bet · GP01SOU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Kommunerna finansierar beviljadassistansersättning för de 20 första timmarna pervecka.Såväl antalet personer som beviljatsassistansersättning som antalet assistanstimmar harökat kraftigt sedan reformen infördes ,anförs det.I propositionen redovisas attRiksförsäkringsverket (RFV) som ett led iuppföljningen av reformen har haft i uppdrag attanalysera de bakomliggande orsakerna till de ökadeutgifterna för den statliga assistansersättningen.RFV lämnade sin rapport . Syftet meduppdraget har varit att förbättra underlaget förregeringens prognoser på anslaget.En arbetsgrupp har tillsatts inomRegeringskansliet för att beskriva och analyserarekryteringsbehov och de förhållanden som påverkarmöjligheterna att rekrytera assistenter.Arbetsgruppen skall enligt regeringsbeslut1. beskriva det nuvarande rekryteringslägetregionalt och lokalt,2.1. analysera det framtida rekryteringsbehovet på tioårs sikt,2.3. analysera de villkor som påverkar möjligheten attrekrytera personliga assistenter, t.ex.arbetsmiljö, arbetsledning, driftsformer,schablonersättningen och arbetstider,4. föreslå åtgärder för att motverka framtidabrist på personliga assistenter.Arbetsgruppen skall redovisa sitt arbete tillSocialdepartementet senast den 30 november 2001.I motion So567 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen till anslaget 16:8 Kostnader för statligassistansersättning för anvisar1 miljard kronor utöver vad regeringen föreslagiteller således 8 (yrkande 18).Motionärerna anser att ytterligare 1 miljard kronorskall tillföras anslaget för att återföra detekonomiska ansvaret för assistansersättningens 20första timmar till staten, återföra rätten tillpersonlig assistans även under skoltid och vidvistelse på dagcenter och slopa schabloniseringen avassistansersättningen. Slutligen bör rätten tillpersonlig assistans också omfatta funktionshindradei gruppboende, anför motionärerna.I motion So611 av m.fl. (m) begärstillkännagivanden om återförandet av det ekonomiskaansvaret för assistansreformen till staten (yrkande7) och om en mer flexibel utformning av LSS/(yrkande 8). Motionärerna anser att en mer flexibelutformning sannolikt skulle innebära att vissapersoner med stora assistansbehov själva skullevälja en kollektiv boendeform, som i vissasituationer innebär fördelar t.ex. urpersonalsynpunkt. Detta skulle vara ekonomisktfördelaktigt även om antalet personer som omfattasav rätten till personlig assistans ökar, anförmotionärerna.I motion So215 av och ElizabethNyström (båda m) begärs tillkännagivande om att påprov införa en icke schabloniseradassistansersättning.I motion So566 av m.fl. (kd) begärstillkännagivanden om psykiskt funktionshindradessituation (yrkande 18) och om dolda handikapp ochpersonlig assistans (yrkande 20). Motionärerna anföratt psykiskt funktionshindrade inte i avseddomfattning får hjälp genom LSS-insatser. Skäletantas vara brister i lagstiftningen som leder tillsvårigheter för handläggarna ute i kommunerna.Motionärerna anser det viktigt att personalen inomförsäkringskassor och kommuner innehar rätt kunskapoch kompetens avseende dolda handikapp.Kristdemokraterna ökar i sitt budgetalternativbidragen till kommunerna bl.a. för att avhjälpadetta problem.I motion Fi294 av m.fl. (fp) yrkasatt beslutar att för budgetåret 2002anvisa mer än regeringenföreslagit till anslaget 16:8 Kostnader för statligassistansersättning (yrkande 15, delvis).Motionärerna vill återställa handikappreformen genomatt åter förstatliga kostnaderna förassistansersättningen som de begränsningari rätten till personlig assistans som regeringeninfört avskaffas. Motionärerna vill vidare överförade medel som är avsedda för särskiltkostnadskrävande insatser enligt LSS frånutgiftsområde 25 till utgiftsområde 9.Också i motion So601 av ochHarald (båda fp) yrkas att ytterligare utöver vad regeringenföreslagit anvisas till anslaget 16:8 Kostnader förstatlig assistansersättning (delvis).I motion So618 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen begär att regeringen lägger fram förslagdels om en utvidgning av personkretsen som har rätttill assistanshjälp (yrkande 3), dels om attåterställa assistansreformen såsom den ursprungligenvar utformad (yrkande 6). Vidare begärstillkännagivande om att staten skall återta ansvaretför de 20 första assistanstimmarna (yrkande 4).I motion So240 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om barns rätt till personligassistans i daglig verksamhet (yrkande 12). Dennarätt bör garanteras, anför motionärerna.I några motioner begärs utredningar av olika slag. Imotion So611 av m.fl. (m) begärstillkännagivande om införandet av föräldraskap somett femte kriterium i LSS (yrkande 6). Motionärernaanser att de behov som föräldraskapet genererarskall tillgodoräknas som grundläggande behov.Eftersom detta är en komplicerad fråga anser de atten noggrann beredning bör göras så att intetillägget påverkar annan för frågan relevantlagstiftning. Samma tillkännagivande begärs också imotion So359 av och (båda m).I motion So337 av () begärstillkännagivande om en översyn av LSS. Motionärenanser att det behövs en översyn av LSS för attmöjliggöra att alla funktionshindrade ges sammarättigheter.I motion So500 av m.fl. (v) yrkas attregeringen gör en översyn av lagen omassistansersättning enligt vad i motionen anförts ommakars ansvar, ersättningstider, personkrets m.m.(yrkande 3). Motionärerna anser att det finns ettstort behov av att förändra eller klargöralagstiftningen när det gäller makars ansvar.Motionärerna anser också att dagens begränsningarnär det gäller rätt till assistansersättning undersjukhusvistelse bör tas bort och attassistansersättning bör utgå efter denassistansberättigades dödsfall.I motion So566 av m.fl. (kd) yrkas attden särskilde utredaren inom handikappolitiken fårett tilläggsdirektiv om att se över LSS tillämpningför psykiskt funktionshindrade (yrkande 21).Motionärerna anför att psykiskt funktionshindradeinte i avsedd omfattning får hjälp genom LSS-insatser. Skälet antas vara brister ilagstiftningen.Samma yrkande görs också i motion So619 av m.fl. (kd) yrkande 13. Motionärernabegär vidare tillkännagivande om ett förtydligandeav LSS vad gäller bedömningen av barnsomvårdnadsbehov (yrkande 12). Motionärerna anser attRiksförsäkringsverket ställer strängare krav påomvårdnadsbehovet då det gäller personlig assistanstill barn än vad som är fallet med vuxna. Därför ärdet nödvändigt med en lagändring som förtydligar attsamma bedömning av omvårdnadsbehovet skall göras vidansökan om LSS oavsett om det gäller ett barn elleren vuxen person, anför motionärerna.I motion So288 av () begärstillkännagivande om att tillsätta en utredning meduppdrag att se över möjligheterna till nationellatillämpningsformer. Motionären anser att den sombeviljats personlig assistans också skall ha rättatt erhålla ersättningen för att själv sköta ettanställningsförfarande.I motion So240 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om en sammanhållen politik förmänniskor med psykiska och dolda funktionshinder(yrkande 9). Vidare bör hos regeringenbegära en utredning om psykiskt funktionshindradesrätt till personlig assistans (yrkande 10).Motionärerna anför att människor med psykiska ellerdolda funktionshinder ofta möts med fördomar och harandra svårigheter som inte syns, men barriärerna kanvara lika stora som vid ett fysiskt funktionshinder.Motionärerna anser att det behövs en bred ochgrundlig diskussion om den svenska psykiatrin.Individen måste sättas i centrum för vården. Ansvar,lagstiftning och ekonomi för psykiatrin måste sesöver. Vidare bör förutsättningarna för att utvidgaassistansreformen till att gälla personer medpsykiska funktionshinder utredas. Motionärerna yrkarvidare att begär att regeringen läggerfram förslag till åtgärder för att säkra framtidapersonalförsörjning vad gäller personligaassistenter (yrkande 11). Slutligen begärstillkännagivande om ett tilläggsdirektiv tillregeringens utredning Nationell utjämning avverksamhetskostnader enligt lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade med förslag attstaten tar över verksamheten (yrkande 16).Motionärerna anser att verksamheter som är såreglerade som LSS inte bör finansieras med kommunalaskattepengar och generella statsbidrag, eftersom deti praktiken inte finns någon möjlighet att prövadessa utgifter mot andra kommunala utgifter i denårliga budgetprocessen. Verksamheten blir mer stabilom staten tar över ansvaret och det behövs intenågot särskilt utjämningssystem för att överförapengar till de kommuner som har störst kostnader förLSS-insatser, anförs det.I motion So326 av och (båda kd) begärs tillkännagivanden om att statenövertar kostnadsansvaret för LSS (yrkande 1) och omatt utreda hur de mindre kommunernas bristanderesurser påverkar besluten att bevilja LSS-stöd tillmänniskor med funktionshinder (yrkande 2).Motionärerna anser att staten omgående bör se överkonsekvenserna av skatteväxlingen som gjorts förLSS. Det är allvarligt om den ekonomiskaresursbristen i många kommuner gör att människor somomfattas av LSS inte får sin rätt till stöd ochservice tillgodosett, anförs det.I motion So446 av och (båda s) begärstillkännagivande om ett nationellt utjämningssystemför kostnadsskillnader mellan kommuner avseendeverksamhet enligt lagen om stöd och service tillvissa funktionshindrade (LSS). Motionärerna anföratt den raka skatteväxling som skedde mellanlandsting och kommuner vid införandet av LSS leddetill stora orättvisor för de kommuner som avhistoriska skäl har en större andelfunktionshindrade i kommunen. Regeringen börskyndsamt återkomma till med ett förslagom en nationell utjämning av dessakostnadsskillnader.Utskottet behandlade med anledning avmotionsyrkanden frågor om förstatligande av de 20första timmarna, rätt till personlig assistans iskola och daglig verksamhet och utvidgning avpersonkretsen i betänkande 2000/01:SoU1 (s. 49-51och 73-75), vartill hänvisas. I betänkandethänvisades också till betänkande 1999/2000:SoU1 därdessa frågor tidigare behandlats och även frågor ombarns omvårdnadsbehov och schablonisering avassistansersättningen (s. 37-42 och 57-59).Utskottet har behandlat frågan om assistans tillfunktionshindrade föräldrar i betänkande2000/01:SoU12 (s. 10, 11 och 13), vartill hänvisas.Här behandlades även frågor kring kommunernaskostnader för assistansen (s. 33-36).Handikappombudsmannen (16:10)I budgetpropositionen föreslås att 15 945 000 kranvisas under anslaget 16:10 () skall bidra till attuppnå målet för handikappolitiken genom att bevakafrågor som angår funktionshindrade personersrättigheter och intressen samt verka för attpersoner med funktionshinder uppnår full delaktigheti samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkoren.Målen för HO:s verksamhet omfattar såledeshandikappolitik inom alla politikområden ochsamhällssektorer.I propositionen redovisas att regeringen avser atti en särskild proposition föreslå en lag omlikabehandling av studenter i högskolan. Den skallha till ändamål att främja lika rättigheter förstudenter och för sökande till högskolan och attmotverka diskriminering på grund avkönstillhörighet, etnisk tillhörighet, sexuellläggning och funktionshinder. Under förutsättningatt godkänner propositionen kommerombudsmännen att förstärkas med sammanlagt 2miljoner kronor, varav HO:s anslag tillförs 500 000kr från anslaget 25:73 Särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor m.m. inom utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning.I motion So567 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen avslår förslaget att för budgetåret 2002anvisa medel till anslag 16:10 (yrkande 19). Motionärerna anför att de vidriksdagens behandling av diskrimineringslagarnaframförde förslaget att slå ihop fler olikaombudsmannaverksamheter till en enda myndighet.Motionärerna står fast vid detta förslag. Densammanslagna myndigheten bör tilldelas anslag underutgiftsområde 14.I motion Sf402 av m.fl. (mp) begärstillkännagivande om behovet av tydligarejämställdhetsaspekter hos (yrkande 6). Motionärerna anser attHandikappombudsmannen bör få i uppdrag i sittregleringsbrev att tydligare anlägga ettjämställdhetsperspektiv på handikappområdet ochåterkomma med en övergripande rapport.Bostadsstöd till funktionshindrade(16:11, förslag till nytt anslag)I motion So567 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen anvisar i enlighet med vad som anförts imotionen till utgiftsområde 9 anslag 16:11Bostadsstöd till funktionshindrade för budgetåret2002 (yrkande 20). För att undvikaett ökat socialbidragsberoende och för attunderlätta för kommunerna ekonomiskt ansermotionärerna att ett särskilt bostadsstöd förfunktionshindrade bör inrättas.Också i motion So611 av m.fl. (m)yrkas att begär att regeringen lägger framförslag till särskilt bostadsstöd tillfunktionshindrade (yrkande 9).Utskottet har behandlat likalydande yrkanden vidbudgetbehandlingen , senast ibetänkande 2000/01:SoU1. Utskottet har inte funnitskäl att föreslå ett nytt anslag.Hjälpmedelsgaranti (16:12, förslagtill nytt anslag)I motion So567 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen anvisar, enligt vad i motionen anförts,till utgiftsområde 9 anslag 16:12 Hjälpmedelsgaranti185 för (yrkande 21). Somtidigare redovisats vill motionärerna slå sammanresurserna under anslaget 16:6 Bidrag tillutrustning för elektronisk kommunikation och 16:7Bilstöd till handikappade till ett nytt stöd - enhjälpmedelsgaranti. Motionärerna anser att kostnadenför hjälpmedelsgarantin kommer att rymmas inomnuvarande ramar.Utskottet behandlade en likalydande motion i sambandmed behandlingen av budgeten för ibetänkande 2001/02:SoU1. Utskottet anförde då attdet inte kunde biträda förslaget och avstyrktemotionen.Tillgänglighetsreform (16:13 -förslag till nytt anslag)I motion Fi294 av m.fl. (fp) yrkasatt för anvisar 1 000 000 000 krtill ett nytt anslag Tillgänglighetsreform (yrkande15, delvis). Motionärerna vill genomföra en särskildtillgänglighetsreform för handikappade.Också i motion So601 av ochHarald (båda fp) yrkas att 1 000 000 000 kranvisas till ett nytt anslag Tillgänglighetsreform(delvis). Motiveringen återfinns i motion So618.I motion So618 av m.fl. (fp) yrkasatt regeringen lägger fram en plan för att under denärmaste fem åren satsa sammanlagt 5 miljarderkronor på ett statligt stimulansbidrag tilllandsting, kommuner, fastighetsägare,kollektivtrafikbolag m.fl. för att anpassa samhälletså att det blir tillgängligt också förfunktionshindrade (yrkande 1). Motionärerna anseratt det är dags för en ny stor handikappreform - entillgänglighetsreform. De föreslår enengångssatsning på under denärmaste åren. Ansvaret för att öka tillgänglighetenskall i första hand ligga lokalt på kommuner ochandra lokala aktörer som t.ex. privatafastighetsägare, anför de. Ansvars- ochfinansieringsprincipen ligger fast, men mot bakgrundav bl.a. den ekonomiska situationen i landetskommuner behövs åtminstone initialt en statligmedverkan i finansieringen för att utvecklingenskall ta fart. Statens stöd skall bestå istimulansbidrag till bl.a. kommuner, fastighetsägareoch kollektivtrafikföretag i kombination medriktlinjer från statsmakten.Utskottet behandlade ett likartat yrkande i sambandmed föregående års budgetbehandling, betänkande2000/01:SoU1. Utskottet underströk att ansvars- ochfinansieringsprincipen ligger fast och att varjesektor i samhället skall utforma och bedriva sinverksamhet så att den blir tillgänglig för allamedborgare, inklusive personer med funktionshinder.Kostnaderna för de nödvändiga anpassningsåtgärdernaskall finansieras inom ramen för den ordinarieverksamheten.I budgetpropositionen redovisas att en ändring iplan- och bygglagen (1987:10, PBL) infördes den 1juli 2001. Ändringen innebär att enkelt åtgärdadehinder mot tillgänglighet och användbarhet förpersoner med nedsatt rörelse- ochorienteringsförmåga skall vara avhjälpta föreutgången av 2010 i befintliga lokaler ditallmänheten har tillträde och på allmänna platser. IPBL finns också krav på tillgänglighet i samband mednybyggnad och ändring av allmänna platser. Boverkethar fått i uppdrag att förtydliga kraven genomtillämpningsföreskrifter.Kollektivtrafiken skall vara tillgänglig förfunktionshindrade . För att påskyndautvecklingen har beslutat om ettstatsbidrag till åtgärder för att görakollektivtrafiken mer tillgänglig förfunktionshindrade. Ett villkor för bidrag är attplanerna för färdtjänst och kollektivtrafiksamordnas.Vidare redovisas att regeringen tidigare viamyndigheternas instruktioner givit desektorsansvariga trafikverken och Rikstrafiken iuppdrag att verka för en anpassning avtransportsystemet. En omfattande utvärdering avhandikappolitiken inom transportområdet kommer attavrapporteras . Regeringen avserdärefter att bereda frågan vidare isyfte att påskynda utvecklingen.I proposition 2001/02:20 Infrastruktur för ettlångsiktigt hållbart transportsystem föreslås att deav tidigare anvisade medlen för perioden1998-2002 till statsbidraget till åtgärder för enmer tillgänglig kollektivtrafik förfunktionshindrade resenärer skall få disponerast.o.m. Ramen om äroförändrad. Vidare anförs att kraven på anpassningav transportsystemets tillgänglighet förfunktionshindrade resenärer bör skärpas iförordningar och föreskrifter. Detta bör tydligtavspeglas i skärpta villkor för att få statsbidragunder . Hänsyn bör tas tillmottagarnas behov av framförhållning och stabilavillkor. Skärpningen av villkoren bör såledesaviseras , anförs det.Övrig medelsanvisningRegeringens förslag till medelsanvisningtill 16:9 har inte mött någonerinran i form av motioner.Politikområde ÄldrepolitikStimulansbidrag och åtgärder inomäldrepolitiken (17:1)I budgetpropositionen föreslås att 25 446 000 kranvisas under anslaget 17:1 Stimulansbidrag ochåtgärder inom äldrepolitiken.Vidare föreslås att bemyndigarregeringen att , i fråga om ramanslaget17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inomäldrepolitiken, ingå ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter påhögst efter år 2002.Under åren 1999-2001 har stimulansbidrag lämnatsför ett tiotal prioriterade områden för att stödjagenomförandet av den nationella handlingsplanen föräldrepolitiken. Regeringen anför att den avser attunder lämna en skrivelse till riksdagendär bl.a. resultaten av dessa satsningar redovisas.Inom ramen för anslaget avser regeringen att gefortsatt stöd till uppbyggnad och utveckling avregionala FoU-center inom äldreområdet med sammanlagt 60 miljonerkronor. Regeringen avser också att ge fortsatt stödtill nationella anhörigorganisationer m.m. samt tillpensionärsorganisationer. Regeringen gör bedömningenatt uppbyggnaden av longitudinella områdesdatabaserinom äldreområdet kommer att behöva fortsatt stödmed , anförsdet.I propositionen redovisas att de statliga insatsersom genomförts för utveckling av anhörigstödet ilandets kommuner har resulterat i en såvälkvantitativ som kvalitativ utveckling avanhörigstödet. I stort sett i samtliga kommunerpågår arbete med att bygga upp ett sådant stöd. Detkartläggnings- och inventeringsarbete som harbedrivits i de flesta kommuner har medfört att det finns bättre kunskap om antalet anhörigvårdareoch deras behov av stöd. De anhörigas situation harfått ökad uppmärksamhet och alltfler anhöriga fårhjälp. rapporterar att en tydligutveckling sker mot en mångfald av insatser, liksomstödinsatser som är mer lättillgängliga samt mot merindividuella stödformer.Regeringen anser, anförs det, att det är av storvikt att de satsningar som genomförts och detutvecklingsarbete som påbörjats inom ramen för dennationella handlingsplanen för äldrepolitikenfortgår efter perioden för handlingsplanensgenomförande. För att skapa bättre förutsättningarför en fast etablering av satsningarna på FoU-verksamheter och arbete med anhörigstöd i kommunernabeslutade regeringen inom ramen för den nationellahandlingsplanen för utveckling av hälso- ochsjukvård att dessa satsningar skall fortsätta underperioden 2002-2004.I motion So566 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen för regeringen som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omstödet till anhöriga (yrkande 14) och att riksdagenbeslutar att förlänga stimulansbidraget tillanhörigvården inom äldreomsorgen 2002 och 2003 med50 vardera året (yrkande 15). Vidareyrkas att i förhållande till regeringensförslag bör anvisa ytterligare 50 miljoner kronorunder anslag 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inomäldrepolitiken (yrkande 28, delvis). Motionärernaanser det viktigt att anhörigas insatser inom vårdenuppvärderas. Stimulansbidraget till anhörigvårdeninom äldreomsorgen bör därför förlängas.I motion So609 av m.fl. (kd)begärs tillkännagivanden om organisationsbidrag tillAnhörigrådet (yrkande 7) och om nytt statsbidragtill anhörigorganisationer (yrkande 8). Motionärernaanser det märkligt att står utanförrätten till organisationsbidrag och att det i åretsbudget inte heller finns några utfästelser om attbevilja anhörigorganisationerna ekonomiskt stöd.I motion Fi294 av m.fl. (fp) yrkasatt ytterligare anvisas underanslag 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inomäldrepolitiken för (yrkande 15, delvis).I motion So630 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivande till regeringen om vad imotionen anförts om fortsatta statligastimulansbidrag till äldreomsorgen (yrkande 15). Iregeringens nationella handlingsplan föräldreomsorgen avsattes speciella stimulansbidrag föratt genomföra prioriterade insatser inomäldreomsorgen . Enligtmotionärernas mening finns det anledning attfortsätta med stimulansbidragen ytterligare två år.Också i motion So601 av ochHarald (båda fp) yrkas att ytterligare 250miljoner kronor anvisas under anslag 17:1Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken(delvis).I motion Sf256 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivande om stöd tillanhörigorganisationer (yrkande 4). Motionärernaanför att och måste gesrimliga ekonomiska förutsättningar att arbeta.I motion 2000/01:So217 av de () begärs tillkännagivande om behovet av enuppföljning av Anhörig 300-medlen (yrkande 2).Motionären konstaterar att anslaget tillanhörigsatsningen skall inordnas i det generellabidraget till kommunerna. Motionären anser attstaten bör följa upp hur medlen används och attenhetliga regler för utbetalning av anhörigbidragbör övervägas.Hemservicecheck (17:2, förslag till nyttanslag)I motion So448 av m.fl. (c) yrkasatt beslutar uppta ett nytt anslag förhemservicecheckar (yrkande 1) och att riksdagenanvisar under ett nytt anslag(yrkande 6, delvis). Pensionärshushållens behov avvardaglig service skulle kunna tillgodoses genom attstaten stimulerar den privata tjänstesektorn genominförande av hemservice-checkar för allapensionärshushåll, anför motionärerna. Checkarnaskall gälla för alla normalt förekommande tjänster ihemmet. Det som förekommer inom den behovsprövadehemtjänsten skall inte ingå i systemet. För år 2002föreslår motionärerna att 125 miljoner kronoranvisas för andra halvåret.Också i motion So239 av m.fl.(c) yrkas att regeringen lägger fram förslag om ettsystem med hemservicecheckar (yrkande 3).Utskottet har behandlat likalydande yrkanden vid ettflertal tillfällen.