bet · GO01BoU9 · 2001-04-05 00:00:00 — Inte heller i övrigtger motionen bärande skäl för det önskadeklarläggandet. Utskottet avstyrker motion2000/01:Bo537 (m). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Övergripande krav på kommunernasplanerRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo223yrkandena 1 och 3, 2000/01:Bo230 yrkandena 12 och13, 2000/01:Bo233 yrkandena 3 och 4,2000/01:Bo526, 2000/01:So539 yrkande 3 samt2000/01:T208 yrkande 4.Reservation 1 (kd)Reservation 2 (c)Reservation 3 (mp)2. Barns inflytandeRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo511 yrkande2.Reservation 4 (v, c)3. PlanprocessenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo234yrkande 3, 2000/01:Bo235 yrkande 1, 2000/01:Bo414yrkande 3 och 2000/01:Bo506 yrkande 1.Reservation 5 (m, kd, c, fp)4. Beslutsunderlag och översiktsplanersinnehållRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo5 yrkande 7.Reservation 6 (v, mp)5. och HabitatagendanRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo233 yrkande2.Reservation 7 (kd)6. Kommunernas flexibilitet i planeringenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo230yrkande 19 och 2000/01: Bo514 yrkande 1.Reservation 8 (m, kd, c, fp)7. ServicezonerRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo501 och2000/01:Bo514 yrkande 12.Reservation 9 (m)8. HandelsändamåletRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo502,2000/01:Bo506 yrkande 2 och 2000/01:Bo514 yrkande6.Reservation 10 (m)9. Stormarknadsetableringar m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo515 och2000/01:Bo529.Reservation 11 (v)Reservation 12 (mp)10. Planering för en tyst miljöRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo233yrkande 1, 2000/01:Bo509 yrkandena 1 och 2,2000/01:Bo512, 2000/01:Bo530 samt 2000/01:MJ797yrkande 6.Reservation 13 (v)Reservation 14 (kd)Reservation 15 (mp)11. Brottsförebyggande planeringRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo229,2000/01:Bo230 yrkande 11, 2000/01:Bo233 yrkande9, 2000/01:Bo235 yrkande 8, 2000/01: Bo511yrkandena 4-6, 2000/01:Ju913 yrkande 26,2000/01:Ju933 yrkande 2 och 2000/01:So363 yrkande17.Reservation 16 (kd, c)Reservation 17 (v)Reservation 18 (fp)12. Lokaler för religiösa ändamålRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo536.13. Den statliga kontrollen av kommunalaplanerRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo514 yrkande7.Reservation 19 (m)14. Kvalitetsansvar och tillsynsansvarRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo233yrkande 21, 2000/01: Bo513 yrkandena 3, 6 och 9samt 2000/01:Bo539 yrkande 3.Reservation 20 (kd, c, fp)Reservation 21 (v)Reservation 22 (mp)15. Bygganmälan och slutanmälanRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo513 yrkandena4 och 7.Reservation 23 (v)16. Rivningsanmälan m.m.Riksdagen avslår motion 2000/01:Bo516.17. Kommunalt ansvar vid beviljande avbygglovRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo518.18. Automatiskt bygglovRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo504.Reservation 24 (m)19. Bygglovsplikt för komplementbyggnaderRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo535.Reservation 25 (m, c)20. Bygglovsplikt för ekonomibyggnaderRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo538.21. Prövning av tillgänglighetRiksdagen avslår motion 2000/01:So540 yrkande10.Reservation 26 (kd, c)22. Differentierade bygglovsavgifterRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo513 yrkande5.23. Kulturhistoriskt värdefull bebyggelseRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo230yrkande 16 och 2000/01:Bo513 yrkande 8.Reservation 27 (v, kd, fp)Reservation 28 (c)24. Gröna områden och strandnära markRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo223yrkande 7 samt 2000/01:Bo230 yrkandena 10 och 15.Reservation 29 (c)Reservation 30 (mp)25. Byggande i vissa miljöer med lokalsärprägelRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo514 yrkande11.Reservation 31 (m)26. Samrådsplikt inför markarbetenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo514yrkande 10 och 2000/01:N323 yrkande 12.Reservation 32 (m, kd, c, fp)27. BoendepliktRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo404.28. HusbåtsboendeRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo533.Reservation 33 (m)29. LedningsrättRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo413.30. Tomts skickRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo537.Stockholm den 5 april 2001På bostadsutskottets vägnarKnut BillingFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: KnutBilling (m), (), (), (), (), Ulla-BrittHagström (kd), (), (), (), (), (), (), LeifJakobsson (s), (), HelenaBargholtz (fp), () och DagEricson (s). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Övergripande krav på kommunernas planer(punkt 1)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1.Tillkännagivandet görs med anledning av motionerna2000/01:Bo233 yrkandena 3 och 4 och 2000/01:Bo230yrkande 12. Därmed avslås motionerna 2000/01:Bo223yrkandena 1 och 3, 2000/01:Bo230 yrkande 13,2000/01:Bo526, 2000/01:So539 yrkande 3 och2000/01:T208 yrkande 4.StällningstagandeEnligt vår mening är det viktigt att i all planeringframhålla kvinnoperspektivet. Detta perspektiv görsig gällande rent allmänt när det handlar ombeslutsfattande i plan- och byggfrågor. Det är vårförvissning att om kvinnor i större utsträckningfick ett inflytande i dessa frågor så skulleresultatet bli bättre. Många kvinnor har ettvardagsliv, i synnerhet kvinnor med barn, som göratt de är mer beroende än män av hur bebyggelse,trafik o.d. utformas och lokaliseras.Den kristdemokratiska bostadspolitiken har somutgångspunkt att människor skall känna trygghet isitt boende. Trygghet och valfrihet i boendet är endel av familjepolitik. En goduppväxtmiljö för barn och ungdomar skall främjasgenom samhälls- och bostadsplanering.Konsekvensbeskrivningar av barnens situation skalldärför alltid göras i samband med utveckling avbostadsområden.Kommunerna har den suveräna rätten att bestämmaöver hur marken och vattnet skall användas i denegna kommunen. De avgör också om och när samt förvilket eller vilka ändamål som planering skall ske.Planmonopolet innebär möjligheter att styrasamhällsutvecklingen som det ger enskyldighet att i planer göra avvägningar mellanenskilda och allmänna intressen. I förarbeten tillplan- och bygglagen betonas vikten av en totalsyn påutvecklingen inom en kommun.Kommunerna bär huvudansvaret för att de allmännaintressena beaktas. Detta ställer höga krav påbeslutsunderlag, öppenhet samt att så mångaintressenter som möjligt får chansen att delta iplanprocessen. Till allmänna intressen hörmiljöhänsyn, estetik, kulturarv, kulturhistoria,trygghet, trivsel, närhet m.m. Dessa intressen skallvägas mot enskilda intressen och fri konkurrens. Detbehövs en översyn av lagen för att bl.a. ökadelaktigheten för medborgarna.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Våraförslag lämnas med anledning av motionerna2000/01:Bo233 (kd) yrkandena 3 och 4 och2000/01:Bo230 (c) yrkande 12. Övriga motions-yrkanden avstyrks.2. Övergripande krav på kommunernas planer(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2.Tillkännagivandet görs med anledning av motionerna2000/01:Bo223 yrkandena 1 och 3, 2000/01:Bo230yrkandena 12 och 13, 2000/01:Bo233 yrkandena 3 och 4och 2000/01:So539 yrkande 3. Därmed avslåsmotionerna 2000/01:Bo526 och 2000/01:T208 yrkande 4.StällningstagandeEnligt min mening är det angeläget att staten angeren strategi för en samhällsförändring som gerutrymme för ökad mångfald med lokala lösningar ikombination med att nödvändiga nationella mål omgrundläggande samhällsuppgifter kan behållas.Strategin bör bl.a. innehålla följande:- Ett omvänt planeringsperspektiv, dvs. nerifrån ochupp.-- En planeringsmodell där kvinnors och barnsmöjligheter att vara med och påverka är ettnaturligt inslag.-- En planeringsmodell där även miljötänkande är ettnaturligt inslag.-- Stärkt inflytande för lokala utvecklingsgrupper.-- Mer makt, ansvar och resurser åt brukarstyrelseroch andra organ för självförvaltning.-- Uppmuntrat samarbete mellan privat, offentlig ochideell sektor.-- Byggande, boende och samhällsplanering kan intebetraktas som könsneutrala verksamheter.-I sammanhanget finner jag det även angeläget attframhålla vikten av trygghet i boendet. Dettaförutsätter makt över det egna boendet. Mångakvinnor har ett vardagsliv, i synnerhet kvinnor medbarn, som gör att de är mer beroende än män av hurbebyggelse, trafik o.d. utformas och lokaliseras. Enangelägen följdfråga blir vilka möjligheter kvinnorhar att påverka villkoren för sin vardag. Dettapåpekade även den bostadspolitiska utredningen i sinslutrapport.Tryggare bostadsmiljöer handlar även omöverlevnadsfrågor, att må bra. I mångabostadsområden syns tecken på sämre hälsa.Allergier, överkänslighet mot olika ämnen somfortfarande följer av byggmaterial, dålig luft,bristfälliga ventilationsmöjligheter, bullerskador,vantrivsel m.m. skapar inte det trygga samhälle somvi alla vill ha. I all samhällsplanering, inte minsti den fysiska samhällsplaneringen, måstehälsoaspekter vägas in.Även goda uppväxtmiljöer för barn och ungdomarskall främjas genom samhälls- och bostadsplanering.Konsekvensbeskrivningar av barnens situation skalldärför alltid göras i samband med utveckling avbostadsområden.En god välfärd uppnås bäst i ett samhälle därmänniskor har meningsfulla uppgifter och där allabehövs. Finmaskiga sociala nätverk och lokalsamverkan för gemensamma angelägenheter utgörgrunden för den sociala tryggheten. I närsamhälletsamverkar yngre och äldre. De löser gemensammaproblem i grannskapet, visar öppenhet ochsolidaritet oberoende av ålder och andraförutsättningar. Stadsdelar, förorter och samhällenskall planeras så att människor ur olikaåldersgrupper kan träffas. En positiv utveckling avstaden som miljö är intimt sammankopplad med ettmångfacetterat näringsliv, brautbildningsmöjligheter och ett stimulerande kultur-och fritidsliv. Kort sagt en miljö där det finns ennärhet mellan umgänge, boende, arbete och service.En positiv utveckling förutsätter en levande stadmed många naturliga mötesplatser, som motverkarrotlöshet och skapar trygghet.Gator, torg och byggnader som utgör scener ochkulisser i stadens offentliga rum behöver utformasmed omsorg. En estetisk utformning av byggandet ärnödvändigt. Ett bra stadssamhälle förutsätter attkreativiteten och verksamheter av många olika slagfrodas. Tillgång till bra offentlig service är ettallmänt krav, och det är enligt min uppfattningtillfredsställande att exempelvisstorstadspropositionen lyfter fram samordnademedborgarkontor som ett bra exempel för att fåkraven på en god samhällsservice tillgodosedda.Medborgarkontor är dock enbart en början. Samhälletsuppgift är inte enbart att ta ett ansvar för atttillhandahålla basservice utan också att stimuleratill delaktighet och ansvarstagande. Det politiskasystemet måste tillåta olikheter, mångfald ochvariation för att tillvarata initiativ ochengagemang. Skall denna idé om en mer skapande stadkunna realiseras måste stadsbyggandet utgå frånvarje stadsdels eller förorts behov ochförutsättningar för förnyelse och utveckling.Kommunerna bär huvudansvaret för att de allmännaintressena beaktas. Detta ställer höga krav påbeslutsunderlag, öppenhet samt att så mångaintressenter som möjligt får chansen att delta iplanprocessen. De allmänna intressena skall vägasmot enskilda intressen och fri konkurrens. Detbehövs en översyn av lagen för att i dessasammanhang öka delaktigheten för medborgarna.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad jag framför.Mitt förslag lämnas med anledning avmotionerna 2000/01:Bo223 (c) yrkandena 1 och3, 2000/01:Bo230 (c) yrkandena 12 och 13,2000/01:So539 (c) yrkande 3 och2000/01:Bo233 (kd) yrkandena 3 och 4. Övergripande krav på kommunernas planer(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3.Tillkännagivandet görs med anledning av motionerna2000/01:T208 yrkande 4 och 2000/01:Bo233 yrkande 4.Därmed avslås motionerna 2000/01:Bo223 yrkandena 1och 3, 2000/01:Bo230 yrkandena 12 och 13,2000/01:Bo233 yrkande 3, 2000/01:Bo526 och2000/01:So539 yrkande 3.StällningstagandeDet är viktigt att barn känner trygghet och harmonii sitt boende. Familjernas möjligheter att väljaboendeform har givetvis betydelse för en harmoniskuppväxt för barn och ungdomar.Generellt sett är det dock av än större betydelseför uppväxtmiljön att samhälls- ochbostadsplaneringen beaktar uppväxtmiljöns betydelse.Härigenom kan det skapas fler miljöer som främjar enharmonisk uppväxt och möjligheter för fler att väljaatt bosätta sig i sådana miljöer. Planeringen börsåledes verka för en god uppväxtmiljö för barn ochungdomar. För att kunna uppnå detta krävs detkonsekvensbeskrivningar av barnens situation isamband med utveckling av bostadsområden. Jag anserdärför att det alltid skall upprättas sådanakonsekvensbeskrivningar i samband med ändringar avplaner eller framtagande av nya planer.Vidare bör PBL ses över så att samhällsbygget ejkan ske i strid med gällande miljö- ochhälsoskyddslagstiftning. Vi får nämligen aldrigglömma att de i strid med existerandeluftföroreningar som bensin och diesel ställer tillmed orsakar astma, luftvägsinfektioner och en mängdcancerfall . Förutom allt mänskligt lidandedrabbas samhället också av stora kostnadertill följd av dessa luftföroreningar.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad jag framför. Mittförslag lämnas med anledning av motionerna2000/01:T208 (mp) yrkande 4 och 2000/01: Bo233 (kd)yrkande 4. Övriga motionsyrkanden avstyrks.4. Barns inflytande (punkt 2)av (), () ochRigmor ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01: Bo511 yrkande 2.StällningstagandeI slås fast att barnens bästaalltid skall komma i första rummet (3 §) och attbarnet har rätt att uttrycka sin mening i allafrågor som berör det. När domstolar och myndigheterbehandlar fall som rör barnet skall barnet alltidhöras och barnets intresse komma i första rummet(12-15 §§). Vidare fastslås att barnet har rätt tilllek, vila och fritid (31 §). I målen för den svenskabostadspolitiken betonas särskilt vikten av attfrämja en god uppväxt för barn och ungdom. Detta hardålig förankring i den svenska lagstiftningen.I finns sålunda ingetsom tillförsäkrar att barns åsikter och intressenbeaktas. Däremot finns det på andra håll exempel påhur man kan bevaka barns intressen. Det gäller bl.a.i med nationell lagstiftning och i en delkommuner. Utifrån dessa kunskaper torde det varaförhållandevis enkelt för regeringen att läggaförslag på hur barns intressen skallbeaktas i samhälls- och trafikplaneringen. Reglernaborde införas i och skulle varaett utmärkt bevis på den stolta deklarationen iregeringsförklaringen om att barnen skall stå främstoch att skall efterlevas. Iregeringsförklaringen uttrycktes att är ochskall vara världens barnvänligaste land. Detta bordeinnebära att regeringen skulle ställa sigbakom förslaget om att barnens inflytande skallbeaktas i samhälls- och trafikplanering.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2000/01:Bo511(v) yrkande 2.5. Planprocessen (punkt 3)av (), (),(), (), Carl-ErikSkårman (m), (), HaraldBergström (kd) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 5.Tillkännagivandet görs med anledning av motionerna2000/01:Bo234 yrkande 3, 2000/01:Bo235 yrkande 1,2000/01:Bo414 yrkande 3 och 2000/01:Bo506 yrkande 1.StällningstagandeI dag kan en detaljplan överklagas i tre instanser.Mycket få överklaganden vinner gehör, men ärendenafördröjs kraftigt. Därefter kan själva bygglovetöverklagas i ända upp till fyra instanser. Meddagens lagstiftning kan plan- och byggprocessenhärigenom fördröjas med höga kostnader somföljd.Det faktum att en detaljplan kan överklagas i treinstanser och ett efterföljande bygglov i så mångasom fyra instanser verkar avskräckande för mångaintressenter, och de kostnadsökningar somförseningarna medför omöjliggör många projekt.Naturligtvis skall rätten och möjligheten attöverklaga både detaljplaner och bygglov kvarstå menomfattningen i vilken man kan överklaga måstebegränsas.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motionerna2000/01:Bo234 (c) yrkande 3, 2000/01:Bo235 (fp)yrkande 1, 2000/01:Bo414 (m) yrkande 3 och2000/01:Bo506 (m) yrkande 1.6. Beslutsunderlag och översiktsplanersinnehåll (punkt 4)av (), () ochMikael ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 6.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:Bo5 yrkande 7.StällningstagandeI har regionaliseringen ökat parallellt medglobaliseringen. En liknande utveckling kanobserveras i , där regionerna har mångagemensamma intressen och problem. Infrastruktur ochbostadsförsörjning framträder särskilt tydligt somregionala intressen. I har den regionalaplaneringen en relativt svag ställning. Regionplanerantas sällan av breda politiska majoriteter, utanfyller bara en funktion som samråds- ochdiskussionsunderlag. Inom (region-och trafikplanekontoret) pågår nu arbetet med enandra generationens regional utvecklingsplan,RUFS2000. Den nya planen har begränsad formellbetydelse eftersom den saknar rättsverkan. Trots detär den av oerhört stor strategisk betydelse förutvecklingen i regionen. Kommunerna har ennyckelroll i boendeplanering och bostadsförsörjning,men de är beroende av att samordna planeringen mednärliggande kommuner. Regeringen bör se överlandstingens och länsstyrelsernas roll ochbefogenheter vad gäller regionala intressen i denfysiska planeringen.Förändringarna i PBL i samband med införandet avdet kommunala planmonopolet (prop. 1985/86:1) leddefram till att länsstyrelserna inte längre skallfastställa kommunernas antagandebeslut. Dettainnebär dock inte att planmonopolet berättigar tillvilka beslut som helst. Planmonopolet gäller inomkommungränsen och regleras av PBL:s stränga krav påintresseavvägningar och därmed på beslutsunderlaget.Det är också klart uttryckt att planläggningsbeslutsom får effekt på andra kommuner skall diskuterasoch samordnas med dessa. Om man inte lyckas medsamordningen skall det normalt medföra att planeninte får antas.Enligt vår mening krävs dock ett förtydligande avPBL vad gäller lokaliseringsbeslut ochmellankommunala och regionala effekter. Vi villställa krav på beslutsunderlaget inför beslut somfår mellankommunala och regionala konsekvenser. Vivill också ställa krav på att planläggningsbeslut,som får ingripande regionala effekter, skall belysasi översiktsplanen före detaljplanläggning.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2000/01:Bo5(v) yrkande 7.7. och Habitatagendan (punkt 5)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 7.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:Bo233 yrkande 2.StällningstagandeDet handlingsprogram för hållbar utveckling somantogs vid om miljö och utveckling1992 () kan sammanfattas som en uppmaningatt arbeta för en hållbar samhällsutveckling.Det handlingsprogram som antogs vid (Habitat) inriktades på de tvåövergripande målen en rimlig bostad för alla och enhållbar utveckling av människors boplatser i envärld av växande städer.Det finns i och Habitatagendan engemensam syn på den lokala nivåns betydelse igenomförandet. Att kommunerna har en nyckelroll igenomförandet betonas starkt, liksom vikten avmedborgarnas delaktighet och"underifrånperspektiven". Kvinnors och ungdomarsmedverkan lyfts särskilt fram. Det är därför viktigtatt följa upp att och Habitatagendan nårgenomslag i kommunernas översiktsplaner.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2000/01:Bo233(kd) yrkande 2.8. Kommunernas flexibilitet i planeringen(punkt 6)av (), (),(), (), Carl-ErikSkårman (m), (), HaraldBergström (kd) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 8.Tillkännagivandet görs med anledning av motionerna2000/01:Bo230 yrkande 19 och 2000/01:Bo514 yrkande1.StällningstagandeSverige har en mycket hög bostadsstandard. Detta görsjälvfallet att bostadskostnaderna tar en stor delav familjeekonomin. Många människor vill samtidigtutveckla alternativa boendeformer, som inte ryms idagens boende. Regelverket för byggande har undersenare år förenklats. De möjligheter tillförenklingar som finns har dock inte tagits tillvara fullt ut i kommunerna. I plan- och bygglagenges stora möjligheter till flexibilitet. Kommunenkan således i detaljplan eller i områdesbestämmelserställa såväl sänkta som skärpta krav på bebyggelsesutformning och bygglovspliktens utformning. Trotsatt det nu är plan- och bygglagenträdde i kraft har dock mycket blivit vid det gamla.Flexibiliteten som eftersträvades har i storutsträckning uteblivit.Det är enligt vår mening därför dags att göra enutvärdering av hur möjligheterna till flexibilitethar tagits till vara i den kommunala planeringen. Isammanhanget bör det också analyseras skälen tillvarför möjligheterna i förekommande fall inte hartagits till vara. Därefter bör eventuella åtgärderför att öka flexibiliteten övervägas. börges ett sådant utvärderingsuppdrag.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motionerna2000/01:Bo230 (c) yrkande 19 och 2000/01:Bo514 (m)yrkande 1.9. Servicezoner (punkt 7)av (), (), IngaBerggren (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 9.Tillkännagivandet görs med anledning av motionerna2000/01:Bo501 och 2000/01:Bo514 yrkande 12.StällningstagandeVi gör alla olika prioriteringar av vad som ärviktigt i livet. Möjligheten att få bygga och boefter individuella önskemål inskränks alltför oftaav kommunpolitikernas möjlighet att avstå från attdetaljplanelägga områden. Detta medför att ingabygglov kan beviljas, vilket är ett effektivt sättför kommunpolitikerna att styra var medborgarnaskall bygga och bo.Det finns ofta önskemål om att kunna bosätta sig it.ex. Motiveringenfrån de kommunpolitiker som nekar bosättning är attdet blir dyrt ur kommunalekonomisk synvinkel vadbeträffar service som t.ex. skola,skolskjutsar, barn- och äldreomsorg. Här är kommunenofta dessutom låst av tvingande lagstiftning, t.ex.via socialtjänstlagen. Kommunerna framhåller i mångafall att dyra lösningar för anslutning tillvatten och avlopp är nödvändiga. Dessa frågor gårofta att lösa med lokala, miljöanpassade lösningar.När det gäller övriga serviceområden går detnaturligtvis ofta att även där hitta lösningar somär bra för både den enskilde medborgaren ochkommunen.Ett sätt att lösa problemen och i princip låtamedborgarna bygga och bo mer fritt är att man delarin kommunen i servicezoner. Då har alla parter redanfrån början klart för sig vad som gäller förkommunens åtaganden, dvs. vad den enskilde kan fåför service.