bet · GO01AU7 · 2001-02-08 00:00:00 — För att kunna erhållatillsvidareanställningar berättar de inte omeventuella missförhållanden. Motionären anser attdet bör tillsättas en utredning som ser över dennaproblematik (yrk. 1).Vidare anser att det bör göras enändring i medbestämmandelagen. I statliga bolag somprivatiserats och i andra privata företag gällerinte yttrandefrihet och det grundlagsstadgadeanonymitets- och meddelarskyddet för personalen. Densom yttrar sig offentligt riskerar disciplinäraåtgärder. Motionären föreslår därför att dettillsätts en utredning som bl.a. ser övermedbestämmandelagen i detta hänseende (yrk. 2).Ronny och (båda s)anser i motion A715 att det råder oklarhet om vilkaregler som gäller för drogtester i offentlig ochprivat anställning. De anser därför att det börgenomföras en lagstiftning som tydligt klargör vadsom gäller vid hanteringen av dessa tester.Anders Ygeman (s) föreslår i motion A716 åtgärderför att utöka medbestämmandet. Medbestämmandelagenbör ändras så att företagen blir skyldiga attupprätta demokratiseringsplaner. Han anser också attlagen om styrelserepresention bör ändras så attlöntagarnas representation i framför allt mindreföretag kan förbättras. bör genom EU ochandra internationella forum verka för regleringar omförbättrat inflytande för de anställda i detransnationella företagen.Ewa m.fl. (m) hävdar i motion Ub807 attdet övergripande syftet med är attskapa en stark, funktionell region med hög tillväxtoch stor beredskap att konkurrera med andraeuropeiska regioner. För att lyckas med det krävsatt den svenska och danska delen av regionen i allthögre grad integreras. Avgörande för en integrationär att lagar och regler inom alla områden blir enklaoch tydliga. På arbetsmarknaden bör man få enkla ochlätthanterliga regler eller överskådliga"översättningar" så att föräldraledighet,pensionssystem, semesterregler m.m. är anpassade fören gemensam arbetsmarknad (yrk. 1).Utskottets ställningstagandeMånga av de krav på förändringar av denarbetsrättsliga lagstiftningen som redovisats ovanhar tidigare behandlats av utskottet.Ett vanligt argument för att ändra den nuvarandelagstiftningen är att den har tillkommit i en annantid med andra förutsättningar och att den därförinte svarar mot de krav som dagens arbetsmarknadställer. Utskottet kan konstatera att det har sketten gradvis förändring av arbetsmarknaden, särskiltnär det gäller anställningsformerna. Andelenvisstidsanställningar har ökat på bekostnad avtillsvidareanställningar. Detta drabbar framför alltkvinnor och ungdomar. Utskottet är oroat över dennautveckling - även om tendensen under senare tidpekar på en ökande andel tillsvidareanställningar -eftersom den leder till minskad trygghet för denenskilde, vilket i sin tur kan få återverkningar förhela samhällslivet. Utskottet kan inte oreserverathålla med motionärerna om att utformningen avnuvarande arbetsrättslagstiftning inte är anpassadför dagens arbetsmarknad. Lagstiftningentillförsäkrar den enskilde trygghet, ochförändringarna på arbetsmarknaden pekar snarare påatt den i vissa delar behöver förstärkas. Därmed ärinte sagt att andra förändringar är obehövliga. påpekat måste lagstiftningen ses över fråntid till annan.I betänkandet 1999/2000:AU5 pekade utskottet påatt utvecklingen hade gått mot kortare och lösareanställningsformer på bekostnad av fastaheltidstjänster. En annan utveckling var attalltfler inte längre var arbetstagare utan derastjänster utformades på sådant sätt att debetraktades som företagare. Eftersom denarbetsrättsliga lagstiftningen bygger på att den somutför arbetet är arbetstagare, innebär en sådanutveckling att alltfler står utanför lagstiftningen.Utskottet påpekade också att det har blivitvanligare att arbetstagare inte vågar framförakritik och synpunkter om förhållandena påarbetsplatsen. En annan tendens var enligt utskottetatt arbetstagare inte vågar utnyttja singrundlagsskyddade meddelarfrihet.Utskottet ansåg att det fanns skäl att se över denarbetsrättsliga lagstiftningen så att den uppfyllerkraven på trygghet och inflytande för de anställda.Exempel på frågor som skulle kunna bli föremål föröversyn var arbetstagarbegreppet, yttrandefrihetenför anställda och korttidsanställningarnas inverkanpå arbetslivet. Enligt utskottet borde det ankommapå regeringen att bestämma formerna för ochomfattningen av denna översyn. Utskottet föreslogdärför ett tillkännagivande med detta innehåll.Riksdagen anslöt sig till detta.Regeringen har med anledning av beslutgett i uppdrag att se över denarbetsrättsliga lagstiftningen (regeringsbeslut2000-07-13, N2000/2486 ARM). Enligt uppdraget skallöversynen ta sin utgångspunkt i dagens utvecklingoch de pågående förändringar som detkunskapsbaserade och internationaliseradearbetslivet kräver för en effektiv och flexibelarbetsmarknad. Särskilt skall små och medelstoraföretags situation samt förändringar inom svensk ochinternationell varu- och tjänstemarknad beaktas därarbete kan utföras i andra former än traditionellaanställningar och där det finns ett ökat behov avatt dels nyttja tidsbegränsade och s.k. atypiskaanställningar, dels kontinuerligt utbilda deanställda.Syftet med uppdraget skall vara att se över denarbetsrättsliga lagstiftningen så att den uppfyllerkraven på trygghet och inflytande för de anställdainom ramen för en flexibel och effektivarbetsmarknad. Principer för arbetsrättens framtidautveckling skall belysas. Utvecklingstendenser påarbetsmarknaden genom avtal på olika nivåer och iolika branscher skall beaktas.Översynen skall omfatta ett antal frågor.- Vem som är att anse som arbetstagare ellerarbetsgivare. Översynen skall i denna del främstomfatta en kartläggning av förekomsten avuppdragstagare som utför arbete som traditionelltutförts av arbetstagare och en analys av skälen tilldenna utveckling och om denna påverkar synen på vemsom skall anses som arbetstagare.- Tidsbegränsade anställningar. Utvecklingen avdessa anställningar skall kartläggas. Konsekvensernaav utvecklingen skall belysas. Vidare skall enbedömning göras om det är möjligt att minskaskillnaderna i anställningstrygghet ochanställningsvillkor mellan tillsvidareanställningaroch tidsbegränsade anställningar för attanställningsskyddslagen skall uppfylla kraven påtrygghet och förutsägbarhet för de anställda samtvilka effekter detta skulle kunna få för företagensutveckling.- Samverkan mellan arbetstagare och arbetsgivare.Uppdraget skall inriktas på att förtydliga ochutveckla arbetsgivares och arbetstagares ömsesidigarättigheter och skyldigheter enligtanställningsavtalet.- Anställningsskydd. I uppdraget ingår att göra enbedömning av om den strikta uppdelningen mellanuppsägning på grund av arbetsbrist och på grund avomständigheter som hänför sig till arbetstagarenpersonligen är ändamålsenlig för attanställningsskyddslagen skall uppfylla kraven påtrygghet och förutsägbarhet för de anställda inomramen för en flexibel och effektiv arbetsmarknad.Uppdraget skall redovisas senast den 31 december2001.Regeringen har vidare gett iuppdrag åt en utredare att biträdaJustitiedepartementet med att belysa frågan omyttrande- och meddelarfrihet för anställda iverksamheter med anknytning till det allmänna(Ju2000:R). Uppdraget skall utföras i enlighet medvissa riktlinjer. Utredaren bör göra en analys avvilka möjligheter det finns att rättsligt avgränsadet område där yttrande- och meddelarfrihet börgälla för anställda i verksamheter med anknytningtill det allmänna. Utredaren bör vidare göra enanalys av möjliga vägar att uppnå ett skydd förprivatanställdas yttrande- och meddelarfrihet på detområdet. Utredaren bör därvid särskilt beröra fråganom eventuella lagstiftningsåtgärder bör hagrundlagsform. Det bör stå utredaren fritt attutforma förslag till lagstiftningsåtgärder, om detbedöms lämpligt.Meddelarskyddskommitténs betänkande ochremissinstansernas synpunkter bör i tillämpligadelar vara en utgångspunkt. Utredaren bör underutredningsarbetets gång på lämpligt sätt hämta insynpunkter från organisationer på arbetsmarknadenoch medieområdet. Uppdraget skall redovisas senastden 1 maj 2001.Utskottet vill också påpeka att regeringen den 23september 1999 tillkallat en särskild utredare somskall se över behovet av lagstiftning eller andraåtgärder för att stärka skyddet av den enskildespersonliga integritet i arbetslivet (dir. 1999:73).I översynen skall det i första hand ingå frågor omanvändning av drogtester och andra medicinskakontroller samt frågor om persondatorer, elektroniskpost (e-post) och Internet i arbetet. Även andraintegritetsfrågor som kommer upp underutredningsarbetets gång och där skyddet för denpersonliga integriteten i arbetslivet kan varaallvarligt hotat skall tas upp av utredaren. Behovetav skydd för arbetssökande skall särskilt belysas.Utredaren skall utnyttja det arbete som utförts avtidigare utredningar och beakta det underlag somredan finns, t.ex. i betänkandet Medicinskaundersökningar i arbetslivet (SOU 1996:63).Utredaren skall redovisa resultatet av sitt uppdragsenast . Enligt vad utskottet harerfarit har uppdraget förlängts till den 31 december2001.Det skall också nämnas att regeringen den 21december 2000 har beslutat tillsätta enparlamentarisk arbetstidsutredning, ,semester och betald ledighet (dir. 2000:97).Kommittén har i uppdrag att göra en översyn avarbetstidslagen och av semesterlagen och övrigledighetslagstiftning. Representanter förarbetsmarknadens parter knyts till kommittén.Som framgår av den ovanstående redogörelsen pågårdet ett flertal utredningar som tar sikte på olikafrågeställningar som rör den arbetsrättsligalagstiftningen. Flera av de frågor som behandlas imotionerna kommer att beröras i dessa utredningar.I motionerna A703 och A704 uppmärksammas de äldresställning i arbetslivet. Den äldre arbetskraften ären utsatt grupp på arbetsmarknaden. mening bör man inte, som föreslås imotionerna, försämra de äldres skydd enligtanställningsskyddslagen. Istället bör man ta tillvara den resurs som den äldre arbetskraften utgörgenom att satsa på kompetensutveckling och på attanpassa arbetsplatser och arbetsvillkor till äldresförutsättningar. Man bör också verka för enförändring av den negativa attityd som finns motäldre arbetskraft.Utskottet vill i detta sammanhang särskilt belysade motionsförslag som syftar till att stärka denenskildes integritet under anställningsförfarandetoch i anställningsförhållandet. De tre frågor somuppmärksammas i motionerna rör drogtester,psykologiska tester och medlyssning av anställdastelefonsamtal. Enligt utskottets mening är detangeläget att dessa frågor ses över. Den nuvarandesituationen är inte acceptabel för de enskilda ochdet finns en uppenbar risk för godtycke. Utskottetvill peka på det uppdrag om den personligaintegriteten i arbetslivet som den särskildautredaren erhållit och som utskottet redogjort förovan. Som framgått skall översynen bl.a. avsedrogtester och andra medicinska kontroller. Ävenandra integritetsfrågor som kommer upp underutredningsarbetets gång och där skyddet för denpersonliga integriteten i arbetslivet kan varaallvarligt hotat skall tas upp av utredaren. Behovetav skydd för arbetssökande skall särskilt belysas.Utredningsuppdraget omfattar således uttryckligenfrågor som rör drogtester. Eftersom uppdraget gällerintegritetsfrågor i stort utgår utskottet från attäven de andra frågeställningarna, psykologiskatester och medlyssning, kommer att belysas.När det gäller den fråga om yttrandefrihet m.m.som behandlas i motion A714 vill utskottet peka påatt , i betänkandet En uthålligdemokrati! Politik för folkstyrelse (SOU 2000:1), ansåg det angeläget att utvidga ochförstärka meddelarskyddet så att det även gäller förprivatanställda. Att offentlig verksamhet överförs iprivat regi med offentlig finansiering, t.ex. inomsjukvård eller miljöfarlig verksamhet, gör enligtarbetsmarknadsutskottets mening detta ännu merangeläget. Utskottet kan också konstatera attutredningen menade att de demokratiska värderingarnaoch etiska principerna är lika viktiga när andraaktörer övertar offentligfinansierad verksamhet.Utskottet delar denna uppfattning och förutsätteratt regeringen efter utredning återkommer i frågan.Utskottet, som sammanfattningsvis inte anser bör föregripa de pågående utredningsarbetena, äri nuläget inte berett att föreslå några förändringarav den arbetsrättsliga lagstiftningen. Utskottetavstyrker därför motionerna A263 yrkandena 23 och 25(fp), A278 yrkandena 22 och 24 (kd), A701 (m), A702(s), A703 (fp), A704 yrkande 1 (m), A707 (s), A710yrkandena 1-3 (m), A711 (s), A714 yrkandena 1 och 2(mp), A715 (s), A716 (s) och N323 yrkande 19 (fp), iden mån de inte kan anses tillgodosedda genom vadutskottet har anfört.När det sedan gäller förslag omatt en lämplig myndighet bör få ansvar för att ökainformationen om gällande regler på arbetsrättensområde vill utskottet anföra följande.Dåvarande fick rätt attdisponera för att i samråd medJustitie- och Näringsdepartementena,,och i länvidareutveckla användningen av Internetbaseradeelektroniska tjänster för information ochärendehantering för företagare. Detta arbete harlett till utarbetandet av en "webbplats" benämndföretagarguiden. Syftet med guiden är att förenklainformationssökningen för blivande och befintligaföretagare. Intresserade skall här kunna hitta detmesta av den information som produceras avmyndigheter och andra offentliga aktörer och somberör företagare. Vidare vill utskottet peka på tvåandra "webbplatser" där enskilda kan hämtainformation, SverigeDirekt och Smelink.SverigeDirekt är en gemensam "portal" förinformation om den offentliga sektorn. Smelinkriktar sig till små och medelstora företag. Avsiktenmed Smelink är att förmedla information inom olikasamhällsområden till företagen.Till detta kommer att Statskontoret har tagit framkriterier som skall ligga till grund för begreppet24-timmarsmyndighet. Dessa är presenterade iStatskontorets rapport 24-timmarsmyndighet(2000:21). Syftet med dessa kriterier är attutveckla statliga myndigheters service gentemotenskilda medborgare och företag.Utskottet kan med detta konstatera att det redanfinns stora möjligheter för den enskilde företagarenatt hämta information inom det arbetsrättsligaområdet. Med hänsyn till detta avstyrker utskottetmotion A278 yrkande 28 (kd).Kravet på utbildning av blivande företagare somframställs i motion A231 kan utskottet ha vissförståelse för. Många av de problem som uppstår inomarbetslivet kan förklaras med bristande kunskap.Utskottet delar dock inte motionärernas uppfattningatt det bör ställas upp formella utbildningskrav påblivande företagare. Det finns då risk för att mångapersoner i onödan kommer att tveka att starta nyaföretag. Enligt utskottet bör man i ställetförbättra möjligheten för denna grupp att skaffa siginformation. Som utskottet pekat på ovan har dessamöjligheter avsevärt förbättrats. Utskottet ärdärför inte berett att göra något tillkännagivandemed anledning av motionen. Motion A231 (s) bördärför avslås.Den fråga som tas upp i motion A208 och som rörpolitisk information och opinionsbildning påarbetsplatsen har senast behandlats i betänkande1999/2000:AU5. Liksom motionärerna kan utskottet nukonstatera att inte lagt framnågra lagförslag på området eller på annat sättsärskilt berört frågan. Detta förhållande får enligtutskottets mening inte tolkas så att frågan skullebedömas som mindre viktig. Tvärtom finns det enligtutskottets mening anledning att upprepa vad somtidigare sagts om vikten av att människor känner sigdelaktiga i och har kunskap om politiska frågor. Enstark och livaktig demokrati förutsätter många ochskilda typer av mötesplatser där politiska budskapkan förmedlas och debatteras. Arbetsplatsen kan varaen sådan arena. I ovan nämnda betänkande utgickutskottet från att regeringen i det fortsattaarbetet skulle följa frågan. Såvitt utskottet kännertill har frågan ännu inte aktualiserats inomRegeringskansliet.Utskottet vill därför understryka vikten av attfrågan övervägs av en utredning eller på annat sättsom regeringen finner lämpligt. Vad utskottet haranfört med anledning av motion A208 bör gesregeringen tillkänna.Avslutningsvis i detta avsnitt behandlar utskottetde förslag som rör frågor om den arbetsrättsligalagstiftningen i förhållande till EU och ändringar ilagstiftningen på grund av det ökadearbetskraftsutbytet med Danmark.Vad gäller synpunkt på hurregeringens hållning i EU-arbetet skall vara villutskottet peka på att regeringen har förklarat atten målsättning under ordförandeskapet är attsärskilt främja åtgärder för en god arbetsmiljö,arbetstagarinflytande, löntagares rättigheter ochsocial trygghet. Detta arbete skall bl.a. ske iRådet för sysselsättning och socialpolitik.Utskottet kan notera att det har träffats enpolitisk överenskommelse om ett förslag tillförordning om en stadga för Europabolag och ettförslag till rådsdirektiv om arbetstagarinflytande idessa bolag. Vidare har det skett viktiga framstegvad gäller framtagandet av ett direktiv om rättentill information och samråd med arbetstagare.Enligt utskottets uppfattning skulle det varaolyckligt att på det sätt föreslårbegränsa regeringens möjligheter att påverka enkommande internationell lagstiftning. I stället börförhandlingarna bedrivas på sådant sätt att denenskildes skydd förstärks och arbetstagarinflytandetökar. Utskottet avstyrker därför motion A710 yrkande6 (m).När det sedan gäller frågan om harmoniseringen avden arbetsrättsliga lagstiftningen iÖresundsregionen kan noteras att utskottet ibetänkande 2000/01:AU1 behandlade motioner som togupp åtgärder för att främja en nordiskarbetsmarknad. Utskottet ansåg det angeläget att tabort hinder mot ett ökat utbyte av arbetskraftmellan de nordiska länderna och konstaterade attåtgärder vidtagits i detta syfte under de senasteåren. Bilaterala inventeringar och rekommendationerhar setts som en väg att påskynda arbetet med attriva gränshinder och fördjupa det nordiskasamarbetet. Bland annat pekades på den i maj 1999publicerade s.k. Öresundsrapporten som tog upp enrad frågor rörande skatter, transporter,näringspolitik och arbetsmarknad m.m. Utskottetförutsätter att detta arbete utvecklas ytterligare.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottetmotion Ub807 yrkande 1 (m).4 Visstidsanställning m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet behandlar i detta avsnitt motionerfrån allmänna motionstiden som rör frågor omtidsbegränsade anställningar ochdeltidsarbetandes situation. Vidare behandlasregeringens skrivelse om utvärderingen avanställningsformen överenskommenvisstidsanställning samt motioner väckta medanledning av denna. Utskottet, som avstyrkersamtliga motioner, hänvisar i huvudsak pågående utredning vid Arbetslivsinstiutetoch anser att det inte finns skäl attföregripa resultatet av denna utredning.Utskottet föreslår att skrivelsen läggs tillhandlingar. Vidare föreslår utskottet etttillkännagivande med innebörden attregeringen bör undersöka möjligheten att iSCB:s arbetskraftsundersökningar () ta inuppgifter om överenskommenvisstidsanställning.Jämför reservationerna 8 (m), 9 (v), 10 (kd),11 (mp), 12 (m) och 13 (v).BakgrundSom huvudregel gäller enligt anställningsskyddslagenatt anställningen skall gälla tills vidare.Tidsbegränsad anställning får dock avtalas för visstid, viss säsong eller visst arbete om det föranledsav arbetets särskilda beskaffenhet.Visstidsanställning får också användas för vikariat,praktikarbete eller feriearbete eller vid tillfälligarbetsanhopning och vissa andra situationer. Vidtillfällig arbetsanhopning gäller dock attvisstidsanställning får avse sammanlagt högst sexmånader . Avtal får också träffas omprovanställning i högst sex månader.Som framgår av den inledande redogörelsenbeslutade om en ändring ianställningsskyddslagen som innebar att det infördesen ny anställningsform - överenskommenvisstidsanställning. Den nya regeln trädde i kraftden . Anställningsformen innebär atten arbetsgivare kan anställa en person på viss tidutan att det krävs några särskilt angivna skäl. Föröverenskommen visstidsanställning ställer lagen uppvissa tidsgränser och andra begränsningar. förslag beslutades att enreferensgrupp skulle tillsättas med uppgift attkontinuerligt utvärdera den nya anställningsformenöverenskommen visstidsanställning.Samtidigt med beslutet om den nyaanställningsformen beslutade bl.a. om enannan ändring av lagen som rörde vikarier. Regelninnebär att om en arbetstagare har varit anställdhos arbetsgivaren i sammanlagt underde övergår anställningen i entillsvidareanställning. Denna regel trädde i kraftden 1 januari 2000.Regeringens skrivelse 1999/2000:146I enlighet med beslut tillsatteregeringen en referensgrupp somskulle utvärdera anställningsformen överenskommenvisstidsanställning. Referensgruppen, som leddes aven statssekreterare, bestod av företrädare förarbetsmarknadens parter ochJämställdhetsombudsmannen (JämO). Referensgruppenhar redovisat sitt arbete i en rapport (dnrN2000/97/RS). Av rapporten framgår bl.a. att gruppenhar sammanträtt sex gånger. Vid dessa möten harledamöterna regelbundet lämnat redogörelser för sinaerfarenheter. I huvudsak har följande framkommit.Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundethar funnit att anställningsformen är svår atttillämpa på grund av de begränsningar den har, isynnerhet såvitt avser antalet anställda. förekommer anställningsformen menendast i begränsad omfattning; den kan dock vara avbetydelse för mindre myndigheter. Enligt SAF haranställningsformen betydelse framför allt för demindre företagen och den privata sektorn. SAF seringa problem med anställningsformen som sådan menframför att den inte fått det genomslag som vartänkt eftersom ett antal kollektivavtal utgör hindermot att använda den. har inte centralt fåttnågra signaler om omfattningen eller om problem medtillämpningen. bedömer att anställningsformeninte tycks vara särskilt vanligt förekommande. JämOhar konstaterat att det inte finns några anmälningaravseende denna anställningsform. LO och TCO harhänvisat till en enkätundersökning. Enligt LObekräftar deras undersökning den bild som deförtroendevalda hade. Undersökningen visar attutnyttjandet av anställningsformen är av marginellomfattning men att några flagranta fall av missbrukhar upptäckts. LO anser att reformen inte har letttill att det skapats anställningar av någonomfattning varför den måste ses som misslyckad ochbör återtas. TCO pekar på att anställningsformeninte verkar ha fått någon större genomslagskraft ochatt kännedomen i vart fall hos de fackligaföreträdarna är begränsad avseende dess förekomst,eventuellt missbruk m.m.Under arbetets gång har referensgruppen inhämtatatt SCB, som har hand omArbetskraftsundersökningarna (), fr.o.m. den 1januari 2000 kommer att ha en specifik fråga omanställningsformen i sin enkät. Enligtreferensgruppen kommer förekomsten avanställningsformen därmed troligtvis att kunnaföljas på bättre sätt i framtiden.Referensgruppen anser sig inte kunna dra någrasäkra slutsatser vad gäller omfattningen avanställningsformen och dess tillämpning. Materialettyder dock på att anställningsformen förekommer omän i liten utsträckning och att den inte har letttill kringgående av anställningsskyddet förutom inågra enstaka fall.Regeringen anser för sin del att det inte finnsanledning att vidta några åtgärder med anledningenav rapporten.Motioner med anledning av skrivelsenModeraterna konstaterar i kommittémotion A6 att manvid utskottets behandling av regeringens förslag omöverenskommen visstidsanställning motsatte sig deolika begränsningsreglerna. Enligt nya anställningsformen blivit ett fiasko. Denhar inte fått det genomslag som var tänkt.Anställningsformen har endast fått en begränsadomfattning på arbetsmarknaden.