bet · GP01FÖU1 · 2001-11-20 00:00:00 — Det är försenat med ungefär två studerar för närvarandeomfattningen och konsekvenserna av detta.För att kunna tillgodose bl.a. sjöstridskrafternasbehov av ett framtida luftvärnsrobotsystem pågårockså ett arbete om möjligheterna att utveckla en nyteknik, s.k. digital gruppantennteknik (DGA) förBamsesystemet. Regeringen följer noga projektetsutveckling och avser att återkomma till dåFörsvarsmaktens och samladebedömning av de tekniska förutsättningarna för Bamseoch Bamse DGA är klarlagda. Förutsättningarnapåverkar den samlade robotstrategin.Enligt regeringens uppfattning är det viktigt förSverige att behålla och utveckla den inhemskakompetensen inom robotområdet. Genom nationellautvecklings- och seriebeställningar samtinternationellt samarbete kan tillgången till sådankompetens upprätthållas. Regeringen avser att hållariksdagen informerad om utvecklingen inomrobotstrategiområdet.Internationellt materielsamarbeteNordenUnder 2000 har ramavtalet om nordisktförsvarsmaterielsamarbete omarbetats medinnebörd att avtalet skall tillämpas också påbilateralt samarbete mellan länderna. I övrigtkvarstår syftet med det omarbetade avtalet att genomsamarbete uppnå ekonomiska, tekniska ochindustriella fördelar för länderna. För närvarandeär ett flertal nordiska arbetsgrupper verksamma.Sedan några år pågår ett samarbete om en gemensamutveckling av ubåtar, det s.k. . Ijanuari 2001 ingick och ettprincipavtal om försäljning av ubåten tillDanmark. slöts ett projektavtal mellanländerna i syfte att göra en gemensam anskaffning avstandardhelikopter. Försvarsindustrierna i ländernahar också ökat sitt samarbete bl.a. inomammunitionsområdet. Avtalet tar upp tre frågor,nämligen leveranssäkerhet, exportkontroll och s.k.offsetkrav.Vad gäller exportkontrollen har man inriktat sigpå en lösning liknande den bidragit till attutforma tillsammans med fem andra EU-länder i dets.k. ramavtalet, som godkänts av riksdagen.Detta innebär fortsatt nationell exportkontrollunder respektive lands egna regler.Regeringen avser att återkomma i höstensförsvarsbeslutsproposition med förslag att riksdagengodkänner avtalet.EuropaVid försvarsministermötet i i november2000 utvidgades medlems-kretsen i Västeuropeiskaförsvarsmaterielgruppen (WEAG) till att, förutomSverige, omfatta även , , ,och . Inom ramen för WEAG-samarbetethar vidare undertecknat ett avtal rörandeett forsknings- och teknologisamarbete benämntEuropean Undertakings for ,Programmes and Activities (). Avtalet EUROPAär ett ramavtal som innehåller övergripandebestämmelser och som förutsätter att särskildaunderavtal kommer till stånd som närmare reglerarvillkoren för varje samarbetsprojekt.USAVårt samarbete med kommer även i fortsättningen,anför regeringen, att ha stor betydelse för vårtekniska utveckling och kompetensuppbyggnad samtmaterielförsörjning inom försvarsområdet.ExportstödEfter en utredning har verksamheten förRegeringskansliets Koordinerings- och referensgrupp(KRG) utökats. finns sammanlagt femKRG-exportstödsgrupper för olika typer av materiel isyfte att orientera, samordna och prioriterainriktning av den exportfrämjande verksamheten fördepartement och myndigheter tillsammans medförsvarsindustrin.Försvarsmakten och har iökad omfattning genomfört exportstödjandeverksamhet. Särskilt omfattande har stödet varitavseende JAS 39 , flygburen spaningsradar (FSR890) och andra spaningssensorer samt robot 15. Detär regeringens bedömning att regeringens ochmyndigheternas ansträngningar för att stödjaexportverksamheten är av avgörande betydelse för attexport av försvarsmateriel skall komma till stånd.Regeringens bedömningMaterieltillförseln har i allt väsentligt genomförtsi enlighet med regeringens inriktning avFörsvarsmakten. Förbanden i insatsorganisationen hardärmed fått ett viktigt tillskott av modern materielsom bidrar till att ställda krav på operativ förmågakan uppfyllas.Avvecklingen av överskottsförnödenheter följer denav regeringen föreslagna inriktningen på etttillfredsställande sätt.Genomförd forskning och teknikutveckling bedömsligga väl i linje med ominriktningen avFörsvarsmakten.Regeringen konstaterar att avvecklingen av äldreanläggningar har accelererat de senaste åren.Nybyggnadsverksamheten har legat på en fortsatt lågnivå.Sammantaget har det nordiska materielsamarbetet påsenare år ökat och fördjupats. Det är enligtregeringens mening viktigt att samarbetet kanfortsätta och ytterligare vidareutvecklas.Regeringen bedömer att de steg som tagits och tasmot ett fördjupat samarbete på försvarsmateriel- ochförsvarsindustriområdet inom och med USAligger väl i linje med gällande svenska försvars-och säkerhetspolitiska inriktning.Enligt regeringens bedömning har Försvarsmaktensoch arbete med deexportstödjande uppgifterna varit omfattande ochgett ett gott stöd för försvarsindustrinsexportansträngningar.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har efterlyst en förbättradresultatredovisning från regeringen. Riksdagenbeslutade om en ny struktur för styrningav Försvars-makten (prop. 1997/98:83, bet.1997/98:FöU10, rskr. 1997/98:269). Som följd häravsker resultatredovisningen i verksamhets-och förmågetermer.Utskottet ansåg i samband med beredningen avregeringens budgetförslag (bet.2000/01:FöU1 s. 37) att den då föreligganderesultatredovisningen var betydligt bättregenomarbetad och sammanhållen än tidigare.Redovisningen borde ändå gå att utveckla vidare. främst saknade var en koppling mellan deolika verksamhetsgrenarna och tillhörande kostnader.En annan förbättring som utskottet ansåg borde kommatill stånd var ökade möjligheter att jämföraresultatutvecklingen mellan olika år. framgå hur olika förmågor har utvecklats,vilken effekt olika åtgärder har haft för att kommatill rätta med tidigare anmälda brister, vilkabrister som kvarstår och skälet till detta.Utskottet önskade också en ytterligare preciseringav de ganska allmänna kriterierna för bedömningen avförmågor.Utskottet kan nu konstatera att redogörelsen förvilken verksamhet som utförts är detaljerad men ändåöverskådlig. Den är i detta avseendet en ytterligareförbättring i jämförelse med föregående år.Kriterierna för att bedöma de skilda förmågorna harutvecklats.Den föreliggande resultatbedömningen saknaremellertid fortfarande en koppling mellan kostnaderoch genomförda verksamheter. Det är också svårt attannat än undantagsvis jämföra resultatutvecklingenmellan olika år för de skilda verksamheterna.Utskottet noterar med tillfredsställelseRegeringskansliets ambitioner att i samverkan medFörsvarsmakten ytterligare utveckla spårbarheten förde operativa förmågorna och de strategiskakompetenserna. Utskottet utgår från att regeringen ikommande budgetproposition tar ytterligare steg iutvecklingen av resultatredovisningen tillriksdagen.Utskottet konstaterar att regeringensresultatredovisning för innehåller såvälpositiva som negativa omdömen. Till de positiva hör:· Sammantaget är Försvarsmaktens förmåga att lösade av statsmakterna ställda uppgifternagodtagbar.·· Avvecklingen av förband och materiel har i stortkunnat genomföras enligt plan. Av riksdagenbeslutade organisatoriska förändringar hargenomförts.·· Läget är godtagbart för de operativa lednings-och underhållsförbanden, arméstridskrafterna,marinstridskrafterna och flygstridskrafterna.·· Åtgärderna för att begränsa avgångarna av piloteroch flygtekniker har gett resultat.·· Ny materiel har tillförts i betydande omfattning.·· Miljöarbetet fortsätter att utvecklas på en godambitionsnivå.·· Beredskap har upprätthållits i enlighet medställda krav.·· Försvarsmakten har genomfört ett stort antalinsatser som stöd till samhället.·Till de negativa hör:· Arméstridskrafternas förband har nåttutbildningsmålen endast på grupp- och plutonsnivåsamt för vissa förband kompaninivå, vilket göratt officerarnas förmåga att leda störresammansatta förband inte har förbättrats.·· Avgångarna hos yngre högutbildade officerare ärså stora att de riskerar att leda till enförsämring av Försvarsmaktens kompetens- ochåldersprofil.·· Förbandsverksamheten för marinstridskrafterna harfått reduceras kraftigt.·· Läget inom helikopterförbanden är integodtagbart. Stödet till samhället har i vissafall blivit dimensionerande och negativt påverkatkärnverksamheten.·· Utbildningen av militära piloter har påverkatsnegativt av flygskolans flyttning från F 5 till F10, av osäkerheterna om flygutbildningensframtida lokalisering, av brist på flyglärare ochav bristande tillgänglighet för flygplan Sk 60.·· Yrkesofficerarnas kompetensutveckling har intekunnat genomföras i tillräcklig omfattning.·· Lönebildningen har lett till behov avomplaneringar. Försvarsmakten har inte säkrametoder för att kostnadsberäkna de avtal somingås.·· Den ekonomiska åtstramningen riskerar attnegativt påverka rekryteringen tillutlandsstyrkan.·· Andelen totalförsvarspliktiga som fullgörtjänstgöringen har minskat. Avgångarna är nu igenomsnitt ().·· Hemvärnets personalstyrka minskar, liksom antaletfullgjorda kontrakt.·Utskottet återkommer med synpunkter på härredovisade problem och brister i samband medbehandlingen av regeringens förslag till inriktningav förbandsverksamheten och med anledning av däravavgivna motioner.InriktningUtskottet behandlar i det följande vad regeringen ibudgetpropositionen (s. 4962) har anfört ominriktningen av Försvarsmaktens olikaverksamhetsgrenar, nämligen förbandsverksamhet,beredskap, incidentinsatser, stöd till samhället,internationella insatser och materiel, anläggningarsamt forskning och teknikutveckling. Utskottetbehandlar också därtill hörande motioner avgivnaunder den allmänna motionstiden, nämligen Fö228 (v)yrkandena 13 och 5, Fö247 (s) samt Fö255 (kd)yrkandena 3 och 4, 7, 8, 14 och 15. Utskottetbehandlar härutöver motion Fö4 (m) yrkande 1 somavgivits med anledning av proposition 2001/02:10.Inriktning av förbandsverksamhetenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagen·. godkänner regeringens förslag (punkt 2)till inriktning förförbandsverksamheten,·..·... avslår motionerna Fö228 (v) yrkandena13, Fö247 (s), Fö255 (kd) yrkandena 3, 4,7, 8, 14 och 15.·....PropositionenRegeringen föreslår följande inriktning förförbandsverksamheten för 2002.Förmågan till väpnad strid skall utgöra grundenför förbandsutbildningen. Utbildnings- ochövningsverksamheten skall inriktas mot att ökaförmågan att verka inom ramen för operativtsamordnade insatser. förmågaatt samordna operativ och taktisk verksamhet, attgenomföra integrerade insatser och att samverka medcivila delar av totalförsvaret skall ökas.Förmågan att genomföra internationella insatsermed förband som är anmälda till internationellastyrkeregister skall utvecklas. Förband som äranmälda till internationella styrkeregister skalldärför prioriteras i utvecklings-, utbildnings- ochövningssammanhang. Utbildningen av värnpliktigaskall även beakta behovet av rekrytering tillinternationella insatser.Verksamheten skall bedrivas så att utvecklingenmot ett nätverksbaserat försvar sker samordnat inomFörsvarsmakten.Regeringen föreslår att godkännerförslaget till inriktning förförbandsverksamheten.I sina skäl för förslagen betonar regeringen attförmågan till väpnad strid även innebär att detskapas en grund för förmågan att lösa uppgifternaterritoriell integritet, stöd till samhället ifredstid och för förmågan att lösa uppgifteninternationella insatser.Den begränsade värnpliktsvolymen har tillsammansmed värnpliktsavgångarna medfört att få övningar medfullt bemannade insatsförband av kompanis ochbataljons storlek genomförts. Regeringen anser detdärför angeläget att utbildnings- ochövningsverksamheten inriktas mot att öka förmåganatt verka i oparativt samordnade insatser och attregelbundet genomföra övningar i högre förband såatt nödvändig kompetens i officersutbildningensäkerställs.Utvecklingen mot det nätverksbaserade försvaretbör enligt regeringens uppfattning återspeglas bl.a.i förbandsutbildningen.Operativa lednings- och underhållsförbandÅr 2002 kommer att präglas av den pågåendeomstruktureringen av respektive Försvarsmaktensunderhållstjänst och stödverksamhet. Enligtriksdagens beslut skall Operativainsatsledningen med operationsledningen och de armé-, marin- respektive flygtaktiska kommandonalokaliseras till /. Verksamheten skallpåbörjas där och inriktningen är att helaOperativa insatsledningen skall vara lokaliseradtill /före utgången av 2004.Inriktningen av de operativa lednings- ochunderhållsförbanden i övrigt ochöversiktligt för 20032004 innebär i huvudsakföljande. Formerna för det militära försvaretsledning skall fortsätta att utvecklas.Utbildning och övning av ledningsorganisationenskall inriktas mot att öka förmågan tillinternationell samverkan och samverkan mellan olikastridskrafter.Under 2002 skall nya förbandstyper som operativsambandsbataljon och operativt försörjningskompaniutvecklas. skall den nyaorganisationen för Försvarsmaktens underhållstjänstoch stödverksamhet inrättas varvid de treunderhållsregementena, Försvarsmaktensflygverkstäder, Försvarsmaktens underhållscentrum,örlogsvarv och Militära servicekontoret skallläggas ned. Förberedelserna för att utveckla IT-säkerhetsförband och ny telekrigbataljon skallfortsätta för att kunna organiseras under perioden2003 till 2005.Det är av stor vikt att spel- ochövningsverksamheten inom lednings- ochunderhållsorganisationen successivt ökas i syfte attupprätthålla och utveckla kompetensen att leda högreförbandsnivåer. Spel- och övningsverksamheten börbl.a. omfatta ledning av insatsstyrkor sammansattafrån de olika stridskrafterna och komplettaunderhållssystem där Operativa insatsledningensamverkar med Försvarsmaktens underhållstjänst ochstödverksamhet.ArméstridskrafterDet är enligt regeringens uppfattning angeläget attavvecklingen av krigsförband forsätter enligtplanerna för att vara genomförd till 2004. Samtidigtskall organiseringen av ett antal nya förbandstyperfortsätta, bl.a. en divisionsunderrättelsebataljon,tre säkerhetsbataljoner, två jägarbataljoner samtett NBC-insatsförband. Dessa skall vara organiseradeoch operativa 2004. Vidare skall de förband somanmälts till internationella styrkeregister fortsattutvecklas.Utvecklingen av hemvärnet bör enligt regeringensmening fortsätta för att bli en integrerad ochväsentlig del av de nationella skyddsstyrkorna.När det gäller arméstridskrafternasförbandsutbildning anser regeringen att de operativtrörliga förbanden bör prioriteras före övrigaförband. Särskild vikt bör läggas vid utbildningenav förband som kan nyttjas vid såväl nationella sominternationella insatser. Regeringen anser attambitionen bör vara att regelbundet genomföraövningar i högre förband.I fråga om materiell förnyelse planeras följande.Under 2002 kommer ytterligare ,, pansarbandvagnar ochartillerilokaliseringsradar att tillförasFörsvarsmakten. Vidare kommer splitterskyddadepersontransportfordon () och normfordon atttillföras organisationen. Normfordonen består avbåde personbilar och lastbilar varav ett antal ärutrustade med min- och splitterskydd. användas i den internationella verksamheten.Den splitterskyddade granatkastaren kommer attutvecklas vidare.Under förutsättning att utbildningsnivån vidförbanden medger det, med hänsyn till den begränsadeverksamheten , bör slutövningar för arménsgrundutbildningsomgång genomföras våren 2002.MarinstridskrafterRegeringen anser att det är viktigt att denplanerade övningsverksamheten i princip genomförsmed bibehållen ambitionsnivå . Vidareanser regeringen att ambitionen bör kvarstå att inärtid kunna genomföra en större tillämpad övning pånationell nivå med sammansatta styrkor.Under 2002 bör förbandsutbildningen i högreförband inriktas mot förmåga att verka inom ramenför operativt samordnade insatser samt mot attförbanden skall utvecklas mot en hög operativrörlighet samt förmåga att uppträda från tillfälligbasering. Vidare anser regeringen attförbandsverksamheten bör inriktas mot att kunnafungera inom incidentberedskap och beredskap försjöräddning.Marinstridskrafterna skall kunnamedverka i det vidgade Östersjösamarbetet.Regeringen anser det därför angeläget attminröjningsoperationerna och utbildning av debaltiska marinstridskrafterna i baltiska farvattenfortsätter.Utvecklingen av marinstridskrafterna bör ocksåinriktas mot att ge de typförband som anmälts tillinternationella styrkeregister en internationellförmåga.Enligt regeringen är det vidare viktigt attfortsätta utvärderingen av förbandsverksamheten ochhur denna är kopplad till förmågan. Försvarsmaktensalltjämt redovisade begränsningar av förmåga tillsjöminering samt förmågan att ingripa mot främmandeundervattensverksamhet bör därför uppmärksammas ävenfortsättningsvis. I detta hänseende anser regeringendet rimligt att kunskap om sjöminering bör bevarasså att förmågan till kvalificerad minröjning intenedgår.Den första korvetten av Visbyklass kommer attgenomföra provturer. Vidare kommer fortsattaleveranser av torped 62 och stridsbåt 90 attgenomföras. Studier inför utvecklingen av nytttorped-, min- och sensorsystem (TMS) påbörjas.Därutöver planeras leverans av förserieexemplar avspanings- och eldledningsradarn ARTE 740 och svävaretill amfibiekåren. Korvetterna av Stockholmsklassoch minröjningsfartyg av Landsortsklass avseshalvtidsmoderniseras, och halvtidsmodernisering avminfartyget har påbörjats. Dessutomkommer utvecklingen av luftoberoende ubåtsmaskineriatt fortsätta liksom utvecklingen av det nordiskaubåtsprojektet anser att utbildningen av JAS 39-förbandbör prioriteras inom flygstridskrafternasförbandsutbildning. Ombeväpningen till JAS 39Gripensystemet bör fortsätta i enlighet medFörsvarsmaktens planering så att ytterligare tvåGripendivisioner kan organiseras 2002. Deninternationella förmågan genom de inrättadesnabbinsatsstyrkorna med AJS 37 och Tp 84 börvidmakthållas. Den nya organisationen förflygbasbataljoner flygbasbataljon 04 är underuppbyggnad, och inriktningen är att åtta bataljonerskall organiseras med början innevarande år. Fyrabataljoner bör vara fullt operativa 2004 ochsamtliga åtta senare.I fråga om den materiella förnyelsen anserregeringen att ytterligare flygplan JAS 39 Gripeninom beslutad ram, liksom det flygburna FSR 890-systemet och stridsledningscentraler, bör tillförasFörsvarsmakten . Det taktiskaradiosystemet bör utvecklas vidare och ettförsvarsmaktsgemensamt igenkänningssystem, IK/ID-system, bör projekteras.HelikopterförbandDen nya helikopterorganisationen med tvåkrigsförband i insatsorganisationen, enhelikopterbataljon med markoperativ inriktning ochen bataljon med sjöoperativ inriktning, har börjatorganiseras. Det är enligt regeringen angeläget attförbandsutbildningen koncentreras påövning och utbildning i den nyaorganisationsstrukturen och så långt möjligt med nymateriel.Under perioden 20012009 kommer huvuddelen av denuvarande helikoptrarna/systemen att avvecklas.Omsättningen har inletts genom att regeringen i maj2001 medgav att Försvarsmakten fick anskaffa lättahelikoptrar, . Helikoptrarna kommer attlevereras . Inriktningen ärvidare att en medeltung helikopter, ,skall anskaffas genom en gemensam nordiskanskaffning. Dessa helikoptrar skall levereras underåren 20032009.Regeringen konstaterar att helikopterverksamhetenhar omstrukturerats . Detta harinneburit vissa negativa konsekvenser.Helikopterförbanden genomför ett omfattande stödtill samhället inom ramen för avtalet medSjöfartsverket om beredskap för räddningstjänst ochavtalet med omsjuktransporter. Som regeringen har utvecklat i detföregående i resultatredovisningen om stöd tillsamhället anser regeringen att detta stöd medhelikopterresurser bör begränsas. Regeringen anseratt de nya helikopterbataljonerna, när deorganiseras och helikoptermaterielen omsätts dekommande åren, skall satsa sina resurser på attutbilda och öva i den nya organisationen. Dennaverksamhet måste enligt regeringen prioriteras förestödet till samhället med helikopterresurser.UnderrättelsetjänstUtvecklingen i omvärlden bör följas och förslaglämnas om beredskapshöjningar och andra åtgärder föratt möta hot mot landet som kan uppstå genomförändringar i det säkerhetspolitiska läget. Stödbör också lämnas med underrättelser för planeringoch genomförande av internationella insatser.Totalförsvarspliktig personalUnder 2002 bör Försvarsmakten inrikta utbildningenav totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt motca 15 350 inryckande. Regeringen avser att iförsvarsbeslutspropositionen återkomma tillriksdagen i frågor som rör mönstring, utbildning ochförbättrade förmåner m.m. för totalförsvarspliktiga.Frivillig försvarsverksamhetUnder 2002 skall Försvarsmakten fortsätta att stödjaoch bistå de frivilliga försvarsorganisationerna såatt deras verksamhet bidrar till att vidmakthålla enstark försvarsvilja.MiljöarbeteRegeringen anser att försvarssektorns övergripandemiljöarbete även fortsättningsvis bör grundas på dengemensamma Nordisk för försvarssektorn. Enannan betydelsefull utgångspunkt för miljöarbetet ärsektors-ansvaret för ekologiskt hållbar utvecklinginom försvarssektorn som regeringen fastställt förFörsvarsmakten.Under 2002 bör Försvarsmakten fortsättaavvecklingen av användningen av ämnen som bryter nedozonskiktet. Vidare bör kretslopps- ochförsiktighetsprinciperna tillämpas i ökad omfattningvid utvecklingen och anskaffningen av materiel.Arbetet med att begränsa effekterna av skott- ochflygbuller bör fortsätta.Enligt regeringen är det angeläget att kompetenseninom miljöområdet breddas och fördjupas ytterligare.Slutligen anser regeringen att det internationellaförsvarsmiljösamarbetet är viktigt.GrundorganisationenRegeringen noterar att avvecklingen avorganisationsenheter och andra enheter inomgrundorganisationen i allt väsentligt kommer attvara genomförd vid utgången av 2001 såsom varplanerat. Ett undantag är dock omlokaliseringen avFörsvarsmaktens centrum för internationellverksamhet () från /tillUpplands-Bro/. bedöms kunna varainstallerat i först under tredjekvartalet 2003. Försvarsmakten har anmält tillregeringen att det har krävts en analys av dettotala behovet av fastigheter vid garnisonen iKungsängen. Detta har lett till att projekteringenav lokaler m.m. för i harförsenats. I motsats till myndighetens tidigarebedömning anser Försvarsmakten numera attflyttningen av inte bör genomförassuccessivt utan vid ett tillfälle.Regeringen anser att det är viktigt attomlokaliseringen av genomförs och påett sådant sätt att verksamheten inte påverkasnegativt samt till så låga kostnader som möjligt.En betydelsefull del i omstruktureringen avarméstridskrafterna var att koncentreraspecialtruppslagens verksamhet till endast en ortför respektive truppslag. Detta skulle kompletterasmed utbildnings- och övningsmöjligheter i Norrlandför att säkerställa förmågan för förbanden attstrida i subarktiskt klimat. Specialtruppslagensförband i , dvs. artilleribataljon,luftvärnsbataljon, Norrlandsingenjörbataljon och signalbataljon, är nuunderställda chefen för regemente (I19). Denne lyder i sin tur under chefen förrespektive specialtruppslagsregemente när det gällerfunktionsutbildning, personalförsörjning ochuppföljning för de nämnda bataljonerna. Motsvarandeförhållande gäller i för Norrlandsträngbataljon, chefen för (I 5) och chefen för (T 2). Regeringen anser att dennalokalisering och struktur, förutomNorrlandsutbildning, också ger goda möjligheter tillsamövning i större förband och funktioner.Frågan om lokalisering av den militäraflygutbildningen bereds av isamverkan med Försvarsmakten. Regeringens inriktningär att beslut om lokalisering av den militäraflygutbildningen skall kunna fattas före årsskiftet2001/02. När det gäller samverkan mellan civil ochmilitär flygutbildning har regeringen uppdragit åtFörsvarsmakten och att senast den1 redovisa ett underlag i enlighet med vadsom angetts i propositionen.Regeringen anser att grundorganisationen därförbör inriktas mot att uppnå balans mellan uppgifteroch resurser i de olika verksamheterna, utveckla ochfullfölja Försvarsmaktens underhållstjänst ochstödverksamhet, utveckla det militära skolsystemetoch utveckla kompetens genom att fokusera påkärnverksamheten inom respektive område.