bet · GP01FÖU1 · 2001-11-20 00:00:00 — Det förslagavseende fältpost som PTS tillsammans medFörsvarsmakten och utarbetat under 2000innebär att nuvarande fältpostorganisationavvecklas. Ett nytt system för post- ochpenningförsörjning i fält, som bygger påsamhällets ordinarie post- och betalningsväsende,utvecklas inom Försvarsmaktensunderhållsorganisation.I budgetpropositionen föreslår regeringen attriksdagen för anvisar ett ramanslag på till anslaget 6:10 FunktionenPostbefordran.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker vad regeringen ovan föreslårom anslag till funktionen Postbefordran.TransporterUtskottet behandlar här vad regeringen ibudgetpropositionen anfört om förmåga (s. 79),anslag och bemyndiganden (s. 9293) för funktionenTransporter.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker vad regeringenföreslår i fråga om anslag och bemyndigandenför funktionen Transporter (punkterna 20samt 27 i denna del).PropositionenRegeringen bedömde att funktionen hade engodtagbar förmåga vid utgången av 1999. Dettaavsåg då förmågan i både nuvarande och ettförändrat omvärldsläge som omfattar en ettåriganpassningsperiod. Denna bedömning kvarstår ävenför 2000 även om vissa brister har uppstått förjärnvägstransporter vid påfrestningar i nuvarandeomvärldsläge och för järnvägstransporter ochflygtransporter vid angreppshot i ett förändratomvärldsläge.Funktionens ökade beroende av fungerandeelförsörjning samt intakta IT-system gör sektornalltmer sårbar. Transportsektorns integrering medsamhällets övriga system medför att störningarinom transportsystemen får stora konsekvenser förhela samhället avseende såväl utrikes som inrikestransporter. Försvarsmaktens ominriktning mot eninsatsorganisation innebär att färre förband skallkunna agera över hela landets yta. Större kravställs på snabb tillgänglighet, samordning ochnationell operativ rörlighet. Försvarsmaktens egnatransportresurser för att genomföraförbandsflyttningar är begränsade. FunktionenTransporter har därför fortfarande en viktig rollför Försvars-maktens rörlighet och för att allatransportsätt skall kunna användas.I budgetpropositionen föreslår regeringen attriksdagen för anvisar ett ramanslag på till anslaget 6:11 FunktionenTransporter.Regeringen föreslår också att riksdagenbemyndigar regeringen att , i fråga omramanslaget 6:11 , godkännaavtal och beställningar, såvitt avser tjänster,utrustningar och anläggningar förberedskapsåtgärder, så att behovet av anslagsmedelefter 2002 för dessa och tidigare avtal ochbeställningar uppgår till högst 25 miljonerkronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker vad regeringen ovan föreslårom anslag och bemyndiganden för funktionenTransporter.EnergiförsörjningUtskottet behandlar här vad regeringen ibudgetpropositionen anfört om förmåga (s. 7980),anslag och elberedskapsavgift (s. 93) förfunktionen Energiförsörjning.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker vad regeringenföreslår om anslag och avgiftsuttag förelberedskapsavgiften för funktionenEnergiförsörjning (punkterna 21 samt 27 idenna del).PropositionenDet är inte möjligt att säkerställa en heltstörningsfri elförsörjning. ökarelberoendet i samhället, bl.a. till följd av ettökat krav på fungerande telekommunikationer ochIT-system. Samhällsviktig verksamhet somoundgängligen skall fungera måste därförtillförsäkras tillgång till el för situationer dåden ordinarie elförsörjningen inte fungerar.Regeringen vill betona att nivån påelberedskapen har utslagsgivande betydelse för detcivila försvarets förmåga. Så gott som allaviktiga samhällsfunktioner är starkt beroende aven något så när stabil eltillförsel. ärdet uppenbart att sårbarheten hos elsystemet ärbetydande. Sammantaget innebär dessa tvåförhållanden att beredskapsåtgärderna påelberedskapsområdet enligt regeringen måste geshög prioritet. Det gäller åtgärder såväl påproduktions- och distributionsområdena som hosanvändarna.Det allvarligaste hotet mot elförsörjningen ifredstid är sabotage mot vitala delar avelsystemet. Sådana angrepp kan leda till storakonsekvenser i samhället genom omfattande ochlångvariga elavbrott. Under normal fredstida driftär elförsörjningen mycket robust och säker. Detfinns dock anläggningar och elledningar som inteär möjliga att skydda till rimliga kostnader. Ettantal åtgärder vidtas för attminska sårbarheten inom elförsörjningen bl.a.utifrån de förslag som Överstyrelsen för civilberedskap (ÖCB) lämnat i sin rapport i december1999 från genomgången av delfunktionenElförsörjning.Regeringen har uppdragit åt Energimyndighetenatt tillse att en helhetssyn utvecklas somomfattar beredskapsåtgärder såväl på deneloperativa sidan som på användarsidan och attåtgärder skall vägas emot varandra vad gällerkostnader och effekt. Elförsörjningens beroende avtele- och radiokommunikationer är gränssättande.Både vid reparationer och återstart av elsystemetfinns det ett beroende av de publika telenäten.Särskilt vid återstart av elsy-stemet efter ettavbrott bedöms en fungerande kommunikation varanödvändig. Regeringen har uppdragit åtAffärsverket att i samråd med PTSanalysera de ömsesidiga beroendeförhållandena somfinns mellan elförsörjningen ochtelekommunikationerna vid långvariga ochomfattande elavbrott. Regeringen har vidarebeslutat att möjligheterna för investeringar iteknisk utrustning skall undersökas. Syftet är attkunna förbättra styrningen av knappa eltillgångartill prioriterade användare i en kris.Utvecklingen på gasturbinsidan skall följas som endel av bevakningen av tillgång till reservkraft isyfte att skapa bättre förutsättningar för driftav elsystemet i separata delsystem (s.k. ö-drift)i en krissituation.När det gäller oljeberedskapen har riksdagentidigare (bl.a. i prop. 1998/99:1, utg.omr. 6,anslag B 10) informerats om den s.k.malpåseläggningen av tre av de ca 40 statligalagringsanläggningar som skall avvecklas ienlighet med beslut . Härigenomsäkerställs en viss handlingsfrihet beträffandetillgången till skyddade lagringsutrymmen i ettförändrat omvärldsläge. Förmågan inomdelfunktionen Bränsle- och drivmedelsförsörjningvid påfrestningar i nuvarande omvärldsläge kananses vara godtagbar. Delfunktionens förmåga vidangreppshot i ett förändrat omvärldsläge bedömssammantaget av regeringen som godtagbar.I budgetpropositionen föreslår regeringen attriksdagen för anvisar ett ramanslag på till anslaget 6:12 FunktionenEnergiförsörjning samt fastställer avgiftsuttagetför elberedskapsavgiften, såvitt avser FunktionenEnergiförsörjning, till sammanlagt högst200 under 2002.Utskottets ställningstagandeVid förra årets budgetberedning (bet. 2000/01:FöU1s. 100) anförde utskottet bl.a. att utskottet sågmycket positivt på att regeringen avsåg att geberedskapsåtgärderna på elberedskapsområdet denallra högsta prioritet. Utskottet förutsatte attde åtgärder som regeringen kommer att vidta ledertill en förmåga inom delfunktionen Elförsörjningsom är godtagbar vid försvarsbeslutsperiodens slutår 2001.Enligt vad utskottet kan se redovisas inte ibudgetpropositionen vilken förmåga funktionenbedöms ha. Utskottet kan dock konstatera attregeringen avser ge delfunktionen Elförsörjninghög prioritet.Utskottet har vid varje /97slagit fast betydelsen av en robust och flexibelinfrastruktur, där bl.a. förmågan inomelförsörjningen särskilt har framhållits.Utskottet, som inte går vidare in på detta , fåranledning att återkomma i frågan dels i sambandmed beredningen av ett nytt försvarsbeslut (prop.2001/02:10, bet. 2001/02:FöU2) ,dels när utskottet skall behandlaregeringens aviserade proposition om bl.a.beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället ifred.Utskottet vill i sammanhanget också framhållabetydelsen av skyddet av viktiga anläggningar.Utskottet ser därför mycket positivt på att ettantal åtgärder vidtas för attminska sårbarheten inom elförsörjningen bl.a.utifrån de förslag som Överstyrelsen för civilberedskap lämnade i sin rapport i december 1999från genomgången av delfunktionen Elförsörjning.Utskottet kan även i denna fråga få anledning attåterkomma i de olika sammanhang som nämns ovan.Utskottet tillstyrker vad regeringen ovanföreslår om anslag och avgiftsuttag förelberedskapsavgiften för funktionenEnergiförsörjning.Totalförsvarsgemensamma verksamheterDe totalförsvarsgemensamma verksamheterna har tillhuvudsaklig uppgift att stödja övriga verksamheterinom politikområdet Försvarspolitik och omfattarmaterielförsörjning, personalförsörjning, högreutbildning inom totalförsvaret,kompetensutveckling, forskning och utveckling samtsignalspaning m.m. Verksamheterna finansieras tillstörsta delen genom avgifter men även till en delav anslag över statsbudgeten.De totalförsvarsgemensamma verksamheternabedrivs av ,, ,, , de frivilligaförsvarsorganisationerna samt av vissa mindrenämnder.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagen- bemyndigar regeringen att tillgodoseFörsvarets materielverks behov avrörelsekapital för genomen kredit på högst 21, (punkt 22),-- godkänner förslaget till investeringsplanför för perioden20022004 (punkt 23) och-- anvisar de av regeringen föreslagnaanslagsbeloppen för , ,, och stöd tillfrivilliga försvarsorganisationer (punkt27 i denna del).-Försvarets materielverkPropositionenFörsvarets materielverk är en avgiftsfinansieradmyndighet med uppgift att anskaffa, vidmakthållaoch avveckla materiel på uppdrag av främstFörsvars-makten. Vidare biträder Försvarsmakten i fråga om långsiktigmaterielförsörjningsplanering samtmaterielsystemkunskap.För de enskilda uppdragen utformar offerter utifrån Försvarsmaktensfastställda materielplan. Försvarsmakten gör sedankundbeställningar gentemot . Kundbeställningarna utgör ettåtagande för gentemotkunden och är grunden för uppföljningen avFörsvarets materielverks resultat ochmåluppfyllnad.Under 2000 har bl.a. levereratytterligare stridsvagn 122, ochJAS 39 . har också förberettoch i viss mån påbörjat anskaffning av materieltill de förband som har anmält tillinternationella styrkeregister.Den 1 januari 2000 införde en ny organisation med ettprocessorienterat arbetssätt, i syfte atteffektivisera verksamheten och att ökamöjligheterna att snabbt anpassa produktionen tillFörsvarsmaktens behov. I övergångsfasen fråntidigare organisation och arbetssätt harMaterielverket drabbats av vissaproduktionssvårigheter. Detta kan bl.a. utläsas iatt myndighetens milstolpseffektivitet, dvs.andelen leveranser inom överenskommen tid iförhållande till antalet planerade milstolpar, harsjunkit jämfört med föregående år.Försvarsmaktens materielförsörjning kunde därförinte ske i planerad omfattning. harvidtagit åtgärder för att förbättramilstolpseffektiviteten.Regeringen bedömer att den ökadeanpassningsförmåga som förändringsarbetet syftar till att uppnå ärav stor betydelse för Försvarsmaktens framtidamaterielförsörjning.Regeringen föreslår (förslag nr 22) attregeringen bemyndigas att, genom en kredit iRiksgäldskontoret om högst 21 ,tillgodose behov avrörelsekapital för behöver ettrörelsekapital för att finansiera uteståendeförskott till industrin och övrigt behov avrörelsekapital. Regeringen föreslår, mot bakgrundav utnyttjat kreditutrymme och av detbedömda framtida kreditbehovet, att krediten iRiksgäldskontoret sänks från 23 000 000 000 krtill högst 21 500 000 000 kr.Regeringen föreslår (förslag nr 23) attriksdagen godkänner förslaget tillinvesteringsplan för förperioden 20022004.Utskottets ställningstagandeUtskottet har intet att invända mot regeringensförslag för . Utskottetföreslår sålunda att bemyndigarregeringen att tillgodose Försvarets materielverksbehov av rörelsekapital, intill ett sammanlagtbelopp om högst 21 för budgetåret2002, genom en kredit i Riksgäldskontoret.Vidare anser utskottet att börgodkänna den investeringsplan för för perioden 20022004 som regeringenföreslagit.Totalförsvarets pliktverkPropositionenTotalförsvarets pliktverk är en till största delenanslagsfinansierad myndighet, vars huvudsakligauppgifter är att mönstra, skriva in ochkrigsplacera skall ge myndigheter ochandra som har bemanningsansvar inom totalförsvaretstöd och service för bemanning medtotalförsvarspliktiga som skrivs in för civilplikteller värnplikt samt i fråga om redovisning avannan personal inom skall även lämna stödoch service till utbildningsanordnarna i fråga omtotalförsvarspliktigas tjänstgöring.Under 2000 mönstrade och antagningsprövades 48154 personer, varav 499 kvinnor. Av deantagningsprövade skrevs 18 504 in till värnpliktoch 1 642 till civilplikt. Övriga skrevs in tillutbildningsreserven, var intetjänstgöringsskyldiga eller, i samband medkvinnors antagningsprövning, samtyckte inte tillinskrivning. Av de totalförsvarspliktiga somskrivits in till grundutbildning påbörjade 79 %sin grundutbildning . Totalt har19 219 registerkontroller genomförts i anslutningtill inskrivningen för att hindra olämpligapersoner att fullgöra grundutbildning. 128kontroller medförde ändrade inskrivningsbeslut.Antalet kvinnor som antagningsprövades under2000 minskade med 122 personer jämfört med 1999.Även antalet inskrivna kvinnor har jämfört med1999 minskat från 267 personer till har uppnått målet medatt skriva in totalförsvarspliktiga tillgrundutbildning så att avvikelserna från debemanningsansvarigas behov av inryckande inte ärstörre än . Regeringen beslutade den 30 mars2000 att antalet totalförsvarspliktiga som fullgörvärnplikt skall vara ca 15 fick då ändrainskrivningsbeslut för ett stort antal har under det gångnaåret fortsatt att utveckla mönstringen, bl.a. harendagsmönstring införts vid regionkontoren iKristianstad och . Dessutom harsamarbetet med skolhälsovården utvecklats, vilketlett till att ca 3 200 totalförsvarspliktigabefriats från mönstringen genom inlämnade intyg. Ijämförelse med 1999 har antalet avgångar undergrundutbildning ökat något . Avgångarnahar till största delen berott på hälso- ochpsykosociala skäl. Andelen som ansöker om vapenfritjänstgöring är oförändrad.Inriktningen är att utbildningsvolymen avtotalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt under2002 skall vara ca 15 000 totalförsvarspliktiga.Antalet totalförsvarspliktiga som fullgörcivilplikt kommer att minska. Regeringensinriktning är att ca 1 000 totalförsvarspliktigasom fullgör civilplikt skall utbildas.Regeringen föreslår (förslag nr 27) att tillanslaget 6:13 anvisas243 för . harregeringen beräknat mer jämförtmed 2001 för ändrat betalningsansvar för vissafolkbokföringsuppgifter. För att finansiera vissaförslag i den kommande propositionen om bättrevillkor för totalförsvarspliktiga har regeringenberäknat mindre samt30 mindre för 2003 och 2004jämfört med 2001.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att invända mot vad regeringenanfört beträffande Totalförsvarets pliktverk.Utskottet förordar därför att bifallerregeringens förslag och anvisar 243 086 000 krtill ramanslaget 6:13 Totalförsvarets pliktverkför år 2002.FörsvarshögskolanPropositionenFörsvarshögskolan skall genom utbildning ochforskning stödja totalförsvaretskompetensuppbyggnad och chefsutveckling av såvälmilitär som civil personal. Försvarshögskolansverksamhet finansieras huvudsakligen genomavgifter.Utbildning motsvarar totalt avFörsvarshögskolans verksamhet. Den är heltavgiftsfinansierad och Försvarsmakten är denstörsta beställaren. Skolans utbildning harutvecklats både till omfång och till innehåll därolika former av krishantering mot bakgrund avomvärldsutvecklingen har blivit en viktigkomponent. För chefsprogrammet har andelenutländska deltagare varit relativt hög, ,och skolans bedömning är att detta underlättar denpågående internationaliseringen av utbildningen.Andelen kvinnliga studerande på stabsprogrammetär . Av närmare 210 svenska elever påchefsprogrammen återfinns en kvinnlig officer.Genom fackprogrammen erbjuds Försvarsmaktenspecialutbildningar för kompetensutveckling avofficerare. Det har dock funnits svårigheter attnå upp till beläggningsmålen på ett antal av dessai likhet med föregående år. Brister i beläggningenger därmed också högre kostnader perutbildningsplats.Skolans anslagsfinansierade forskningsverksamhet(av forskningen som helhet) omfattargrundforskning, forskning inom säkerhetspolitikoch militärhistoria samt informationskrigsföring.Försvarsmakten har mot bakgrund av detekonomiska läget 2001 reviderat sina beställningartill Försvarshögskolan, och detta kan komma attleda till beställningsreduceringar inom denavgiftsfinansierade verksamheten. Konsekvensernaför Försvarshögskolan av de minskandebeställningsvolymer som Försvarsmakten aviserat ärsvåra att bedöma, men kan komma att påverkaskolans intäkter . Med anledning avdetta har Försvarshögskolan under första halvåret2001 påbörjat en intern översyn i syfte att skapaen effektivare organisation. För att tillmötesgåde framtida behoven av kvalitetssäkrad utbildninginom anser regeringen attdet är av stor vikt att Försvarshögskolanfullföljer sin strävan att stärka denvetenskapliga grund som myndighetens verksamhetbygger på.Regeringen föreslår (förslag nr 27) att tillanslaget 6:14 Försvarshögskolan anvisas 32 015 000kr för . Anslaget disponeras avFörsvarshögskolan för forskning och utvecklingm.m. inom skolans kompetensområde. Verksamhetenskall kunna knytas till utbildningen ochtillgodose totalförsvarets behov. Dessutombekostas verksamheten inom Delegationen förmilitärhistorisk forskning från anslaget.Regeringen avser att i regleringsbrevetföreskriva att av anslaget äravsedda för uppbyggnad av Försvarshögskolansvetenskapliga grund. Den skall motsvara enprofessur och en rekryteringstjänst inom vart ochett skolans kärnämnen.Regeringen beräknar att den avgiftsfinansieradeverksamheten kommer att uppgå till 270 miljonerkronor . Under förra verksamhetsåretredovisade Försvarshögskolan ett underskott. Detnegativa resultatet beror huvudsakligen på ickeinplanerade investeringar för att höja IT-säkerheten och på fördyring av hyra förtillfälliga lokaler. För verksamhetsåret 2002föreligger viss osäkerhet avseende Försvarsmaktensbeställningar. Det kan komma att leda tillminskade beställningsvolymer inomFörsvarshögskolans avgiftsfinansierade verksamhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att invända mot vad regeringenanfört beträffande Försvarshögskolan. Utskottetförordar därför att bifaller regeringensförslag och anvisar till ramanslaget6:14 Försvarshögskolan för år 2002.Försvarets radioanstaltPropositionenFörsvarets radioanstalt (FRA) är en myndighet meduppgift att bedriva signalspaning. Verksamhetenbedrivs enligt den inriktning som regeringen,Försvarsmakten och övriga uppdragsgivare anger.FRA skall också utveckla teknisk materiel ochmetoder som behövs för denna har bidragit medunderrättelser om förhållanden i vår omvärld somkan påverka vårt land i politiskt,säkerhetspolitiskt eller militärt har också bidragit medunderrättelser till stöd för svensktutrikespolitiskt agerande.De säkerhetspolitiska förändringarna har inneburit att Försvarets radioanstaltsekonomiska resurser harkunnat reduceras. Myndigheten har anpassat sigtill detta och rationaliserat verksamheten genomatt lägga ned stationer och investera iautomatiserad utrustning.Mot bakgrund av att någon genomgripande avregeringen initierad översyn inte på länge harskett av samt deomfattande säkerhetspolitiska förändringarna undersenare år beslutade regeringen den 6 september2001 om direktiv till en utredare för attgenomföra en granskning av verksamheten vidFörsvarets radioanstalt.Regeringen föreslår (förslag nr 27) att tillanslaget 6:15 anvisas för . För att tillgodose behovetav investeringar inom framtidsinriktade områdenhar anslaget ökats med för 2002jämfört med 2001.Utskottets ställningstagandeVerksamheten vid är av ensådan natur att en ytterligare redovisning intebör fogas till riksdagsprotokollet. Regeringensförslag till ramanslag 6:15 Försvaretsradioanstalt om för börbifallas av riksdagen.Totalförsvarets forskningsinstitutPropositionenDen inrättades den nya genom ensammanslagning av Flygtekniska försöksanstaltenoch . Myndigheten hartill uppgift att bedriva forskning, metod- ochteknikutveckling samt utredningsarbete förtotalförsvaret och till stöd för nedrustning ochinternationell säkerhet. Myndigheten får även iövrigt bedriva forskning, metod- ochteknikutveckling samt utredningsarbete.Verksamheten skall bedrivas med beaktande av kravpå relevans, integritet, vetenskaplig kvalitet ocheffektivitet.Forskning och utveckling för totalförsvaretsbehov har stötts av Försvaretsforskningsanstalt. Försvarets forskningsanstalthar efter en kundundersökning 1999 vidtagit ettomfattande antal åtgärder för att förbättrakunddialogen, god leveranstid ochbeställningsöverensstämmelse. Exempel är attmilstolpsförfarandet för fakturering av utfördauppdrag har utökats till fler fakturerandemyndigheter än Försvarsmakten. En internationellutvärdering av verksamheten vid avdelningen försensorteknik har genomförts . Ettåtgärdsprogram kommer att utarbetas utifrånutvärderingens rekommendationer.Omfattningen av Försvarets forskningsanstaltscivila forskningsverksamhet har, jämfört medforskningsverksamhet utförd åt totalförsvaret,ökat från under de senaste tre åren.Synergieffekter har främst uppnåtts genomflerpartsprojekt, delgivning av resultat,utbildning och undervisning. Forskningsanstaltenhar fortsatt att verka för attförsvarsforskningen skall nyttiggöras utanförtotalförsvaret.Försvarsmakten avdelar medel för s.k.strategiska forskningskärnor. Med dessa medel harForskningsanstalten viss möjlighet att självinitiera framtidsriktade satsningar. Därutöver harmyndigheten bedrivitinnovationsforskning, kompetensutveckling,framtidsorienterad forskning samt utvecklat ochvidmakthållit kontaktnätverk.Flygtekniska försöksanstaltens verksamhet hartill sin karaktär varit såväl militärt som civilttillämpbar. Finansiärer av projekt har t.ex. varitSaab, Aero, , Kungl. Exempel på tillämpningarär vindkraftsprogrammet och projekt för detEuropeiska rymdprogrammet, ESA.För långsiktig kompetensutveckling harFörsöksanstalten genomfört forskning ochteknologiutveckling på uppdrag av Försvarsmakten.Huvuddelen av verksamheten omfattar deflygtekniska basteknologierna aerodynamik,aeroelasticitet, flygdynamik och strukturteknik.Den försvarsanknutna verksamheten har domineratsav prov med anknytning till JAS 39 och dessutveckling. Ett antal provningsuppdrag röranderobotar och missiler har utförts åt olikabeställare.Regeringen föreslår (förslag nr 27) att tillanslaget 6:16 Totalförsvarets forskningsinstitutanvisas för år 2002.Anslaget finansierar försvars- ochsäkerhetspolitisk forskning för regeringens behov,skyddsforskning mot NBC-stridsmedel samtflygteknisk kompetens- och resursutveckling.Kompetensen skall även nyttiggöras utanförtotalförsvaret samt stödja svensk industri ochexport av försvarsmateriel. verksamhet skall tillgodosetotalförsvaret med forskning, metod- ochteknikutveckling samt utredningsverksamhet.Regeringen beräknar att den avgiftsbelagdaverksamheten vid kommer att uppgå till under år 2002.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att invända mot vad regeringenanfört beträffande verksamheten . Utskottetförordar sålunda att bifallerregeringens förslag och till ramanslaget anvisar för år 2002.Stöd till frivilliga försvarsorganisationerinom totalförsvaretPropositionenAnslaget finansierar utgifter för stöd till denverksamhet som anges i förordningen (1994:524) omfrivillig försvarsverksamhet. De frivilligaförsvarsorganisationerna, som anges i bilaga tillförordningen, får bidrag för den del av derasverksamhet som främjar totalförsvaret och somomfattar ledning och administration,försvarsupplysning, rekrytering,funktionärsutbildning för den egna organisationensamt ungdomsverksamhet.Regeringen redovisar att samtliga berördamyndigheter redovisar en minskning av antaletmedlemmar i de frivilligaförsvarsorganisationerna. Till stor del bedömsminskningen bero på de förändringar som pågår inomtotalförsvaret.Den närmare inriktningen av de frivilligaförsvarsorganisationerna är beroende avutredningen om den frivilligaförsvarsverksamhetens framtida inriktning ochuppgifter inom totalförsvaret.