bet · GO01FiU28 · 2001-05-31 00:00:00 — Utvärdering av statens upplåning ochskuldförvaltning 1995/96-2000 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01FiU28(skr. 2000/01:104)Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRegeringen skall lämnaen utvärdering av statsskuldsförvaltningen tillriksdagen. Utvärderingen lämnas i form av enskrivelse. I årets skrivelse behandlas regeringensriktlinjer för statsskuldens förvaltning åren 1999och 2000 samt upplåning ochskuldförvaltning under budgetåren 1995/96-2000.Utvärderingen av stats- skuldspolitiken görs på trenivåer: regeringens riktlinjer, Riksgäldskontoretsstrategiska beslut om delmål och riktlinjer för denoperativa förvaltningen samt kontorets operativaförvaltning av statsskulden.BakgrundNy beslutsmodellI fattade beslut (prop.1997/98:154, bet. 1997/98:FiU29, rskr. 1997/98:253,SFS 1998:659) om en ny målformulering ochbeslutsstruktur för statsskuldspolitiken. Enligtden nya formuleringen är målet förstatsskuldsförvaltningen att statens skuld skallförvaltas så att den långsiktiga kostnaden minimerassamtidigt som risken i förvaltningen beaktas.Förvaltningen skall ske inom ramen för de krav sompenningpolitiken var somomfattades av det nya regelverket avseendemålformulering och beslutsstruktur.Det regelverk som infördes verksamhetsåret 1999innebar följande:· Regeringen, i stället för att som tidigareenbart ange riktlinjer för omfattningen avvalutaupplåningen, anger riktlinjer för helastatsskuldens sammansättning ochgenomsnittliga löptid,·o ansvarar för attdet övergripande målet och riktlinjernaomsätts i riktmärken och delmål. Det benämnsi årets skrivelse som Riksgäldskontoretsstrategiska beslut,o· ansvarar sedan för denoperativa förvaltningen.·Genom den nya ansvarsfördelningen tas deövergripande besluten om statsskuldenssammansättning och löptid av regeringen. Därmedligger ansvaret för övervägandena om fördelningen avden totala portföljen mellan olika skuldslag pågrundval av risker och förväntade kostnader påpolitisk nivå. Regeringens beslut baseras på förslagframtagna av Riksgäldskontoret.Ansvarsfördelning och beslutsordning för ettenskilt verksamhetsår kan sammanfattas på följandesätt:· lämnar senast den 1 oktoberförslag till riktlinjer för det kommande årettill regeringen.·1 Regeringen fattar senast den 15 novemberbeslut om riktlinjer förstatsskuldsförvaltningen för det kommandeåret.21 Statsskulden förvaltas avRiksgäldskontoret i enlighet medriktlinjerna.2· lämnar senast den 15 februaritill regeringen en årsredovisning för det gångnaåret.·· Regeringen lämnar enutvärdering i form av en skrivelse tillriksdagen. Genom att skrivelsen lämnas viddenna tidpunkt finns det möjlighet förregeringen att ta hänsyn till riksdagenssynpunkter inför beslut om riktlinjer för detkommande året.·Regeringen fattade och 1999riktlinjebeslut i enlighet med den nyabeslutsstrukturen för statsskuldsförvaltningen.Besluten avsåg verksamhetsåren 1999 och 2000. Nuutvärderas år 2000.Principer för utvärderingI den föreliggande skrivelsen framhålls att måletför statens upplåning och förvaltning avstatsskulden är långsiktigt. Det är därför naturligtatt utvärderingen sker i ett sådant tidsperspektivoch på ett sådant sätt att tillfälliga variationer iresultatet utjämnas. Regeringen har därför under desenaste åren funnit det lämpligt att tillämpafemåriga utvärderingsperioder.Avgörande för vilka kostnader och risker som uppståri förvaltningen av statsskulden är besluten omskuldens fördelning på olika skuldslag ochlöptiderna för dessa. Det innebär att kostnadernaför och risken i statsskulden i mycket storutsträckning bestäms i regeringens beslut omriktlinjer och beslut omdelriktmärken. Resultaten i den operativaförvaltningen mot delriktmärkena utgör dettydligaste måttet på förvaltningens effektivitet,men är i sammanhanget underordnade de merövergripande besluten.Utskottets utvärdering i detta betänkande äruppdelad på de tre nivåerna: regeringens riktlinjer,strategiska beslut ochRiksgäldskontorets operativa förvaltning.Lånebehovet och statsskulden under budgetåren1995/96-2000En utförlig redovisning över lånebehovets ochstatsskuldens utveckling redovisas i skrivelsen pås. 5-10 samt i ett utdrag ur Riksgäldskontoretsårsredovisning för som ingår som bilaga tillskrivelsen. Statsskuldens sammansättning åren1995/96-2000 kan sammanfattas i följande tabell.Tabell. Statsskuldens sammansättning fördelat på skuldslagvid utgången av budgetåren 1995/96-2000, exklusiveskuldskötselåtgärderMiljarder kronor och i procent av total statsskuld---------------------------------------------------1995/961997199819992000 Andelav---------------------------------------------------statsskuld---------------------------------------------------Statsobligationer 639 683 686 679 604 47,---------------------------------------------------Statsskuldväxlar 180 144 226 244 275 21,---------------------------------------------------Dagslån 5 25 11 0 0 0,---------------------------------------------------Premieobligationer 60 61 59 54 50 3,---------------------------------------------------Riksgäldskonto 12 7 6 3 2 0,---------------------------------------------------Allemansspar 44 30 0 0 0 ------------------------------------------------------------------Riksgäldsspar, 0 3 5 6 7 0,5%nominellt-----------------------------------------------------------------Nom. lån i svenska 939 952 992 986 937 73,2%kronor-----------------------------------------------------------------Realobligationer 74 92 94 97 101 7,-----------------------------------------------------------------Riksgäldsspar, 0 0 0 1 1 0,1%realt-----------------------------------------------------------------Reala lån i svenska 74 92 94 98 102 8,0%kronor-----------------------------------------------------------------Lån utländsk valuta 398 386 363 291 241 18,-----------------------------------------------------------------Statsskuld, exklusive 1 1 1 1 1 100%skuldskötsel 412 430 449 374 281-----------------------------------------------------------------Källa: Riksgäldskontoret.Anm. : Skuld i utländsk valuta är omvärderadtill valutakurser vid respektive årsslut. gör i allt väsentligt sammabedömningar som regeringen i utvärderingen avstatens upplåning och förvaltning av statsskuldenunder budgetåren 1995/96-2000. Utskottet konstaterari likhet med föregående år att det inte är möjligtatt dra entydiga slutsatser främst med hänsyn tillde problem som föreligger vid en bedömning avresultatet inom upplåningen på den inhemskanominella marknaden.Regeringens riktlinjebeslut för åren 1999 och 2000syftade i allt väsentligt till att hålla andelarnaoförändrade för de tre skuldslagen: lån i utländskvaluta, nominella lån i svenska kronor och reala låni svenska kronor. I riktlinjerna för angavsatt den genomsnittliga löptiden i den nominellakron- och valutaskulden skulle reduceras från 3,0 årtill vid utgången av . Den reduceradelöptiden beräknas ha gett en kostnadsbesparing på800 . Utskottet understryker attresultatet bör tolkas med försiktighet men instämmeri regeringens bedömning att besparingar kanförväntas uppnås utan att risken iskuldförvaltningen ökar mer än marginellt. Endjupare utvärdering bör dock anstå tills en längretidsperiod är tillgänglig för utvärdering.Det kvantitativa målet för kronskulden har inteuppfyllts. Det negativa resultatet uppstod /96, och det är svårt att göra enentydig bedömning av utfallet för budgetåret.Riksgäldskontoret har inte bedrivit någon aktivförvaltning av den nominella kronskulden. I detperspektivet framstår en tillbakablickandeutvärdering gentemot en riktmärkesportfölj för dennominella kronskulden som mindre meningsfull.Det kvantitativa målet för valutaskulden hardäremot uppnåtts. har ävenpresterat ett bättre resultat än anlitade externaförvaltare och valutaskuldsförvaltningen kan därmedbetraktas som framgångsrik.Målet för upplåningen i realobligationer förfemårsperioden jämfört med upplåning i nominellastatsobligationer har uppnåtts. Hushållsupplåningengav ett samlat positivt resultat på en knapp miljardkronor jämfört med motsvarande upplåning på penning-och obligationsmarknaden. Däremot har ett positivtresultat inte uppnåtts i samtligaupplåningsinstrument för hela perioden.Utskottet ser positivt på sparformenRiksgäldsspar. Till skillnad från vad som anförs itvå motioner vill utskottet att Riksgäldsspar skallutvecklas och inte avvecklas.Utskottet finner i likhet med regeringen attRiksgäldskontoret sammantaget har förvaltat skuldeni enlighet med det övergripande målet förstatsskuldspolitiken.En reservation har fogats till betänkandet. I motion Fi39 av . (m) som väckts med anledningav skrivelsen yrkas attRiksgäldsspar så snart som möjligtskall avvecklas. Motionärerna anserdet olämpligt att staten agerar somen aktör på en konkurrensutsattmarknad för att dra till sigsparmedel från hushållen. Det liggerenligt motionärerna utanförRiksgäldskontorets huvuduppgifter.Även i motion Fi509 av KarinPilsäter och (bådafp) från allmänna motionstiden (yrkande 2) yrkas attRiksgäldskontorets upplåning frånprivatpersoner bör upphöra.UtskottetsställningstagandeAllmänt om utskottets utvärderingTidigare år har skillnaden mellanRiksgäldskontorets strategiskabeslut och den operativaförvaltningen markerats av på vilkennivå besluten har fattats inomRiksgäldskontoret. Kontoretsstyrelse har fattat de strategiskabesluten och riksgäldsdirektöreneller tjänstemän inom den operativaförvaltningen har fattat deoperativa besluten. Därigenom haransvarsfördelningen blivit relativttydlig. I årets utvärdering sägs (seskrivelsen s. 14) att de strategiskabesluten i allmänhet fattas avstyrelsen. Det är snarare beslutenskaraktär som avgör om beslutenfaller inom det strategiska området.Detta kan möjligen skapa oklarhet iansvarsutkrävandet. Det kan ocksåtas till intäkt för att hävda attdet är lika meningsfulltatt göra denna uppdelning.Riksgäldsdirektören är ordförande iRiksgäldskontorets styrelse ochytterst också ansvarig för denoperativa förvaltningen. Han kansåledes antas ha ett betydandeinflytande på besluten på allanivåer. Utskottet redovisar därförsin bedömning av statens upplåningoch skuldförvaltning i endast tvådelar, dels avseende regeringensbeslut, dels Riksgäldskontoretsbeslut.Utskottet vill också ta upp fråganom utformningen av skrivelsen. Detkan konstateras att utvärderingeninte genomgående är lättillgänglig.Den är mycket tekniskt inriktad ochinnehåller en mängd avanceradefinansiella begrepp. Det ärförståeligt mot bakgrund av attregeringen med skrivelsen vänder siginte enbart till utanockså till ochandra marknadsaktörer.Redovisningen bör dock kunna görasmer pedagogisk och tydlig utanavkall på kvalitet. Strävan bör varaatt även den intresseradeallmänheten skall kunna tillgodogörasig innehållet och kunna bilda sigen uppfattning om resultatet. Mertekniska frågor bör kunna behandlasi särskilda fördjupningsavsnitt. Somnämns i skrivelsen är det ocksåönskvärt att nå en mer stabilstruktur i de utvärderingar sompresenteras för . Detskulle förbättra förutsättningarnaför avnämarna att ta till siginnehållet i utvärderingen och inteminst skulle det underlättamöjligheterna att göra jämförelsermellan åren.Utvärdering av regeringensbeslutUtskottets förslag i korthetUtskottet understryker attresultatet av en förkortning avskuldens genomsnittliga löptidbör tolkas med försiktighet meninstämmer i regeringensbedömning att besparingar kanförväntas uppnås utan attrisken i skuldförvaltningenökar mer än marginellt. Endjupare utvärdering bör dockanstå tills en längretidsperiod är tillgänglig förutvärdering.Regeringens beslut om riktlinjer försåväl 1999 som 2000 syftade till atthålla skuldslagens andelar istatsskulden oförändrade. Regeringenansåg sig inte ha någon grund föratt göra ett annat antagande.Vidare angav regeringen att dengenomsnittliga durationen i dennominella kronskulden ochvalutaskulden skulle minska från ca3,1999 till vid utgångenav 2000.Det förstnämnda beslutet är intemeningsfullt att utvärdera på detgängse sättet mot en status quo-portfölj. Det ger ett nollresultat.Det andra beslutet kan däremotutvärderas och ger vid en jämförelsemed ursprungsportföljen enkostnadsbesparing med ca 800miljoner kronor.Om man i utgångsläget har enpositivt lutande avkastningskurva,dvs. att räntorna är högre ju längrelöptiden är, kommer alltid enneddragning av skuldens löptid attge ett positivt resultat. Dennakostnadsfördel måste vägas mot denökning av risk som förkortningeninnebär. Vidare måste en störreandel av skulden refinansieras varjeår, vilket innebär attränteförändringar får störregenomslag på emissionsräntorna. Enmer bestämd slutsats om huruvidadetta varit en framgångsrik strategieller inte bör således anstå tillsen kan överblickas.Riksgäldskontorets modell förfinansieringsstrategier indikeraratt förkortningen har en försumbareffekt på risknivån. Utskottet ärmot denna bakgrund beredd att godtaregeringens slutsats att vissakostnadsbesparingar bör kunna uppnåsöver en femårsperiod utan att riskenökar annat än marginellt. **FOOTNOTES**[1]: har begreppeträntebindningstid använts. Bådeduration och räntebindningstidanvänds för att mäta skuldensvaraktighet (beträffande skillnadse tekniskt appendix s. 53 i skr.2000/01:104). [2]: USD är enjämförelsestandard. Räntor i olikavalutaslag och löptidertransformeras till samma valuta(USD) och löptid (6 mån) vilketdärmed möjliggör jämförelsermellan räntor på rättvisandegrunder.Utvärdering avRiksgäldskontorets beslutUtskottets förslag i korthetUtskottet ansersammanfattningsvis attRiksgäldskontorets förvaltningbedrivits i enlighet med det ilag uppställda övergripandemålet att långsiktigt minimerakostnaden för statsskulden medbeaktande av risken iförvaltningen. Utskottetkonstaterar i likhet medföregående år att det inte ärmöjligt att dra några entydigaslutsatser främst med hänsyntill de problem som föreliggervid en bedömning av resultatetinom upplåningen på deninhemska nominella marknaden,eftersom valtatt inte bedriva en aktivförvaltning av den nominellakronskulden.Målet för den operativaförvaltningen av valutaskuldenhar uppfyllts.Fördelning av skulden på olikaskuldslagRiksgäldskontoret har hanterat detstrategiska mandatet föramorteringstakten av valutaskulden ilinje med regeringens riktlinjer. Desmärre avsteg som gjordesavseende amorteringstakten varmotiverade av de under åretförändrade förutsättningarna förupplåningsprocessen.Duration för den nominellaskuldenKontorets strategi med skildadurationer för kron- ochvalutaskulden har för åren 1999-2000gett en försumbar skillnad i kostnadoch risk jämfört med om den iriktlinjerna angivna durationenanvänts i båda riktmärkena.Utvärderingsperioden är ännu förkort för att några bestämdaslutsatser skall kunna dras.Valutasammansättning ivalutaskuldenMed hänsyn till att utvärderingensyftar till att bedöma resultaten avstatsskuldsförvaltningen över enlängre tidsperiod, är det för tidigtatt utvärdera den strategiskapositionen i schweizerfranc. Dettagäller även ändringen av andelendollar som genomfördes så sent som idecember år 2000.Lån i utländsk valutaUtskottet delar regeringensbedömning att kontoret bedrivit enkostnadseffektiv upplåning på deninternationella kapitalmarknadenjämfört med de alternativaupplåningsformer som står till buds.Den kostnadsfördel som kan uppnåsvia skuldbytesavtal har utnyttjatsoch utfallit fördelaktigt. Tillminskning i lånekostnader bidraräven utvecklingen i statsbudgetensom skapat utrymme för ennettoamortering i utländsk valuta desenaste fyra åren. Målet för denoperativa förvaltningen avvalutaskulden har uppfyllts. Det ärockså positivt att Riksgäldskontoretpresterat ett bättre resultat änanlitade externa förvaltare,särskilt som detta inte har uppnåttstill priset av ett högrerisktagande.Nominella lån i svenska kronorI årets skrivelse kommenterarregeringen frågan om hur aktivtRiksgäldskontoret bör vara i att tapositioner i förvaltningen av dennominella kronskulden. I sittförslag till riktlinjer för år 2001och bl.a. mot bakgrund av styr- ochutvärderingsproblemen motkronriktmärket, föreslogRiksgäldskontoret attutvärderingsmetoden skulle tas bort.Regeringen beslutade 2001 att utvärderingen av denoperativa kronförvaltningen skulleersättas med en mer kvalitativtinriktad utvärdering.Utskottet konstaterar atthuvuddelen av den svenskastatsskulden, den nominellakronskulden, inte på ett enkelt sättkan utvärderas mot det övergripandemålet om kostnadsminimering genomatt ställas i relation till enriktmärkesportfölj.Riksgäldskontoret anser att man pågrund av sin marknadsledandeställning inte bör taräntepositioner i syfte att görakortsiktiga vinster. Detta kan fåmotsatt effekt på längre sikt.Riksgäldskontorets ansvar för en välfungerande marknad leder kontorettill slutsatsen att kontoret intebör bedriva aktiv förvaltning av dennominella kronskulden. Fråganuppkommer omkostnadsminimeringsmålet börkompletteras med mål för demarknadsvårdande insatserna.Regeringen konstaterar att mångabeslut i statsskuldsförvaltningen ärav skuld- och marknadsvårdandekaraktär som inte låter sigutvärderas i kvantitativa termerutan det bör i stället ske utifrånkvalitativa kriterier. Det finnsanledning för utskottet attuppmärksamma att möjligheterna förregering och riksdag att t.ex.utvärdera skuld- ochmarknadsvårdande insatser påstrategisk nivå är begränsade.Åtgärder med sådant syfte får sammaeffekter på både den förvaltadeportföljen och riktmärkesportföljen.De kan således inte enkelt värderasi kostnadstermer. Metoderna börsåledes utvecklas. Möjligen finnsdet erfarenheter från utvärderingenav AP-fondernas verksamhet som kantas till vara i sammanhanget. Däranvänds t.ex. utomstående experteroch revisorer i utvärderingen.Utskottet konstaterar i likhet medföregående år att det inte äralldeles enkelt att dra entydigaslutsatser främst med hänsyn till deproblem som föreligger vid enbedömning av resultatet inomupplåningen på den inhemskanominella marknaden.Det finns anledning understrykaatt utskottet delar uppfattningenatt det mycket väl kan varakostnadsminimerande på lång sikt attkontoret avstår från att försökagöra kortsiktiga räntevinster. Detär mot denna bakgrund mycket rimligtatt utvärderingen görs över enlängre tidsperiod och angeläget attfinna former för en sådanutvärdering av förvaltningen av dennominella kronskulden.TeliaDet konstateras i skrivelsen att detuppstod en svårmätbarsamhällsekonomisk kostnad till följdav den ryckighet och osäkerhet somuppstod inför uppköpen. I efterhandkan konstateras att pedagogikenkunde ha varit bättre. Sannolikt haräven marknadens aktörer dragitlärdomar av händelserna och stårbättre förberedda i analysen avstatsskuldspolitiken. Regeringenriktar ingen kritik motRiksgäldskontoret men konstateraratt det i efterhand går att dravissa lärdomar av hanteringen avuppköpen. Detta gäller främstkommunikationen med marknaden ochberedskapen för en störreflexibilitet i hanteringen av t.ex.kreditrestriktionerna i de fall detfinns skäl för att uppköp avstatspapper kan åstadkomma storaränterörelser.Reala lån i svenska kronorUtskottet delar regeringensuppfattning att Riksgäldskontorethar uppnått det kvantitativa måletför upplåningen i reala lån isvenska kronor.Riksgäldskontoretsmarknadsvårdande insatser under år2000 bedöms ha bidragit positivttill att öka likviditeten ocheffektiviteten i marknaden förrealobligationer. Det framgår avskrivelsen att marknaden fortfarandeuppvisar betydande brister, och detär angeläget att utvecklingsarbetetäven fortsättningsvis prioriteras ikontorets verksamhet.Upplåning från hushållenMålet för upplåningen påhushållsmarknaden är att uppnåstörsta möjliga kostnadsbesparing iförhållande till alternativaupplåningsformer på penning- ochobligationsmarknaden. Målet avsersåväl upplåningen totalt som varjeenskilt låneinstrument. I kostnadentas hänsyn till samtliga kostnaderförknippade med hushållsupplåningen,även administra-tiva kostnader.Riksgäldskontoret har uppnått detkvantitativa målet vad gäller dettotala resultatet förhushållsupplåningen.RiksgäldssparUtskottets förslag i korthetFinansutskottet avstyrker tvåmotioner med hänvisning tillatt det är viktigt attRiksgäldskontoret fortsätteratt utveckla Riksgäldsspar attraktiv sparform på densvenska sparmarknaden.Jämför reservation (m, kd, fp).Målen för hushållsupplåningen gälleräven de enskilda låneinstrumenten.Målet har i det här avseendet inteuppnåtts eftersom Riksgäldssparuppvisar ett samlat negativtresultat för utvärderingsperioden.Sparformen introducerades , ochunder uppbyggnadsskedet och framt.o.m. 2000 uppvisade den ettunderskott på 35 miljoner kronor.Uppbyggnadsskedet bedöms nu varapasserat. , 1999och 2000, uppgår överskottet till 5miljoner kronor för vart och ett avåren, vilket är en avsevärdresultatförbättring. Sparandet harutvecklats starkt under slutet av2000 och början av 2001.Inte minst är detta viktigt föratt kontoret skall kunna säkrastabilitet i sin upplåning påmarknaden för hushållssparande.Utskottet avstyrker motionerna Fi39(m) och Fi509 (fp) yrkande 2.ReservationUtskottets förslag tillriksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlettföljande reservation. I rubrikenanges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.Riksgäldsspar (punkt 3) (m, kd,fp)av (), (), (), PerLandgren (kd), (),() och Carl-AxelJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslagunder punkt 3 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager förregeringen som sin mening vad somanförs i reservationen omRiksgäldsspar. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna2000/01:Fi39 av m.fl.(m) och2000/01:Fi509 av ochLars (båda fp) yrkande 2.StällningstagandeVi anser av principiella skäl attRiksgäldskontoret inte bör fortsättaatt utveckla sparformenRiksgäldsspar. Det är enligt våruppfattning olämpligt att en statligmyndighet agerar som aktör på enkonkurrensutsatt marknad för attattrahera inlåningsmedel frånhushållen till en kontoliknandesparform som visar stora likhetermed t.ex. vanlig bankinlåning.Riksgäldsspar bör således avvecklassnarast möjligt.Vad vi anfört bör som sinmening tillkännage för regeringen.Därmed tillstyrker vi delvismotionerna Fi39 (m) och Fi509 (fp)yrkande 2.BilagaFörteckning över behandladeförslagRegeringens skrivelseI skrivelse 2000/01:104behandlas regeringensriktlinjer förstatsskuldens förvaltningåren 1999 och 2000 samtRiksgäldskontoretsupplåning ochskuldförvaltning underbudgetåren 1995/96-2000.FöljdmotionI betänkandet behandlar utskottetnedan uppräknade motionsyrkanden ivilka föreslås att fattarföljande beslut.2000/01:Fi39 av m.fl.(m)1. tillkännager förregeringen som sin mening attRiksgäldskontorets sparproduktRiksgäldsspar avvecklas i enlighetmed vad som anförs i motionen.2. tillkännager förregeringen som sin mening att allnyinlåning i Riksgäldssparomedelbart bör upphöra, vilket geren successiv avveckling, ienlighet med vad som anförs imotionenMotion från allmännamotionstiden2000/01:Fi509 av ochLars ()2. tillkännager förregeringen som sin mening vad imotionen anförs om upphörande avRiksgäldskontorets in- och utlåningtill privatpersoner. övervägandenSkrivelsen1 Utvärdering av regeringensbeslut om riktlinjer1.1 Principer för utvärderingenRegeringens riktlinjebeslut börenligt regeringen utvärderas direktmot målet att långsiktigt minimerakostnaderna för förvaltningen avstatsskulden med hänsyn tagen tillrisken i förvaltningen. Den kostnadsom avses mäts i absoluta termersnarare än i förhållande till någonriktmärkesportfölj. Ett krav på ensådan ansats är att utvärderingenstyrs av principer som lagts fast iförväg. I annat fall riskerarutvärderingen att bli godtyckligeftersom det i efterhand alltid gåratt konstruera andra riktlinjer somskulle ha gett lägre kostnaderoch/eller lägre risk.Vidare bör utvärderingen görasifrån ett antal stiliserade ochtydligt differentieradeskuldportföljer. En av deanalyserade portföljerna bör vara enstatus quo-portfölj, dvs.