bet · GP01BOU1 · 2001-11-20 00:00:00 — Den har också stora implikationer för de härbidragssystemen.Först och främst tror jag att det går att göra ganska lite, förhushållsbegreppen kommer i allmänhet antingen från BHU, som enurvalsundersökning, eller från Folk- och bostadsräkningen, som inte harfunnits . Men av de lite haltande analyser som har gjorts vetman att varaktigheten i att vara ensamstående är längre än tidigare.Det är en större andel av de ensamstående som aldrig någonsin blirsammanboende. Det är ungefär vad man kan säga. Det är inte storaförskjutningar. har antalet ensamstående ökat med tre fyraprocentenheter. Även varaktigheten i att vara ensamstående har ökat.Men huvudintrycket är naturligtvis ändå att väldigt många ensamståendegår in i och ut ur relationer och växlar mellan att vara ensamståendeoch att vara sammanboende. Men det här är en fråga som man nog behöverutreda lite mer.Den senaste informationen var intressant, att många som fick bidrag1999 också hade det 1997 och 1998. Men den säger ingenting om hur dethar förändrats över tiden, alltså hur länge de som får bidrag 2001 isin tur har haft bidrag. Den kohorteffekten är intressant.Carl-Erik Skårman (m): För att ett bidrags- och skattesystem skafungera väl krävs det att det är någorlunda lättfattligt ochöverblickbart. I annat fall är det stora risker att man inte når deeffekter som man har siktat på, och det kan leda till väldigt storaöverraskningar för de enskilda hushållen.Jag har blivit imponerad av all exakt statistik som har visats. Menjag har också förstått att reglerna inte är så lättfattliga. Jag tyckersjälv att de är snåriga, och uppenbarligen kan inte ensförsäkringskassan överblicka dem på ett enhetligt sätt.Det finns heller ingen vetskap om hur potentiella konsumenter avbostadsbidrag ser på bostadsbidraget, och man vet väldigt lite om hurmycket det enskilda hushållet har tagit hänsyn till bostadsbidraget närman planerat sitt boende. Dessutom vet man väldigt lite om vilkaproblem och inbördes slitningar i hushållet som har uppstått för demsom inte har fått eftergift utan har klarat av att betala det här påegen hand.Jag skulle vilja fråga: Planerar ni sådana undersökningar jag ska föratt undvika ett och annat hjärtslag inte kalla det förmarknadsundersökningar, men säg konsumentundersökningar som skullegöra centrala myndigheters planering bättre och göra det lättare föross att utforma regler till förmån för de enskilda hushållen? Vi pratarså väldigt mycket i makrotermer här. Det är statistik över alla hushållpå en gång. Men det är ju det enskilda hushållets faktiska förhållandesom är det viktiga i ett sådant här sammanhang.Ingrid : Jag kan bara svara på marginalen för de härgrundläggande frågorna kring synen på boende och bidrag.Den typen av undersökningar gör vi inte, åtminstone interegelmässigt. Den typ av undersökningar som vi gör är att vi varje årfrågar kunder, de försäkrade och de som har haftbidrag, hur de har upplevt kontakten med och ettspeciellt bidrag. Det gör vi och vänder oss också till dem somhar bostadsbidrag.Innan vi gör nytt informationsmaterial eller lägger upp någonting påInternet har vi det vi kallar fokusgrupper. Där sätter vi samman enpanel av medborgare med olika utbildningsbakgrund, svenskar,invandrare, olika inkomster och annat för att försöka göra materialetså bra som möjligt. På de delarna försöker vi bli bättre och bättre.Därmed inte sagt att vi har tagit tag i den grundläggande frågan, hurbefolkningen i stort ser på de här bidragsfrågorna och vad som händer ifamiljen vad gäller eftergifter och annat. Såvitt jag vet ligger detinte med i vår verksamhetsplanering för 2002.Carl-Erik Skårman (m): Med tanke på all den energi som läggs ned på attskaffa den exakta statistiken över vissa sakförhållanden, tycker verkenatt det finns anledning att överföra en del av de resurserna till attundersöka konsumentreaktionerna?Christina : Det kanske inte är konsumentreaktionen vi tittar på,utan mer den bostadspolitiska delen.Men jag kan nämna att vi i samband med det samarbetsprojekt somBoverket hade med försäkringskassorna ville följa ett antalbidragsfamiljer på en lokal nivå. Avsikten var att följa de familjersom fick bostadsbidrag . Hur har de ändrat sitt beteende underperioden? Hur påverkas man av regeländringar? Bor man in sig itrångboddhet? Ökar antalet ensamföräldrar, makar eller något sådant? Viville titta på hur regelförändringarna påverkar familjernas beteendeoch sedan dra lärdom av det. Än så länge har vi inte haft tid att göradet.Vi kommer längre fram och att undersökaboendeekonomi. Då kommer vi att gå in på olika hushåll och tittanärmare på hur deras ekonomi slår. Men vi kommer kanske inte att göraintervjuundersökningar, utan mer använda oss av den statistik och denerfarenhet vi har i den delen.Sedan kan jag också fylla på med att säga att Boverkethade hand om bostadsbidragen hade vi väldigt mycket kontakt med folksom ringde oss och frågade: Vad får jag för bostadsbidrag om jag byterden här bostaden? Det var naturligtvis någonting som var väldigtviktigt för de här människorna. Jag antar att det är så än , attdet har en stor betydelse för de personer som får bidraget.Helena (): Jag har först en fråga till Ann-EvaAskensten.Det var en sak som jag inte hängde med på riktigt. Det rörde hureftergifterna har förändrats , alltså hurmånga som ansökte och hur många som fick eftergift. Det räcker om svarar på de väldigt konkreta siffror som hon hade papper på.Nu kommer tillbaka och det var väl tur. Jag har en frågaom bostadskostnadens andel av inkomsten, som det har pratats om. Det ärklart att det är svårt att göra jämförelser för hela populationen, menvi pratade om de äldre ungdomarna och medelålders sambor. och pratade också om den grupp som harbostadsbidrag och hur deras bostadskostnad såg ut i förhållande tillinkomsten. Jag uppfattade att ni hade lite olika uppfattning om det.Christina pratade om att makar har fler barn, lägre eller likainkomst, högre bostadskostnad, men lägre bidrag, medan jag fick ettintryck av att menade att bostadskostnadens andel avinkomsten var rätt i de här grupperna. Det skulle jag vilja haett litet klarläggande av.Det som jag funderade över i inlägg om den disponiblainkomsten var om bostadskostnadens andel faktiskt var förvissa grupper. De äldre ungdomarnas situation ser förmodligenfruktansvärt annorlunda ut jämfört med medelålders sambor, och då disponibla inkomsten ganska stor betydelse.Ann-Eva Askensten: Jag ber om ursäkt om jag var otydlig.Men 1997, som var med den nya reformen, hade vi alltsåen relativt hög andel människor som sökte eftergift. De som i slutändanbeviljades eftergift var dock 1 ½ % av hushållen. Den siffran har legatpå den låga nivån. Det var , med risk för liteskakig statistik, och det ser ut som om det kommer att bli för1999, alltså väldigt få, under 3 000 personer varje gång.Christina : Jag kan konstatera att nettobostadsutgiftens andel avden disponibla inkomsten är högre för makarna än den är förensamföräldrarna.Det BHU-material vi har gäller 1997, och om man utgår från hyresrätthar makarna i nettobostadsutgifter av den disponibla inkomsten,medan de för ensamföräldrar är . För samtliga boendeformer är det34 % för makar respektive för ensamföräldrar när det gällerfamiljer med bostadsbidrag.Leif : Jag har intresserat mig speciellt mycket för denmålsättning som regeringen har, nämligen att boendekostnaden ska uppgåtill högst 25 %.När man klämmer regeringen lite närmare på vad den menar finner manatt den i detta sammanhang avser hyresbostäder. Jag har haft en deldiskussioner med , och jag har faktiskt skrivit en PM om detockså som jag gärna ska mejla till dig.Men det jag vill säga som den allmänna slutsatsen är att om dedisponibla inkomsterna ökar ungefär i den takt vi har tänkt oss, dröjerdet inte länge innan den genomsnittliga hyran efter bostadsbidrag nården här målsättningen. Men det är alldeles för många hushåll som har såhöga boendekostnadsandelar att de kommer att vara väldigt illa ute,både de som har bostadsbidrag och de som inte har rätt tillbostadsbidrag, även om genomsnittet nu skulle nå nivån . Det äralltså alldeles för stora andelar av hushållen som har mycket högaboendekostnadsandelar eller, om man vill uttrycka det annorlunda, somhar låga inkomster i förhållande till vad det kostar att bo.Den första iakttagelse man gör när man tittar på de hushåll som harhöga boendekostnadsandelar är nämligen att det inte är någontingmärkvärdigt med deras boendekostnader. De har samma boendekostnader somandra hushåll, alltså helt normala. Det är inkomsterna som är låga. Detär naturligtvis därför som man ställer sig frågan: Är det samhälletsskyddsnät som inte fungerar eller är det tillfälligheter?Det här bör man titta närmare på, för det är väldigt betungande för dehushåll det kan handla om, , alltså 400 000 hushåll som harmycket höga boendekostnadsandelar.Harald (): Herr ordförande! Jag vill återvända ettögonblick till begreppet bidragsgrundande inkomst.Först och främst undrar jag, eftersom jag är lite osäker: Det är välen förordning som reglerar detta och inte en direkt lagtext, om jag harförstått det rätt. Det är särskilt ett par omständigheter som jag villta upp och fråga hur ni ser på. Det nämndes för en liten stund sedanatt t.ex. barns förmögenheter ska räknas in i den bidragsgrundandeinkomsten när föräldrar söker bostadsbidrag. Det har berättats för mig,och jag har haft kontakt med överförmyndarnämnden, där man har det härbekymret, att även förmyndarspärrade förmögenheter är inräknade iunderlaget för föräldrar som söker. Det förundrar mig faktiskt, för detär ju s.k. fiktiv inkomst. Jag vill kalla den för det. Den är inte pånågot sätt tillgänglig för bostadskonsumtion för vare sig föräldrarnaeller barnen. Det är alltså spärrade konton. Det är den ena typen.Den andra är små företagare eller företagare över huvud taget somavsätter pengar till en periodiseringsfond i sitt företag eller harexpansionsmedel och sådant. Det finns regler för hur man får sättaundan dessa pengar och sedan är de borta från konsumtionsmöjligheten.När de sedan tas ut, antingen i form av intäkt eller i form av någoninvestering, beskattas de ju. Men de ska räknas in ibidragsunderlaget. Det här vill jag gärna ha kommenterat av någon ipanelen.Marie Silfverberg: Jag ska kommentera den bidragsgrundanden inkomsten.När det gäller barns förmögenhet eller hela hushållets förmögenhetöver huvud taget är det endast förmögenhet som beaktas.Då pratar vi om nettoförmögenhet, alltså tillgångar minus skulder.Sedan är det av det som överstiger som räknas med sombidragsgrundande inkomst. Jag vet också att spärrade konton har varitett diskussionsämne, men som lagstiftningen ser ut finns det ingaundantag. Det kanske är en politisk fråga.När man får göra avdrag i sin deklaration för periodiseringsfond förnäringsidkare görs ett tillägg till den bidragsgrundande inkomsten pågrund av att det inte är en verklig kostnad. När man sedan återförmedel gör man tvärtom när man beräknar den bidragsgrundande inkomsten,då gör man ett avdrag så att den bidragsgrundande inkomsten blir lägre.På så sätt är det konsekvent.Bengt-Ola (): decildiagram visar attbostadsbidraget gör social och fördelningspolitisk nytta.Skulle du kunna tänka dig att åt oss producera motsvarande diagram därman har omvandlat de pengar som avsätts till bostadsbidrag till ettgenerellt familjepolitiskt stöd?Bengt , IBF, : Förlåt, omvandla till ettgenerellt ? Jag uppfattade inte riktigt arbetsuppgiften. (): Dina diagram visar att detta är effektivt utifrånvårt mål med bostadsbidraget. Diskussionen gäller omdetta ska omvandlas till ett generellt familjepolitiskt stöd.Kan du producera motsvarande decildiagram som visar vad som händerfördelningspolitiskt om denna omvandling görs?Bengt , IBF, : Jag kan göra det med lätthet,och även kan göra detta.Ordföranden: brinner av att göra , : Man måste fundera på en utgångspunkt, nämligenom kostnaden för samhället ska vara densamma i de två skisserna.Bengt-Ola (): Ja, det kan vara självklart.Leif , : I sådant fall kommer träffsäkerheten att bliväsentligt lägre.Bengt , IBF, : Jo, det vet man från början.Det går att göra det som ett nollsummespel. Regelverket ter sigkomplicerat, men det är ganska lätt att programmera. Det är lätt attgöra expertsystem av det. Kombinerat med de databaser vi har förbostadshyresundersökningen går det att leka ordentligt med ändradeavtrappningsregler, ändrade inkomstgränser. Om utskottet tycker någonannan variant är rolig gör vi så gärna sådana simuleringar, gärna ihopmed . Vi kan leka mycket med förändringar!Ordföranden: Det blir en debatt vi får återkomma till i samband med omdet blir någonting av den familjepolitiska utredningen.Annelie Enochson (kd): Tack, herr ordförande! Jag funderade när jaghörde mina övriga kollegers diskussioner. Det finns gott om kunnigatjänstemän här. Jag har en fråga till er.Det finns ett antal intressanta projekt som pågår i sexstycken. Man tittar på samverkan mellan olika regelverk,bostadsbidraget, sjukbidraget, socialbidraget, och ävenarbetsmarknadsfamiljen är med, även om vi inte omfattas av självalagen. Det finns något hängavtal.Det förekommer ett intressant projekt på Delta. Iutvärderingarna fokuserar man mycket på sjukbidrag, bostadsbidrag ocha-kassa. Kan man tänka sig att i utvärderingarna också ha medbostadsbidraget som en parameter för att få in helheten i de olikatransfereringarna?Ann-Eva Askensten, : De projekt som AnnelieEnochson talar om är en försöksverksamhet som benämns Socsam och sommycket riktigt pågår på ett antal håll i landet. Där prövar manpolitisk och finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- ochsjukvård och socialtjänst. I socialförsäkringen ingår denohälsorelaterade delen, dvs. sjukpenning, förtidspension och i viss månrehabilitering. Bostadsbidragen är inte inkluderade iförsöksverksamheten.Vad jag vet från mina kolleger är de precis klara medslututvärderingen och ska lämna in den vilken dag som helst tillregeringen. Vilken månad som helst lämnas en slutrapport in frånSocialstyrelsen och RFV om försöksverksamheten.Det är sent att ta in bostadsbidragen. Det går alltid att tänka sig enannan försöksverksamhet där de verksamheterna skulle ingå, men de finnsinte med i dag.Ulla-Britt (): Tack, herr ordförande! Eftersom det finns tidskulle jag vilja ställa ytterligare en fråga.Det finns förtidspensionärer som har barn. Vi har inte riktigt berörtde samordningsregler som finns för BTP och bostadsbidraget förbarnfamiljer. Hur stor är denna grupp i systemet? Finns det i dennagrupp ett större antal sammanboende familjer än ensamstående? Hur borde?Marie Silfverberg, : Det pågår just nu ett uppdraginom att titta på just samordningen mellanbostadsbidrag till barnfamiljer och bostadstillägg till pensionärer.Det rör sig om en grupp om ca 15 000 hushåll som har förtidspensionoch barn och som uppbär någon av förmånerna. Sedan finns detsamordningsregler. Vi håller på att se över hur samordningen ska gåtill.Det var en fråga till. Övervägande delen inom denna grupp ärensamföräldrar som bor i hyresrätter.Owe (): En grupp som har likartade inkomstförhållanden ärvåra studenter.I de här sammanhangen behandlas de olika. Har de barn är det ettsystem. kommer vi tillbaka till den magiska 28-årsgränsen, och dåbehandlas de efter ett system. Är de utanför behandlas de inte alls.Finns det en kommentar till detta? Vad ska man göra åt detta?Ordföranden: Det är väl vi som ska kommentera det egentligen! Är detnågon annan som har någon kommentar? brukar alltid hanågon kommentar om allting!Leif , : Ja , vidareutveckla de tankarna i utskottetoch i partiet, så ska du se att du kommer på någonting bra.Det är inte rimligt att ett hushåll som passar in under båda hattarnahanteras olika. Det är framför allt problem med att studenthushållenhar olikartade förhållanden beträffande inkomster speciellt om de ärtvå i hushållet. Det händer så mycket saker väldigt snabbt med dehushållen.Christina , : Det har tidigare funnits regler där olikabidragsgrupper har krockat, överlappat. De har passat in i olikagrupper.Jag tror att man valde det som var mest förmånligt. Visst blir detstora problem. En del av studenterna kan ju vara gifta, och inkomsternakan vara ojämnt fördelade.Owe (): Jag trodde att det hade framgått att vi redan harfunderat.Vi vill naturligtvis ta bort den åldersgräns som vi tycker är heltorimlig och som inte har någonting med människors bostadssituation attgöra. Det är en fiktiv och underlig gräns. Man kan ju fundera överstudenters situation över huvud taget.Det är så olika boendeformer och boendekaraktär. Vi ser hur man löserdet i våra grannländer där det finns ett helt annat generellt stöd tillstudentbostäder. Det är då frågan vilka vägar som ska väljas. Nog harvi funderat!Christina , : Jag har en liten kommentar.Vi pratar numera om studentbidrag. talade man om ungdomsbidragpå . Då var det också ett ungdomsbidrag. Större delen av demsom fick bidraget var icke studenter. Till följd av deregelförändringar som har skett har det blivit ett studentbidrag, ochdå finns det ingen anledning att ha en åldersgräns kvar. Det är intelängre ett ungdomsbidrag.Ordföranden: för det. har jag ingen mer på talarlistan. Vi harför dagen uttömt de frågeställningar som vi har i anledning av detta.Det har varit mycket intressant, och vi tackar naturligtvis alla somhar medverkat till att bidra till utskottets arbete.Nu gjorde jag min sammanfattning, och så är det någon mer som begärordet!Björn Robeus, Stiftelsen : Jag representerardels den nybildade , dels StiftelsenStockholms studentbostäder.Det är en fråga som vi har ställt oss i våra diskussioner angåendebostadsbidraget, nämligen om det är meningen att de som ocksåproducerar bostäder ska känna känna sig stimulerade att producerabostäder tack vare att det finns ett bostadsbidrag för studenter ochäven ungdomar. Finns det en sådan tanke?Ordföranden: är nej. Det är inte producenterna som ska hapengarna utan ungdomarna ska kunna bo.Tack ska ni ha för denna stund. Jag förklarar utfrågningen avslutad.Bild 1Bild 2Bild 3Bild 4Bild 5Bild 6Bild 7Bild 8Bild 9Bild 10Bild 11Bild 12Bild 13Bild 14Bild 15Bild 16Bild 17Bild 18Bild 19Bild 20Bild 21Elanders Gotab, 2001