bet · GO01FöU2 · 2001-05-04 00:00:00 — 1998/99:74) medanledning av budget-propositionen ansågatt det är angeläget att regeringen i ensituation med en vikande internationellförsvarsindustrimarknad och skärptkonkurrenssituation, från främst ,vidtar ytterligare åtgärder i syfte attskapa bättre förutsättningar förangelägna exportframgångar för viktigaförsvarsmaterielprojekt, däribland JAS 39Gripen. Vid riksdagsbehandlingen avpropositionen 1999/2000:30 (bet. 1999/2000:FöU2) underströks ocksåatt stödet till försvarsindustrinsexportansträngningar har fortsatt storbetydelse.Regeringens koordinering och samordningav exportfrämjande stödresurser förexport av JAS 39 genomförs inomRegeringskansliets koordinations- ochreferensgrupp för export av JAS 39 (KRG 1-JAS 39 ). I gruppen ingårrepresentanter för ,Försvarsdepartementet, Försvarsmakten,, Inspektionen förstrategiska produkter (ISP) ochförsvarsindustrin genom /BAe.En förutsättning för en trovärdigexportkampanj och för attexportframgångar skall kunna uppnås är,enligt regeringens mening, att Sverigekan erbjuda utländska piloter, teknikerm.fl. utbildning på JAS 39 Gripensystemetvid den svenska Försvarsmakten. Dettagäller såväl kortareintroduktionsutbildningar av enstakapiloter under en kampanjfas somutbildningar utifrån respektive landsbehov vid en exportaffär. KRG 1-JAS 39 har därför under våren 2000haft Försvarsdepartementets uppdrag attbedöma omfattningen av deutbildningsresurser m.m. som behövs frånFörsvarsmakten för att kunna lämnaerforderligt exportstöd för JAS 39 Gripent.o.m. ungefär 2010.För att utbilda fyra-sex utländskapiloter till en grundläggandeflygslagsnivå på JAS 39 anser KRGatt det behövs utbildningsresursermotsvarande en operativstridsflygdivision JAS 39 Gripeninklusive stödresurser frånstridsledningsorganisationen ochstationskompani. Utbildningen bedöms taungefär . Resursbehovetmotsvarar ungefär samma volym som behövsför att utbilda svenska JAS 39 Gripen-piloter. För att skall kunnagenomföra önskvärd export av JAS Gripent.o.m. ca 2010 ställer detta, enligtKRG:s uppfattning, krav påutbildningsfaciliteter frånFörsvarsmakten motsvarande två-trestridsflygdivisioner JAS 39 Gripeninklusive stödverksamhet.Regeringen anser att KRG:s uppfattningom omfattningen av deutbildningsfaciliteter m.m. hosFörsvarsmakten som behövs för att kunnaexportera bedömt antal JAS 39 Gripent.o.m. ungefär 2010 är rimlig. Regeringenvill i sammanhanget understryka att detär försvarsindustrin, /BAe, somekonomiskt och praktiskt skall ansvaraför utbildningsfrågorna mot respektivenation. Flygutbildning m.m. iexportstödjande syfte köps frånFörsvarsmakten.Som framgått anser regeringen attexport av Gripensystemet är av storbetydelse för . Det ligger såledesi ett samlat statligt intresse att taexportstödshänsyn när slutligt utformas. Deframtida flygstridskrafterna skall beståav åtta divisioner JAS 39 somfördelas på fyra flygflottiljer. I taktmed att Försvarsmakten tillförsGripendivisioner avvecklasViggendivisionerna. Till ungefär 2004behövs motsvarande tio flygdivisioner föratt kunna genomföra· den löpande flygutbildningeninom Viggen- och Gripensystemen,·· ombeväpning från Viggensystemettill Gripensystemet,·· en kontrollerad avveckling avViggensystemet och·· begränsade exportstödsinsatser.·De två extra Viggendivisionerna ingårdärvid inte i utan endast igrundorganisationen.Enligt regeringens mening är detsåledes inte möjligt att bedrivaverksamhet med de åtta framtidadivisionerna JAS 39 ,transportflyget, det s.k. specialflyget,en samlad militär flygutbildning och ettuttalat exportstöd vid endast fyraflygflottiljer. Detta leder till att detbehövs ytterligare kapacitet i form avverksamhetsställen för militärflygverksamhet.Mot bakgrund av den redovisadebedömningen av de framtidaexportmöjligheterna, och KRG:s bedömningav kravet på utbildningsfaciliteter förexportstöd, anser regeringen att följandeantal verksamhetsställen för militärflygverksamhet tills vidare bör finnas iFörsvarsmaktens grundorganisation för attäven eventuella exportstödsåtagandenskall få erforderlig kapacitet:· Fyra flygflottiljer för de åttastridsflygdivisionerna ochtransportflyget.·· En organisatorisk enhet, medkapacitet för flygverksamhet, förspecialflyget.·· En organisatorisk enhet, medkapacitet för flygverksamhet, för densamlade GFU- och GTU-verksamheten.·Internationell samverkanRegeringen bedömer att Försvarsmakten börfortsätta att medverka i samarbetet om engemensam europeisk grundutbildning avstridsflygpiloter.Inom ramen för det samarbetet börFörsvarsmakten verka för att en av detre-fyra europeiska utbildningsplatsernalokaliseras till Sverige.I sina skäl för denna bedömning anförregeringen bl.a. följande.InledningDe flesta europeiska flygvapnen har sinegen nationella flygutbildningsskola.Några flygvapen genomför sin utbildning iUSA eller . Ett stort antal olikaskolflygplanssystem används. Huvuddelenav dessa skolflygplanssystem måsteomsättas med början om ungefär tio år.För de flesta staterna är det knappastekonomiskt realistiskt eller möjligt attskapa ett nationellt program för attutveckla utbildningssystem medsimulatorer och flygplan.Inom ramen för samarbetet mellan deeuropeiska flygvapencheferna ()bildades en informell arbetsgruppför att studera möjligheten att skapa ettgemensamt europeiskt flygträningssystemför blivande stridspiloter.Studien omfattar hela utbildningskedjanmed den grundläggande flygutbildningenoch den grundläggande taktiskaflygutbildningen samt frågor om bl.a.ledningsorganisation, flygplatser,simulatorer och instruktörer. Syftet meden samordnad utbildning är atttillförsäkra staterna välutbildademilitära piloter. har deltagit istudiegruppens arbete med representanterfrån Försvarsmaktens flygvapencentrum.Den samordnade utbildningen skulleinnebära att träningen för de olikaflygvapnen i genomförs på tre-fyraplatser och att en multinationelladministration håller sammanverksamheten. Utbildningen skall göras såeffektiv som möjligt genom att denlokaliseras till platser med tillgång påluftrum med små begränsningar. Dentekniska utvecklingen kommer, enligtstudien, att medge en hög användningsgradav simulatorer m.m. Inriktningen är atten samordnad utbildning skulle kunnapåbörjas . Arbetsgruppen haruppskattat behovet av nya jetskolflygplanför en gemensam utbildning till 200-250stycken. Behovet av färdigutbildadepiloter bedöms vara ungefär 250-275 perår. Antalet flygtimmar uppskattas avarbetsgruppen till ungefär 30 000 timmarper år.Flygvapenchefernas arbetsgrupp hartagit översiktliga kontakter medindustrin för att få belyst möjligteknikutveckling vad avser såvälsimulatorer som skolflygplan. En gemensameuropeisk industrigrupp har också bildatsmed deltagare från ca 20 företag,däribland AB.Flygvapenchefernas arbete fortsätter.ÖvervägandenEn av Försvarsmaktens fyra uppgifter äratt delta i internationella insatser.Denna uppgift har hög prioritet. Utan attta ställning till i vilken utsträckningsvenska flygstridskrafter kommer attefterfrågas för internationella insatseri framtiden, anser regeringen att engemensam militär europeisk flygutbildningupp till en viss utbildningsnivå skulleöka Försvarsmaktens samverkansförmåga(interoperabilitet). Detta skulle ligga ilinje med en svensk inriktning.Regeringen anser därför att eninternationell samverkan om militärflygutbildning med den redovisadeinriktningen principiellt börunderstödjas.Ett genomförande av de europeiskaflygvapenchefernas förslag ligger . Det finns ingadirekta eller preciserade statligasvenska initiativ när det gällerinternationell samverkan om militärflygutbildning. Det finns inte hellernågra uttalade nordiska initiativ.Danmark och köper väsentliga delarav sin militära flygutbildning iNordamerika. står inför enomdaning av sin kvalificeradepilotutbildning där huvudinriktningen äratt den skall bedrivas nationellt inomFinland.Regeringen bedömer att det inte ärrealistiskt att , vid sidan om detarbete som pågår, tar nya initiativ ochdriver frågan om en internationellsamverkan om militär pilotutbildning.Denna bedömning avser även en samverkanpå nordisk basis.Enligt regeringens mening bör frågan omen utveckling av en internationellsamverkan om pilotutbildning kopplas tilli första hand det långsiktiga arbete sombedrivs av de europeiskaflygvapencheferna. Emellertid gällerockså att de medverkandestaterna, bl.a. , redan underinnevarande år har att bestämma om manvill delta i det fortsatta arbetet.Flygvapenchefernas samarbete ompilotutbildning har ännu inte nått sålångt att innehållet har kunnatkonkretiseras eller konsekvenser ochkostnader kan bedömas. Några definitivabeslut om svensk medverkan bör därförinte fattas . Däremot vore det enligtregeringen värdefullt om Försvarsmaktendeltog i det fortsatta arbetet, somalltså börjar få en merkonkretiserad form. Härigenom skulletydligare klarläggas möjligheterna förSverige att kunna bedriva enmilitär pilotutbildning i samverkan medandra europeiska stater. Kostnaderna förFörsvarsmaktens medverkan i det fortsattaberedningsarbetet skall rymmas inombefintlig ekonomisk ram.Utifrån de krav på Försvarsmakten somstatsmakterna ställer skall myndighetenansvara för att personal utbildas ochövas för att kunna fullgöra sinauppgifter. Det är därför viktigt attFörsvarsmakten i en eventuell samverkanom utbildning av militära piloter har ettavgörande inflytande över utbildningensinnehåll och utformning.Denna modell med ett statligthuvudansvar hindrar enligt regeringenemellertid inte att det skulle kunnafinnas kommersiella eller civila inslag isamverkan. Regeringen bedömer sålunda attdet vore en fördel för såväl deeuropeiska försvarsmakterna/flygvapnensom för om ett gemensamtskolflygplan kunde anskaffas. En annandel i ett gemensamt europeisktflygutbildningssystem, där svenskindustri borde kunna medverka, äranskaffning av simulatorer. Regeringenanser att engagemang i dessa avseendenskulle understödja svenskautbildningsåtaganden när det gällerexport av Gripen.Flygvapenchefernas arbete har somutgångspunkt att en gemensam utbildningskall bedrivas vid tre-fyra olika platseri . Regeringen anser att Sverigeborde ha goda naturliga förutsättningarför att kunna tillhandahålla en av dessaplatser. Luftrumsfrågorna spelardärvidlag en stor roll.De nordiska staterna genomför förnärvarande en gemensam upphandling avhelikoptrar för sina försvarsmakter. Ioch med att helikoptermaterielen sålundablir av samma slag kan det övervägas ominte också utbildningen av piloter m.m.för dessa helikoptrar bör genomföras pågemensam nordisk basis. Frågan om engemensam utbildning övervägs inom ramenför det nordiska samarbetet. Därvidlagkan, enligt regeringens mening, ävenprövas om en sådan gemensam utbildningskulle kunna samordnas inom ramen förFörsvarsmaktens helikopterutbildning påMalmen i . Regeringenförutsätter att en gemensam utbildninginte kommer att innebära någramerkostnader som belastar Försvarsmakten.Lokaliseringen av den militäraflygutbildningenRegeringen redovisar sina övervägandenoch anför bl.a. följande.InledningRegeringen ansåg i proposition1999/2000:30 att flygskolanvid skulle lokaliseras till F 16 iUppsala. I propositionen angavs attflygskolan bör lokaliseras till enflygplats med ett bansystem som har flerarullbanor. Ett sådant bansystem finns vid F 7 i , i Ängelholmoch F 16 i . Flottiljerna F 4 iÖstersund, F 17 i och F 21 iLuleå har endast en rullbana. Vid F 21har banan förlängts avsevärt föratt flygplatsen skall kunna ta emot tungtfraktflyg. Skulle flygskolan lokaliserastill F 4, F 17 eller F 21, bör flottiljenförses med en kompletterande rullbana.Detta bedöms kosta upp till 300 miljonerkronor. I propositionen behandladeregeringen också möjligheterna attlokalisera flygskolan till F 7.Regeringen fann att en sådan lokaliseringvar olämplig på grund av den omfattandeGripenverksamheten ochtransportflygverksamheten vid flottiljen.Detta ledde till att skolan bordelokaliseras till F 16 och samlokaliserasmed GTU.LokaliseringsalternativRiksdagen har beslutat att skallläggas ned . Dettainnebär att verksamhet som bedrivs på F10 och som inte skall avvecklas, bl.a.flygskolan, skall flyttas därifrån.Regeringen anser att det är viktigt attflygskolan lokaliseras till en plats somhar flera rullbanor. Det finns vid någramilitära flygplatser. Det finns också iLjungbyhed.Regeringen har värderatförutsättningarna för en lokalisering aven samlad militär flygutbildning, dvs.GFU och GTU, vid F 16 i och iLjungbyhed. Vid F 16 i är redanGTU lokaliserad. Vid flottiljen finnssåväl lokaler som hangarutrymmen som kanutnyttjas för flygskolan/GFU. Vissaombyggnader för bl.a.uppställningsplatser behöver göras.Vidare behöver serviceplatser byggas tilli en befintlig hangar. Behovet avelevförläggningsutrymmen,administrationslokaler ochflygtjänstlokaler kan tillgodoses vidflottiljen. Härutöver behöver vissa andrainvesteringar göras för flygverksamheteni oavsett om flygskolanlokaliseras dit eller inte.Vid finns verksamhetslokalersom skulle kunna utnyttjas för GFU- ochGTU-verksamheten. Gymnastiksalar, matsaloch övriga gemensamhetsanläggningar kantillhandahållas efter behov. Härutövergäller att Försvarsmakten hyr flygfältetav . Flyttas GFU ochGTU till måste en andrarullbana rustas upp med ny ytbeläggning.Försvarsmakten hyr en hangari . Regeringen delarFörsvarsmaktens uppfattning att detänkbara lokalerna för GFU- och GTU-verksamheten vid behöverkompletteras och anpassas till modernflygutbildning innan de skulle varaändamålsenliga för den militäraverksamheten.När det gällerproduktionsförutsättningar konstaterarregeringen att dessa är goda i Uppsala.GTU finns redan i . I Uppsalafinns också redan en omfattande militärverksamhet, vilket underlättarstödverksamheten för en samlad GFU- ochGTU-verksamhet. har ett bansystemmed flera rullbanor. Regeringenkonstaterar vidare attproduktionsförutsättningarna vidLjungbyhed i flera avseenden också ärgoda. Bland annat har ettbansystem med flera rullbanor. Vid enomlokalisering av GTU till Ljungbyhedskulle emellertid avståndet till GTU:sskjutmål bli avsevärt längre än vad detär i . Detta skulle innebärabetydligt längre anflygningstider ochdärmed krav på utökat antal flygtimmarför att nå utbildningsmålen. Regeringenbedömer att produktionsförutsättningarnasammantaget är bättre i än iLjungbyhed.I fråga om investerings-, hyres- ochdriftskostnader framförFortifikationsverket i sittsamrådsyttrande överFörsvarsdepartementets promemoria Vissafrågor om den framtida flygutbildningenatt det från fastighetssynpunkt tordevara samhällsekonomiskt mest effektivtatt lokalisera flygutbildningen tillUppsala. Regeringen har ingen annanuppfattning. Regeringen anser vidare attdet är angeläget att handlingsfrihetenför utökade exportåtaganden ochanpassning bibehålls. Detta innebär attUppsala även fortsättningsvis bör varatillgängligt som verksamhetsställe förmilitär flygverksamhet. Härutöver behöverFörsvarsmakten även utnyttjaviss militär infrastruktur i . OmGFU och GTU inte lokaliseras till Uppsalakommer kostnaderna för dennahandlingsfrihet att belastaFörsvarsmakten utöver kostnaderna för enGFU- och GTU-verksamhet i Ljungbyhed.Detta innebär att en lokalisering av GFUoch GTU till blir dyrare förFörsvarsmakten och därmed för staten.Utöver dessa årliga merkostnaderuppstår engångskostnader för självaomlokaliseringen av flygskolan/GFU och, iförekommande fall, GTU. Vid enlokalisering av GFU och GTU tillLjungbyhed uppstår kostnader för attflytta båda dessa verksamheter. Om GFUsamlokaliseras med GTU i uppstårkostnader för att flytta endast GFU-verksamheten. Regeringen kan dessutomkonstatera att ny verksamhet har inrymtsi flera av de lokaler som dåvarandeKrigsflygskolan utnyttjade innan denorganisationsenheten lades ned ochflygskolan flyttades till Ängelholm.Nuvarande hyresgäster kan komma attstöras av den omfattandejetflygplansverksamhet som GFU och GTUinnebär. Handlingsfriheten för attinrymma flygskolan i kandärmed bli begränsad, vilket kan innebärakrav på nyinvesteringar.Luftrumsfrågorna utreddes av bl.a.Luftfartsverket inför regeringensproposition Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30). Regeringenkonstaterar att och södra i direkt anslutning till de storacivila flygstråken från Stockholmsområdettill bl.a. Köpenhamn-Kastrup-Sturup.Stora delar av denna trafik stiger ellersjunker och använder därmed allahöjdskikt. Detta kan påverka verksamhetenäven vid , särskilt om ensamlad militär och civil flygutbildningskulle förläggas dit. Vid enUppsalalokalisering skulleflygutbildningens övningssektorer ligganordväst om /och, pålägre höjd, över . I dessaområden är påverkan från den civilatrafiken mindre. När det gäller luftrums-och miljöfrågor har isitt samrådsyttrande överFörsvarsdepartementets promemoria Vissafrågor om den framtida flygutbildningenanfört att det är möjligt att utformalikvärdiga övningsförutsättningar frånluftrumssynpunkt i och iUppsala. Regeringen har ingen annanuppfattning.Eftersom det blir fråga om en förändradverksamhet, krävs en ny miljöprövningoavsett till vilken ort en samlad GFU-och GTU-verksamhet lokaliseras. gav imaj 1995 Försvarsmakten tillstånd förflygning med bl.a. flygplan 37 ,flygplan och flygplan Sk 60 påF 16 i . Koncessionsnämndensbeslut överklagades till regeringen ochärendet bereds inom Regeringskansliet.För gäller attKoncessionsnämnden gavFörsvars-makten tillstånd för flygningmed främst flygplan Sk 60,propellerflygplan och flygklubbsflygplan.I mars 2000 ansökte Airport ABom nytt miljötillstånd vid Ljungbyhedsflygplats.En ny miljöprövning i , somsåledes skulle avse den militäraflygskoleverksamheten, innebär enreducerad verksamhet i förhållande tilldet tillstånd Koncessionsnämndenmeddelade . En ny miljöprövning iLjungbyhed skulle innebära en prövningför en utökad verksamhet med jetflygplan.En sådan miljöprövning av Ljungbyhedskulle kunna leda till villkor ochföreskrifter för som innebärpåtagliga negativa konsekvenser förverksamheten. Regeringen bedömer attmöjligheterna att få miljötillstånd förGripenverksamhet i är mycketsmå vilket får till följd att ettLjungbyhedsalternativ inte skulletillföra något i exportstödssammanhang.Regeringen vill betona att den inte avseratt föregripa resultatet av enmiljöprövning i denna proposition.En viktig del i värderingen, sägerregeringen, är att belysa varförutsättningarna för att åstadkommasynergieffekter är mest fördelaktiga. Idetta avseende finner regeringen att detfinns fördelar på båda orterna. Enutgångspunkt i fråga om den militäraflygutbildningen är att samlokalisera GFUoch GTU för att uppnåeffektivitetsvinster inom utbildningen.En samlokalisering bör också genomförastill så låga kostnader som möjligt och påett sådant sätt att självaomlokaliseringen i så ringa grad sommöjligt medför negativa konsekvenser förFörsvarsmaktens verksamhet. Genom attomlokalisera flygskolan till ochsamordna GFU med GTU, som redan finnsdär, uppnås enligt regeringens meningdessa positiva effekter. Härigenomundviks också kostnader för att flyttaGTU. En annan viktig fördel för Uppsalaär att en lokalisering dit skulle ledatill att den samlade militäraflygskoleverksamheten samlokaliseras medFlygvapnets flygbefälsskola. Detta skulleunderlätta en helhetssyn inom denmilitära flygutbildningskedjan. I Uppsalauppnås också synergieffekter genomsamlokalisering med Stridslednings- ochluftbevakningsskolan. Regeringen ansersammanfattningsvis att fördelarna ärstörre i än i Ljungbyhed.Även exportstödsmöjligheterna är enviktig komponent i värderingen avalternativen. Frågorna har redovisats idet föregående. Sammanfattningsvis ger enlokalisering till bättremöjligheter att lämna det utbildningsstödsom behövs vid export av JAS 39 Gripen.Som regeringen pekat på skulle enlokalisering till intetillföra kapacitet för utbildningsstödvid export av Gripen.Regeringen vill också erinra omflyglärarnas betydelse när det gäller denmilitära flygutbildningen. En viktigslutsats i den tidigare nämndaforskningsrapporten frånFörsvarshögskolan är de militäraflyglärarnas roll i sammanhanget.Regeringen bedömer att det i detomedelbara perspektivet kan uppstå vissaproblem i när det gällertillgången på flyglärare. Mot bakgrund avåldersstrukturen hos nuvarandeflyglärarkår i och denplanering för utbildning av nyaflyglärare för GFU i somFörsvarsmakten redan har inlett, bedömerregeringen emellertid att dessa problemär av övergångskaraktär. Sammantaget görregeringen därför bedömningen att enlokalisering av flygskolan/GFU tillUppsala skulle underlätta Försvarsmaktensförsörjning med flyglärare för en samladGFU- och GTU-verksamhet. Regeringenbedömer vidare att det samlade behovet avatt nyutbilda flyglärare ochflyginstruktörer för GFU och GTU skullebli mindre om flygskolan/GFUlokaliseras till än om denverksamheten och GTU lokaliseras tillLjungbyhed.Ett sätt att bidra till attvidmakthålla flyglärarkompetensen är atttillförsäkra flyglärarna fortsattakarriär- och utvecklingsmöjligheter påstridsflygssy-stemen. Regeringen anfördei proposition 1999/2000:30, när detgäller framtida stridsflygverksamhet vidF 16, att möjligheter till tillfälligbasering av Gripen på F 16 börupprätthållas av operativa skäl och sompotential inför eventuella framtidaexportåtaganden. Regeringen vill tilldetta lägga att möjligheten till vissGripenverksamhet vid F 16 har betydelseför att höja kvaliteten i utbildningenoch för att kunna vidmakthållaflyglärarkompetensen. Regeringen bedömervidare att en viss Gripenverksamhet iUppsala - såsom för tillfällig baseringoch utnyttjande av befintliginfrastruktur samt för exportstöd -kommer att stärka den framtidaskolverksamhet i som regeringenföreslår i det följande.Regeringen bedömer att flyglärarfrågansammantaget pekar på att den samlademilitära flygskoleverksamheten börlokaliseras till Uppsala.Regeringen konstaterar avslutningsvisatt om den samlade militäraflygutbildningen skulle lokaliseras tillLjungbyhed, måste en nyorganisationsenhet eller ett detachementinrättas i . Detta skulle varatvärtemot strävandena att minska ochrationalisera . I finnsingen permanent militär verksamhet.Slutsatser om lokaliseringenRegeringen anser att inriktningen iproposition 1999/2000:30 om attflygskolan/GFU borde flyttas till ettbefintligt verksamhetsställe och att F 16i är det bästa alternativetfortfarande bör gälla. Ett avgörandeargument för detta ställningstagande sägsvara att ett nytt militärtverksamhetsställe måste inrättas som enegen organisationsenhet eller som ettdetachement om GFU- och GTU-verksamhetenlokaliseras till . Regeringenifrågasätter också det lämpliga i attåterupprätta som militärtverksamhetsställe. Andra viktiga argumentför en lokalisering till sägsvara produktionsförutsättningarna där,merkostnaderna för Försvarsmakten ochstaten vid en lokalisering tillLjungbyhed, flyglärarfrågan, samordningeninom Försvarsmakten samtexportstödsmöjligheterna. Regeringenunderstryker att flygplatskapacitet föratt underlätta exportstödsantagandensäkerställs med en lokalisering tillUppsala av den militära flygutbildningen.Regeringen anser vidare att det ärangeläget att, när Viggen-divisionernavid F 16 avvecklas 2003, det säkerställsatt även därefter skall kunnaanvändas för tillfällig basering och somalternativ landningsplats förflygstridskrafterna i övrigt.Omlokaliseringen av den militäraflygskolan bör göras den 1 januari 2002.Två kompetenscentrumVid har byggts upp enändamålsenlig verksamhet för utbildningav civila trafikflygare. Om TFHS skulleomlokaliseras till skulle deninarbetade samverkan med annanflygkompetens i ochkopplingen till gåförlorad. En omlokalisering skulle ocksåföranleda bl.a. krav på investeringar iUppsala i form av utbildningslokaler ochförläggningsplatser för piloteleverna ochhangarutrymme för TFHS flygplan.Uppskattningsvis skulle dessaomlokaliseringskostnader ochinvesteringar uppgå till över 100miljoner kronor.