bet · GP01JUU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Vidare skallRikspolisstyrelsen genomförabrottsofferutbildning samt utarbeta enmetod för att mäta hur brottsofferkänner sig bemötta.Såvitt gäller målet om att delta ioch utveckla det internationellapolissamarbetet redovisas bl.a. deåtgärder som vidtagits inom poliseninför inträde i det operativaSchengensamarbetet samt de åtgärder somvidtagits inom Europeiska unionen föratt skydda euron mot förfalskning. Detredogörs också för arbetet iAktionsgruppen mot organiseradbrottslighet i . Inomramen för detta arbete genomförs ettkonkret och praktiskt samarbete mellanländerna kring polis-,åklagar-, tull-, skatte- samt kust- ochgränsbevakningsmyndigheter. Gemensammaoperationer genomförs löpande främstinom områdena illegal migration,narkotika, stulna fordon, högbeskattadevaror och penningtvätt. Slutligenredogörs för Europols verksamhet. Avredogörelsen framgår bl.a. att deoperativa inslagen i Europolsverksamhet ökat samt att Europoltillsammans med olika medlemsstaterdeltagit i ett flertal lyckadeoperationer när det gäller t.ex.barnpornografi på Internet,narkotikahandel och stulna fordon.Europol har också genomfört analysersom ett led i medlemsstaternaskriminalunderrättelseverksamhet. Sådanaanalysprojekt har bidragit till fleraframgångsrika brottsutredningar imedlemsstaterna.Vad slutligen gäller verksamhetsmåletrörande polisens stöd till allmänhetenär av uppfattningenatt allmänheten anser attpolismyndigheternas servicenivågenerellt sett är relativt hög. Mångapolismyndigheter har förbättrattillgängligheten genom att hakvällsöppet, inrätta s.k. call-centersoch utöka möjligheten att användaInternet.Regeringen har med anledning avverksamhetsmålen anfört bl.a. följande.I fråga om polisensbrottsförebyggande verksamhet anserregeringen att polisen, framför alltgenom ett problemorienterat arbete inärpolisområdena, kan bidra till ettframgångsrikt brottsförebyggandearbete, bl.a. genom åtgärder för attförebygga ungdomsbrottslighet.Regeringen ser härvid positivt på debrottsförebyggande initiativ som flerapolismyndigheter har tagit för attbekämpa våldsbrott som är relateradetill nöjesplatser och för att minskapersonrånen. Enligt regeringen börpolisen även satsa mer på att förebyggatillgrepps- och skadegörelsebrott.Dessa brott kan med fördel bekämpas isamband med andra lokala aktörer ochmed de metoder för problemorienterat,förebyggande polisarbete som på senareår utvecklats i polisverksamheten. Detär också, anför regeringen, viktigt attdet påbörjade arbetet med att utformaoch använda brottsförebyggandestrategier fortsätter.I fråga om närpolisreformen anserregeringen att tecknen på attnärpolisens förebyggande verksamhet fårstå tillbaka för händelsestyrdverksamhet väcker oro. Regeringen delarhärvid uppfattningatt en orsak till problemen är denminskning av polisens resurser somgjorts. Genom den stora satsning somregeringen nu föreslår kommerpolisorganisationen emellertid attförstärkas. På så sätt får polisenmöjligheter att låta olika uppgiftersamverka i stället för att störavarandra.När det gäller polisens övergång tillett mer problemorienterat arbetssättkonstaterar regeringen att arbetepågår, men att mycket återstår att görainnan detta arbetssätt fått fulltgenomslag i verksamheten. Bland annatär en ökad integrering avpolisverksamhetens olika uppgifter ochen samlad styrning viktigt. Polisenmåste också anpassa arbetstiderna tillvad arbetsuppgifterna kräver på lokalnivå. I denna del anser regeringen, ilikhet med , att denya arbetstidsavtalen bör leda till enökning av den totalt arbetade tidensamt att arbetstiden kan förläggas tilltider när behovet av personal är somstörst. Regeringen avser att följa hurpolisen anpassar arbetstiderna tillverksamhetens behov.Vad gäller verksamhetsmålet rörandeordning och säkerhet anför regeringenatt det finns anledning att analyseraden stora mängd ingripanden som polisengör och som varken leder tillbrottsanmälan, primärrapport elleromhändertagande. Uppdragen kan vara aven typ som ligger utanför polisenshuvuduppgifter. Enligt regeringen börRikspolisstyrelsen undersöka fråganinom ramen för det generella målet attarbeta effektivt och rationellt. Bättreunderlag krävs för personal- ochverksamhetsplanering föringripandeverksamheten. Polisen skallsnabbt kunna vara på plats när enskildabehöver hjälp av polisen.När det gäller polisens medverkan föratt uppfylla de nationellatrafiksäkerhetsmålen är regeringensbedömning att det problemorienteradearbetssättet på ett tydligt sätt fåttgenomslag i polisens arbete medtrafikövervakning. Övervakningenbaseras på kunskap om vilka faktorersom ger trafikolyckor särskilt farligutgång, och mycket av arbetet harförlagts till tider och platser därerfarenheten visar att trafikproblemenär störst. Enligt regeringen harpolisen med den nationella strateginför trafikövervakning ytterligareförbättrat sina möjligheter att bidra isamhällets ansträngningar att minskaantalet dödade i trafiken. Att antaletdöda i trafiken ökat trots att polisenökat sina insatser på området visar attpolisen inte kan påverka alla faktorersom orsakar olyckor. Till dess attsamhället kommit till rätta med övrigafaktorer är det, anför regeringen,angeläget att polisen behåller den höganivån på trafikövervakningen.Regeringen bedömer också arbetet medautomatisk hastighetsövervakning somvärdefullt. Ytterligare satsningarkommer enligt regeringen att göras påden verksamheten.I fråga om polisens brottsutredandeverksamhet anför regeringen att detfortfarande finns mycket att göra föratt höja effektiviteten i verksamheten.Bland de prioriterade uppgifterna finnsenligt regeringen en fortsattutveckling av förstahandsåtgärderna,bättre system för det utredningsarbetesom påbörjas sedanförstahandsåtgärderna genomförts ochfortsatt förbättring av den polisiäraförundersökningsledningen. Regeringennoterar med tillfredsställelse attRikspolisstyrelsen är utförlig i dessadelar i de slutligaplaneringsförutsättningarna för åren2001-2003. Regeringen ser ocksåpositivt på att polisen under år 2000fortsatt att satsa på att minskabalanserna och genomströmningstiderna.Positivt är också att polisen ökatanvändningen av ordningsbot. Vad gällersamarbetet mellan polis och åklagarepekar regeringen på att arbete pågårför att förbättra detta samarbete.I sammanhanget nämner regeringenockså att den hartillsatt en särskild beredning somskall verka för rättsväsendetsutveckling (dir. 2000:90). Beredningenskall bl.a. undersöka möjligheterna attförkorta genomströmningstiderna och påandra sätt förbättrabrottsutredningsverksamheten. Ettförsta delbetänkande har lämnats i juli2001, Snabbare lagföring 1 - Någraförslag till förenklingar (SOU2001:59), och före utgången av år 2003skall beredningen redovisa läget inomrättsväsendet för de frågor somankommer på beredningen samt lämna enplan för det fortsatta arbetet. Vidarenämner regeringen att den i december2000 har tillsatt en parlamentariskkommitté som skall granska den ordinäratillsynen av polisen ochåklagarväsendet (dir. 2000:101). Syftetmed utredningen är att säkerställa attmedborgarnas krav på en demokratiskinsyn och kontroll skall kunnatillgodoses på bästa sätt. Uppdragetskall redovisas senast den 28 juni2002.Vad gäller polisens arbete medvåldsbrott konstaterar regeringen attflera uppgifter pekar på att dettautvecklats i oönskad riktning. Bådeantalet och andelen ärenden somredovisats till åklagare har minskatoch utredningskostnaden har ökat.Polisen bör därför enligt regeringensnarast analysera utvecklingen och iförekommande fall vidta lämpligamotåtgärder. Regeringen ser dockpositivt på att i deslutliga planeringsförutsättningarnaför förespråkar förbättradeåtgärder i initialskedet avutredningarna och utvecklad samverkanmed åklagarmyndigheterna.Vad gäller våld mot kvinnor ochövergrepp mot barn ser regeringenpositivt på de åtgärder som vidtagits.Enligt regeringen finns det dockfortfarande behov av att utvecklapolisväsendets förmåga att görahotbildsbedömningar.I fråga om narkotikabrottslighetenkonstaterar regeringen att flerauppgifter pekar på att polisennationellt sett lyckats bibehålla enhög nivå i narkotikabekämpningen.Samtidigt har ungdomars missbruk av ochnyfikenhet på narkotika ökat på senareår. Det är därför, anför regeringen,positivt att polisen riktar mer av sinuppmärksamhet på att identifiera ungamissbrukare.I fråga om utvecklingen av denekonomiska brottsligheten konstaterarregeringen att den minskning av inkomnaärenden som skett letttill bl.a. minskade balanser. För attnå målet för den utredande verksamheten- att så stor andel brott som möjligtklaras upp - är det, anför regeringen,dock angeläget att polisensarbetsmetoder effektiviseras ochvidareutvecklas. Eftersom ettvälfungerande brottsförebyggande arbetekrävs för en framgångsrikekobrottsbekämpning är det ocksåangeläget att förutsättningar skapasför att förbättra detbrottsförebyggande arbetet. Satsningarmåste vidare göras för att säkerställaoch vidmakthålla kompetensen hos denpersonal inom polisen som handläggerekobrott.Vad gäller bekämpningen av miljöbrottanför regeringen att antalet anmäldamiljöbrott ökat kraftigt ,vilket visar att polisen, åklagarna ochtillsynsmyndigheterna kommit en god bitpå vägen för att utveckla nya ocheffektivare arbetsmetoder ocharbetsformer inommiljöbrottsbekämpningen. Regeringen serockså positivt på att polisen tagit enrad initiativ för att förbättra arbetetpå detta område.När det slutligen gällerungdomsbrottsligheten anför regeringenatt den minskning av misstänktaungdomar som skett bl.a. kan bero påatt polismyndigheterna genomförtframgångsrika förebyggande insatser motutomhusvåldet, vilket minskarungdomsbrottsligheten i stort. Enligtregeringen är dock de ökningar av såvälgenomströmningstiden somutredningskostnaden som skett förungdomsärenden anmärkningsvärda. Det ärdärför en angelägen uppgift förRikspolisstyrelsen ochpolismyndigheterna att analysera dennautveckling. Det är också angeläget attpolisen vidtar åtgärder för attmotverka nyrekryteringar till s.k.kriminella karriärer genom attidentifiera unga gärningsmän.I fråga om verksamhetsmålet avseendestöd till brottsoffer och vittnenframhåller regeringen vikten av attarbetet med att förbättra brottsoffersställning och att skydda bevispersonervidareutvecklas. Den aviseradeutredningen rörande handlingsprogramför bevispersoner får inte medföra attdet arbete som bedrivs med attskydda hotade personer avstannar.Myndigheterna måste alltså fortsättaatt utveckla och samordna sin skyddandeverksamhet.Vad gäller det internationellapolissamarbetet anser regeringen attRikspolisstyrelsen ochpolismyndigheterna på ettförtjänstfullt sätt möjliggjortSveriges operativa anslutning tillSchengensamarbetet. Mot bakgrund av attgränskontrollverksamheten med anledningav är i eninledningsfas är det dock viktigt attRikspolisstyrelsen kontinuerligt följerupp och analyserar tillämpningen avSchengenregelverket. Regeringen serockså positivt på de åtgärder somvidtagits inom ramen för Aktionsgruppenmot organiserad brottslighet iÖstersjöområdet. Enligt regeringen börSverige fortsätta att aktivt medverka idetta samarbete, och berörda svenskamyndigheter bör säkerställa etteffektivt deltagande i bl.a.arbetsgrupper och olika operativaåtgärder. I fråga om Europol anförregeringen bl.a. att kommer attarbeta för att verksamheten vid Europoldven i fortsättningen inriktas på detoperativa arbetet.Vad slutligen gäller verksamhetsmåletrörande polisens stöd till allmänhetenanser regeringen att polisen i stortuppfyller de mål som satts upp förservice och tillgänglighet.Utskottet har inte funnit något somtalar mot de slutsatser regeringendragit i fråga om resultatet förpolisorganisationen. Utskottet anseralltså att polisorganisationen i stortuppfyllt de verksamhetsmål somuppställts för , men attytterligare insatser krävs på vissaområden. I likhet med regeringen kännerutskottet oro vad gäller polisensbrottsutredande verksamhet, särskiltpolisens arbete med våldsbrott. är det intetillfredsställande att antalet ochandelen våldsbrottsärenden somredovisats till åklagare minskat trotsatt antalet inkomna ärenden ökat.Utskottet utgår därför från attregeringen ser till att polisenomgående analyserar denna utvecklingoch vidtar åtgärder för att förbättraverksamheten. Enligt utskottet är detinte heller acceptabelt attutredningskostnaden för såvälvåldsbrott som brott begångna avungdomar ökat i en som regeringen anföranmärkningsvärd grad. Vad gällerungdomsbrottsligheten är det ocksåoroande att genomströmningstiderna försådana ärenden ökat. Utskottet utgårfrån att regeringen vidtar erforderligaåtgärder för att analysera utvecklingenoch komma till rätta med eventuellaproblem.Till frågan om närpolisreformen ochpolisens brottsförebyggande verksamhetåterkommer utskottet längre fram ibetänkandet.SäkerhetspolisenRedovisningen av verksamheten inomSäkerhetspolisen sker utifrån enindelning av verksamheten i fyraområden, nämligen säkerhetsskydd,författningsskydd, kontraspionage ochterrorismbekämpning.Såvitt gäller säkerhetsskyddet anförregeringen att en av de viktigasteuppgifterna för Säkerhetspolisen är attgenom kontroll och rådgivning tillmyndigheter och företag medverka tillatt dessa har ett med hänsyn tillverksamheten tillfredsställandesäkerhetsskydd. fick ca12 000 personer någon form avsäkerhetsrådgivning eller informationgenom Säkerhetspolisens försorg.Säkerhetspolisen deltog också i fleraIT-utvecklingsprojekt med inriktning påfrämst IT-säkerhet. Säkerhetspolisensmedverkan i olika utbildningar harbidragit till att skyddet avsamhällsviktiga system har kunnatförstärkas.Inom denna del av verksamhetenredovisas ocksåpersonskyddsverksamheten.Personskyddsverksamheten omfattarbevaknings- och säkerhetsarbete somavser den centrala statsledningen,kungafamiljen och utländsk diplomatiskpersonal eller som har samband medstatsbesök eller liknande händelsersamt visst annat personskydd. Under år2000 har hotbilden ansetts låg. Förutomför de grupper där ett permanentskyddsbehov föreligger - såsom för dencentrala statsledningen - harpersonskydd fått sättas in temporärt idrygt 100 fall, oftast i samband medstatsbesök och liknande händelser.Såvitt gäller författningsskyddet harSäkerhetspolisens arbete under år 2000i första hand omfattat riktade åtgärdermot inhemska grupper, nätverk ochenskilda individer som genom sitthandlande visat att de är beredda attanvända våld eller hot om våld i syfteatt nå politiska mål. Främst handlardet om personer med kopplingar till vitmakt-miljön eller den anarkistisktpräglade autonoma miljön. EnligtSäkerhetspolisen är hotbilden motrikets inre säkerhet inte så hög attdet föreligger något konkret hot motdet svenska statsskicket. Däremot kanutomparlamentariska grupper ochenskilda medlemmar i sådana grupperutgöra ett hot mot enskilda personeroch deras egendom, främst politiskamotståndare och myndighetsföreträdaresamt invandrare och andraminoritetsgrupper. Det största hotetmot rikets säkerhet kommer sannoliktfrån vit makt-miljön. Brott medanknytning till vit makt-miljön ökadeunder . Framför allt ökadeantalet anmälningar om hets motfolkgrupp.Vad gäller kontraspionage ärSäkerhetspolisen av uppfattningen attunderrättelsehotet mot ökatnågot sedan mitten av 1990-talet.Enligt kanutvecklingen bero på flera olika saker,bl.a. har stormaktsmotsättningarna ochantalet regionala konflikter ökatvilket medfört en säkerhetspolitiskosäkerhet. Detta har i sin tur letttill att vissa länder förstärkt sinunderrättelseinhämtning utomlands.Säkerhetspolisen gjorde under år 2000åtskilliga insatser för att motverkafrämmande ländersunderrättelseverksamhet i Sverige.I fråga om terrorismbekämpningenanförs att ett viktigt inslag är attverka för att utländska medborgare somär aktiva i organisationer som utövarpolitiskt motiverat våld avvisas ellerutvisas från . Detta sker genomyttranden till ,och regeringen iärenden rörande asyl ochuppehållstillstånd. Under år 2000yttrade sig Säkerhetspolisen i 835sådana ärenden. I av fallenavstyrktes bifall till ansökan.Säkerhetspolisen svarar också föranalyser av hot som riktar sig framförallt mot enskilda personer, men ocksåmot institutioner av olika slag. Dessaanalyser utgör grund också för andrapolismyndigheters skyddsinsatser.Totalt gjordes 38 generellahotbildsbedömningar under år 2000.Vidare togs ungefär 175 taktiskahotbildsanalyser fram med anledning avsärskilda händelser elleromständigheter, t.ex. kommandestatsbesök eller konferenser som Holo-caustkonferensen.I resultatredovisningen redogörsockså för Säkerhetspolisens arkiv.Under år 2000 begärde 2 827 personeratt få ta del av uppgifter urSäkerhetspolisens register. Beslutfattades i 3 155 sådana fall (inklusivebalans ). I 799 ärendenförekom sökanden hos Säkerhetspolisen.Uppgifter lämnades ut i 701 av dessafall.Regeringens slutsatser i fråga omSäkerhetspolisens verksamhet är överlag positiva.Utskottet har inte funnit något sommotsäger regeringens slutsatser.Prioriteringar inför budgetåret 2002Regeringen anför i budgetpropositionenatt polisen skall fortsätta attutveckla verksamheten så att den får entydlig prägel av ett långsiktigtperspektiv och ett kunskapsbaserat,problemorienterat arbetssätt med ettbrottsförebyggande syfte.Koncentrationen av polisverksamhetentill närpolisområdena skall fortsätta.Kvaliteten i brottsutredningarna skallhöjas så att uppklaringen ochlagföringen ökar.Genomströmningstiderna skall blikortare. Arbetet skall bedrivas så atthänsyn tas till brottsoffer ochvittnen. Polis och åklagare skall inära samverkan finna optimala formerför samarbete och ansvarsfördelning.Polisen skall fortsätta att utvecklasin förmåga att i samverkan med andramyndigheter och organisationer hanteraoch bemästra allvarligaordningsstörningar i samhället.Polisens prioriteringar skall styrasav en för ändamålet framtagenproblembild baserad på brottsstatistik,medborgarnas önskemål och annanrelevant information. Insatser skallföljas upp och utvärderas.Antalet poliser skall öka så attpolisen kan förstärkas och föryngras.Polisen skall utveckla sin förmågaatt förebygga och bekämpa miljöbrott,våld mot kvinnor och barn samt brottmed rasistiska ellerfrämlingsfientliga, antisemitiska ochhomofobiska inslag.Utskottet har ingen erinran motregeringens bedömningar i denna del.Till frågan om prioritering av olikaslags brottslighet återkommer utskottetlängre fram i betänkandet.AnslagenPolisorganisationenI tabellen nedan återfinns enjämförelse av regeringens ochoppositionens förslag till anslag förpolisorganisationen (tusentalkronor).Anslag Prop. m kd c fp2000 2002inkl.TB12 965 13 + + 380 + 219 + 300820 117 802 000 500 000532 000Från anslaget till polisorganisationenbetalas kostnaderna för verksamhetenvid polismyndigheterna,(med undantag avSäkerhetspolisen) och Statenskriminaltekniska laboratorium. Somframgår ovan hör Rikskriminalpolisenoch tillRikspolisstyrelsen.För år 2001 uppgårpolisorganisationens anslag, inklusivemedel som tillförts på tilläggsbudget,till . Vidingången av året hade anslagskreditenutnyttjats med knappt 296 miljonerkronor. Utgiftspro-gnosen för år 2001är beräknad till drygt 12,7 miljarderkronor.Regeringen föreslår ett ramanslag förår 2002 på drygt 13,1 miljarder kronorsåvitt gäller polisorganisationen.Förslaget innebär att anslaget höjs med605 . Resurstillskottetskall framför allt användas till attöka antalet poliser och fullföljasatsningen på att utveckla den lokalapolisen, dvs. Vidareskall fler specialister anställas föratt säkerställa utvecklingen av detkunskapsbaserade polisarbetet och höjakvaliteten i brottsutredningarna.Anslaget tillförs dessutom 2,2 miljonerkronor till följd av förslagen iregeringens proposition om behandlingav personuppgifter inom skatt, tull ochexekution (prop. 2000/01:33), varav 1,3miljoner kronor i ramhöjning och 0,9miljoner kronor engångsvis, enengångssatsning med 1,5 miljoner kronortill följd av förslagen i regeringensproposition Stöd till brottsoffer(prop. 2000/01:79) samt en ramhöjningom till följd avförslagen i regeringens propositionSammanhållen rovdjurspolitik (prop.2000/01:57). Vidare förs 11,88 miljonerkronor över från polisorganisationensanslag till anslaget 25:2 Studiemedelm.m. för att finansiera de ökadekostnaderna för studiemedel i anledningav de nya polisutbildningarna vid , samt 1,8miljoner kronor över till anslaget 4:4Ekobrottsmyndigheten till följd av attEkobrottsmyndighetens verksamhetsområdeutökats till att även omfatta Blekingelän. I anslagsberäkningen har hänsyntagits till beräknade utgiftsökningarför löner, lokaler och övrigaförvaltningskostnader, justering föratt pris- och löneomräkningen för år2001 beräknats till ett felaktigtbelopp samt justering av premierna förstatliga avtalsförsäkringar.I ett antal motioner yrkas attanslaget skall höjas i förhållande tillregeringens förslag. I motion Ju445(m), som justerats i utskottet, begärssålunda att anslaget skall höjas med802 . Höjningen skallgöra det möjligt att utbilda flerpoliser samt att anställa mer civilpersonal i syfte att förstärkautredningsverksamheten. Den skallvidare användas för att utrustapolisväsendet med den metodutvecklingoch teknik som behövs för att mötakommande krav på en effektivbrottsbekämpning. I motion Ju368 (kd)begärs att anslaget höjs med 380miljoner kronor för att bl.a.finansiera fler poliser och flercivilanställda inom polisen.Motionärerna vill även satsa merresurser på närpolisverksamheten. Imotion Ju444 (c) begärs en höjning med219,för att göra detmöjligt att öka antalet poliser, främstnärpoliser. Höjningen skall ocksåanvändas för att anställa mer civilpersonal. I motionerna Ju450 och Fi294(båda fp) begärs en höjning av anslagetmed i syfte attfinansiera fler poliser samt attanställa administrativ personal som kanfrigöra polis för renodladepolisuppgifter. Slutligen efterfrågasresursökningar i mer allmänna ordalag iett stort antal motioner. I motionernaJu238, Ju245, Ju259, Ju270, Ju325,Ju339, N224 och A228 (samtliga m) samti motion Ju450 (fp) begärs mer resurserför att öka antalet poliser.Motionärerna framför bl.a. krav på attpolisen måste bli mer tillgänglig. Imotionerna Ju329 (kd) och Ju365 (c)begärs ytterligare resurser för attanställa mer civil personal inompolisen. I motionerna Ju365 (c) ochJu371 (c, fp) begärs mer resurser föratt bl.a. utveckla närpolisen, och imotionerna Ju266 (m), Ju281 (m) ochJu404 (kd) begärs mer resurser för attförbättra polisensutredningsverksamhet. Vidare begärs imotionerna Ju257 (kd, m, c, fp), Ju266(m), N267 (fp) och N373 (kd) merresurser till polisen för att ökaskyddet för företagare. I motionernaJu322 (m) och So622 (kd, m, v, c, fp,mp) begärs mer resurser till polisenför att öka bekämpningen avnarkotikabrott, och i motion So613 (kd)begärs mer resurser till polisen föratt öka tryggheten för äldre iutemiljön och i deras hem. Slutligenbegärs i motionerna Ju227 och Ju242(båda m) att ytterligare resurser skallavsättas för att kompensera polisen förstörre evenemang, t.ex. EU-toppmöten.Utskottet har behandlatanslagsyrkandena ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen. Som framgårdär föreslår utskottet att riksdagenantar regeringens förslag och avslårmotionsyrkandena.SäkerhetspolisenI tabellen nedan återfinns enjämförelse av regeringens ochoppositionens förslag till anslag förSäkerhetspolisen (tusentalkronor).Anslag Prop. m kd c fp2000 2002inkl.TB523 882 566 + 20 - - -280 000För uppgår Säkerhetspolisensanslag till knappt 524 miljoner kronor.Vid ingången av året fanns också ettanslagssparande på drygt 87 miljonerkronor.Regeringen föreslår ett ramanslag förår 2002 på drygt 566 miljoner kronorsåvitt gäller Säkerhetspolisen.Från och med år 2002 skallSäkerhetspolisen övergå tilllånefinansiering av sinaanläggningstillgångar. Detta innebäratt utgifterna minskar under enövergångsperiod. Regeringen föreslårdärför att anslaget minskas engångsvismed .