bet · GP01FÖU1 · 2001-11-20 00:00:00 — Regeringenåterkommer till när det gäller frågor omgrundorganisationens utveckling.Anställd personalPersonalförsörjningsutredningen överlämnade sittbetänkande (SOU 2001:23) Personal för ett nyttförsvar . Regeringen återkommer iförsvarsbeslutspropositionen med en redovisning avbetänkandet och regeringens ställningstagande tillförslagen, framför allt med en samlad syn påFörsvarsmaktens personalförsörjning.I december 2000 överlämnade revisoreren informationsrapport (2000/01:1) Förvarsmaktenspersonalförsörjning. Enligt rapporten ärkompetensflykten från Försvarsmakten mycket oroande.Granskningen visar att det är fel kategoriofficerare som lämnar Försvarsmakten. Enligtrapporten har Försvarsmakten vidare haft svårt attkvantifiera hur stor personalbristen är iförhållande till den nya organisationen. Införriksdagens beslut missbedömdeFörsvarsmakten behovet av yrkesofficerare ochcivilanställda i Försvarsmakten. Försvarsmakten harunderskattat betydelsen av att följa upp huravvecklingen av personal fortlöper.Riksdagens revisorer har också uttalat sig omFörsvarsmaktens arbetsgivarroll och ansett att detfinns en rad faktorer som talar för attFörsvarsmakten har svårt att hävda myndighetensintressen gentemot officerarnas intressen.I mars 2001 överlämnade förregeringens kännedom rapporten avofficerare och kompetensförsörjningsläget inomFörsvarsmakten (RRV 2001:7). Riksrevisionsverketerinrar om att det vid tidigare granskningar pekatpå Försvarsmaktens svagheter när det gäller atthävda verksamhetsintresset i samband medlönebildningen och tillämpningen av löneavtalen.Även i denna rapport har funnitatt Försvarsmakten brustit i sin arbetsgivarroll.Rapporten visar på brister i Försvars-maktenshögkvarters sammanhållande styrning av förbanden.Budgeterade personalavvecklingskostnader för 2000har överskridits.Försvarsmakten har anfört att myndigheten genomförden största förändringen för det svenska försvaret imodern tid. Därtill skall avsevärdapersonalreduceringar genomföras. Riksdagensrevisorer och har enligtFörsvarsmakten i många stycken på ett bra sättfångat upp den utmaning som en så genomgripandeförändring innebär. I båda rapporterna har, enligtFörsvarsmakten, befogad kritik riktats motmyndigheten. Sammantaget sägs rapporterna i alltväsentligt visa sådant som Försvarsmakten redankänner till och vidtar åtgärder för att lösa.Däremot anser Försvarsmakten att kompetensbristeninom vissa områden är oroande.Regeringen konstaterar att de personellakonsekvenserna av Försvarsmaktens omstrukturering ärbetydande och att problemen inte kunnat förutses.Mycket av det som angetts i rapporterna harFörsvarsmakten redan åtgärdat eller avser attåtgärda. Merparten av problemen har också behandlatsav . Även omutredningens förslag är av långsiktig karaktärbedömer regeringen att delar av förslagen kan geeffekt . Regeringen återkommer ipersonalfrågor i försvarsbeslutspropositionen.MotionernaÄven om det ekonomiska utfallet av verksamheten påFörsvarsmaktens olika anslag sammantaget hållitsinom ramen, anför i sinkommittémotion Fö255 av m.fl., så harbesparingarna till följd av överskridandena påförbandsverksamheten lett till omfattandeneddragningar av verksamheten innevarande år. Dettariskerar att urholka Försvarsmaktens förmåga i olikaavseenden. Motionärerna anser därför att detallvarliga överskridandet på anslaget 6:1Förbandsverksamhet och beredskap m.m. måste ledatill en översyn av den ekonomiska styrningen ochuppföljningen i syfte att skapa stabilitet i denframtida verksamheten (yrkande 3).I samma motion anförs att vi måste ha enbetryggande försvarsförmåga för att kunna möta bådenärtida hot mot vårt land och framtida hot vidomvärldsförändringar. Motionärerna föreslår att dekrav på grundläggande försvarsförmåga ochgrundberedskap som beslutades av i mars2000 (bet. 1999/2000:FöU2) skall ligga fast (yrkande4).Motionärerna anför vidare att förmågan till väpnadstrid och utnyttjande av förband i behovssammansattastyrkor är den verksamhet som Försvarsmaktensresurser skall kraftsamlas till. Detta kräver godsamverkansförmåga. Övningsverksamheten bör därförsamordnas så att förbandsverksamheten alltmer kaninriktas mot övningar av operativt sammansattainsatsstyrkor (yrkande 7).Övningsverksamheten anser motionärerna vara heltnödvändig för att behålla och inspirera kvalificeradpersonal och därmed för Försvarsmaktensanpassningsförmåga. Motionärerna vill därför betonabetydelsen av en grundläggande och kontinuerligförbandsverksamhet (yrkande 8).Motionärerna konstaterar att helikopterförbandensförmåga inte har ökat jämfört med förra året.Eftersom helikopterförbanden är viktiga måstefortsatta åtgärder vidtas som säkerställerhelikopterförbandens fältduglighet samttillgängligheten på helikoptrar (yrkande 14).I samma motion hänvisas till beslutvåren (bet. 2000/01:FöU9) och att utskottet ianslutning härtill uttalade sig om betydelsen av attden nya underhållsorganisationen leder tilleffektivitetsvinster. Motionärerna anser därför atttydliga krav på bl.a. redovisningssystem ochfaktureringsrutiner bör fastställas förFörsvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet(yrkande 15).I kommittémotion Fö228 av BeritJóhannesson m.fl. konstateras att har spelaten viktig roll i arbetet för ett förbud motantipersonella minor. har också en storkunskap och kapacitet inom området. För attsäkerställa en fortsatt utveckling inom detta områdeföreslår motionärerna att Försvarsmakten inomförbandsverksamhet, fredsfrämjande verksamhet ochmaterielanskaffning prioriterar verksamheter förminröjning (yrkande 1).I samma motion hänvisar motionärerna till attregeringen i propositionen (s. 5) anför att stödettill samhället med bör begränsas. Motionärerna delarinte regeringens syn i frågan. Dels anser de att deförutsättningar som fanns när beslutet fattades harändrats radikalt, dels anser de att de resurser somFörsvarsmakten disponerar även fortsättningsvis börutnyttjas till stöd för det civila samhället. Enligtmotionärerna bör helikopterverksamheten förstärkasför att dels klara de uppdrag man har i sinförsvarsmaktsroll, dels kunna hålla en hög beredskapgentemot samhället via de avtal som finns med t.ex.Sjöfartsverket. Motionärerna föreslår motionärernaen utredning som dels skall redovisa vilka resursersom behöver tillföras för att Försvarsmakten ävenfortsättningsvis skall kunna bemanna femräddningsbaser, dels skall granska förutsättningarnaför att helikopterförbanden även fortsättningsviskan medverka i ambulanshelikopterverksamheten(yrkande 2).Motionärerna anför vidare att det sedan flera årfinns planer på att bygga en ny hangar vidGöteborg/. Den nya hangaren är planerad attsambrukas med Polisen och denhelikopterambulansverksamhet som genomförs enligtavtal med . Enligt motionärernadiskuterar nu Försvars-makten reparation av dengamla hangaren. Detta anser motionärerna inte varanågon bra lösning, framför allt inte på lång sikt.Resurser behöver därför avdelas för investering i enny hangar och kostnaden för denna åtgärd föreslåstäckas genom omfördelning inom anslaget 6:1Förbandsverksamhet (yrkande 3).I motion Fö247 (s) av m.fl.anser motionärerna att de ca 3 000 människor,svenskar, och ryssar, som stupade i slagenvid och Ratan bör hedras genom attderas namn dokumenteras och publiceras vid ettnationalmonument där slagen stod. Kostnadenuppskattar motionärerna till mellan 100 000 och150 000 kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringen i detföregående i sin resultatbedömning anmält attFörsvarsmakten nåttutbildningsmålen endast på lägre förbandsnivåer.Till följd av uteblivna övningstillfällen i högreförband har det inte funnits förutsättningar för attutveckla officerarnas kompetens att leda störreförband i komplexa stridssituationer. Förbanden hardärmed inte kunnat förbättra sin förmåga i önskvärdomfattning sedan föregående år. En fortsatt sådanutveckling får allvarliga konsekvenser för Försvars-maktens förmåga.Utskottet understöder därför regeringensambitioner att öka övningsverksamheten och anslutersig till den av regeringen föreslagna inriktningenför förbandsverksamheten. Förbanden bör sålundagenom regelbundna övningar ges förutsättningar föratt förbättra sin förmåga att verka inom ramen församordnade insatser i högre förband. Den nyalednings- och underhållsorganisationen bör så snartsom möjligt få möjlighet att verka i sina roller. Deoperativt rörliga förbanden bör prioriteras föreövriga förband. Det är vidare viktigt att fortsättautvärderingen av förbandsverksamhetens resultat ochhur detta påverkar förbandens förmåga i olikaavseenden.Utskottet kan i här aktuella frågor inte se någraavgörande skillnader i förhållande till vad somanförs i kommittémotion Fö255 (kd), de yrkanden somrör grundläggande försvarsförmåga och grundberedskap(yrkande 4), samordnad övningsverksamhet (yrkande 7)och grundläggande kontinuerlig förbandsverksamhet(yrkande 8). Utskottet bedömer att dessa yrkanden ihuvudsak bör bli tillgodosedda med den av regeringenföreslagna inriktningen, varför yrkandena avstyrks.Regeringen anger i propositionen attFörsvarsmakten bör inriktavärnpliktsutbildningen mot 15 350 inryckande.Utskottet ifrågasätter om detta är tillräckligt föratt kunna förbandsomsätta den krigsorganisation somenligt det senaste försvarsbeslutet skallpersonalförsörjas med 45 årsförbandsomsättningstid. Utskottet återkommer tilldenna fråga i betänkande 2001/02:FöU2 Försvarsbeslutför 20022004.Försvarsmaktens helikopterverksamhet haromorganiserats och enomfattande omstrukturering pågår. Organisationen isåväl fred som krig reduceras. Merparten avhelikoptersystemen skall omsättas. Ett av dessa,, har avvecklats utan att något nyttsystem tagits i bruk. Avvecklingen avhelikoptersystem 5 har inletts. Regeringen harnyligen medgett beställning av dels 18 st och 20 st lätta . Dessaavses successivt tillföras organisationen underperioden 20052010. Med nuvarande inriktning kommerdet framtida antalet helikoptrar att bli färre ändet är för närvarande.Regeringen anförde i propositionen Det nyaförsvaret (prop. 1999/2000: 30) att den del avdåvarande helikopterbataljon som fanns vid Säveborde finnas kvar t.o.m. för att undvikaomlokaliseringar av det äldre helikopterbeståndetmed åtföljande investeringar. Detta föranleddeutskottet att påpeka (bet. 1999/2000:FöU2 s. 162)att det ansåg att omsättningen av gamla helikoptraroch anskaffningen av nya inte innebär att tidpunkten2003 nu behöver preciseras som en bortre gräns vadavser helikoptrar för Försvars-maktens eget behov påSäve. gjorde ett tillkännagivande tillregeringen med denna innebörd.Utskottet vill vidare erinra om att det vid tretidigare tillfällen (bet. 1994/95:FöU4, 1996/97:FöU1och 1997/98:FöU1) betonat behovet av enräddningsberedskap i norra har i sin resultatbedömning konstateratatt det har varit problem medtillgängligheten inom helikopterverksamheten. Deorganisatoriska förändringarna liksom tekniska ochpersonalanknutna orsaker har bidragit till denna.Trots ett antal vidtagna åtgärder är läget ännu integodtagbart. Utskottet anser situationen varaallvarlig och ansluter sig till regeringensuppfattning att förbandsutbildningen börkoncentreras till utbildning och övning i den nyahelikopterorganisationen. Fortsatta åtgärder måstesålunda vidtas för att öka tillgängligheten förhelikopterförbanden. Stödet till samhället medFörsvarsmaktens helikopterresurser är angeläget menmåste dessvärre i den nu rådande situationen komma iandra hand. Utskottet kan därför biträda regeringensinriktning i denna del. Utskottet anser att dennainriktning i huvudsak överensstämmer med vad somföreslås i kommittémotion Fö255 (kd) yrkande 14.Yrkandet avstyrks därför.Utskottet utgår från att Försvarsmakten ökar sittstöd till samhället med helikopterresurser i dentakt som resurser och förbättrad tillgänglighetmedger. Någon särskild utredning, som föreslås ikommittémotion Fö228 (v), om vilka resurser sombehöver tillföras Försvarsmakten för att den ävenfortsättningsvis skall kunna bemanna femräddningsbaser erfordras därmed inte. Utskottetavstyrker därför yrkande 2 i nämnda motion.När det gäller frågan om en helikopterhangar vidSäve har utskottet erfarit att Försvarsmakten motbakgrund av den besvärliga ekonomiska situationeninnevarande år har reviderat sin plan att bygga förhelikopterverksamheten. Inriktningen är nu attendast vidta de renoveringsåtgärder som ärnödvändiga. Utskottet anförde (bet.2000/01:FöU10) att det bör ankomma på ansvarigamyndigheter, inte på , att besluta om varenskilda helikoptrar skall baseras för att uppfyllakravet på beredskap m.m. Utskottet gör nu ingenannan bedömning och anser att motsvarandeförhållningssätt även gäller för investering i enhelikopterhangar. Utskottet avstyrker därför yrkande3 i nämnda motion.Försvarsmakten har överförbrukatanslaget för förbandsverksamhet. Det ekonomiskaläget har varit fortsattansträngt, vilket lett till att förbandsverksamhetenhar måst reduceras. En betydande orsak tillproblemen är Försvarsmaktens bristande kontroll överlönebildning och lönekostnader, vilket såvälRiksdagens revisorer som ochEkonomistyrningsverket konstaterat i rapporter.Utskottet har vid tidigare tillfällen (bet.1997/98:FöU11 och 1998/99:FöU1) uppmärksammat fråganom lönebildningen inom Försvarsmakten och attFörsvarsmakten måste förstärka sin arbetsgivarroll.Det är ytterst angeläget att den totalalönebildningen sker inom tillgängliga resurser såatt den inte framtvingar sådana omplaneringsbehovsom varit aktuella . Liksomregeringen anser utskottet att Försvarsmakten måsteskapa säkra metoder för kostnadsberäkningar,ekonomiredovisning och ekonomistyrning. Försvars-makten måste vidare vidta nödvändiga åtgärder föratt myndighetsledningens lönepolicy skall genomsyraden lokala lönebildningen. Utskottet anser att vadsom här har anförts ligger väl i linje med yrkande 3i kommittémotion Fö255 (kd) om en översyn av denekonomiska styrningen och uppföljningen iFörsvarsmakten. Yrkandet bör bli tillgodosett,varför det avstyrks av utskottet.Utskottet utgår vidare, i likhet med motionärernai nämnda motion, från att det i den nyaunderhållsorganisationen ställs tydliga krav påbl.a. redovisningssystem och faktureringsrutiner(yrkande 15). Motionsyrkandet behöver därför intebifallas.Vänsterpartiet förordar i kommittémotion Fö228 attFörsvarsmakten inom förbandsverksamheten, denfredsfrämjande verksamheten ochmaterielanskaffningen prioriterar minröjning.Yrkandet som berör flera inriktningsområdenbehandlas här samlat av utskottet.Utskottet har medtillfredsställelse noterat att under senareår höjt sin profil när det gäller minröjning.Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrumhar inrättats i och avsatta medel för skildaåtgärder inom minröjningsområdet har höjtsväsentligt. Det internationella samarbetet harutökats, bl.a. i syfte att utveckla metoder m.m. förhumanitär minröjning. Försvarsmakten har i detsenaste regleringsbrevet av regeringen bl.a. ålagtsatt fortsätta utvecklingen av ammunitions- ochminröjningsförmågan för fredsfrämjande ochhumanitära insatser och också att i vissa delar ökadenna förmåga. Utskottet ser därför för närvarandeinte något behov av ett uttalande från omytterligare prioritering av minröjningsverksamheten.Motion Fö228 (v) yrkande 1 avstyrks därför.Utskottet känner sympati för den i motion Fö247 (s)framförda idén om ett nationalmonument som med namnhedrar dem som dog i slagen vid och Ratan1809. Utskottet anser emellertid att denna åtgärdkan genomföras utan något särskilt uttalande frånriksdagen och att den relativt ringa kostnaden, avmotionärerna uppskattad till , kanbestridas under myndighetsanslaget eller medinsamlade medel. Utskottet avstyrker därförmotionen.Utskottet föreslår sammanfattningsvis att riksdagengodkänner regeringens förslag till inriktning avförbandsverksamheten och att samtligamotionsyrkanden avslås.Inriktning av beredskapUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkännerregeringens förslag (punkt 5) till inriktningför 2002 för beredskap.PropositionenRegeringen föreslår att Försvarsmakten skall ha ensådan förmåga att beredskap kan upprätthållas inomde tidsramar som regeringen beslutat.Regeringen föreslår att godkännerförslaget till inriktning för beredskap.Regeringen bedömer att bör kunna delta ifredsfrämjande insatser med de resurser, förband ochtidskrav som har anmälts till internationellastyrkeregister. bör kunna bidra medförbandsenheter från såväl armé-, marin- somflygstridskrafterna.I skälen för sina förslag och sin bedömning anförregeringen bl.a. följande.GrundberedskapNationell beredskapResurser ur grundorganisationen jämte delar urinsatsorganisationen skall ha beredskap för att mötade hot som kortsiktigt kan uppstå i rådandeomvärlds-läge. Försvarsmakten skall ha beredskap föratt på kort sikt (högst efterregeringsbeslut) kunna utveckla förmåga· till skyddsåtgärder som medför att samhället kanmotstå bekämpning av samhällsfunktioner ochinfrastruktur och·· att möta insatser av fjärrstridsmedel ochbegränsade luftrörliga insatsstyrkor.·Beredskap för ingripande mot kränkningar avsvenskt territorium skall finnas med kraftsamlingtill tider och områden där risken för kränkningar ärsom störst.BeredskapsstyrkorFörsvarsmakten skall upprätthålla en sådan beredskapsom framgår av ett hemligt regeringsbeslut den 30mars 2000.Beredskap för internationella insatserDe förbandstyper och den förmåga som utvecklas inomramen för PARP har varit utgångspunkt för Sverigesanmälan till såväl EU:s krishanteringsförmåga somtill FN:s, Nordcaps och Shirbrigs styrkeregister.Sammantaget innebär detta att under 2002skall ha förmåga att efter beslut kunna delta medföljande resurser och förband i internationellainsatser:· ledningsresurs/stabsofficerare (40 st därpersonal för civil-militär samverkan ingår),·· två mekaniserade infanteribataljoner (varav enför närvarande är insatt i Kosovo),·· ingenjörkompani med ammunitions- ochminröjningsförmåga,·· sjöminröjningsförband,·· spaningsflygförband AJS 37 samt·· transportflygförband.·Ledningsresursen, sjöminröjningsförbandet,spaningsflygförbandet samt transportflygförbandethar beredskap för att efter regeringsbeslutkunna transporteras till ett insatsområde. Övrigaförband har 90 dagars beredskap. har förnärvarande en bataljon insatt i Kosovo. Den andrabataljonen har 90 dagars beredskap förutom ettkompani som under 2001 års början hade 30 dagarsberedskap (snabbinsatsförmåga).Regeringen avser att återkomma till iförsvarsbeslutspropositionen beträffandeFörsvarsmaktens fortsatta internationalisering.Skydd mot NBC-stridsmedelDet är enligt regeringens bedömning angeläget attFörsvarsmakten höjer ambitionerna när det gäller attbedöma risker dels inför, under och efterinternationella insatser, dels vid skydd mot NBC-och toxikologiska hot under insats. Förmågan attövervaka och detektera miljö- och hälsofarliga ämnenbör vara särskilt god vid förband i internationelltjänst.IncidentberedskapInriktningen är att Försvarsmakten skallkunna upptäcka, identifiera, avvisa och dokumenterakränkningar av territoriet i enlighet medförordningen (1982:756) om Försvarsmaktensingripande vid kränkningar av territorium ifred och neutralitet, m.m. (IKFN-förordningen).Beredskap för stöd till samhälletRegeringen anser att Försvarsmaktens insatsberedskapskall dimensioneras främst för behovet att kunnahävda territoriell integritet och försvara landetmot väpnat angrepp. Detta innebär att det finnsdelar av förband och funktioner med resurser urgrundorganisationen som är tillgängligaför att kunna möta de nämnda situationerna. Dennainsatsberedskap inrymmer också en beredskap för attkunna samverka med civila myndigheter och ställaresurser till förfogande vid svåra påfrestningar påsamhället i fred.Utskottets ställningstagandeRiksdagen beslutade (prop. 1997/98:84,bet. 1997/98:FöU11, rskr. 1997/98:116) om ett nyttövergripande beredskapsbehov för Försvarsmakten.Utskottet utgick i det sammanhanget från attregeringen till beskriverberedskapen och redovisar beredskapslägetsbetydelse.Regeringen återkom till frågan (prop. 1998/99:74) och anförde därvid bl.a. attSverige måste ha en ständig beredskap för att kunnamöta och avvisa kränkningar av territoriumoch begränsade hot som skulle kunna riktas mot oss isyfte att utöva påtryckningar. Utskottetkommenterade detta (bet. 1998/99:FöU5 s. 31) med attdet utgick från att regeringen i de årligabudgetförslagen tydligt redovisar beredskapsläget,eventuella brister i detta i förhållande tillbeslutade beredskapsmål samt härav föranleddaförslag till riksdagen.Utskottet har med anledning av terrorattackerna iUSA begärt och fått redovisningarav företrädare från Försvarsmakten ochRikspolisstyrelsen över vidtagna beredskapsåtgärder.Dessa genomgångar visade enligt utskottets mening påvissa problem i det nuvarande beredskapssystemet,bl.a. på bristande flexibilitet samt att det finnsbeslutssituationer som behöver studeras och olikaaktörers befogenheter i dessa situationer ut.Skall exempelvis Försvarsmakten kunna ingripa motterroristattacker så saknas nu konstitutionellt stödför detta.Utskottet har erfarit att harinitierat ett arbete med att se överberedskapssystemet och det regelverk som är knutettill detta, bl.a. mot bakgrund av de nya hoten.Utskottet utgår från att regeringen orienterarriksdagen om resultatet av detta arbete och gererforderliga förslag till beslut. Utskottetåterkommer till denna fråga i samband övervägandenaom en helhetssyn på ledning som följd av proposition2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret.Utskottet har i övrigt ingen erinran mot vadregeringen anfört och föreslår att riksdagengodkänner förslaget till inriktning förberedskap.Inriktning av incidentinsatserUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkännerregeringens förslag (punkt 3) till inriktningför 2002 för incidentinsatser.PropositionenRegeringen föreslår att Försvarsmakten skallupptäcka, ingripa mot och avvisa varje form avkränkning av svenskt territorium för att hävdarikets territoriella integritet i luften, till sjössoch på marken.Regeringen föreslår att godkännerförslaget till inriktning förincidentinsatser.I skälen för sitt förslag anför regeringen att detär av stor vikt att som nation hävdar sittterritorium i enlighet med de möjligheter somfolkrätten ger.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran mot vad regeringenanfört och föreslår att godkännerförslaget till inriktning förincidentinsatser.Inriktning för stöd till samhälletUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkännerregeringens förslag (punkt 4) till inriktningför 2002 för stöd till samhället.PropositionenRegeringen föreslår att Försvarsmakten, vid sidan avatt medverka i räddningstjänst enligträddningstjänstlagen (1986:1102), skall bidra tillatt stärka det svenska samhället vid svårapåfrestningar på samhället i fred och därvid kunnasamverka med andra myndigheter och kunna ställaresurser till förfogande.Regeringen föreslår att godkännerförslaget till inriktning för stöd tillsamhället.I skälen för sitt förslag anför regeringen bl.a.följande.Det är angeläget att samhällets resurser kanutnyttjas på ett effektivt och rationellt sätt.Försvarsmakten har många resurser, anskaffade förkrigsorganisationen, som kan användas även för andraangelägna ändamål i samhället. Där så är möjligt ochdet inte påverkar Försvarsmaktens grundläggandeverksamhet negativt bör resurserna utnyttjasgemensamt.Försvarsmakten skall kunna bistå vidräddningstjänst enligt räddningstjänstlagen(1986:1102). Myndigheten har också som en av sinauppgifter att kunna stärka samhället vid svårapåfrestningar på samhället i fred. Försvarsmaktenskall därvid kunna samverka med andra myndigheteroch kunna ställa resurser till förfogande.Härutöver kan Försvarsmakten med stöd avförordningen (1986:1111) om militär medverkan icivil verksamhet lämna stöd i övrigt i skildasituationer.Regeringen anser att Försvarsmakten bör fördjupasamverkan med anledning av de överenskommelser somträffats med myndigheter som har ett särskilt ansvarom en svår påfrestning skulle inträffa. Sådanaöverenskommelser finns med och svenskakraftnät.