bet · GP01TU2 · 2001-11-27 00:00:00 — För att komma tillrätta med de infrastrukturella bristernabör regionerna ha ett stort inflytande.Det bör även vara tillåtet för regionernaatt kunna tillämpa regionala PPP-lösningar.Agne m.fl. (c) framhåller imotion 2001/02:T15 att planeringen avinfrastrukturen måste få en fördjupaddemokratisk förankring. Beslut ochplanering bör därför flyttas till deregionala nivåerna. Motionärerna anseratt det behövs en "kompetenskatalog" därdet tydligt framgår vilka beslut ochvilken planering som skall bedrivas påolika nivåer. Den nationella politikenbör förutom att fastställa mål ochavsätta resurser ägna sig åt att, i närasamarbete med de regionala nivåerna,planera infrastruktur som är avnationellt intresse och fortsätta att hahand om överklaganden som rörmiljöfrågor.Enligt motionen leder propositionensriktlinje om att regionala planer skalltas fram för mer respektive mindreav en viss medelstilldelning till storosäkerhet som olika delar avlandet ställs mot varandra. En bättremodell är att ha två delar i de regionalaplanerna. En del där medel avsätts tillplanerna och där länen/regionerna vet attdet är de ramarna de har att planeraefter. Därutöver bör en post förextraordinära satsningar tillskapas därlänen och regionerna kan söka medel förstörre investeringar och investeringarsom bör delas mellan olika regioner.Motionärerna förordar vidare att detföreslagna nya stödet till investeringari regionaltåg bör finansieras från etteget anslag och inte från den regionalaramen eller planeringsramen för järnväg.Bidragsanvändningen bör vidgas till attäven omfatta bussar i kollektivtrafik somdrivs med alternativa drivmedel. Enligtmotionen bör dessutom den angivna friareanvändningen av bidragsmedel för lokalkollektivtrafik permanentas och gälla ihela landet.Mikael m.fl. (mp) framhåller imotion 2001/02:T30 att dagenstrafikmönster inte är ekologiskthållbart. För miljöns skull och för denlångsiktiga hushållningen mednaturresurser måste målet vara attjärnvägen under det närmaste decennietkraftigt ökar sin andel avtransportarbetet på vägtrafikens ochflygets bekostnad. För att det skall blimöjligt bör inte planeringsramen förregionala investeringar få användas tillkommunala flygplatser.Agneta m.fl. (s) konstaterar imotion 2001/02:T13 att under de kommandeåren kommer mycket stora anslag attfördelas på väg- och järnvägsområdet. Föratt dessa medel skall kunna användas påbästa sätt bör beslutsgångendecentraliseras så långt som möjligt tillkommuner, regionförbund eller motsvarandesamt till och Banverketsregionala nivå.Leif m.fl. (s) efterlyser imotion 2001/02:T33 en beslutsmodell därdet regionala intresset, kunskapen ochengagemanget tas till vara somde nationella intressena tillgodoses.Prioriteringsbeslut skall tas både påcentral nivå och på regional nivå. Detpraktiska resultatet blir därmed enförhandlingssituation liknande den somRegion upparbetat med berördamyndigheter under de senaste åren.Lisbeth Staaf-Igelström m.fl. (s)konstaterar i motion 2001/02:T25 attpropositionens riktlinjer förjärnvägsinvesteringar med en samladplaneringsram förenklar möjligheterna attbygga om järnvägsstationer. Enligtmotionärerna bör bemyndigas attingå avtal med länshuvudmän och kommunersom deltar i ombyggnader avjärnvägsstationer och som avser att viabolagsform vara ägareför resecentrum.Peter () föreslår i motion2001/02:T396 att trafikhuvudmännen i etteller flera län tilldelas medel för attinföra nolltaxa i kollektivtrafiken. Föratt utvärdera hur nolltaxan påverkarbl.a. resmönster, trafiksäkerhet ochmiljökonsekvenser bör satsningen följasupp av forskningsinsatser.Enligt () i motion2001/02:T31 är det viktigt att enbetydande del av planeringsramen användstill åtgärder som ökar den regionalakollektivtrafikens konkurrenskraft. Detgäller bl.a. investeringar i resecentrum,terminaler, busskörfält,informationssystem ochsignalprioriteringssystem. Även åtgärderi den lokala kollektivtrafiken bör blibidragsberättigade. Propositionensförslag till friare bidragsanvändning börenligt motionären permanentas och gälla ihela . Vidare framhålls attbidraget till investeringar i regionaltågbör vidgas till att omfatta investeringari bl.a. bussar som drivs med alternativabränslen.Lisbeth Staaf-Igelström (s) framhåller imotion 2001/02:T440 att kollektivtrafikenbör användas som ett medel för att uppnåde transportpolitiska målen. Därför börett särskilt statligt bidrag lämnas tillinvesteringar i kollektivtrafikensinfrastruktur i form av busskörfält,bussgator, signalprioriteringssystem ochandra former av mobil informationsteknik.Indelningen av järnvägsnätetAgne m.fl. (c) framhåller imotion 2001/02:T15 att regeringensförslag innebär att det regionalainflytandet minskar. Detta är enligtmotionärerna olyckligt eftersom beslut omlänsjärnvägar är en viktig regionalutvecklingsfråga. De yrkar därför attriksdagen avslår regeringens förslag attavskaffa indelningen av de statligajärnvägarna i stomjärnvägar ochlänsjärnvägar.CykeltrafikJohnny m.fl. (kd) understryker imotionerna 1999/2000:T210, 2000/01:T212och 2001/02:T450 cykelns möjlighet attbidra till lösningar för ett ekologiskthållbart samhälle och efterlyser enhandlingsplan för ökat cyklande. Detviktigaste för att öka cyklandet ärsatsningar på bra cykelstråk, godväghållning inklusive snöröjning,informativ skyltning och godaparkeringsmöjligheter, gärna medmöjlighet att kunna låsa fast cykeln vidstolpar för att minska stöldrisken.Viktigt är också att göra det enkelt attta med cykeln på kollektivatransportmedel som tåg och buss.Lennart () framhåller i motion2001/02:T20 att ansvar somstatlig väghållare bör omfatta allaformer av vägtrafik. Verkets ansvar förinvesteringar i cykelvägar bör därförtydliggöras, och verket bör utforma enstrategi för säker cykling utanfördetaljplanelagt område. börbygga separata gång- och cykelvägar i denutsträckning som detta ärsamhällsekonomiskt motiverat och tillseatt kostnadseffektiva åtgärder för säkercykling beaktas i den regionalatransportplaneringen. börsamråda med om överlåtelse avnedlagda banvallar som är så belägna attde kan utgöra underlag för cykelvägar.Med låga anläggningskostnader kan en godsamhällsekonomisk lönsamhet uppnås för endel cykelledsprojekt även i glesbefolkadedelar av vårt land.Karin m.fl. (v) anför imotion 2000/01:T336 att trots att gång-och cykeltrafik är de ekologiskt bästaalternativen har de länge behandlatsstyvmoderligt jämfört med andratrafikslag, framför allt biltrafiken.Enligt motionärerna bör ett särskiltanslag inrättas för att främja ochprioritera gång- och cykeltrafik.Per m.fl. (mp) framhåller i motion2001/02:T315 att med ett ökat cyklandekan folkhälsan förbättras,sjukhuskostnader sparas och närmiljönförbättras som på ettmer ansvarsfullt sätt kan leva upp tillinternationella klimatåtaganden påmiljöområdet. För att främja en ökadcyklism efterlyses en nationellhandlingsplan. Planen bör innehållasärskilda och säkra cykelbanor pålandsbygden i lika hög utsträckning somvägfiler för motorfordon. I tätorternaskall cykeln ha företräde så att detlönar sig att använda cykeln.Ingemar m.fl. (s) framhåller imotion 2001/02:T28 att cykeln kan förenatre betydelsefulla frågor, nämligenfolkhälsan, miljöfrågorna ochturistnäringen. Det är därför angelägetatt utforma en offensiv strategi för attstimulera cyklande såväl i tätorter sompå landsbygden. För att underlättautbyggnaden av cykelnätet är detangeläget att ges ett tydligtuppdrag att planera och bygga vägar ochcykelleder som befrämjar säkerheten förcyklande. och börvidare ges i uppdrag att samverka för atttillvarata de värden som finns i tillexempel nedlagda banvallar som underlagför cykelvägar.Utskottets ställningstagandeRegionalt planeringsansvar· Regionalt inflytande·Utskottet delar den grundsyn som kommertill uttryck i propositionen om detregionala transportsystemets betydelseför att de transportpolitiska målen skallkunna nås. Det är därför nödvändigt attden regionala planeringsramen är så storatt nödvändiga utvecklingsinsatser kangöras för att möjliggöra en omställningtill ett långsiktigt hållbarttransportsystem. Utskottet konstateraratt propositionens förslag till regionalplaneringsram innebär en ökadmedelstilldelning och därmed i realitetenett stärkt regionalt inflytande.Som framhålls i propositionen börbeslut om infrastrukturåtgärder som avseråtgärder på de regionala väg- ochjärnvägsnäten även fortsättningsvisfattas inom ramen för länsplanen. Dettabör även gälla på sådana vägar som ärstamvägar om åtgärderna föranleds av ettlokalt eller regionalt behov. Den rättsom länen redan har när det gälleråtgärder på stomjärnvägar, gäller ocksåäven fortsättningsvis för de järnvägarsom har planeringsansvar förliksom för Inlandsbanan.Utskottet vill vidare göra klart attlänen även fortsättningsvis kommer att haett stort inflytande i planeringen.Utskottet förutsätter också att såvälVägverket som fördjupar sittsamrådsarbete och ökar insynen i sininterna beslutsprocess i syfte att påbästa sätt ta hänsyn till lokala ochregionala strategier och program. Länenoch de regionala självstyrelseorganen harvidare en viktig roll när det gällerframtagande av underlag iplaneringsprocessen. Utskottet anser motdenna bakgrund att syftet med de motionersom begär ett starkt regionalt inflytandekommer att tillgodoses. Utskottet ärdärför inte berett att föreslå attriksdagen vidtar någon åtgärd medanledning av motionsförslagen. Det gällermotionerna 2001/02:T15 (c), 2001/02:T17(kd) och 2001/02:T33 (s).· Investeringsstöd tillregionaltåg·De senaste årens erfarenheter avutvecklingen på järnvägsområdet visar attanskaffningen av rullande materiel intehar skett i samma takt sommoderniseringen av järnvägssystemet.Utskottet har därför inga erinringar motregeringens förslag att den regionalaplaneringsramen utvidgas till att ävenomfatta bidrag till trafikhuvudmän förinvesteringar i spårfordon för regionalkollektivtrafik. Som framhålls ipropositionen finns det annars en riskför att trafikeringen på de banor sombyggs och rustas upp inte kommer attmotsvara efterfrågan på grund av att nyatåg och vagnar inte kan införskaffas avtrafikoperatörerna. Utskottet är däremotinte berett, som föreslås i någramotioner, att utvidga bidragsgivningentill att även omfatta anskaffning avmiljövänliga bussar. I sammanhanget villutskottet i stället hänvisa till deövriga insatser som görs i samhället föratt främja utvecklingen av alternativaoch miljövänliga drivmedel.· Utvecklad lokal och regionalkollektivtrafik·Enligt utskottets mening är det viktigtatt kollektivtrafiken ges godaförutsättningar. Utskottet förutsätterockså att kollektivtrafiken kommer attägnas stor uppmärksamhet i den kommandeinfrastrukturplaneringen. Försöket med enfriare bidragsgivning till lokalkollektivtrafik är därför av intresse ochbör kunna ge ett värdefullt underlag föratt bedöma bl.a. hur kollektivtrafikenkan stärkas. Med hänvisning till attverksamheten avses pågå ochdärefter utvärderas är utskottet inte nuberett att förorda att bidragsgivningenskall utvidgas och gälla permanent och ihela landet. När det gäller åtgärder föratt stärka kollektivtrafikensförutsättningar vill utskottet vidarehänvisa till den statliga utredning somnyligen tillsatts. Utredningens uppgiftär att utifrån ett konsument- ochhelhetsperspektiv identifiera, analyseraoch beskriva kollektivtrafikens problemoch möjligheter, formulera mål ochvisioner samt föreslå förändringar avorganisation, regelverk och dylikt avbetydelse för kollektivtrafikensutveckling och ett ökat kollektivtresande. I sammanhanget kan vidare nämnasatt utskottet i sitt betänkande medanledning av budgetpropositionen för 2002behandlat vissa kollektivtrafikfrågor(bet. 2001/02: TU1). Utskottet är inteberett att föreslå att vidtarnågon åtgärd med anledning av motionerna2001/02:T15 (c), 2001/02:T31 (s) och2001/02:T440 (s).· Nolltaxa i kollektivtrafiken·Enligt utskottets mening bör medel frånplaneringsramen för investeringar i denregionala infrastrukturen inte användastill driftbidrag. Utskottet avstyrkerdärför motion 2001/02:T396 (v) ochförslaget om statsbidrag för att införanolltaxa i kollektivtrafiken. Isammanhanget kan erinras om att nolltaxahar införts på vissa håll i landet. av dessa försök har uppmärksammats avforskare. har sålunda ettomfattande försöksprojekt startats iVästmanland.· Ombyggnader av järnvägsstationer·När det gäller motion 2001/02:T25 (s) ochombyggnader av järnvägsstationerkonstaterar utskottet att regeringensförslag ger bättre förutsättningar föratt samordna ochtrafikhuvudmännens arbete med attutveckla moderna och attraktivaresecentrum. Utskottet förutsätter attutbyggnaden av effektivakollektivtrafikanläggningar för regionalspårtrafik kan genomföras inom ramen förolika samarbetsformer. Utskottet ärdärför inte nu berett att föreslå någonåtgärd med anledning av motionsförslaget.· Bidrag till flygplatser·Utskottet anser att en utgångspunkt förden regionala investeringsplaneringen börvara en helhetssyn på transportsystemet.Utskottet kan därför inte ansluta sigtill den uppfattning som framförs imotion 2001/02:T30 (mp) yrkande 10 om attbidrag inte skall kunna lämnas förflygplatser.Sammanfattning av utskottetsställningstagandeMed hänvisning till det anfördatillstyrker utskottet regeringensförslag. Det innebär att planeringsramenskall omfatta investeringar ochförbättringar i statliga vägar som inteär nationella stamvägar, bidrag tillregionala kollektivtrafikanläggningar,inklusive kommunala flygplatser ochkajanläggningar, bidrag till kommunalaväghållare för fysiska åtgärder ochtransportinformatik för förbättrad miljöoch trafiksäkerhet samt bidrag tilltrafikhuvudmän för investeringar ispårfordon för regional kollektivtrafikoch åtgärder som ökar tillgänglighetenför funktionshindrade resenärer.Utskottet avstyrker därmed motionerna2001/02:T13 (s), 2001/02:T15 (c)yrkandena 2, 5, 7 och 27-29, 2001/02:T17(kd) yrkande 2, 2001/02:T25 (s),2001/02:T30 (mp) yrkande 10, 2001/02:T31(s), 2001/02:T33 (s), 2001/02: T396 (v)samt 2001/02:T440 (s) yrkandena 1 och 2.Syftet med flertalet motionsyrkandenförutsätts komma att tillgodoses.Indelningen av järnvägsnätetUtskottet delar för sin del regeringensuppfattning att indelningen av destatliga järnvägarna i stomjärnvägar ochlänsjärnvägar inte längre behövs.Utskottet tillstyrker därför regeringensförslag att avskaffa denna indelning.Härav följer att motion 2001/02:T15yrkande 20 av m.fl. (c)avstyrks.CykeltrafikAtt cykla kan ge flera positiva effektersom exempelvis ökad hälsa och ökatvälbefinnande för individen, bättre miljögenom minskade koldioxidutsläpp samtminskade resekostnader för de enskilda.Cykeln har därför enligt utskottetsmening en given plats i ett långsiktigthållbart transportsystem varför det ärviktigt att förbättra villkoren förcykeltrafiken. görs avalla resor i på cykel.Möjligheten att föra över trafik från biltill cykel är störst på korta resor.Ungefär hälften av alla bilresor ärkortare än och skulle såledesåtminstone till en del kunna ersättas medcykelresor. Den stora skillnaden icyklandet mellan olika orter i landetvisar att det finns möjligheter att ökaandelen cyklister genom strategiskaåtgärder.Utskottet ser därför medtillfredsställelse på den nationellastrategi som tagits fram av Vägverkettillsammans med Svenska Kommunförbundetoch andra aktörer på området för attuppnå en ökad och säker cykeltrafik (VVpubl. För att öka andelencykeltrafik krävs enligt strategin attaspekter som tillgänglighet, trygghet,miljö och hälsa vägs in i den fortsattaplaneringen av transportsystemet. Detkräver bl.a. utbyggnad av genacykelförbindelser mellan viktigamålpunkter och samverkan mellan olikaaktörer så att cykeln i högre grad kanfungera som en länk i hela resan.Utskottet vill vidare framhålla att ensatsning på god infrastruktur förcyklister i högsta grad är enjämställdhetsfråga. Kvinnor reser merlokalt än män. Kvinnor går och cyklarockså mer . Kvinnorsresmönster är mer komplexa än mäns ochomfattar ofta en kombination av cykel ochkollektivtrafik.Utskottet delar motionärernasuppfattning om betydelsen av attcykeltrafiken ökar i samhället ochkonstaterar att flera av de i motionernaföreslagna åtgärderna återfinns i denframtagna nationella strategin för ökadoch säker cykeltrafik. I regeringensförslag till inriktningsplanering för denkommande planeringsperioden har cyklandetgetts stor betydelse. Utskottetförutsätter därmed att den nationellastrategin och motionsförslagen allvarligtövervägs vid den fortsattaåtgärdsplaneringen av transportsystemet.Med hänvisning till det anförda är,enligt utskottets mening, någon åtgärdfrån sida inte erforderlig.Motionsyrkandena avstyrks följaktligen.9 Kollektivtrafik för funktionshindradeUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag att statsbidraget till åtgärderför en mer tillgänglig kollektivtrafikför funktionshindrade resenärer fårdisponeras . Utskottet anserdet angeläget att anpassningen avtransportsystemet till defunktionshindrades behov påskyndas. Meddenna motivering avstyrks samtligamotionsyrkanden.Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet ettregeringsförslag iinfrastrukturpropositionen om ökadtillgänglighet för funktionshindraderesenärer (prop. 2001/02:20 punkt 10).Regeringen föreslår att riksdagengodkänner att statsbidraget till åtgärderför en mer tillgänglig kollektivtrafikför funktionshindrade resenärer fårdisponeras t.o.m. 2004.Vidare behandlas följande motioner:- 2001/02:T46 yrkande 6 av . (fp),- 2001/02:T318 av de (),- 2001/02:T450 yrkande 24 av JohnnyGylling m.fl. (kd).Regeringens förslagRegeringen anser att tillgänglighet föralla bör vara en naturlig utgångspunktvid utformningen av transportsystemet,inklusive infrastrukturen.Tillgängligheten bör fortlöpandeförbättras och beaktas vid all planeringav infrastruktur. Staten bör utgöra ettföredöme och se till att höga krav påtillgänglighet tillgodoses vid statligmedverkan i finansiering av investeringari transportinfrastruktur eller andradelar av transportsystemet.Inför planeringsomgången 1998-2007avsatte 1,5 miljarder kronorför i syfte attförbättra funktionshindradestillgänglighet till kollektivtrafiken.Statsbidraget har inte kunnat tas ianspråk i avsedd takt eftersombidragsmottagarna inte har hafttillräckligt med projekt att genomföra.Därför anser regeringen attstatsbidragets disposition - medoförändrad totalram - bör förlängas . I sammanhangetframhålles att kraven på anpassning avtransportsystemets tillgänglighet förfunktionshindrade resenärer bör skärpas iförordningar och föreskrifter.Regeringen erinrar vidare om attRikstrafiken har redovisat ett förslagtill metod för trafikslagsövergripandebristanalyser och åtgärdsplaner för ökadtillgänglighet till kollektivtrafiken pålokal, regional och nationell nivå.Regeringen anser att det är angeläget attdetta arbete fortsätter med sikte på attutarbeta en nationell strategi för hurtransportsystemet, framför alltkollektivtrafiken, skall kunna blitillgängligt för funktionshindrade tillår 2010.MotionsförslagJohnny m.fl. (kd) bedömer imotion 2001/02:T450 att insatserna föratt öka tillgängligheten förfunktionshindrade har varitotillräckliga. Så gott som finnsreportage och insändare om hur svårt detär för många människor medfunktionshinder att resa.Kristdemokraterna begärde redan i enmotion under /99 attrelevanta och tillämpbara mått utarbetasför att kunna få fram en utvärderingsbaråtgärdsplan för ökad tillgänglighet förfunktionshindrade, främst inomkollektivtrafiken. Eftersom inget harhänt på området kvarstår kravet.Även m.fl. (fp) konstaterari motion 2001/02:T46 atthandikappanpassningen avkollektivtrafiken går långsamt.Motionärerna efterlyser entillgänglighetsreform förfunktionshindrade och att staten genomstimulansbidrag påskyndarkollektivtrafikens handikappanpassning. Isammanhanget erinras om att isitt budgetalternativ för haravsatt särskilda medel för detta ändamål.Marietta de () skildrari motion 2001/02:T318 ett exempel där detvar omöjligt för en grupp rullstolsburnaatt färdas tillsammans med hänsyn tillatt det aktuella tåget enbart hade enrullstolsplats. Enligt motionären är detmånga gånger inte funktionshindret som ärproblemet utan omgivningens bristandeanpassning. Regeringen uppmanas därföratt ta initiativ till att ökatillgängligheten för rullstolsburna påSJ:s tåg.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att dettransportpolitiska beslutet omett tillgängligt transportsystem kräveratt kollektivtrafiken anpassas tillfunktionshindrade resenärer. Vidaregäller att tillgänglighet för alla börvara en naturlig utgångspunkt vidutformningen av transportsystemet.Utskottet delar därför den uppfattningsom förs fram i de aktuella motionernaatt anpassningsarbetet bör påskyndas.Utskottet tillstyrker mot denna bakgrundregeringens förslag att statsbidraget föratt anpassa kollektivtrafiken och denfysiska miljön till de funktionshindradesförutsättningar bör kunna utbetalasytterligare t.o.m. år 2004.När det gäller motion 2001/02:T450 (kd)vill utskottet erinra om att enligt 1998års transportpolitiska beslut skallmetoder och mått för att precisera ochfölja upp tillgänglighetsmålen utvecklas.I infrastrukturpropositionen framhållsatt det är angeläget att Rikstrafikensarbete fortsätter med sikte på attutarbeta en nationell strategi för hurtransportsystemet, framför alltkollektivtrafiken, skall kunna blitillgänglig för funktionshindrade till år2010. Utskottet förutsätter därmed attsyftet med motionen kommer atttillgodoses. Utskottet anser att det ärangeläget att den strategi somRikstrafiken skall utarbeta redovisas förriksdagen.Enligt utskottets mening bör ävenmotionerna 2001/02:T46 (fp) och2001/02:T318 (m) till väsentlig del blitillgodosedda med hänvisning till attkraven på anpassning avtransportsystemets tillgänglighet förfunktionshindrade resenärer förutsättsskärpas i förordningar och föreskrifter.Något initiativ från sida ärinte erforderligt. Utskottet avstyrkerdärför motionerna 2001/02:T46 (fp)yrkande 6, 2001/02:T318 (m) och2001/02:T450 (kd) yrkande 24.10 Samhällsekonomiska bedömningarUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagatt vägledande för prioriteringen avåtgärder för att utvecklatransportsystemet skall varasamhällsekonomisk lönsamhet där hänsynockså tas till hur mycket åtgärdernabidrar till att uppfylla detransportpolitiska målen. I enlighet medtidigare riksdagsbeslut skall kriteriernaför prioriteringen gälla för alla projektoavsett finansieringsform. Utskottetavstyrker samtliga motionsförslag medhänvisning till föreslagna riktlinjer förprioritering av åtgärder och förutsattutvecklingsarbete.Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet ettregeringsförslag iinfrastrukturpropositionen om kriterierför prioritering av åtgärder för attutveckla och moderniseratransportsystemet 2004-2015 (prop.2001/02:20 punkt 11).Regeringen föreslår att riksdagengodkänner att vägledande förprioriteringar av åtgärder och fördelningav planeringsramen skall varasamhällsekonomisk lönsamhet förföreslagna åtgärder, där hänsyn också tastill hur mycket åtgärderna bidrar tilluppfyllelse av de transportpolitiskamålen. För att uppnå detransportpolitiska målen skall vidprioritering av åtgärder de mestsamhällsekonomiskt lönsamma åtgärdernaväljas.Vidare behandlar utskottet följandemotioner:- 1999/2000:T214 yrkande 1 av KennethLantz (kd),- 1999/2000:T243 yrkande 2 av CarinLundberg m.fl. (s),- 1999/2000:T549 yrkande 5 av Per-RichardMolén m.fl. (m),- 2000/01:T232 yrkande 2 av AgnetaLundberg m.fl. (s),- 2000/01:T398 av m.fl. (s),- 2000/01:T519 yrkande 5 av Per-RichardMolén m.fl. (m),- 2001/02:T41 yrkande 2 av . (kd),- 2001/02:T239 yrkande 5 av Per-RichardMolén m.fl. (m).Regeringens förslagRegeringen framhåller att det finns mångaolika åtgärder som kan lösa de problemsom finns och bidra till en positivutveckling av transportsystemet. Därförär det nödvändigt att prioritera vilkaåtgärder som skall genomföras först. Föratt uppnå de transportpolitiska målenskall enligt regeringen vid prioriteringav åtgärder de mest samhällsekonomisktlönsammaste åtgärderna väljas. Hänsyn till hur nyttan av åtgärdernafördelas över landet.