bet · GP01SOU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Vid behandlingen av budgeten förår 2001 i betänkande 2000/01:SoU1 anförde utskottetföljande:Utskottet vidhåller att den nationellahandlingsplanen för äldre med sina måloch resursförstärkningar bl.a. avseendeuppsökande verksamhet inom hemtjänstenoch den förändring av kommunernas ekonomisom skett bör kunna leda till bättrehemtjänstinsatser och till ett utvecklatkvalitetsarbete inom kommunerna.Utskottet avstyrker motionsyrkandena.Politikområde SocialtjänstpolitikBidrag till utveckling av socialtarbete m.m. (18:1)I budgetpropositionen föreslås att 80 378 000 kranvisas under anslag 18:1 Bidrag till utveckling avsocialt arbete m.m.Anslaget omfattar medel bl.a. till utveckling avungdoms- och missbrukarvården och tillkunskapsutveckling inom , bidrag tillorganisationer som arbetar för utsatta barn ochderas familjer samt till organisationer som arbetarför att motverka våld mot kvinnor och barn samtinsatser för att förverkliga FN:s konvention ombarnets rättigheter i Sverige.Under har länsstyrelserna fördelatmedel till kommunerna för att utveckla ungdoms- ochmissbrukarvården i syfte att åstadkomma balansmellan öppenvård och institutionsvård i kommunerna.Enligt har medlen bidragit tillpositiv utveckling och samverkan inom området. Föratt bättre kunna tillgodose kommunernas efterfråganpå ungdomsvård vid Statens institutionsstyrelseföreslår regeringen en omdisponering av 20 miljonerkronor av de särskilda medel som fördelas avlänsstyrelserna för utveckling av ungdoms- ochmissbrukarvården.Regeringen anger att följer uppstödet till organisationer inom det sociala områdetoch lämnar en samlad redovisning tillregeringen om statsbidragets användning iförhållande till bidragets syfte och de mål somangivits i myndighetens regleringsbrev.Socialstyrelsen konstaterar att statsbidraget ihuvudsak har använts enligt intentionerna attförstärka och komplettera de samhälleligainsatserna.År 2001 tillfördes anslaget ca 1,5 miljoner kronorför insatser i syfte att motverka våld mot kvinnor.Av dessa medel skall 1,2 miljoner kronoravse verksamheten som bedrivs vid Rikskvinnocentrum.Regeringen erinrar (s. 114) om att regeringenår inrättade Nationella rådet för kvinnofridför att ytterligare uppmärksamma frågor som rör våldmot kvinnor. Rådet är ett rådgivande organ förfrågor som rör våld mot kvinnor samt ett forum därregeringen kan utbyta erfarenheter och idéer medföreträdare för organisationer och forskare som ärengagerade i frågor som rör våld mot kvinnor. Rådetskall även uppmärksamma problemområden som behöveråtgärdas.Vidare påpekar regeringen (s. 113) attSocialstyrelsen, med anledning av kvinno-fridsreformen 1997, på regeringens uppdrag leder ettutvecklingsarbete i frågor om våld mot kvinnor. Inomramen för uppdraget har utarbetatutbildningsmaterial för respektivehälso- och sjukvården. I syfte att få till stånd enfastare samverkan på myndighetsnivå i frågor som rörkvinnovåld har tagit initiativ tillnationell myndighetssamverkan för kvinnofrid.Initiativet avser att skapa bättre möjligheter attfölja, integrera, styra och leda de samlademyndighetsinsatserna som vidtas utifrån givnaregeringsuppdrag och regeringens propositionKvinnofrid (prop. 1997/98:55). Som ett led imyndighetssamverkan har initiativ tagits till ettgemensamt informations- och resurscenter påInternet, en s.k. portal. har ocksåtagit initiativ till två metodutvecklingsprojektinom . Det ena rör familjerättensarbete och det andra roll ochorganisation. Flera länsstyrelser deltar ilänsövergripande samverkansgrupper med polis,landsting, kommuner och frivilligorganisationer föratt utveckla det förebyggande arbetet. ISocialstyrelsens uppdrag ingår också att samlakunskap om prostitutionens omfattning ochutveckling, att sammanställa kunskap om de socialainsatserna som bedrivs på lokal nivå samt att gestöd till utveckling och förbättring av insatserna,anförs det.Regeringen framhåller att kvinnojourer samt andraorganisationer som arbetar för att motverka våld motkvinnor får ett årligt stöd för sin verksamhet.Merparten går till kvinnojourernas tvåriksorganisationer och en mindre del till mansjoureroch andra mansorganisationer som arbetar för attmotverka våld mot kvinnor.Enligt regeringen har flera kommuner god beredskapatt i ett akut skede möta kvinnor som har utsattsför våld eller hot i hemmet och deras behov.Kommunerna har också blivit bättre på att samarbetaöver myndighetsgränserna. Den långsiktiga bered-skapen vad gäller t.ex. skyddat boende är dock sämretillgodosedd. Länsstyrelserna bedömer att det finnsbehov av utbildningsinsatser för dem som arbetarinom och som kommer i kontakt medvåldsutsatta kvinnor.Regeringen anför att insatser som syftar tillskydd och hjälp till kvinnor som blivit utsatta förvåld behöver utvecklas kontinuerligt.Socialstyrelsens utbildningsmaterial för personal isocialtjänsten och hälso- och sjukvården bör enligtregeringen kunna bidra till att öka kompetensen ochutveckla metoder för bemötande av och hjälp tillutsatta kvinnor.När det gäller prostitution anförs attkönshandelns komplexa och doldakaraktär gör att studier och kartläggningar av deninte är lätta att genomföra. Regeringen anser detdärför vara av stor vikt att det finns brainstrument för ändamålet. I syfte att utveckla ettbra och tillförlitligt instrument för uppföljning avprostitutionens utveckling och omfattning harSocialstyrelsen gjort en enkätundersökning, som be-handlar situationen såväl före som efter det attförbudet mot köp av sexuella tjänster trädde i kraft1999. I det fortsatta utvecklingsarbetet är detenligt regeringen angeläget att utveckla metoder föratt nå den dolda prostitutionen, som beräknas ståför två tredjedelar av all prostitution i landet.Inom pågår ett arbete med dettasyfte.I motion Fi294 av m.fl. (fp) yrkasatt för anvisar 20miljoner kronor mer än regeringen föreslagit tillanslaget 18:1 Bidrag till utveckling av socialtarbete m.m. (yrkande 15 delvis).Samma yrkande återfinns i motion So601 (delvis) avKerstin och ().I motion So428 av och () begärs ett tillkännagivande om fördelning avstatliga anslag till organisationer på det socialaområdet. Motionärerna anför att en uppdelninghittills har gjorts i fördelningen avSocialstyrelsens årliga bidrag mellannykterhetsrörelsen och andra organisationer somarbetar med missbruksfrågor visavi övrigaorganisationer vars verksamheter rör utsatta barnoch deras familjer samt våldsutsatta kvinnor. Under2001 fördelades tillnykterhetsorganisa-tionerna medan de organisationersom arbetar med utsatta kvinnor och barn erhöll 14,2miljoner kronor. Enligt motionärerna harverksamheterna i de båda kategorierna organisationermer gemensamt än vad som skiljer dem åt, och detfinns någon anledning att särskilja demi anslagssammanhang. Motionärerna föreslår därföratt regeringen ger i uppdrag att iarbetet med fördelning av bidrag betrakta de bådaanslagsposterna 14:7.1 och 18:1.3 som en gemensampott så att fördelning därur kan göras både tillnykterhetsrörelsen och till organisationer förvåldsutsatta kvinnor och utsatta barn och derasfamiljer. Inför föreslårmotionärerna att får regeringensuppdrag att omarbeta regelverket mot ett enda anslagför de olika organisationerna att söka ifrån.I motion So247 av och () begärs ett tillkännagivande om mer flexiblaregler när det gäller fördelning av anslagen för attdärigenom bättre kunna stödja organisationerna förutsatta barn och kvinnoorganisationerna samt derasarbete mot våld. Motionärerna hänvisar bl.a. tillSocialstyrelsens årliga rapport till regeringen omstatsbidrag till frivilligorganisationer inom detsociala området.I motion Ju323 av m.fl. (v) begärsett tillkännagivande om kommunernas ansvar för atttillgodose hjälp till våldsutsatta kvinnor genomökad finansiering till samt stöttning av uppbyggnadav lokala kvinnojourer (yrkande 4). Motionärernaanser att kommunerna måste se till att samtligavåldsutsatta kvinnor som söker hjälp får kompetentstöd. De finansiella konsekvenserna av ett ökatekonomiskt stöd till kvinnojourerna bör kartläggas,anförs det. I motionen begärs vidare etttillkännagivande om kommunernas ansvar gällande delokala jourernas basfinansiering (yrkande 6). Delokala kvinnojourernas existens bygger påkommunernas godtycke, trots att det för denna typ avverksamhet är av central betydelse att säkerställalångsiktighet. Vidare begärs ett tillkännagivande omtryggad långsiktig basfinansiering avRikskvinnocentrums verksamhet (yrkande 8). Enligtmotionärerna har Rikskvinnocentrums finansiellasituation varit ett dilemma ända sedan bildandet.För att säkra Rikskvinnocentrums expertkompetens börregeringen trygga en långsiktig basfinansiering.I motion So480 av och (s) begärs ett tillkännagivande om entrygg finansiering av och ett större samhälleligtansvar för kvinnojourerna.I motion Ju396 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförsom att de kunskaper och erfarenheter om våld motkvinnor som Rikskvinnocentrum erhållit bör spridastill sjukvården (yrkande 6).I motion Ju323 (v) yrkas att skall begäraatt regeringen tillsätter en utredning om ettnationellt resurscentrum mot prostitution (yrkande3). Cen- trumet skall stötta kvinnor som sökervägar ut ur prostitution samt bör informerainstitutioner och yrkesgrupper som möterprostituerade i sin verksamhet. Enligt motionärernabör utredningen även beakta vilka riktade anslag somkrävs till kommunerna för stöd till prostituerade.Motionärerna begär också ett tillkännagivande om attregeringen bör skärpa kraven på kommunernas arbetemed konkreta handlingsplaner för hjälp och stöd tillde kvinnor som utsätts för våld (yrkande 5). Enligtmotionärerna bör kvinnojourerna med sin sakkompetensingå i detta arbete. I motionen yrkas även etttillkännagivande om kvinnojourernas arbete medkvinnor med annan etnisk bakgrund samt vikten av attdessa grupper speciellt beaktas (yrkande 7).Motionärerna betonar vikten av att fokusera pågrupper med annan etnisk bakgrund när det gällersexualiserat våld och att uppmärksamma dessa grupperi och samverkansgruppernas arbete.Slutligen yrkas ett tillkännagivande om upprättandeav regionala kvinnocentrum (yrkande 9). För atttillgodose våldsutsatta kvinnors möjlighet tillspecialistvård i hela landet bör en utredningtillsättas rörande upprättande av och finansiellaförutsättningar för regionala kvinnocentrum medRikskvinnocentrum i som modell ochsamarbetspartner.I motion Ju324 av och Ulla-BrittHagström (kd) begärs ett tillkännagivande om atttillsätta en utredning med uppdrag att upprätta enhandlingsplan med konkreta åtgärder för att minskakvinnomisshandeln och då ta till varakvinnojourernas samlade erfarenheter (yrkande 1).I motion Ju448 av () begärstillkännagivanden dels om att ta till varaRikskvinnocentrums samlade kunskaper för att gemisshandlade och våldtagna kvinnor bättre bemötande(yrkande 3), dels om att bättre ta till varakvinnojourernas erfarenheter och kunskaper isamarbete med myndigheterna (yrkande 5).I motion So429 av och () begärs ett tillkännagivande om vikten av jämnareoch bättre arbetsvillkor för kvinnojourer.Socialstyrelsen har i årets rapport till regeringenom statsbidrag till frivillig-organisationer inomdet sociala området föreslagit att gränserna mellanbidragets huvudområden (alkohol och narkotika,utsatta barn och våld mot kvinnor) slopas för att fåen större flexibilitet och möjlighet till satsningardär behoven är störst och insatserna mestverkningsfulla. Enligt finns det förnärvarande exempelvis skäl att låta medel frånalkohol- och narkotikaområdet överföras till områdetutsatta barn eftersom det förstnämnda området enligtredovisningar i rapporten är överkompenserat ochområdet utsatta barn underkompenserat.Socialstyrelsen konstaterar att det samlat sker ennågot tydligare utveckling av organisationerna inomområdena utsatta barn samt våld mot kvinnor. När detgäller området alkohol och narkotika är bilden mersplittrad. Inom alkoholområdet medger dock bidragetsstorlek att en organisation som utvecklar nyaverksamheter kan få betydande anslagsökningar,vilket enligt styrelsen i praktiken är omöjligt vadgäller området utsatta barn och för organisationersom motverkar våld mot kvinnor. EnligtSocialstyrelsen talar detta förhållande för ett merflexibelt anslag, som ger möjligheter att stödjaverksamhetsområden i utveckling oavsett vilkethuvudområde verksamheterna tillhör.I betänkande 2000/01:SoU8 Nationell handlingsplanför att förebygga alkoholskador föreslog utskottet,med anledning av en motion, ett tillkännagivandetill regeringen om att det vid utformandet avdirektiven rörande fördelning av medel tillkommunerna för att genomföra handlingsplanen börskapas möjligheter att i större utsträckningmedelsfördela till frivilligorganisationer varsverksamhet rör t.ex. kvinnor och barn. Utskottetansåg att det bör undvikas att aktuella medel ialltför stor utsträckning fördelas till etableradefrivilligorganisationer som arbetar medmissbruksfrågor (s. 44). följde utskottet(rskr. 2000/01:144).Utskottet behandlade motionsyrkanden om stöd tillkvinnojourer och Rikskvinnocentrum även vidbehandlingen av förra årets budgetproposition,betänkande 2000/01:SoU1. Utskottet betonade (s. 76)att kvinnojourerna utför ett mycket viktigt arbeteför att stödja kvinnor som hotas och misshandlas.Utskottet konstaterade med tillfredsställelse attanslaget föreslogs tillföras ytterligare 1,5miljoner kronor för insatser i syfte att motverkavåld mot kvinnor, bl.a. genom den kunskapsutvecklingsom bedrivs inom Rikskvinnocen- trum. följde utskottet (rskr.2000/01:96).Senast i betänkande 2000/01:SoU18 behandladeutskottet motionsyrkanden om våld mot kvinnor (s. 69f.). Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisningtill det omfattande arbete som pågår på området.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2000/01:259).Statens institutionsstyrelse (18:2)I budgetpropositionen föreslås att 671 765 000 kranvisas under anslaget 18:2 Statensinstitutionsstyrelse. Vidare yrkas att riksdagenbemyndigar regeringen att , i fråga omramanslaget 18:2 , ingåekonomiska förpliktelser som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 18 000 000 krefter 2002.Statens institutionsstyrelse (SiS) ärförvaltningsmyndighet för de hem som avses i 12 §lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vårdav unga (särskilda ungdomshem) och lagen (1998:603)om sluten ungdomsvård samt 22 och 23 §§ lagen(1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM-hem). Verksamheten är indelad i verksamhetsgrenarnamissbrukarvård vid LVM-hem, ungdomsvård och slutenungdomsvård. Ungdomsvården och missbrukarvårdenfinansieras till respektive två tredje-delar med avgifter medan sluten ungdomsvårdfinansieras helt via myndighetens anslag.I budgetpropositionen (s. 121) anförs att tiovårdplatser inrättades när denstraffrättsliga påföljden sluten ungdomsvård träddei kraft. Påföljden har emellertid fått betydligtstörre tillämpning än vad som förutsågs då. Under2000 utnyttjade SiS i genomsnitt 50 årsplatser förungdomar intagna för verkställighet enligt LSU.Under 2001 kommer SiS att behöva disponera knappt 70årsplatser. Utvecklingen har inneburit att platservid de särskilda ungdomshemmen avsedda för vård medstöd av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelserom vård av unga har fått tas i anspråk, varvid detuppstått brist på sådana platser. Under hela detgångna året har det förekommit köer till vård för deungdomar kommunerna önskar placera.Enligt regeringen pågår utbyggnaden av platser iungdomsvården och SiS kommer att ha ca 60 nyaplatser . Den fortsatta utvecklingenav påföljden sluten ungdomsvård är svår att bedömamen mot bakgrund av den successiva ökning avefterfrågan som skett samt detfaktum att den genomsnittliga strafftiden har ökatbedöms SiS behöva 75 årsplatser isluten ungdomsvård. Kostnaderna för LSU-vården harblivit dyrare än beräknat bl. a. på grund av attvården förutsätter hög personaltäthet och lokalersom uppfyller höga krav på säkerhet.Efterfrågan på LVU-vård visar heller ingen tendensatt minska. För att komma till rätta med köerna tillde särskilda ungdomshemmen och motsvara en förväntadökning av efterfrågan bedömer SiS att man behöverfler platser för vård enligt LVU. Enligtbudgetpropositionen kommer regeringen att noga följautvecklingen av den slutna ungdomsvården och vårdenvid de särskilda ungdomshemmen. Regeringen harlämnat uppdrag till ,och SiS att gemensamt utvärdera denpåföljdsreform för unga lagöverträdare som trädde ikraft . Uppdraget innefattar attfölja upp och utvärdera påföljden överlämnande tillvård inom såvitt avser dessanvändning och innehåll samt att följa upp ochutvärdera påföljden sluten ungdomsvård såväl inomramen för det straffrättsliga systemet somverkställigheten.I samband med ekonomiska vårpropositiontillfördes anslaget fr.o.m. 2002och ochframåt. Regeringen föreslår nu att anslaget utökasmed ytterligare fr.o.m. 2002.I motion So567 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen anvisar tillanslaget 18:2 för år2002 (yrkande 22). Enligt motionärerna fungerarverksamheten vid SiS inte tillfredsställande.Särskilt kösituationen är allvarlig. Den nyapåföljden sluten ungdomsvård tränger ut andranödvändiga placeringar. Motionärerna anser att denslutna ungdomsvården bör överföras tillkriminalvården. Överföringen innebär att anslagettill SiS kan minskas med för år2002.I motion So434 av och Per-OlofSvensson (s) yrkas ett tillkännagivande om behovetav antal platser hos SiS. Motionärerna anför att SiSplaceringsresurser inte har ökat i önskvärdomfattning.I motion So211 av () yrkas attriksdagen begär att regeringen lägger fram förslagtill översyn av kostnadsansvaret för ungdoms-vården,i syfte att skapa ekonomiska incitament för tidigainsatser. Motionären anför att det finns risk föratt kostnaderna i högre grad än vårdbehovet bliravgörande för när insatser sätts in. Placering tillsluten ungdomsvård som följer av dom medför ingakostnader för kommunerna medan en placering på sammainstitution enligt LVU innebär kostnader på för kommunerna.Ett motionsyrkande om att överföra den slutnaungdomsvården till kriminalvården och därigenomminska anslaget till SiS avstyrkte utskottet i detav godkända betänkandet 2000/01:SoU1.Utvecklingsmedel till åtgärder förhemlösa (18:3)I budgetpropositionen föreslås att 10 000 000 kranvisas under anslaget 18:3 Utvecklingsmedel tillåtgärder för hemlösa.Regeringen tillkallade en parla-mentarisk kommitté med uppgift att föreslå ochinitiera åtgärder som syftar till att skapa enbättre situation för hemlösa och förhindra atthemlöshet uppstår (dir. 1998:108). Samtidigtavsattes under sammanlagt tre årför att pröva olika metoder för att långsiktigtkomma till rätta med hemlösheten. Kommittén, somavslutar sitt arbete , har haft iuppdrag att bereda och till regeringen lämna förslagtill stöd till projekt som finansierats avutvecklingsmedel till hemlösa.Regeringen bedömer att stimulansmedlen harbidragit till att lyfta fram problem som ärförknippade med hemlöshet. Flera initiativ tillutvecklingsprojekt har tagits, som sammantaget hargivit värdefull kunskap om metoder som kan varaverksamma för att långsiktigt komma till rätta medhemlöshet. Regeringen har därför avsatt30 i vårbudgeten 2001 för fortsattautvecklingsinsatser i sammanlagt tre år.I motion So567 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen beslutar att anslaget 18:3Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa skalldisponeras av (yrkande 23).I motion Bo246 av m.fl. (v) begärsett tillkännagivande om särskilda initiativ för attförbättra situationen för dem som blivit hemlösatill följd av avvecklingar inom vård och omsorg(yrkande 3). Enligt motionärerna kan konstateras attde som skrivits ut från psykiatrisk sluten vård ärkraftigt överrepresenterade bland dem som vräktsunder de senaste fem åren.I motion Bo246 (v) begärs vidare etttillkännagivande om att och Boverkettillsammans skall kartlägga hemlösheten minst varttredje år (yrkande 1). Motionärerna anser detrimligt att uppföljning och kartläggning avproblemet ingår som en självklar del iSocialstyrelsens verksamhet. I motionen begärs ävenett tillkännagivande om att ge uppdrag att ta fram särskilda åtgärder för hemlösakvinnor (yrkande 2). Uppdraget skall ske utifrånhemlösa kvinnors specifika förutsättningar ochproblem, anförs det. Motionärerna begär slutligenett tillkännagivande om att regeringen bör utredaoch lägga fram förslag till ändringar isocialtjänstlagen (yrkande 11). Motionärerna anföratt socialtjänstlagen inte garanterar rätten tilleget boende utan endast tak över huvudet.I motion Bo243 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om att socialtjänstlagenskall ge stöd för boende som en social rättighet(yrkande 5). Motionärerna påpekar att det i ,frånsett rätten till specialanpassad bostad föräldre och funktionshindrade, inte finns någonreglerad rätt till bostad ens för de mest utsattaindivider som aldrig kommer att få bostad på denvanliga marknaden. I motionen begärs vidare etttillkännagivande om en rikstäckande kampanj med ennollvision för hemlösheten (yrkande 8). Slutligenbegärs ett tillkännagivande om att Kommittén förhemlösa får ett förlängt förordnande (yrkande 9).Motionärerna anser att kommittén bör fortsätta sittarbete även efter 2001 och att uppdraget bör breddastill att även handla om missbrukarvård i samarbetemed myndigheter och organisationer.I motion So357 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om att en handlingsplanmed åtgärdsprogram bör utformas i samverkan mellanstaten, landstingen och kommunerna för att kommatillrätta med de hemlösas situation. Ihandlingsplanen bör de olika huvudmännensansvarsområden tydligt klargöras (yrkande 1).Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande omatt den erfarenhet som finns av goda behandlings-och vårdresultat måste tas till vara i ett aktivtarbete för de hemlösa (yrkande 2).I motion So375 av och Ulla-BrittHagström (kd) begärs tillkännagivanden om ennationell kampanj om utrotning av hemlösheten(yrkande 1) samt om att den planerade folk- ochbostadsräkningen skall ta fram ett tydligt underlagom hemlösa för att skapa möjligheter för ennollvision (yrkande 3). Motionärerna begär vidareett tillkännagivande om att frivillig-organisationerna och deras arbete bland hemlösauppvärderas (yrkande 2). Vidare yrkastillkännagivanden om att ta vara på och sprida degoda exemplen (yrkande 5) samt om forskningen omhemlösa (yrkande 6).I motion So501 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförs om dehemlösas bostadsbehov (yrkande 3). Motionärernaanför att rätten till en bra bostad till rimligkostnad är en social rättighet och en del avvälfärden som skall omfatta alla människor. Detbehövs fler natthärbärgen och fler alternativ tilldessa, med personal som stöd till de hemlösa, anförsdet vidare.I motion So435 av och () begärs ett tillkännagivande om rättentill bostad.Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden omatt här ifrågavarande anslag skall disponeras avSocialstyrelsen, senast i samband med förra åretsbudgetbehandling. Utskottet vidhöll i betänkande2000/01:SoU1 (s. 77) att en lösning påhemlöshetsproblemen förutsätter ett brett spektrumav initiativ och en bred förankring. bör medlen därför disponeras av regeringenoch de initiativ som tas ske inom ramen för enbredare politisk samverkan. Motionen avstyrktes.Senast i det av godkända betänkandet2000/01:SoU18 (s. 91) avstyrkte utskottetmotionsyrkanden om insatser för hemlösa och omändringar i socialtjänstlagen rörande rätten tillbostad. Utskottet vidhöll sin tidigare uppfattningatt det är angeläget med konkreta och omedelbarainsatser för att bistå de hemlösa och att slutmåletmåste vara att människor skall kunna få egnabostäder. Utskottet konstaterade att ettomfattande arbete pågår på många håll och avstyrktemotionerna.Statsbidrag till kvinnojourer (18:4,förslag till nytt anslag)I motion So566 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen för anvisar 10 000 000 krtill ett nytt anslag 18:4 Statsbidrag tillkvinnojourer (yrkande 28 delvis). Enligtmotionärernas mening får landets kvinnojourer försmå anslag för att kunna bedriva sin värdefullaverksamhet effektivt.I motion A211 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om ökat stöd till nya kvinnojourer(yrkande 32).