bet · GP01SFU3 · 2001-10-16 00:00:00 — Kvinnor födda1944 eller tidigare skall även om dödsfalletinträffar efter utgången av 2002 kunna beviljassåväl inkomstrelaterad änkepension somgarantipension i form av änkepension. Detta hängersamman med att dessa kvinnor anses ha ett störreskyddsbehov än övriga vuxna efterlevande, eftersomde - generellt sett - kommer att ha sin huvudsakligaförsörjning från den allmänna änkepensionen.Beträffande kvinnor som är födda eller senare,som grundar sin rätt till änkepension på dödsfallefter utgången av 2002, bör änkepensionen ses som enkompletterande inkomst till förvärvsinkomster.Regeringen föreslår med hänsyn härtill att endast enkvinna född eller tidigare, som uppbäränkepension på grund av dödsfall som inträffat efterutgången av 2002, skall vara kvalificerad för detreformerade BTP.Eftersom hustrutillägget är en förmån som är underavveckling finns det enligt regeringens uppfattninginte skäl att ändra den nuvarande möjligheten attjämte hustrutillägg uppbära BTP.Aktivitets- och sjukersättningDet nya sjukersättningssystemet, som träder i kraftden , innebär att förtidspension ochsjukbidrag ersätts av aktivitetsersättning ochsjukersättning. Aktivitetsersättning skall kunnautges till en försäkrad som är under 30 år.Sjukersättning skall kunna utges till personer iåldern . Förmånerna skall kunna utges inivåerna hel, tre fjärdedels, halv eller enfjärdedels förmån.Personer som är berättigade tillaktivitetsersättning kommer att ha en anknytningtill det allmänna sjukförsäkringssystemet som ärsvagare och mindre varaktig än vad enförtidspensionär har till det allmännapensionssystemet. Dock kommer det i gruppenaktivitetsersättningsberättigade att finnas personersom bor i någon form av särskilt boende, t.ex.gruppboende. Dessa boendeformer är inte sällandyrare än de boendeformer som unga normalt bor i.Det föreslås därför att personer som uppbäraktivitetsersättning skall vara kvalificerade fördet nya BTP. Eftersom sjukersättningsförmånerna istora delar liknar nuvarande förtidspensions- ochsjukbidragsförmåner föreslås att ävensjukersättningsberättigade personer skall varakvalificerade för det nya BTP.Det kan ifrågasättas om personer som uppbärpartiell aktivitets- eller sjukersättning skallkunna kvalificera sig för det nya BTP. Emellertidkommer partiell ersättning i många fall att utgöraantingen förmånstagarens huvudsakliga försörjningeller i väsentlig mån utgöra ett betydande tillskotttill försörjningen. Med hänsyn härtill måste frågangrundligt utredas innan ett förslag kan läggas framom att begränsa möjligheterna att jämte partiellaktivitets- eller sjukersättning uppbära BTP.Det föreslås också att den som får hela sinsjukersättning vilandeförklarad skall varakvalificerad för BTP under som längst ,medan den som får hela sin aktivitetsersättningvilandeförklarad skall kunna få BTP för hela den tidför vilken aktivitetsersättningen är beviljad.Förmån som betalas ut från EU/EESBTP är en förmån som omfattas av förordningen (EEG)nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för socialtrygghet när anställda, egenföretagare eller derasfamiljemedlemmar flyttar inom gemenskapen. BTP äremellertid en sådan särskild, ickeavgiftsfinansierad förmån som avses i artikel 4.2a.Med hänsyn härtill, och då den nuvarande lagen omBTP är förtecknad i bilaga IIa till förordningen,utbetalas enligt artikel 10a förmånen endast tillförmånstagare som är bosatta i och endast ienlighet med bestämmelserna i lagen om BTP. Eftersomden nya lagen om BTP kommer att ersätta nuvarandelag krävs enligt regeringen förhandlingar inomEU/EES för att få den nya lagen antecknad i bilagaIIa till förordningen 1408/71.Enligt nuvarande regler betalas BTP ut tillpersoner bosatta i som uppbär pension enligtlagstiftningen i en stat som ingår i EU/EES.Regeringen anser inte att det finns anledning attändra på detta förhållande. Endast sådana EU/EES-förmåner som motsvarar någon av de svenskaförmånerna som kvalificerar den enskildeförmånstagaren för det reformerade BTP skall dockanses uppfylla kvalifikationsvillkoret.MotionernaI motion Sf37 yrkande 1 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om att personer somuppbär någon form av ålderspension skall varakvalificerade för det nya BTP. Annars kommerekonomiskt svaga gruppers möjlighet att kvarstå iförvärvsarbete att begränsas. I sammamotion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om attomställningspension och förlängd omställningspensionskall kvalificera för BTP och att detsamma skallgälla för all form av änkepension. Motionärernaanser det uteslutet att ytterligare försämra för enredan utsatt grupp. I yrkande 3 begärs etttillkännagivande om att även utländska förmåner frånländer utanför EU/EES bör kvalificera för BTP.I motion Sf38 yrkande 1 av () begärs ett tillkännagivande om människorsom går i pension . Motionärenanser att det är en klar försämring att man idet nya BTP-systemet inte kan få BTP vidförtida uttag av ålderspension.Utskottets ställningstagandeKravet på att en ålderspensionär tar ut allålderspension för att bliberättigad till BTP skulle kunna tolkas som att detstrider mot statsmakternas strävan att människorskall vara i förvärvsarbete så länge som möjligt.Det nya ålderspensionssystemet är så konstruerat attpensionen ökar ju senare man pensioneras, vilketbl.a. beror på att den pension som man avstår frånhar man sedan till godo. Därmed finns, som påpekas ipropositionen, en risk för att en partiellålderspension tillsammans med BTP skulle kunnautnyttjas för att subventionera ett senare men högreuttag av ålderspension. En sådan ordning ärutskottet inte berett att ställa sig bakom.Enligt principerna för reformen skall BTP kunnautges till personer som har sin huvudsakligaförsörjning bl.a. i form av allmän pension. Personersom uppbär omställningspension eller förlängdomställningspension är i förvärvsaktiv ålder, varförpensionen i flertalet fall torde utgöra en mindredel av förmånstagarens samlade inkomst. Därtill kandessa personer vara berättigade till bostadsbidrag.Utskottet delar därför regeringens uppfattning attomställningspension och förlängd omställningspensioninte skall kunna kvalificera för det nya BTP.Frågan är vidare om en änka född eller senaresom får änkepension på grund av dödsfall sominträffar efter 2002 skall vara berättigad till detnya BTP. En sådan änka kommer, enligt de nyareglerna om efterlevandepension som träder i kraftden , endast att vara berättigad tillinkomstrelaterad änkepension på grundval av denavlidne makens intjänade ATP . mening måste en sådan änkepensionbetraktas som ett komplement till en förvärvsinkomstsnarare än som en huvudsaklig inkomst. Utskottetdelar därmed regeringens uppfattning att änkepensioni dessa fall inte skall kvalificera för det nya BTP.Beträffande frågan om utländska förmåner anserutskottet att eventuella åtaganden för attbetala BTP till personer som uppbär pension ellerinvaliditetsförmån från ett land utanför EU/EES-området bör regleras genom internationellaöverenskommelser om social trygghet. Utskottet villdock tillägga att en person som är bosatt i endast har pension från ett land utanför EU/EESkan komma att bli berättigad till sådantäldreförsörjningsstöd som föreslås i proposition2000/01:136.Eftersom BTP inte heller enligt dagens regler kanutges till den som enbart uppbär förtida uttag avålderspension innebär regeringens förslag i dennadel ingen ändring jämfört med nuvarande regler.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringensförslag och avstyrker motionerna Sf37 yrkandena 1-3 och Sf38 yrkande 1.Utskottet föreslår ett förtydligandeav 2 § punkt 1 i förslaget till lagom bostadstillägg till pensionärerm.fl. så att det klart framgår attkravet på att den bidragsberättigadeskall ha tagit ut all denålderspension han eller hon ärberättigad till även gällergarantipension.Bostadskostnad och högsta BTPUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag bl.a.om- att det nya BTP endast skall lämnas för denbostad i vilken bidragstagaren har sitthuvudsakliga boende (permanentbostaden),- att, såvitt gäller bostad i särskildboendeform, BTP endast skall lämnas förboende i lägenhet eller för boende i en-eller tvåbäddsrum,- att bostadskostnaden för gift som delarbostad med sin make skall, oavsett om denandre maken är kvalificerad för BTP ellerinte, delas lika mellan makarna,- att BTP skall lämnas med högst avbostadskostnaden till den del denna för enensamstående bidragstagare inte överstiger4 och för en giftbidragstagare som sammanbor med sin make inteöverstiger och- att en bidragsberättigad som bor itvåbäddsrum i särskild boendeform skall harätt till BTP för bostadskostnad som inteöverstiger per månad.Riksdagen avslår därmed motionsyrkanden omboendestrukturen i särskilda boendeformer ochom att BTP skall utges avboendekostnaden per månad.Jämför reservationerna 6 (m) och 7 (m).PropositionenBidragsgrundande bostadskostnadRegeringen föreslår att det nya BTP, liksom detnuvarande, skall lämnas endast för den bostad ivilken den bidragsberättigade har sitt huvudsakligaboende (permanentbostaden). Vidare föreslås att denuvarande reglerna för BTP för bostad i särskildboendeform skall föras över till den nya lagen.När den bidragsberättigade på grund av omvårdnadeller vård helt eller till övervägande del vistaseller bor i särskild boendeform eller likartadbostad, utbetalas BTP enligt nuvarande regler förden ursprungliga permanentbostaden under högst sexmånader. Fristen räknas från det attförsäkringskassan bedömt vistelsen eller boendet somstadigvarande. Det föreslås att även dennaundantagsregel överförs till det nya systemet.Enligt regeringen kan det dock ifrågasättas omsärskilt boende i tvåbäddsrum bör anses som enpermanentbostad. Det kan också ifrågasättas omden nuvarande sexmånadersgränsen vid vistelseutanför permanentbostaden är ändamålsenlig.Dessa frågor hänger dock delvis samman med defrågor som behandlas i betänkandet Pension påinstitution (SOU 2000:112) och bör enligtregeringen behandlas i samband med beredningenav det betänkandet.Fördelning av bostadskostnaden mellan makarEnligt () föreskrifter(RFFS 1998:9) om beräkning av bostadskostnad skallbostadskostnaden för en pensionär som delar bostadmed sin make och vars make har pensionsförmån utgörahälften av den totala bostadskostnaden. Förpensionär vars make inte har pensionsförmån skalldäremot makarnas gemensamma bostadskostnad utgörabidragstagarens bostadskostnad.Dagens regler, som har sitt ursprung i dådet var vanligt med endast en förvärvsarbetande i enfamilj, är ofta förmånliga i det enskilda fallet,när bidragstagarens make inte är berättigad tillBTP. En effekt av detta blir dock att när även denandra maken blir pensionär kan BTP bli helt ellerdelvis bortreducerat. Trots lägre sammanlagd inkomstminskar således förmånen.Det föreslås att för gift bidragsberättigad somdelar bostad med sin make skall bostadskostnadendelas lika mellan dem, oavsett om den andre maken ärkvalificerad för BTP eller inte. Effekten av ensådan fördelning lindras dock av förslaget omfribelopp, som redovisas i senare avsnitt.Högsta BTPSedan den 1 januari 2001 lämnas BTP avbostadskostnaden . I 2001års ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100)förklarade regeringen sin avsikt att ibudgetpropositionen återkomma med förslagom en höjning av ersättningsnivån till 91 %.I den förevarande propositionen föreslås att BTPfr.o.m. skall kunna lämnas delstill en ensamstående bidragstagare avbostadskostnaden till den del denna inte överstiger4 , dels till en gift eller därmedlikställd bidragstagare som sammanbor med sin makeför sin del av bostadskostnaden till den del dennainte överstiger per månad.När det gäller boende i särskild boendeform anserregeringen det vara skäligt att höjabostadskostnadstaket från till imånaden per person. Härigenom kommerbostadskostnadstaket för boende i särskildboendeform att motsvara hälften av detbostadskostnadstak om som gällerför övriga boendeformer.MotionenMargit m.fl. (m) begär i motion Sf36 yrkande3 ett tillkännagivande om att regeringen böråterkomma efter lagens ikraftträdandemed en redogörelse för utvecklingen avboendestrukturen i särskilt boende. Motionärernaanser det inte hållbart att jämställa boende itvåbäddsrum med egen lägenhet. Vidare riskerar BTPatt bli, inte ett grundskydd för pensionärerna, utanett stöd till kommunerna. Detta kan i sin tur bidratill att mindre lämpliga vårdmiljöer permanentas.I samma motion yrkande 1 begärs etttillkännagivande om att BTP skall utges avboendekostnaden i månaden.Motionärerna anser att behovet av BTP skulle minskaom fastighetsskatten var lägre. Att höja BTP ärsåledes inte nödvändigt om staten avstår från atthöja bostadskostnaderna genom höjd fastighetskatt.Utskottets ställningstagandeVid utskottets behandling av regeringens proposition1993/94:173 med förslag om att ersätta det kommunalaBTP med ett statligt BTP fr.o.m. den1 behandlades bl.a. frågan om vilkakrav som kan ställas på eget boende i särskildboendeform (bet. 1993/94:SfU16). Enligt utskottetvar det inte tillfredsställande att det mellankommunerna och inom de särskilda boendeformernafanns så stora variationer i fråga om hyressättning.Särskilt gällde detta vid boende i flerbäddsrum.Utskottet ansåg inte att propositionens förslag omatt begränsa rätten till BTP till att avsebostadskostnaden i en- eller tvåbäddsrum löste deproblem som påtalats. För att en boendeavgift skallkunna tas ut och ligga till grund för ett BTP bordedet enligt utskottets mening vara fråga om attboendet innebär ett moment av självständigtförfogande över det upplåtna utrymmet på samma sättsom förutsätts i hyreslagstiftningen. Utskottetifrågasatte därför om boende i tvåbäddsrum i andrafall än när det rör sig om två makar eller andranärstående som själva valt att dela rum kanbetraktas som ett eget boende. Utskottet ansåg attregeringen borde överväga vilka krav som bör ställasför att boende i särskilda boendeformer skall ansesvara sådant eget boende som bör föranleda att ensärskild boendeavgift kan tas ut och därmed ocksåberättiga till BTP. Utskottet godtog regeringensförslag men föreslog ett tillkännagivande i frågan.Detta blev också beslut (rskr.1993/94:305).Utskottet har således redan vid /94ifrågasatt om boende i tvåbäddsrum skall kunnaberättiga till BTP. Av den förevarande propositionenframgår att regeringen numera delar dennauppfattning och att frågan därför skall övervägas isamband med beredningen av betänkandet Pension påinstitution. Utskottet vidhåller sin uppfattning ochförutsätter därför att regeringen beaktar vadutskottet har anfört i frågan. Utskottetgodtar med detta påpekande regeringens förslag idenna del.Såvitt gäller fördelning av bostadskostnadenmellan makar föreslås i propositionen attbostadskostnaden skall delas även för de makar därenbart den ena av makarna har pension. Förslagetinnebär att de flesta av dem kommer att få ett lägreBTP med det nya systemet. Detta motverkas i viss månav förslaget om fribelopp för makar. Det mildrasäven genom regeringens förslag om en särskildövergångsregel för dessa fall, vilken redovisasnedan. Med hänsyn härtill har utskottet inget attinvända mot förslaget i denna del. Utskottet villtillägga att regeringen i budgetpropositionen för2002 (prop. 2001/02:1) har lämnat förslag om attgränsen för föräldrars ansvar för hemmavarande barnsandel av bostadskostnaden skall höjas från 18 årtill fr.o.m. . Regeringenavser att återkomma med förslag omatt en motsvarande åldersgräns införs i den nyalagen om BTP.Vad därefter gäller storleken av BTP framgår av2001 års vårproposition att regeringen beräknar atten höjning till av bostadskostnaden innebär enförbättring för pensionärer med BTP på i genomsnitt400 kr och som mest med . Dennaförbättring kommer att gynna en grupp pensionärer,däribland många kvinnor, som har de lägstainkomsterna. Regeringen har i budgetpropositionenför 2002 (prop. 2001/02:1) återkommit med förslag omen höjning av ersättningsnivån till fr.o.m.2002.Utskottet, som redan i samband med sin behandlingav vårpropositionen välkomnade den aviseradehöjningen (2000/01:SfU5y), ser positivt på attregeringen nu också lämnat förslag om en motsvarandehöjning fr.o.m. 2003.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringensförslag och avstyrker motion Sf36 yrkandena 1 och 3.Inkomst av tjänst ochnäringsverksamhet m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag bl.a.om- att förvärvsinkomst skall beräknas medutgångspunkt i de bestämmelser som gäller förinkomstslagen tjänst respektivenäringsverksamhet enligt 10 kap. 16 § och 14kap. 21 § inkomstskattelagen (1999:1229),dock att inkomst av näringsverksamhet inteskall minskas med tidigare års underskott iförvärvskällan och att avdrag för kostnaderför näringsidkarens egen pension endast fårgöras till den del de överstiger ett halvtprisbasbelopp.Riksdagen avslår därmed motionsyrkandenrörande kvittning av överskott mot underskottrespektive behandlingen av pensionskostnaderi näringsverksamhet. Jämför reservationerna 8(m) och 9 (m).PropositionenEnligt regeringen kan det vara lämpligt att användai princip samma regler för inkomstberäkningen såväli systemet för BTP som för bostadsbidrag. Därmedunderlättas förståelsen för regelverket som blirenklare att administrera. Med hänsyn härtillföreslår regeringen att man vid inkomstprövningen avBTP skall utgå från en inkomstskatterättsligt be-räknad inkomst.Eftersom BTP skall vara ett individinriktat bidragav grundskyddskaraktär, är det dock bidragstagarenssamlade ekonomi som bör vara avgörande för rättentill BTP. Även bidragstagarens förmögenhet börsåledes påverka rätten till BTP liksom vissa typerav inkomster som inte är föremål förinkomstbeskattning i Sverige.Regeringen föreslår att den bidragsberättigadesförvärvsinkomst skall beräknas enligt reglerna ominkomst av tjänst enligt 10 kap. 16 § in-komstskattelagen, med tillägg av vissa skattefriaersättningar som, enligt regeringens uppfattning, iBTP-sammanhang, kan likställas med skattepliktigaersättningar. De tillägg som skall göras är inkomsti form av skattefria stipendier till den del deöverstiger , studiemedel i form avstudiebidrag och AGS-ersättningar.Vidare skall vårdbidrag , till skillnadfrån , påverka BTP till den del bidraget utgörskattepliktig inkomst av tjänst. Däremot skallenligt regeringen allmänna avdrag inte påverkainkomsten.Regeringen föreslår att bidragstagarens inkomst avnäringsverksamhet skall beräknas på samma sätt som ibostadsbidragssystemet, dvs. enligt14 kap. 21 § inkomstskattelagen.Enligt skattereglerna kan underskott iförvärvskällan sparas till påföljande år för attkvittas mot det innevarande årets överskott. Om ettsådant underskott tillåts reducera inkomsten skulledet inte ge en rättvisande bild av de aktuellainkomstförhållandena. Regeringen anser därför attett sådant sparat underskott inte bör reducera denbidragsgrundande inkomsten.Utgift för egen pension har mer karaktären avfrivillig disposition än nödvändig omkostnad och börliksom allmänna avdrag inte minska denbidragsgrundande inkomsten. Härigenom likabehandlasinkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet.Regeringen föreslår därför att kostnader för egenpension upp till ett halvt prisbasbelopp inte skallminska den beräknade inkomsten av näringsverksamhet.Eftersom det är bidragstagarens samlade ekonomisom skall vara avgörande för rätten till BTPföreslår regeringen att inkomstunderlaget för BTPskall innefatta all utländsk inkomst oavsett om denbeskattas i eller inte.MotionenMargit m.fl. (m) begär i motion Sf36 yrkande4 ett tillkännagivande om att underskott avnäringsverksamhet skall kunna kvittasmot ett överskott påföljande år vid fastställande avden bidragsgrundande inkomsten. Motionärerna anseratt näringsidkare, som ofta har varierande inkomsterfrån år , borde ha möjlighet till en merrättvisande bild av sina inkomster.I samma motion yrkande 5 begärs etttillkännagivande om behandlingen avpensionskostnader i näringsverksamhet vid beräkningav bidragsgrundande inkomst. För löntagare betalararbetsgivaren för pensions- ochsjukförsäkringar som är avdragsgilla i dennesrörelse, medan egenföretagaren får betala premiernasjälv och göra avdrag i den egna deklarationen.Förslaget bryter enligt motionärerna i viss mån motlikabehandlingsprincipen.Utskottets ställningstagandeUtgångspunkten för det nya BTP är att det skall varaett individinriktat bidrag av grundskyddskaraktäroch att bidragstagarens samlade ekonomi skall varaavgörande för rätten till stöd. I möjligaste mån bördet vara de aktuella inkomstförhållandena som avgörom BTP skall beviljas eller inte. Om ett sparatunderskott i näringsverksamhet skulle tillåtas attreducera inkomsten skulle det, som regeringenpåpekat, inte ge en rättvisande bild av de aktuellainkomstförhållandena. Utskottet anser därför, ienlighet med regeringen, att ett sparat underskottinte bör tillåtas att minska den bidragsgrundandeinkomsten. Därmed uppnås en överensstämmelse medbostadsbidragssystemet, vilket får ansesfördelaktigt från administrativ synpunkt.Vad gäller avdrag för näringsidkares kostnad föregen pension har fråga uppkommit om förslagetbehandlar näringsidkare och den som har inkomst avtjänst lika. Utskottet konstaterar att reglerna ompensionssparavdrag enligt inkomstskattelagen (59kap. 4-5 §§) innebär att avdraget, som inte fåröverstiga summan av de avdragsgrundande inkomsterna,inte heller får överstiga 0,5 prisbasbelopp medtillägg enligt följande. För inkomst av tjänst ärtillägget för den som har rätt till pension ianställningen till den del inkomsten överstiger10 men inte 20 prisbasbelopp. För inkomst av aktivnäringsverksamhet är tillägget av inkomsten,dock högst 10 prisbasbelopp. En arbetsgivare kandärtill göra pensionsavsättningar som inte direktpåverkar den enskildes lön.Om man utgår från beskattningsreglerna förenskilda individer innebär den föreslagna lösningenneutralitet mellan tjänste- och näringsinkomster.Lösningen innebär att kostnaden för en privatpensionsförsäkring upp till ett halvt prisbasbeloppinte kommer att minska vare sig bidragsgrundandeinkomst av tjänst eller näringsverksamhet. När detgäller näringsverksamhet kommer dockpensionskostnader därutöver att minskainkomstunderlaget. På sätt som angavs ikommittébetänkandet Förmån efter inkomst (SOU1997:85, s. 134) torde reglerna få mycket litenbetydelse för ålderspensionärer. Däremot medförreglerna betydande administrativa förenklingar.