bet · GP01SOU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Motionärerna begär ocksåtillkännagivanden om vikten av att de flickor ochkvinnor som könsstympats får den rehabilitering ochvård som de behöver (yrkande 7) samt om attbarnmorskor, dagispersonal, skolpersonal samtskolhälsovårdens och personal måstevara väl utbildade i frågor om könsstympning för attkunna hantera både företeelsen och berörda människorpå ett bra sätt (yrkande 9). Motionärerna anservidare att förekomsten av könsstympning av svenskaflickor måste klarläggas (yrkande 8). I motionenbegärs även att regeringen skall ges till känna attnär uppgifter kommer om att ett barn stympats - iSverige eller utomlands - måste detta ovillkorligenleda till polisanmälan av den som utfört stympningenoch berörda föräldrar samt till sociala stödinsatserför flickorna (yrkande 10). Slutligen begärmotionärerna ett tillkännagivande om att samtligasvenska myndigheter och organisationer som kommer ikontakt med flickor i riskgruppen måste sändaentydiga signaler och visa största receptivitet förflickors och familjers varningssignaler (yrkande11).I motion So543 av () begärs etttillkännagivande om skärpt lagstiftning motkönsstympning (yrkande 1). Motionären yrkar vidareatt beslutar om förlängd preskriptionstidtill vid fall av brott mot lagen (1982:316)med förbud mot könsstympning av kvinnor (yrkande 2).I motion So450 av m.fl. (v) yrkastillkännagivanden om skärpning av tillämpningen avlagen till skydd mot könsstympning av flickor(yrkande 1) samt om upprättande av en handlingsplanför att skydda de flickor som riskerar att utsättasför könsstympning (yrkande 2).I motion U349 av m.fl. (kd) yrkasatt regeringen skall ges till känna vad i motionenanförs om information till och utbildning avinvandrarkvinnor i vårt land om syn påkönsstympning (yrkande 9). Motionärerna begär vidareett tillkännagivande om utbildning av hälso- ochsjukvårdspersonal om kvinnlig könsstympning (yrkande10).I motion So592 av () begärs etttillkännagivande om vikten av riktad utbildning ochinformation i arbetet mot kvinnlig könsstympning.I motion K284 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om att börundersöka möjligheterna att tillsammans med dekommunala ungdomsmottagningarna förbättra stödettill ungdomar från andra kulturer som riskerarkönsstympning (yrkande 12).I motion Sf394 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförsom könsstympning (yrkande 17). Enligt motionärernabör regeringen ta itu med problemet så attflickor i inte skall behöva riskera att blikönsstympade.I motion So591 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om behovet av en utvärdering ochuppföljning av lagstiftningen beträffandekönsstympning av kvinnor.I motion So499 av () begärs etttillkännagivande om riktade informationskampanjertill de invandrargrupper där könsstympningförekommer (yrkande 1).Utskottet har behandlat motioner om kvinnligkönsstympning bl.a. i betänkandena /2000:SoU12och 1998/99:SoU12. I det sistnämnda betänkandetbehandlades bl.a. motionsyrkanden om förebyggandeinsatser. Utskottet anförde (s. 9) att det ärsynnerligen angeläget med information och utbildningom kvinnlig könsstympning till vuxna och barn inomde grupper där traditionen lever kvar. Det handlarom att förändra inställningen till sedvänjan för attförhindra att föräldrar låter könsstympa sina barn.Utskottet ansåg det också mycket viktigt att ökakunskaperna hos berörda personalgrupper, dels om hurde bör agera i situationer där de möter barn somriskerar att bli könsstympade, dels om hur redandrabbade flickor och kvinnor bör behandlas ochbemötas. Utskottet hänvisade också tillSocialstyrelsens uppdrag kring könsstympning. Vidareavstyrkte utskottet ett yrkande om förlängdpreskriptionstid med motiveringen att nu gällandepreskriptionstider (för normalbrottet för grovt brott) får anses tillräckligtlånga (s. 7). följde utskottet (rskr.1998/99:200).Omskärelse av pojkarI motionerna So237 av och () samt So451 av m.fl. (v)begärs tillkännagivanden om förbud mot icke-medicinsk omskärelse av pojkar under 18 år.I motion So278 av de ochInger () yrkas att begär attregeringen lägger fram förslag till sådanalagändringar att en åldersgräns för manligomskärelse som ej är medicinskt motiverad införs.I betänkande 2000/01:SoU17 behandlade utskottetregeringens proposition 2000/01:81 Omskärelse avpojkar samt motionsyrkanden om omskärelse. Utskottetställde sig i huvudsak bakom regeringens förslagtill lag om omskärelse av pojkar, i vilken reglerassådan omskärelse som inte är medicinskt betingad.Lagen trädde i kraft . Omskärelsefår göras dels av legitimerad läkare, dels, såvittgäller pojkar , av enperson som fått särskilt tillstånd att utföraomskärelse. Utskottet föreslog, med ändring avregeringens förslag i denna del, att omskärelse inteskall få utföras utan smärtlindring samt attsmärtlindringen skall ombesörjas av legitimeradläkare eller legitimerad sjuksköterska. Utskottetföreslog vidare ett tillkännagivande om attregeringen bör följa lagens tillämpning under fyraår från ikraftträdandet samt därefteråterkomma till med en bred redovisning averfarenheterna av lagregleringen. Utskottetavstyrkte en motion om att införa en 16-årsgräns föricke medicinskt motiverade omskärelser. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 2000/01:258).Socialstyrelsen har givit utFöreskrifter och allmänna råd (SOSFS2001:14) om omskärelse av pojkar.Politikområde HandikappolitikPersonligt ombud (16:1)I budgetpropositionen föreslås att 90 000 000 kranvisas under anslag 16:1 Personligt ombud.Bidraget är avsett för att utveckla verksamhet medpersonliga ombud för personer med psykiskafunktionshinder. De personliga ombuden skall bl.a.företräda den enskilde i olika situationer, ge rådoch stöd samt stärka den enskildes egeninitiativförmåga. Verksamheten skall grundas på ettkommunalt ansvar och huvudmannaskap men olikaverksamhetsformer kan prövas beträffande detpraktiska utförandet.Socialstyrelsen har sedan bidraget tillkom år 2000tillsammans med länsstyrelserna på regeringensuppdrag arbetat för att verksamheten blir rikstäck-ande. I många län och kommuner fanns behov både avmer information och mer tid för förberedelser.Socialstyrelsen har definierat vilka arbetsuppgiftersom bör innefattas i stödet och utformat kriterierför vilka personer som bör omfattas av insatsen. Iuppdraget till ingår också attutvärdera utvecklingen av verksamheten samt vilkaeffekter den får såväl för psykisktfunktionshindrade som på utnyttjandet ochutformningen av andra näraliggande insatser ochverksamhetsområden.I motion So330 av () yrkastillkännagivande om personliga ombud för psykisktfunktionshindrade personer. Motionären anför att denförsöksverksamhet med personligt ombud för psykisktfunktionshindrade som bedrivits i visar påmånga goda erfarenheter. Försöken som ärefterföljare till en reform som genomfördes underden borgerliga regeringen bör utvecklas även på ennationell nivå.Vissa statsbidrag inomhandikappområdet (16:2)I budgetpropositionen föreslås att 275 000 000 kranvisas under anslag 16:2 Vissa statsbidrag inomhandikappområdet.Från anslaget lämnas statsbidrag till landstingenför vissa handikappinsatser som avser:1. statsbidrag till råd och stöd (200 miljonerkronor) samt2.3. statsbidrag till tolktjänst ()4.Medlen fördelas av till landstingen.Bidraget till rådgivning och annat stöd lämnas ienlighet med finansieringsprincipen för de ökadeåtaganden landstingen fick genom införandet av lagen(1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS). Syftet med bidraget tilltolktjänsten är att ge landstingen förutsättningaratt bygga ut tolktjänsten för döva och dövblindam.fl.År 2001 tillfördes anslaget ett engångsbelopp föratt tillgodose länsstyrelsernas behov av utbildningmed anledning av ändringar i LSS.Av statsliggaren för framgår attSocialstyrelsen fördelar bidraget till tolktjänsttill landstingen och de landstingsfria kommunerna pågrundval av antalet invånare i respektivelandstingsområde/landstingsfri kommun den 31 de-cember året före bidragsåret. Bidraget till Örebroläns landsting utgår dock med ett bidrag perinvånare som är högre än för riket i övrigt.I motion So333 av () begärstillkännagivande om fördelningen av bidraget tilldövtolkning. Motionären pekar på att av alladöva i landet bor i län, lika många som iStockholms län. Detta till trots erhåller län4 och 15 miljonerkronor. Enligt motionären borde grunden förfördelningen av statsbidraget givetvis vara antalettolkanvändare och inte antalet invånare i respektivelandsting. I motionerna So519 av . (s), So213 av () och So631 avHelena m.fl. (mp) (yrkande 1)framförs yrkanden med liknande innehåll.Statsbidrag till särskiltutbildningsstöd (16:3)I budgetpropositionen föreslås att 159 733 000 kranvisas under anslag 16:3 Statsbidrag till särskiltutbildningsstöd.Vidare föreslås att bemyndigarregeringen att , i fråga om ramanslaget16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd, ingåekonomiska förpliktelser som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 81 000 000 krefter 2002.Bidrag till viss verksamhet förpersoner med funktionshinder (16:4)I budgetpropositionen föreslås att 80 394 000 kranvisas under anslag 16:4 Bidrag till vissverksamhet för personer med funktionshinder.Bidraget är avsett att öka organisationernasmöjligheter att själva bedriva vissa verksamheter avbetydelse för personer med funktionshinder. Bidraglämnas till ett tiotal olika verksamheter, bl.a.till handikapporganisationer för att bedrivariksomfattande rekreationsanläggningar för personermed funktionshinder enligt bestämmelser iförordningen (1994:950) om statsbidrag tillhandikapporganisationernas rekreationsanläggningar.Organisationerna har med dessa anläggningar, avrikskaraktär, tagit på sig ett ansvar för att gepersoner med omfattande funktionshinder möjlighettill rekreation i tillgänglig miljö och med särskildpersonal och service.I motion So567 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen till anslaget 16:4 Bidrag till vissverksamhet för personer med funktionshinder anvisar1 miljon kronor utöver vad regeringen föreslagit(yrkande 14). Motionärerna anser att bidraget tillhandikapporganisationernas rekreationsanläggningarbör höjas med . De anser att det ärcentralt att funktionshindrade och deras anhörigages goda möjligheter till rekreation vidanläggningar som är särskilt anpassade för specifikafunktionshinder.Bidrag till handikapporganisationer(16:5)I budgetpropositionen föreslås att 157 248 000 kranvisas under anslag 16:5 Bidrag tillhandikapporganisationer.Statsbidrag lämnas till handikapporganisationer.Bidraget regleras fr.o.m. enligtförordningen (2000:7) om statsbidrag till handi-kapporganisationer. Enligt den nya förordningenansvarar fr.o.m. försåväl beslut om fördelning som administration avbidraget till handikapporganisationerna.Regeringen anför att den beslutadeom en ny förordning om statsbidraget tillhandikapporganisationerna. I den nya förordningendefinieras vad som avses med enhandikapporganisation samt hur anslaget skallfördelas. skall på regeringensuppdrag kartlägga och analysera effekterna avbestämmelserna i den nya förordningen. Enredovisning skall lämnas i samband medårsredovisningen för år 2001.Från och med andra halvåret 2000 förstärktesanslaget med , varav 5,5 mil-joner kronor var ett engångsbelopp för attunderlätta övergången till det nya bidragssystemet.Enligt förordningen (3 §) skall enhandikapporganisation för att få statsbidrag bl.a.ha en riksomfattande organisation med ett lokalteller regionalt förankrat föreningsliv i minst tiolän, ha bedrivit verksamhet samt haminst 500 medlemmar. kan stöd lämnas även till organisationer sominte uppfyller dessa villkor om det finns särskildaskäl. I annat fall får statsbidrag lämnas tillhandikapporganisation som inte uppfyller dessavillkor endast om det finns synnerliga skäl (4 §).I motion So567 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen till anslaget 16:5 Bidrag tillhandikapporganisationer anvisar 2 miljoner kronorutöver vad regeringen föreslagit (yrkande 15).Regeringen har föreslagit vissa resursförstärkningarvad beträffar bidrag till handikapporganisationer.Motionärerna anser dock att bidragsgivningenmissgynnar alla organisationer som företräderpersoner med små och ovanliga handikapp eller somväljer alternativa organisationsformer, t.ex. inätverk. Motionärerna anför att alla organisationer,även de som representerar mycket små grupper avhandikappade, skall ha rimliga möjligheter attarbeta som självständiga organisationer.Motionärerna vill därför tillföra ytterligare medelsom skall riktas särskilt till mindre handi-kapporganisationer som arbetar oberoende av de storasamarbetsorganen inom handikapprörelsen. Även imotion So611 av m.fl. (m) begärs stödtill små organisationer (yrkande 13).I motion So240 av m.fl. (c) yrkastillkännagivande om en översyn av det statligastödets fördelning till handikapporganisationerna(yrkande 15). Motionärerna anför atthandikapporganisationerna spelar en viktig roll närdet gäller information och utbildning samt för attmobilisera människor med funktionshinder och derasanhöriga. Det är vidare av yttersta vikt attanslagens storlek täcker stora delar avorganisationernas kostnader och att det är rättvistfördelat.I motion So618 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om bidrag tillhandikapporganisationer (yrkande 16). Motionärernapekar på att det nya systemet för bidrag tillhandikapporganisationer för många handi-kapporganisationer kommer att betyda minskat stöd,vilket kan få konsekvenser för verksamheten. Det ärdärför viktigt att det nya bidragssystemets kon-sekvenser kartläggs i syfte att åtgärda de skevhetersom uppkommit.I motion So216 av () yrkastillkännagivande om att utreda möjligheten förProstatacancerföreningen att i likhet medBröstcancerför-eningen erhålla statsbidrag (yrkande2). Motionären anför att informationen till personersom drabbats av prostatacancer är viktig.Prostatacancerför-eningen kan vara en värdefullresurs och bör därför ges möjligheter att erhållastatligt bidrag motsvarande det som ges tillBröstcancerföreningen.Utskottet hanterade en motion om utformningen av detstatliga stödet till handikapporganisationer ävenvid behandlingen av förra årets budgetproposition,betänkande 2000/01:SoU1. Utskottet anförde därvidatt en ny förordning som reglerar statsbidraget hadeträtt i kraft . Vidare anfördeutskottet att regeringen, efter ett initiativ frånutskottet, hade uppdragit åt attfölja upp och utvärdera effekterna av de nyareglerna för statsbidraget. skulledärvid särskilt kartlägga och analysera hurövergången påverkar de mindre organisationerna sominte till fullo uppfyller de formella kriteriernaför att erhålla statsbidrag enligt det nya bidrags-systemet. Det har inhämtats att inomkort avser att lägga fram resultatet av sitt arbete.Bidrag till utrustning förelektronisk kommunikation (16:6)I budgetpropositionen föreslås att 21 777 000 kranvisas under anslag 16:6 Bidrag till utrustning förelektronisk kommunikation.Syftet med ersättningen till utrustning för elek-tronisk kommunikation är att ge personer som ärdöva, gravt hörselskadade, dövblinda, talskadadeeller språkstörda möjlighet att kommunicera via ettkommunikationsnät.De utgifter som belastar anslaget är ersättningtill landstingen för inköp av sådan kommunika-tionsutrustning samt för utrustning som skallanvändas av närstående.Verksamheten regleras fr.o.m. iförordningen (2001:638) om statsbidrag tillutrustning för elektronisk kommunikation. Bidrag fårdock lämnas för tid fr.o.m. den 1 juli 2001.Socialstyrelsen betalar ut statsbidraget i början avvarje kvartal med en fjärdedel av det beräknadestatsbidraget för det löpande kalenderåret tilllandstingen eller kommunalförbund som förskriversådan utrustning.I enlighet med regleringsbrevet för budgetåret2001 för har Socialstyrelsenutvecklat nya regler för ersättning till landstingenför utrustning för alternativ telefoni. skall vidare senastden redovisa en uppföljning aveffekterna för brukarna av de nya reglerna.I motion So567 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen avslår förslaget om medel till anslaget16:6 Bidrag till utrustning för elektroniskkommunikation (yrkande 16). Motionärerna anser atten hjälpmedelsgaranti skall införas. Den konkretautformningen av en garanti måste bli föremål försärskild utredning där noggranna analyser ochavvägningar görs. Enligt motionärerna finns det dockredan nu anledning att pröva införandet av enstatlig hjälpmedelsgaranti omfattande de hjälpmedelsom finansieras med statliga anslag. Desärskilda anslagen för bidrag till utrustning förelektronisk kommunikation och bilstöd bör därföröverföras till ett nytt anslag betecknat statlighjälpmedelsgaranti. Motionärerna bedömer attgarantin ryms inom nuvarande ramar.Bilstöd till handikappade (16:7)I budgetpropositionen föreslås att 164 000 000 kranvisas under anslag 16:7 Bilstöd till handikappade.Syftet med anslaget är att lämna bidrag till funk-tionshindrade personer och föräldrar med funk-tionshindrade barn för anskaffning och anpassning avmotorfordon m.m.Bestämmelser om bilstöd finns i lagen (1988:360)om handläggning av ärende om bilstöd tillhandikappade. Bilstöd måste användas inom sex må-nader från det att den som beviljats bilstöd fåttbesked om att bilstöd kan betalas ut. Genom enförordningsändring begränsadesutbetalningarna för bilstöd så att de för respektivebudgetår ryms inom ramen för de medel som anslås. Detre har utbetalningarna av beviljadebilstöd fått stoppas och vissautbetalningar har förskjutits efter.Vidare redovisas att Riksförsäkringsverketssenaste prognos pekar på att anslagna medel för 2002inte kommer att räcka till för att motsvara den vän-tande efterfrågan. Regeringen kommer att noga följautvecklingen. översyn avbilstödet visar dessutom att det kan finnas behov avregelförändringar i syfte att förbättra ocheffektivisera stödet. Regeringen avser att återkommai frågan.I motion So567 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen avslår förslaget om medel till anslaget16:7 Bilstöd till handikappade (yrkande 17). Motio-närerna anser, som ovan redovisats, att enhjälpmedelsgaranti skall införas. De särskildaanslagen för bidrag till utrustning för elektroniskkommunikation och bilstöd bör därför överföras tillett nytt anslag betecknat statlig hjälpme-delsgaranti.I motion So566 av m.fl. (kd) yrkas attanslaget för bilstöd skall höjas (yrkande 27).Motionärerna anser att funktionshindrade skall kunnadelta i samhället på lika villkor och accepterardärför inte nedskärningar på handikappområdet. Attanslaget för bilstöd återigen har sänkts resulterari att personer med funktionshinder nekas bilstödlångt före årets utgång. För att på ett bättre sätttillgodose behovet av bilstöd anser motionärerna attanslaget för bilstöd bör ökas med 20 miljoner kronorper år under 2002-2004. Motionärerna yrkar attriksdagen till anslaget 16:7 Bilstöd tillhandikappade anvisar utöver vadregeringen föreslagit (yrkande 28 delvis).I motion So448 av m.fl. (c) yrkasatt till anslaget 16:7 Bilstöd tillhandikappade anvisar utöver vadregeringen föreslagit (yrkande 6 delvis).Motionärerna yrkar vidare tillkännagivande ombilstödet (yrkande 4). De anför därvid att bilstödetbehöver förbättras och hänvisar till sina förslag imotion So240. I motion So240 av . (c) yrkas tillkännagivande om bilstöd (yrkande14). Motionärerna pekar på att en hel del åtgärderbehöver vidtas för att bilstödet skall verka på etteffektivt och ändamålsenligt sätt. Regeringen bör seöver åldersgränserna samt personkretsen som kanerhålla bilstöd och återkomma med förslagtill förändringar som inte sätter gränser vid ålderutan som fokuserar på den enskildes behov av bil.I motion Fi294 av m.fl. (fp) yrkasatt till anslaget 16:7 Bilstöd tillhandikappade anvisar utöver vadregeringen föreslagit (yrkande 15 delvis). I motionSo601 (delvis) av och (båda fp) framställs ett likalydandeyrkande.I motion So619 av m.fl. (kd)begärs tillkännagivande om att regeringen bör läggafram förslag till ändring av reglerna om bilstöd(yrkande 8). Motionärerna anför att reglerna förbilstöd kan få orimliga konsekvenser när det gällerföräldrar. Reglerna om bilstöd för denna grupp bördärför ses över.I motion So618 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om förbättrat bilstöd (yrkande 14).Motionärerna anför att det i regeringens kommandeförslag angående utformningen av bilstödet behövsgenomgripande förbättringar inte bara avbidragsnivån utan också av stödets konstruktion ochtillämpning. Motionärerna anför dessutom, när detgäller tolkningen av vad som skall kunna ingå ianpassningsbidraget, att det är viktigt att reger-ingen tar hänsyn till Regeringsrättens domar och gertydliga anvisningar till Riksförsäkringsverket.I motion So201 av () begärstillkännagivande om behovet av regelförändringar avbilstödet. Motionären anser det felaktigt att enförtidspensionär som fyllt utestängs frånbilstöd. Regeringen bör därför förelägga riksdagenförslag till beslut om regeländringar i bilstödet.I motion So246 av () begärstillkännagivande om en översyn avbilstödsförordningen. Motionären anser attbilstödsreglerna med ett anskaffningsbidrag som ärlika för alla skapar problem för den som är beroendeav inköp av ett större fordon. Reglerna förbilstödet bör ändras så att vid behovsprövningenhänsyn tas till merkostnader för inköp av större bilav s.k. van-typ. Det finns dessutom skäl att se överbidragsnivån anser motionären. Även i motion So321av och (båda m) yrkastillkännagivande om handikappades rätt till bilstöd.I motion So453 av () yrkastillkännagivande om en översyn av hur regeln ombilstöd drabbar funktionshindrade föräldrar.Motionären anför att nytt bilstöd bör kunna beviljasinte endast utan även i samband medfamiljebildning och barnafödande.I motion So419 av () yrkastillkännagivande om nödvändigheten av en förbättringav bilstödet. Motionären anför att dagenslagstiftning behöver ses över och justerasoch hänvisar till att utredningar ligger och väntarpå beslut, bl.a. från år 1993.I motion So552 av och (båda s)begärs tillkännagivande rörande översyn av bilstödetför personer med funktionshinder. Motionärerna anseratt den nu gällande sjuårsgränsen genom sin kon-struktion kan förhöja samhällets kostnader förstödet och ge den enskilde stora extrautlägg. Motionärerna hänvisar till att större bilartyp van är dyrare än andra bilar men å andra sidanhar de en längre livslängd än sju år.Utskottet behandlade i betänkande 2000/2001:SoU1motionsyrkanden rörande bilstöd. Utskottet, somkonstaterade att frågan om bilstödets utformningbereddes i , anförde att det utgickfrån att regeringen därvid särskilt övervägde denuvarande åldersgränsernas dåliga samklang medaktuella frågeställningar inom andra områden medrelevans i sammanhanget. Utskottet pekade bl.a. påen flexiblare pensionsålder liksom på ökademöjligheter att övergå från pension till arbete.Utskottet uttalade vidare att det förutsatte attregeringen återkommer med förslag angåendebilstödet. Motionsyrkandena avstyrktes.Kostnader för statligassistansersättning (16:8)I budgetpropositionen föreslås att 7 606 000 000 kranvisas under anslaget 16:8 Kostnader för statligassistansersättning.Statlig assistansersättning lämnas tillfunktionshindrade personer som har behov avpersonlig assistans för sin dagliga livsföring underi genomsnitt mer än . Frågor omassistansersättning regleras i lagen (1993:389) omassistansersättning och i förordningen (1993:1091)om assistansersättning. Rätten gäller för svårtfunktionshindrade personer som inte fyllt ochsom bor i eget boende, eller hos familjeller anhörig. Från och med den 1 januari 2001gäller att personer som beviljatsassistansersättning får behålladenna rätt även därefter.Assistansersättning utgår med 184 krper beviljad timme. Om det finns särskilda skäl kanförsäkringskassan efter ansökan medge att schablonenfår överskridas med de godkända faktiska kostnaderna- dock högst .