär att vi tillstyrker motion Fi35(kd) yrkande 4 och avstyrker motion Fi38 (c) yrkande1.5. Kommunernas självfinansiering (punkt 3) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Fi38 (c) yrkande 1 ochavslår motion 2000/01:Fi35 (kd) yrkande 4.StällningstagandeJag anser det viktigt att göra kommunerna mindreberoende av statsbidrag genom att stärka kommunernasegen skattebas. förslag att slopagrundavdraget och ersätta det med en statligskatterabatt bidrar på ett tydligt sätt till att ökakommunsektorns egenfinansiering. Detta är positivt ioch med att kommuner och landsting blir mersjälvständiga. De får behålla en större del av sittskatteunderlag i stället för att förlita sig på attbli kompenserade av statsbidrag.Centerpartiets förslag om en skatterabatt liggerväl i linje med vad kommunförbundetsskattebasberedning föreslog. Jag anser attregeringen bör låta utreda formerna för en förstärktskattebas i landets kommuner för att ökaegenfinansieringen, och därmed kommuners ochlandstings möjligheter att tillgodogöra sigvinsterna av tillväxt och ökad sysselsättning. Dettabör tillkännage för regeringen som sinmening.Det anförda innebär att jag tillstyrker motionFi38 (c) yrkande 1 och avstyrker motion Fi35 (kd)yrkande 4.6. Statistik avseende vårdköer (punkt 4)(kd, fp)av (), Per () och KarinPilsäter (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 6. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2000/01:Fi37 (fp) yrkande 5.StällningstagandeVi vill påtala att tillgänglig statistik frånLandstingsförbundet över vårdköerna i visarpå oacceptabla skillnader i kötid mellan landstingenoch också på oacceptabelt långa kötider. För attkunna få en uppfattning om problemens omfattningbehöver en samlad statistik på området tas fram ochredovisas.Det vi här har framfört bör som sinmening tillkännage för regeringen. Det innebär attvi delvis tillstyrker motion Fi37 (fp) yrkande 5.7. Jämförelse mellan privat och offentlig vård(punkt 5) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 7. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Fi37 (fp) yrkande 6.StällningstagandeEnligt min uppfattning är det märkligt att en avpolitikens mest aktuella frågor på området, nämligenrelationen mellan vård och omsorg som drivs påentreprenad, helt i privat regi eller helt ioffentlig regi inte speglas i den ekonomiska ochkvalitativa analysen i regeringens skrivelse. Varkentext, siffror eller tabeller ger underlag förjämförelser mellan ekonomiska resultat och kvaliteti vård och omsorg när det gäller de olikadriftsformerna.