bet · GO01JuU28 · 2001-05-03 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01JuU28Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRegeringen uppdrog i regleringsbrev för budgetåret1999 åt att lämna förslag tillåtgärder för att minska antalet inställdahuvudförhandlingar i brottmål vid tingsrätterna. Motbakgrund härav har en av tillsattarbetsgrupp utarbetat en promemoria med förslag tillsådana åtgärder (regeringens dnr Ju2000/109).Inom har även vissa forumfrågor iallmän domstol setts över. Det arbetet har lagtstill grund för en inom Justitiedepartementetupprättad promemoria (dnr Ju2000/250).De båda promemoriorna, som remissbehandlats,ligger till grund för den av utskottet behandladepropositionen.Lagrådets yttrande har inhämtats över förslagenoch regeringen har följt Lagrådets synpunkter.Regeringens lagförslag finns i bilaga 2.I detta betänkande behandlarutskottet förutom propositionen demotioner som väckts med anledning avden, ett par motionsyrkanden somväckts samt ett motionsyrkandesom väckts med anledning avregeringens skrivelse Reformeringenav domstolsväsendet - informationoch uppföljning av handlingsplanen(skr. 2000/01:112).Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslår regeringen ett antaländringar i och delgivningslagen(1970:428) som syftar till att minska antaletinställda huvudförhandlingar i brottmål vidtingsrätterna. Förslagen innebär i huvudsakföljande. Kravet på utevaro vid ett tidigaretillfälle för att domstolen skall kunna döma tillfängelse i den tilltaladesutevaro tas bort. Möjligheterna till uppskov medhuvudförhandling i mål där den tilltalade äranhållen eller häktad föreslås mjukas upp för meromfattande mål. Slutligen föreslås att tingsrättskall kunna använda förenklad delgivning i de falldär den tilltalade i samband med föreläggande avordningsbot eller utredning av ett brott som enligt48 kap. 13 § kunnat beivras genomföreläggande av ordningsbot fått information om attsådan delgivning kan komma att användas itingsrätten i händelse av att åtal väcks.Vidare föreslår regeringen, som ett led i pågåendereformering av domstolsväsendet, att det genom enförordning skall kunna bestämmas att ett ärende omföretagsrekonstruktion, skuldsanering ellerfelparkering skall handläggas av en annan tingsrättän den tingsrätt som enligt de nu gällande reglernaär behörig. En förutsättning skall dock vara att debåda tingsrätterna har sina domkretsar inom sammalän.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli2001. I detta ärende behandlar utskottet en propositionmed förslag till ändringar i ochdelgivningslagen som syftar till att minska antaletinställda huvudförhandlingar i brottmål vidtingsrätterna. Det rör sig om utvidgade möjligheteratt döma till fängelse i den tilltalades utevaro,att meddela uppskov med huvudförhandling i mål därden tilltalade är anhållen eller häktad samt attanvända förenklad delgivning i vissa fall.Vidare innehåller propositionen förslag tilländringar i vissa forumregler. Regeringen föreslår,som ett led i pågående reformering avdomstolsväsendet, att det genom förordning skallkunna bestämmas att ett ärende omföretagsrekonstruktion, skuldsanering ellerfelparkering skall handläggas av en annan tingsrättän den tingsrätt som enligt de nu gällande reglernaär behörig, om de båda tingsrätterna har sinadomkretsar inom samma län.Förutom två motioner som väckts i ärendet tarutskottet upp ett motionsyrkande som väckts i ettannat ärende liksom två motioner från den allmännamotionstiden.Utskottet föreslår att antar regeringensförslag till lagändringar som syftar till att minskaantalet inställda huvudförhandlingar. Lagändringarnaföreslås träda i kraft den 1 juli 2001.Såvitt gäller ändringarna i vissa forumreglerföreslår utskottet att avslår regeringensförslag.I ärendet finns tre reservationer (s, m, v, kd). I proposition 2000/01:108 föreslår regeringen() att antarregeringens förslag till1. lag om ändring i ,2. lag om ändring i delgivningslagen (1970:428),3. lag om ändring i lagen (1976:206) omfelparkeringsavgift,4. lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334),5. lag om ändring i lagen (1996:764) omföretagsrekonstruktion. 2000/01:Ju20 av m.fl. (mp):avslår förslaget till nya forumregler.2000/01:Ju21 av m.fl. (kd):1. avslår regeringens förslag tillförenklad delgivning.2. begär att regeringen utreder fråganom införande av privata stämningsmän.3. avslår regeringens förslag tillforumregler.Motion väckt med anledning avregeringens skrivelse 2000/01:112Reformeringen av domstolsväsendet2000/01:Ju24 av m.fl. (m):3. tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs omforumregler för ärenden omskuldsanering,företagsrekonstruktion ochfelparkering.Motioner från allmänna motionstiden2000/01:Ju815 av ():tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om höjning avvitesbeloppet när vittnen uteblir fråndomstolsförhandling.2000/01:Ju930 av m.fl. (m):7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om inställdahuvudförhandlingar i brottmål.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tredskodom. Åtgärder mot inställda huvudförhandlingarUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att antarregeringens förslag till ändringar irättegångsbalken som syftar till att minskaantalet inställda huvudförhandlingar ibrottmål. Vidare avstyrker utskottet motions-yrkanden om att införa tredskodom i brottmål.Jämför reservation 1 (m).Utskottet tillstyrker också regeringensförslag om ändring i delgivningslagen. Jämförreservation 2 (m, kd).Slutligen avstyrker utskottet bifall motion med förslag till höjda vitesbeloppför vittnen.BakgrundUngefär en fjärdedel av alla huvudförhandlingar ibrottmål ställs in. Av de undersökningar sompresenteras i regeringens proposition framgår attdet totala antalet inställda förhandlingar förvissominskat något . Andelen förhandlingarsom ställs in som förhandlingen skulle hahållits har emellertid ökat markant, liksom andelenförhandlingar som ställs in på grund avdelgivningsproblem.De inställda huvudförhandlingarna i brottmål ledertill negativa konsekvenser i flera avseenden.Framför allt utgör de enligt utskottets mening enrisk för rättssäkerheten; det är av flera skälangeläget att handläggningen av brottmål inte drarut . Den omständigheten att en förhandlingställs in innebär vidare effektivitetsförluster ochstora kostnader för både samhället och enskilda.Det är enligt utskottets mening mot dennabakgrund angeläget att överväga vilka åtgärdersom är möjliga att vidta för att minska antaletinställda huvudförhandlingar i brottmål. Sådanaåtgärder har också efterfrågatsi ett antal motioner i . Vidbehandlingen av dessa har utskottet hänvisattill pågående beredningsarbete, vilket alltsåden nu behandlade propositionen är resultatetav.Den tilltalades utevaro, m.m.RegeringsförslagetEtt särskilt problem utgör det att den tilltalade -trots att denne delgivits kallelse - uteblir från enhuvudförhandling i brottmål eller inställer siggenom ombud då han förelagts att infinna sigpersonligen. Här finns dock vissa bestämmelser sominnebär att förhandlingen inte måste ställas in.Rätten kan nämligen hålla förhandlingen och avgöramålet i den tilltalades utevaro. För detta krävsemellertid att saken ändå kan utredastillfredsställande. Det skall inte heller finnasanledning att döma till andra påföljder än böter,fängelse , villkorlig dom ellerskyddstillsyn eller sådana påföljder i förening.Fängelse får bara ådömas om den tilltalade tidigarehar uteblivit från ett rättegångstillfälle förhuvudförhandling i målet.Regeringen föreslår i propositionen att kravet påutevaro , för att rättenskall få döma till fängelse i den tilltaladesutevaro, skall tas bort. Det föreslås dock intenågon förändring av grundförutsättningarna för attavgöra ett mål trots att den tilltalade inte harinfunnit sig till huvudförhandlingen.Utskottet anser att förslaget ligger väl i linjemed vilka åtgärder som bör vidtas för att minskaantalet inställda huvudförhandlingar i brottmål vidtingsrätterna. Enligt utskottets mening uppfyllerförslaget vidare de krav som man frånrättssäkerhetssynpunkt måste uppställa för att kunnaavgöra ett mål i den tilltalades utevaro. Dettainnebär alltså att utskottet anser att böranta regeringens förslag till ändringar irättegångsbalken såvitt avser bestämmelserna om dentilltalades utevaro.I propositionen föreslår regeringen även attmöjligheterna till uppskov med huvudförhandling imål där den tilltalade är anhållen eller häktadskall mjukas upp för mer omfattande mål. Utskottetföreslår att bifaller den föreslagnalagändringen. Vidare ställer sig utskottet bakom debedömningar regeringen gjort i fråga om häktning vidlindriga brott och uppdelning av handläggningen ibrottmål.Tredskodom i brottmålI motion Ju930 (m) föreslås att det i tvistemålförekommande institutet tredskodom bör införas äveni brottmål, om det inte finns anledning att dömatill strängare påföljd än fängelse tre månader.Den som inte inställer sig till en förhandlinginför rätten eller underlåter att svara på vissaförelägganden från rätten kan i dispositivatvistemål - dvs. i mål där förlikning är tillåten -råka ut för påföljden tredskodom. En tredskodominnebär i regel att den som uteblir eller låter bliatt svara förlorar målet utan att rätten går in inågon närmare prövning av det berättigade imotpartens talan. En tredskodom kan inte överklagastill högre instans av den part mot vilken den hargetts. Däremot kan den part mot vilken domen hargetts - normalt svaranden - söka återvinning hos dentingsrätt som meddelat domen. Det måste göras inomen månad från den dag då domen meddelades. Omåtervinning söks tar tingsrätten upp målet tillhandläggning igen.Utskottet anser att ett förslag om att införatredskodom i brottmål inger starka betänkligheter.Det finns enligt utskottets meningrättssäkerhetskrav som inte bör efterges, inteheller när målet avgörs i den tilltalades utevaro.Ett sådant krav är att utredningen i målet gertillräckligt underlag för en urrättssäkerhetssynpunkt godtagbar dom. En tredskodomförutsätter att någon prövning över huvud taget intesker, vilket innebär att den tilltalade skulle dömasi enlighet med åklagarens gärningspåstående utannågon som helst prövning. Detta anser utskottet intevara godtagbart. En liknande inställning harregeringen intagit i sina direktiv tillrättegångsutredningen, som bl.a. har till uppgiftatt utreda frågor om möjligheterna att avgöra såvältvistemål som brottmål på handlingarna i stället förefter huvudförhandling (dir. 1999:62). Regeringenanför i direktiven att en reform för brottmålens delenligt de principer som gäller för tredskodom itvistemål inte ens bör övervägas, eftersom man intekan låta en tilltalads passivitet inverka påprövningen av ansvarsfrågan. Närmare ansågregeringen det, när direktiven skrevs , liggatill hands att utvidga möjligheterna att avgöra ettmål utan att den tilltalade inställer sig.Enligt utskottets mening måste man också fråga sigi vilken mån tredskodomsinstitutet skulle leda tillfärre inställda brottmålsförhandlingar. Såsom det ärutformat för tvistemål, och som motionärerna ocksåanser att det bör vara utformat i brottmål, har dentilltalade en oinskränkt rätt att begära återvinningav domen. Det innebär att tingsrätten i många falländå måste ta upp målet till huvudförhandling, tillskillnad från när domen meddelas i den tilltaladesutevaro då denne måste överklaga till hovrätten.Slutligen reser ett förslag om tredskodom ibrottmål enligt utskottet ytterligare ett antalfrågor som t.ex. i vilka situationer rätten skallvälja att meddela tredskodom eller att döma i dentilltalades utevaro, med de olika rättsverkningardetta kan få för den dömde.Sammantaget anser utskottet alltså att tredskodominte bör införas i brottmål. I stället får denuvarande - och de genom detta lagstiftningsärendeföreslagna - bestämmelserna om att företa ett måltill avgörande i den tilltalades utevaro uppfylla åena sidan kraven på de rättssäkerhetsgarantier sommåste uppställas och å andra sidan kravet på attminska antalet inställda huvudförhandlingar ibrottmål.Motion Ju930 i här aktuell del avstyrks.Förenklad delgivningFörenklad delgivning innebär att delgivning kan skegenom att en myndighet sänder en handling med posttill den sökte under hans senaste kända adress ochminst senare skickar ett meddelande om atthandlingen har sänts. Den sökte anses delgiven har förflutit från det att meddelandetskickades med post, om det inte med hänsyn tillomständigheterna framstår som osannolikt atthandlingen före tvåveckorstidens utgång kommit framtill den söktes senaste kända adress.När möjligheterna till förenklad delgivninginfördes undantogs delgivning av handlingar sominnebär att mål eller ärenden inleds i domstolarna.Härigenom undantogs i huvudsak ansökningar omstämning. Genom en lagändring blevdet emellertid möjligt att genom förenkladdelgivning delge svaranden motsvarande handlingar imål som har överlämnats till tingsrätt,Arbetsdomstolen eller från densummariska processen hos kronofogdemyndigheten,förutsatt att svaranden under handläggningen därfått information om att förenklad delgivning kankomma att användas efter överlämnandet.Regeringen föreslår nu att motsvarande möjlighetskall införas när det gäller att delge en tilltaladstämningsansökan i brottmål, om han eller hon isamband med föreläggande av ordningsbot ellerutredning av ett brott som får beivras genom sådantföreläggande har delgetts upplysning om attförenklad delgivning kan komma att användas i målet.I motion Ju21 (kd) yrkas avslag på propositioneni denna del, eftersom ett sådant förenklatdelgivningsförfarande enligt motionärerna inte ansesuppfylla kraven på rättssäkerhet. Vidare ansermotionärerna att möjligheterna att införa privatastämningsmän i stället bör utredas för att ökaantalet framgångsrika delgivningar.Utskottet anser att förslaget om förenkladdelgivning ligger väl inom ramen för de åtgärder somkan och bör vidtas för att minska antalet inställdahuvudförhandlingar i brottmål. Några invändningar avrättssäkerhetskaraktär kan knappast riktas motförslaget.Utskottet anser alltså för sin del attförslaget om förenklad delgivning bör antas.Därmed föreslår utskottet att motion Ju21 i nunämnda del avslås.Vitesbelopp för vittnenI motion Ju815 (s), från den allmänna motionstiden,krävs höjda vitesbelopp när ett vittne uteblir fråndomstolsförhandling som en åtgärd för att minskaantalet inställda förhandlingar.Enligt 36 kap. 7 § skall den somskall höras som vittne kallas vid vite. Om vittnetuteblir kan frågan uppkomma om att utdöma vite elleratt hämta vederbörande till förhandlingen (20 §samma kapitel). Kallas vittnet på nytt skall rättenförelägga nytt vite.Enligt 3 § lagen (1985:206) om viten skall vitefastställas till ett belopp som med hänsyn till vadsom är känt om adressatens ekonomiska förhållandenoch till omständigheterna i övrigt kan antas förmåhonom att följa det föreläggande som är förenat medvitet. Vitet skall fastställas till ett bestämtbelopp.Domstolen bestämmer vitesbeloppets storlek. Enligtvad utskottet inhämtat från bl.a. Stockholmstingsrätt kallas vittnen vid vite om 2 000 kr.Kallas vittnet på nytt sätts vitet normalt högre äni den första kallelsen.Enligt utskottets mening är bestämmelsernaangående vite för vittnen ändamålsenligt utformade.Det finns enligt utskottets mening inte helleranledning att närmare ange vid vilka vitesbeloppvittnen bör kallas; det bör även fortsättningsvisvara domstolen som bestämmer storleken på beloppet.Utskottet föreslår att riksdagenavslår motion Ju815.Vissa forumreglerUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårförslaget om att regeringen skall gesmöjlighet att föreskriva att ett ärende omföretagsrekonstruktion, skuldsanering ellerfelparkering skall handläggas av en annantingsrätt än den tingsrätt som enligt de nugällande reglerna är behörig, om de bådatingsrätterna har sina domkretsar inom sammalän. Jämför reservation 3 (s,v).En näringsidkare som har betalningssvårigheter kanenligt lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion fåtill stånd ett särskilt förfarande för attrekonstruera sin verksamhet. En ansökan får enligt 2kap. 1 § den lagen göras av gäldenären eller av enborgenär. Behörig tingsrätt är den där gäldenärenbör svara i tvistemål som angår betalningsskyldigheti allmänhet. Ingen tingsrätt är alltså undantagenfrån rätten och skyldigheten att pröva ansökan.Ärendet hos tingsrätten omfattar helarekonstruktionsförfarandet. Det handläggs enligtlagen (1996:242) om domstolsärenden (ärendelagen).Skuldsanering innebär att en fysisk person helteller delvis befrias från de skulder som han ellerhon har. Frågor om skuldsanering handläggs i förstahand av kronofogdemyndighet. Myndigheten kan enligt21 § skuldsaneringslagen (1994:334) överlämnaärendet till tingsrätten i den ort där gäldenären ärbosatt. Enligt 29 § samma lag kan vissa beslut avmyndigheten överklagas i domstol enligt ärendelagen.Ärenden om överträdelser av det allmännasföreskrifter som rör parkering eller stannande avfordon handläggs enligt lagen (1976:206) omfelparkeringsavgift i första hand avpolismyndigheten. Den som ålagts att betala enavgift kan överklaga till den tingsrätt inom varsdomkrets överträdelsen har ägt rum. Ärendethandläggs enligt ärendelagen.Regeringen föreslår i propositionen att denuvarande forumreglerna för de tre ärendetypernaskall behållas, men med det tillägget att regeringenskall kunna meddela föreskrifter om undantag. Genomförordning skall regeringen sålunda kunna föreskrivaatt ett ärende om företagsrekonstruktion,skuldsanering eller felparkeringsavgift skallhandläggas av en annan tingsrätt än den tingsrättsom är behörig, om de båda tingsrätterna har sinadomkretsar inom samma län.I motionerna Ju20 (mp), Ju21 (kd) och Ju24 (m)yrkas avslag på propositionen i denna del.Motionärerna befarar såväl att de kansliorter somblivit resultatet av det pågående reformarbetetriskerar att bli uppsamlingsplats för enklare målsåsom de nu aktuella som att de mindre tingsrätternakommer att få allt färre mål och till slut heltrationaliseras bort. Slutligen hänvisas till dehögre kostnader som kan uppstå för parter och andratill följd av att ärendena koncentreras till en orti länet.För närvarande pågår en omfattande reformering avdomstolsväsendet. Ett antal tingsrätter har lagtsned och tidigare självständiga tingsrätter utgörnumera s.k. kansliorter till andra tingsrätter. Dennu föreslagna ordningen om en föreskriftsrätt förregeringen att besluta om handläggningen av vissaärenden inger enligt utskottets mening mot dennabakgrund viss oro. Å ena sidan ligger det nära tillhands att föreställa sig en ökad koncentration av, idet här fallet, ärenden till de störretingsrätterna, varigenom behovet av att bevara demindre tingsrätterna ytterligare minskar. Å andrasidan finns det en risk för att de nu aktuellaärendena, som ofta är av relativt enkelbeskaffenhet, kommer att läggas ut på de mindrekansliorterna som kan komma att bli uppsamlingsplatsför mål och ärenden av enklare beskaffenhet. Detsenare skulle enligt utskottets mening leda till enutarmning av de små tingsrätterna.Ytterligare en omständighet som enligt utskottetinger betänkligheter är avsaknaden avmedborgarperspektiv i den tilltänkta ordningen. Ävenom parters och andras ökade kostnader för resorenligt propositionen skall beaktas när man bestämmervilken tingsrätt i länet som skall vara behörig atthandlägga en viss typ av ärenden, är ökade kostnaderen enligt utskottet sannolik effekt av förslaget.Det nu aktuella förslaget utgör enligt utskottetsmening i praktiken ytterligare en organisatoriskförändring. Enligt utskottets mening bör någraytterligare ändringar inte göras i forum- ellerandra handläggningsregler, i vart fall inte förränden pågående domstolsreformen avslutats och funnitsina former. Om regeringen därefter har för avsiktatt återkomma med förslag av motsvarande innebördsom de nu aktuella bör man återigen överväga omdetta skall ske genom reglering i lag eller genomförordning.Sammantaget anser utskottet således att det finnsså starka skäl som talar mot att införa förslaget omvissa forumändringar att bör avslåpropositionen i denna del. Därmed föreslår utskottetatt bifaller motion Ju20 samt motionernaJu21 och Ju24 i nu aktuella delar. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Den tilltalades utevaro, m.m.Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i rättegångsbalken.2. Tredskodom i brottmålRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju930 yrkandena 7och 8.Reservation 1 (m)3. Förenklad delgivningRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i delgivningslagen (1970:428) och avslårdärmed motion 2000/01:Ju21 yrkandena 1 och 2.Reservation 2 (m, kd)4. Vitesbelopp för vittnenRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju815.5. Vissa forumreglerRiksdagen avslår regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1976:206) omfelparkeringsavgift,2. lag om ändring i skuldsaneringslagen(1994:334) och3. lag om ändring i lagen (1996:764) omföretagsrekonstruktion.Därmed bifaller motionerna2000/01:Ju20, 2000/01:Ju21 yrkande 3 och2000/01:Ju24 yrkande 3.Reservation 3 (s ,v)den 3 maj 2001På justitieutskottets vägnarFredrik ReinfeldtFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Fredrik (), (), MärtaJohansson (s), (), (), (), (), (), (),(), (), RagnwiMarcelind (kd), (), (), (c), () och StaffanWerme (fp). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Tredskodom i brottmål (punkt 2)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motion2000/01:Ju930 yrkandena 7 och 8 som sin mening förregeringen vad som anförs i reservation 1.StällningstagandeFör att komma till rätta med inställdahuvudförhandlingar kan det civilrättsliga systemetmed tredskodom införas även i brottmål, om det intefinns anledning att döma till strängare påföljd änfängelse . I de fall där den åtalade inteinfinner sig skall det vara möjligt för domstolenatt tillämpa tredskodom och därmed avkunna dom i dentilltalades utevaro. Den tilltalade skall givetviskunna söka återvinning inom viss angiven tid. Dettorde sedan ligga i den dömdes intresse att inställasig till en ny förhandling.Det får ankomma på regeringen att utreda hurett sådant tredskodomsinstitut kan utformasoch därefter återkomma till medett lagförslag.2. Förenklad delgivning (punkt 3)av (), (),(), (), JeppeJohnsson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag till lag omändring i delgivningslagen (1970:428) och gerregeringen till känna vad som anförs i reservation2. Därmed bifaller motion 2000/01:Ju21yrkandena 1 och 2.StällningstagandeVi har tidigare konsekvent motsatt oss användningenav förenklad delgivning, särskilt i brottmål. Enligtvår mening talar rättssäkerhetsskäl mot användandetav denna form av delgivningar. Den omständighetenatt förstatligandet av stämningsmannafunktionen letttill att delgivning inte sker på etttillfredsställande sätt får enligt vår mening intemotivera en utvidgad tillämpning av den förenkladedelgivningen. I stället bör frågan om att införaprivata stämningsmän utredas. Det får ankomma påregeringen att tillsätta en sådan utredning ochåterkomma till med förslag på ennyordning.3. Vissa forumregler (punkt 5)av (), (),(), (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1976:206) omfelparkeringsavgift,2. lag om ändring i skuldsaneringslagen(1994:334) och3. lag om ändring i lagen (1996:764) omföretagsrekonstruktion.Riksdagen avslår därmed motionerna 2000/01:Ju20,2000/01:Ju21 yrkande 3 och 2000/01:Ju24 yrkande3.StällningstagandeEnligt vår mening skulle en koncentration avhandläggningen av de föreslagna ärendetyperna fåflera positiva följder.