bet · GO01KU20 · 2001-05-17 00:00:00 — I stället har man lagttyngdpunkten vid att det var fråga omsekretesskänsliga uppgifter och att upphandlingen dåi enlighet med undantagsbestämmelsen i 1 kap. 3 §andra stycket 1 upphandlingslagen skulle ske ienlighet med 6 kap. sekretesslagen.Från sida valdesdirektupphandlingsmöjligheten, som enligt 6 kap. 2 §andra stycket upphandlingslagen - förutom dåupphandlingens värde är lågt - kan användas om detfinns synnerliga skäl, såsom synnerlig brådska,orsakad av omständigheter som inte kunnat förutsesoch inte heller beror på den upphandlande enheten.Skälet till detta har vid utskottets utfrågning den18 (se bilaga) angetts vara ensammantagen bedömning av hela situationen där ävenbrådskan hade betydelse, men den viktigaste faktornvar det höga kravet på sekretess. Det fanns risk föratt saken skulle kunna läcka ut och göra att affärenskulle gå i stöpet. Vid utfrågningen framhöllnäringsministern att antalet investmentbanker somkunde tillfrågas utan risk för att informationspreds till uppdragstagare som hade andra intressenvar begränsat.Enligt utskottets mening framstår inte debedömningar som gjordes inom Näringsdepartementetsom orimliga mot bakgrund av det tolkningsutrymmeupphandlingslagen ger. Utskottet vill därför interikta kritik mot valet av upphandlingsform.När det gäller upphandlingen av utskottet att det inte är en godtagbar ordningatt företaget utfört huvuddelen av sitt arbete innanavtal slutits även om utnyttjades för attfå till stånd ett för staten mer förmånligt avtal änsom ursprungligen föreslogs. Det är självfalletangeläget att det när arbetet inleds föreligger ettskriftligt avtal så att det otvetydigt står klartför båda parter vilka villkor som skall gälla.När det gäller upphandlingen av harkritik riktats mot det förhållandet att avtaletinnehöll en rätt till transaktionsersättning. Frånflera håll har uttalats att ett sådant villkorföljer etablerad branschpraxis, som utbildatseftersom det ger även uppdragsgivaren påtagligafördelar. Utskottet är därför inte berett attifrågasätta överenskommelsen omtransaktionsersättning.Enligt utskottets mening saknas grund för attrikta kritik mot det förhållandet attNäringsdepartementet inte tog upp en diskussion medGoldman om nedsättning avtransaktionsersättningen. Från Näringsdepartementetssida undersöktes med hjälp av juridisk expertisförutsättningarna för detta. Det framstod därvid -vilket senare bekräftats från andra håll - att detinte fanns någon grund för nedsättning och att ettinitiativ i den riktningen skulle kunna få negativakonsekvenser, bl.a. för statens trovärdighet somavtalspart.Fusionen mellan föranleddeytterligare upphandlingar. Det gällde bl.a. dejuridiska rådgivarna (6,) samt (1,). Inget av dessa företagupphandlades i konkurrens. Liksom hadede uppdrag inför utformningen av denavsiktsförklaring som presenterades den 20 januari1999 och det slutliga avtal omsammansammanslagningen som undertecknades den 30mars 1999. Juridiska tjänster finns upptagna iavdelning B i bilagan till upphandlingslagen ochomfattas därför av bestämmelserna i lagens 6 kap.Enligt vad anfört gäller sammaskäl för underlåtelsen att använda sig avkonkurrensupphandling som i fråga om när det gäller undantaget för finansiellatjänster.Utskottets bedömning att den valdaupphandlingsformen inte är orimlig mot bakgrund avdet tolkningsutrymme upphandlingslagen ger gällerockså dessa upphandlingar.När det gäller upphandling ímaj 1999 av har från Näringsdepartementetssida framhållits att upphandlingen klart gällde ensådan finansiell tjänst som omfattades avundantagsbestämmelsen i 5 kap. 1 § andra stycket 5upphandlingslagen. Europeupphandlades för en brådskande strategiskanalys som ansågs nödvändig i rådande besvärligaförhandlingsläge rörande sammanslagningen av Teliaoch . Enligt fanns behovav sekretess för att skydda den svenskaförhandlingspositionen. Upphandlingen skedde därförenligt 6 kap. upphandlingslagen. Dessa tvåupphandlingar har skett i konkurrens.Upphandlingslagens bestämmelser ger utrymme förtolkningen att undantagsbestämmelser för finansiellatjänster respektive sekretesskänsliga och brådskandeupphandlingar kunde tillämpas.En allvarlig brist i båda dessa ärenden äremellertid att avtal slutits långt efter det attarbetet påbörjats, i det ena fallet så sent somefter det att arbetet avslutats.Av en redogörelse för en upphandling avinformationsrådgivning i fråga om /Telenordaterad och avNäringsdepartementets promemoria till utskottet den8 framgår att tre företag tillfrågades förett mindre, tidsmässigt avgränsat, projekt. Endasttvå anbud inkom, bl.a. från Gamma som enligtredogörelsen hade det lägsta anbudet, . AvNäringsdepartementets promemoria framgår att 348 649kr exkl. moms betalades till Gramma den 20 oktoberoch exkl. moms . Motbakgrund av att akten tycks ha förkommit kan inteutläsas hur Grammas fortsatt uppdrag upphandladeseller om anbudet avsåg ett månadsarvode. Denupphandlade tjänsten skulle kunna ses som en A-tjänst över tröskelvärdet, vilka skall upphandlasenligt 5 kap. upphandlingslagen.Granskningen har enligt utskottets mening visatatt en allvarlig och förhållandevis oftaförekommande brist när det gäller upphandlingarna äravsaknaden av dokumentation. Skälen på vilka anbudantagits och vad som i övrigt förekommit avbetydelse vid anbudsprövningen skall enligt 6 kap.13 § upphandlingslagen vara dokumenterade.Syftet med att dokumentera de ställningstagandensom lett fram till ett avslutat upphandlingsärendeär bl.a. att man skall kunna konstatera vilkaaffärsmässigt betingade omständigheter som varitavgörande. Även direktupphandlingar skalldokumenteras om inte upphandlingen gäller ett lågtvärde. Dokumentationen skall utgöra underlag förbeslut, ge interna och externa intressenterinformation om upphandlingen och insyn itillvägagångssättet samt ge information tillanbudsgivare och andra, både leverantörer ochövervakningsorgan, om skälen till olikaställningstaganden i upphandlingsprocessen.Dokumentationen av behovsanalyser ochförfrågningsunderlag tjänar också syftet attuppdragsgivaren noga klargör för sig själv vilkatjänster han eller hon egentligen vill ha utförda.Viktigt är också att dokumentationen kan vara tillnytta för upphandlaren vid en ny upphandling.Upphandlingslagens krav på dokumentation innebär attskälen till att inte annonsera vid förenkladupphandling liksom skälen att väljadirektupphandling när värdet inte är lågt bördokumenteras.I ett avslutat upphandlingsärende med förenkladupphandling bör akten innehålla bl.a.inköpsgrundande dokument, förfrågningsunderlag,anbudsförteckning, egenhändigt undertecknade anbud,anbudssammanställning, värdering och jämförelse.Enligt utskottets mening ger de påfallandebristerna i dokumentationen i upphandlingsärendena,för sent slutna avtal, sen registrering avhandlingar och en förkommen akt intryck av atttillräcklig vikt inte lagts vid en förvalt-ningsmässigt betryggande hantering avupphandlingsärendena.Näringsministern har under utfrågningen införutskottet medgett att deöverväganden som gjorts i samband med upphandlingenav rådgivare borde ha dokumenterats på ett betydligtbättre sätt. Han har vidare framhållit att rutinernastramats upp . Samtliga överväganden vidstörre upphandlingar görs numera i en mångsidigtsammansatt grupp med experter och skall dokumenterasutförligt i protokoll. Skälen för eller mot ettvisst förfaringssätt skall dokumenteras. Dokumentenskall föredras för den politiska ledningen ochhandlingarna tillföras akten.Utskottet förutsätter att rutinerna på detta sättkommer att stramas upp avsevärt och leda till en mertillfredsställande ordning när det gäller denförvaltningsmässiga hanteringen avupphandlingsärendena.För de brister som utskottet påtalat ovan kannäringsministern inte undgå kritik.Med den bedömning utskottet gjort i fråga omNäringsdepartementets tillämpning avupphandlingslagens bestämmelser finns enligtutskottets mening inte anledning att rikta kritikmot näringsministern för hans uttalanden tillriksdagen och utskott om upphandlingen av GoldmanSachs.3.2 Prissättningen av Telias aktievid börsintroduktionenÄrendetI en granskninganmälan, bilaga A 3.2.1, begärs attutskottet granskar upp-gifter i den21 kring prissättningen av AB:saktie vid börsintroduktionen.BakgrundTelia ABTelia bildades genom en bolagisering avdåvarande (prop. 1992/93:200, bet. TU1992/93:30, rskr. 1992/93:443). Huvudinriktningenför blev att arbeta inom telekommunikationer iförsta hand i och med tillfredsställandeavkastning. fick driva annan verksamhet ändenna under förutsättning att den kompletteradehuvudinriktningen och att det skedde med ett rimligtrisktagande.Riksdagen beslutade nya riktlinjer för våren1998 (prop. 1997/98:121, bet. 1997/98:NU14, rskr. 1992/93:308). Teliasmål blev att vara det ledandetelekommunikationsföretaget i Norden ochÖstersjöområdet. Huvudinriktningen angavs till att iNorden och erbjudatelekommunikationer i vid bemärkelse samt bedrivainternationell verksamhet som behövs för dessatjänster. skulle erbjuda telekombaseradeinformationstjänster där Telias roll var attpaketera information till tjänster som gjordestillgängliga på Telias olika nät. Annan verksamhetkunde bedrivas om den kompletteradehuvudinriktningen men höga avkastningskrav skullegälla i de fall risktagandet var högre.Riksdagen godkände i beslut (prop. 1998/99:99, bet. 1998/99:NU14, rskr.1998/99:260) ett avtal mellan svenska staten ochnorska staten om sammanslagning av de bäggeföretagen . Vidarebemyndigade regeringen att minska svenskastatens ägande i det sammanslagna bolaget. Enefterföljande börsintroduktion var överenskommenmellan staterna. - Sammanslagningen av ochTelenor genomfördes dock aldrig fullt ut, utan den16 offentliggjorde den svenske och dennorske statsministern ett uttalande med innebördenatt arbetet med sammanslagningen skulle avbrytas (seprop. 1999/2000:84 s. 4). Enligt uppgift frånRegeringskansliet fattades rätteligen den 16december 1999 beslut om att upplösa en redanformellt genomförd sammanslagning.Inom arbetades det därför fram en nyaffärsstrategi som redovisades för regeringen ibörjan av . Enligt regeringens bedömningskulle en börsintroduktion av underlättagenomförandet av strategin.Beslut om börsintroduktion av föreslog i proposition1999/2000:84 Börsintroduktion av attriksdagen skulle bemyndiga regeringen att minskastatens ägarandel i till lägst avsamtliga aktier i bolaget. I propositionen gjorderegeringen också bedömningen att börsintroduktionenskulle kunna genomföras tidigast och attmålet borde vara att etablera AB:s aktie somen folkaktie.Regeringen menade att borde ges sammaförutsättningar som sina konkurrenter att verka inomtelekommunikations- och Internetbranschen. För attge bolaget möjligheter att verka på samma sätt somövriga aktörer på marknaden genom att expandera, dratill sig externt kapital och förvärva andra företagmot betalning i egna aktier, borde staten minskasitt ägande i och börsnotera bolaget. I ettförsta steg ansåg regeringen att riksdagensmedgivande borde inhämtas för att minska statensägande i ned till av samtliga aktier ibolaget. Detta skulle ge tillräckligt utrymme för enbörsintroduktion och för bolaget att skaffa nyttkapital och göra förvärv genom att emittera nyaaktier. I propositionen uttalade regeringen ocksåsin avsikt att återkomma till om enytterligare minskning av ägandet blev aktuell.Enligt regeringen kunde en förändring av statensägande ske antingen genom att staten sålde aktiersom innehades av staten eller att staten tillstyrkteen nyemission som minskade statens ägarandel. Ävenen kombination av dessa alternativ angavs sommöjlig. Regeringen uttalade i propositionen sinavsikt att genomföra enbörsintroduktion av , om marknadsmässigaförutsättningar förelåg. I det sammanhanget kundeäven en nyemission bli aktuell. Regeringen menadeatt det borde ankomma på regeringen att fatta beslutom tidpunkt, omfattningen och formerna m.m. förbörs-introduktionen. Försäljningen av aktier i enligt regeringen ske på ett sådant sätt attstatens intresse att få ut bästa värde tillgodosågs.Regeringen gjorde i propositionen ocksåbedömningen att intresset från den svenskaallmänheten att teckna aktier i var stort.Börsintroduktionen skulle därför genomföras påsådant sätt att många privatpersoner gavs möjlighetatt teckna aktier, Teliaaktien skulle bli enfolkaktie. Särskilda rabatter till privatpersonerskulle dock inte komma att lämnas, eftersom detkunde missgynna fondsparare.Näringsutskottet (bet. 1999/2000:NU18) tillstyrkteförslaget . Genom en börsintroduktionskulle , enligt näringsutskottet, få likvärdigaverksamhetsförutsättningar som konkurrenterna ochmöjligheter att fortsätta utvecklas på ett positivtsätt. Med ett minskat statligt ägande, i enlighetmed regeringens förslag, skulle kunna delta iden utveckling som pågick bland de europeiskatelekommunikationsoperatörerna. I flera motionerhade det förordats att regeringen skulle bemyndigasatt sälja hela . ansågemellertid att det var en fördel att staten behöllett majoritetsägande i bolaget. Ett sådant ägandeskulle kunna fungera som en spärr mot den risk förfientliga uppköp som ofta kan följa av förändringari ägarstrukturen. delade vidareregeringens uppfattning att Teliaaktien borde fåställning som en folkaktie.Den 17 maj 2000 beslutade i enlighet mednäringsutskottets förslag (prot. 1999/2000:111).Börsintroduktionen av beslutade regeringen att i sambandmed börsnoteringen av sälja högst avbolagets dåvarande aktiestock. Börsintroduktionenskulle omfatta högst av bolagets samtligaaktier. Av dessa skulle staten sälja högst ochTelia genom nyemission högst . Regeringenbemyndigade cheferna för ochFinansdepartementen att tillsammans för statensräkning vidta de åtgärder som behövdes för attgenomföra försäljningen inom ramen för det angivnaförfarandet. Försäljningen skulle ske genom att ettstort antal placerare i och internationellterbjöds att förvärva aktier i bolaget. För dettaavsåg staten träffa avtal (Underwriting Agreement)med ett bankkonsortium om placering av aktier m.m. Iavtalet skulle storleken på försäljningen ochaktiernas pris regleras.Av protokollet framgår vidare attNäringsdepartementet hade låtit genomföra ett antalvärderingar av . Värderingarna hade gjorts av ikonsortiet ingående banker och avNäringsdepartementet med biträde av egna rådgivare.Telias värde hade ingående undersökts och ett stortantal institutionella investerare ochfinansanalytiker knutna till olika banker hadelämnat uppgift om sin bedömning av Telias värde. Påbasis av dessa värderingar och analyser skulle ettprisintervall fastställas. - Det slutliga prisetskulle fastställas efter en form av anbudsförfarande(bookbuilding), där placerare under anmälningstidenredovisade sitt intresse av att förvärva aktier ochvilket pris de var beredda att betala. Införförsäljningen skulle staten presentera ett prospektdär de närmare villkoren för försäljningen angavs,bl.a. det fastställda prisintervallet och storlekenpå försäljningen.Den 20 maj 2000 godkände statsråden ochRingholm ett till beslutet fogat prospekt avseendeförsäljningen i vad avsåg statens erbjudande.Försäljningen skulle ske till ett pris per aktieinom ett prisintervall som motsvarade ett värde påbolaget på lägst och högst ca260 miljarder kronor innan nyemission ägt rum.Prisintervallet på Teliaaktien var såledesfastställt till . Av ett pressmeddelandefrån framgår attdiskussioner hade förts med ett mycket stort antalinvesterare över hela världen för att få frammarknadens samlade bedömningar av Telias värde,vilket uppgavs vara det gängse sättet att bestämmaprisintervall vid större börsintroduktioner.Anmälningstiden för allmänheten sattes till 25maj-8 juni.Den 10 juni 2000 beslutade statsråden att, mot bakgrund av de anbud sominkommit, fastställa priset till per aktie ochatt staten skulle sälja så många aktier att statensägarandel i bolaget därefter uppgick till lägst . I beslutet angavs också att tilldelningen avaktier på olika köpare skulle ske enligt deprinciper som översiktligt hade redovisats iprospektet. Den slutliga tilldelningen skullebeslutas senare.Statsråden och beslutade den 12juni 2000 att privatpersoner skulle tilldelas önskatantal aktier upp till 400 aktier per person ochdärutöver av efterfrågan upp till 60 000 aktierper person. Detta tog i anspråk av det totalaantalet aktier i transaktionen. - Institutionellaköpare skulle tilldelas av antalet aktier itransaktionen, varav skulle tilldelas nordiskainstitutioner och institutioner från andraländer. Statsråden ansåg att staten som säljare hadeskäl att eftersträva att institutionella köpareagerade långsiktigt. Då skulle en god stabilitet ieftermarknaden uppnås. Principerna för fördelningenmellan institutioner redovisades i en bilaga tillbeslutet (se nedan). Tilldelningen till respektiveinstitution skulle ske enligt ett förslag somöverlämnats av banksyndikatet.Av pressmeddelanden från den12 och framgår att erbjudandet omTeliaaktien tecknades fyra gånger. Cirka 1 600 anbudhade kommit in från institutioner.Börsintroduktionen gav totalt ,varav tillföll statskassan och12,tillföll . Efterfrågan påTeliaaktien hade varit mycket stor både frånprivatpersoner och institutioner. 1 008 619privatpersoner hade tecknat sig för 278,6 miljoneraktier. Av dessa var 16 076 anställda i Telia.Totalt tilldelades allmänheten 209 miljoner aktiermotsvarande av erbjudandet. Tilldelningen tillinstitutionerna blev 691 miljoner aktier motsvarande77 % av erbjudandet. Målet att skulle bli enfolkaktie var därmed uppnått. - Det uppgavs ocksåatt försäljningen var den tredje störstabörsintroduktionen i och den ojämförligtstörsta någonsin i . hade såmånga privatpersoner i anmält sig för köp avaktier som . - Teliaaktiennoterades på OM Stockholmsbörsen den 13 juni 2000.Den 7 juli 2000 meddelade iett pressmeddelande att övertilldelningsoptionen iTelia hade stängts. Antalet aktier i detursprungliga erbjudandet hade uppgått till 900miljoner aktier, varav 117 miljoner aktier utgjordesav en övertilldelningsoption. 100 miljoner aktier avövertilldelningsoptionen hade sålts. Antalet avstaten sålda aktier uppgick till 883 miljoner,motsvarande av kapital och röster i bolaget.Statens ägande i efter stängning avövertilldelningsoptionen uppgick därmed till 70,6 %.Principerna för tilldelning tillinstitutionella köparePrinciperna för tilldelning till institutionellaköpare vid börsintroduktionen av angavs i enbilaga till statsråden och . Av bilagan framgårföljande. **FOOTNOTES**[1]: "Retroaktiv lagstiftning i europaperspektiv- om betydelsen av allmänna rättsgrundsatser" avUlf s. 131-150 i till StigStrömholm. : Iustus förlag, 1997. [2]: EG och EG-rätten av m.fl.Stockholm: Publica, 1993, s. [3]: A. a. s. [4]: A. a. s. 149.Banksyndikatet har i samråd medNäringsdepartementet rankat de svenska ochinternationella institutionella investerarna ochplacerat var och en i ett antal olika klasser.Dessa klasser är vägledande för tilldelningentill var och en av institutionerna.Gruppindelningen ärSuper class - indexdrivna svenska institutionerKlass 1 - Nordiska och internationellainstitutioner av toppkvalité dvs. institutionersom a) kontinuerligt är aktiva i första- ochandrahandsmarknaden för svenska, europeiskaaktier i allmänhet och aktier isynnerhet,b) producerar egna analyser av toppkvalité, c)har en långsiktig investeringshorisont och d)ofta är på köparsidan i andrahandsmarknaden. Urdenna grupp kan en mindre grupp investorerutskiljas som viktiga opinionsbildare.Klass 2 - Mindre nordiska och internationellainstitutioner av god kvalité dvs. institutionersom är långsiktiga och som är aktiva i marknadenmen som inte har samma inflytande/betydelse somklass 1.Klass 3 och 4 - Institutionell efterfrågan avlägre kvalité och av mer spekulativ art dvs.mindre institutioner med mindre resurser attgenomföra egna kvalitativa analyser samt andrainflytelserika institutioner med mindrelångsiktig inriktning i sin investeringspolitik.Totalt kommer institutioner att tilldelas cirka77 % av totala antalet aktier i transaktionen. Avdessa aktier kommer att fördelas tillnordiska institutioner och tillinstitutioner i utlandet. Tilldelningar tillinstitutioner efter kvalitetsrankning kommer attbli enligt följande.Aktietilldelning inom varje klass sker enligtnedanstående principer. De institutioner somskall ges en mer generös behandling inom varjeklass ärDe som av index skäl måste inneha Teliaaktien ochdär sannolikheten för att de säljer ärlåg,De som har varit prisledande eller uppvisat lågpriskänslighet,De som kom in tidigt i boken,De som har varit aktiva ,De vars order motsvarar en normal order motbakgrund av det totala kapitalet underförvaltning och innehaven av liknande aktier,samtHur institutionen i fråga har agerat ieftermarknaden vid tidigare introduktioner.Detta har resulterat i följande tilldelning----------------------------------------------------|Kvalitetsrankning Ungefärlig % av totala| institutionella| tilldelningen----------------------------------------------------|Nordiska |institutioner|Super Tier 1----------------------------------------------------|Institutioner Tier |1----------------------------------------------------|Institutioner Tier |2----------------------------------------------------|Institutioner Tier |3 och 4----------------------------------------------------| "----------------------------------------------------Uppgifter i FinanstidningenDen uppgav underrubriken floppade att näringsministerBjörn tillät att amerikanska storbankerdrev upp introduktionskursen. hävdari artikeln att rekommendationen att sälja ut bolagetför just kom från de amerikanskainvestmentbankerna och med de båda svenska investmentbankernaCarnegie och trissade ochUBS medvetet upp priset på Teliaaktien införbörsnoteringen i syfte att maximera sin egenprovision. Tekniken för att få upp priset var enkel.Morgan hittade ett antal utländskahedgefonder som var villiga att betala bra förTeliaaktierna, väl vetandes att de snabbt skullekunna sälja dem vidare till svenska institutioner.Under premiärdagen bytte Teliaaktier till ett värdeav ägare. Köpare var svenskaaktiefonder, som var tvungna att köpa för attvara rätt viktade mot index. - Förutom provisionenfrån själva utförsäljningen kunde ,enligt , kamma hem mångmiljonbelopp icourtage när hedgefondernas aktier bytte ägare medjust som mellanhand.Finanstidningen gör i artikeln vidare gällande attregeringen var väl medveten om vilka utländskafonder som hade fått tilldelning. Trots önskemåletom långsiktiga ägare hade ,enligt tidningen, gått med på att stora posterplacerades hos de kortsiktiga hedgefonder som skullesälja av efter introduktionen.Promemorior från - utfrågningUtskottet har genom skrivelser tillRegeringskansliet bl.a. begärt en närmareredogörelse för hur värderingen av Telia ochprissättningen av Teliaaktien införbörsintroduktionen gick till samt hur deinstitutionella köparna rankades och tilldeladesaktier vid börsintroduktionen.Från har utskottet erhållitsammanlagt fem promemorior, bilaga A 3.2.2-A 3.2.6,och genomförde utskottet enutfrågning i ärendet med näringsminister , som därvid biträddes av bl.a.statssekreteraren . En utskrift avutfrågningen i sin helhet finns i bilaga B 4.Flertalet av promemoriorna lämnades till utskottetföre utfrågningen av . Nedan lämnasen sammanfattning av innehållet i de fyra förstapromemoriorna.Beträffande rankning av institutionella köpare angesi promemoriorna bl.a. följande. Den klassindelningsom låg till grund för tilldelningen tillinstitutionella köpare gjordes innananmälningsperioden började. Klassindelningen gjordesi två steg. I ett första steg lämnade bankkonsortietett förslag till rankning till departementet.Därefter granskade departementet och departementetsegna rådgivare om de individuella institutionernahade erhållit rätt rankning, varefter departementetgodkände klassificeringen.I fråga om anbudsförfarandet anges i promemoriornabl.a. På uppdrag av Näringsdepartementetsvarade de internationella ledarbankerna (MorganStanley och ) för processenavseende de internationella placerarna och församordningen.