bet · GP01UBU2 · 2001-11-27 00:00:00 — Detta förutsätter bl.a. en noggrann prövningav skuldförhållandet.StudiemedelUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden som rör grunddragen istudiemedelssystemet, avskaffande avinkomstprövningen respektive dispens fråntolvterminersregeln vid beviljande avstudiemedel, översyn av övre åldersgräns förstudiemedel, avskrivning av studielån somregionalpolitiskt medel, studiemedel förutbildning till teckenspråkstolk vidfolkhögskola, studiemedel vid utlandsförlagdsvensk högskoleutbildning, studiemedel vidstudier utomlands, införande av etttreterminerssystem med studiemedel samtutbetalningar av studiemedel med lika storamånadsbelopp.Jämför reservationerna 1 (kd), 2 (fp), 3 (c),4 (m, kd, fp), 5 (m, kd, c, fp), 6 (kd, mp)och 7 (m).I tre motioner framställs yrkanden som syftar tillförändringar i grunddragen i studiemedelssystemet.Kristdemokraterna vill enligt motion 2001/02:Ub449se ett nytt heltäckande studiestödssystem med en nystruktur (yrk. För studier på grundskole- ochgymnasienivå skall skilda system gälla för personerupp till och för personer mellan 25 och 55 år.Ett tredje system skall gälla för studier viduniversitet och högskolor. För yrkesverksamma skallstudiefinansieringen ske genom utbildningskonton.När det särskilt gäller studiemedel föruniversitets- och högskolestudier anserKristdemokraterna att bidragsdelen skall höjas till36 % av totalbeloppet (yrk. bör dockstudiemedel utgå med hälften bidrag och hälften lån.Inkomstprövningen skall avskaffas utan att därmedbidragsdelen i studiemedlen påverkas, något somutskottet återkommer till i det följande. Dessaförändringar av studiefinansieringen vid högreutbildning bör enligt införasfr.o.m. höstterminen 2003.Centerpartiet pläderar i motion 2001/02:Ub552yrkande 1 för sitt förslag till ett nyttstudiemedelssystem. Detta bör bygga på fyragrundläggande principer. Det skall vara lika föralla. Det skall vara enklare och mer lättöver-skådligt än . Det skall konstrueras så attsubventionerna i systemet blir tydliga. Skuldbördanefter studietiden skall lättas. Utifrån dessaprincipiella grunder förespråkar motionärerna enstudiefinansiering, där bidrag och lån utgör 50 %vardera av totalbeloppet för studiemedel,fribeloppet vid inkomstprövningen motsvarar tvåbasbelopp och återbetalningen utformas som ettmodifierat annuitetslån . Motionärernahävdar att en av de viktigaste faktorerna för attkomma till rätta med den sociala snedrekryteringentill högre utbildning är att minska skuldbördan förstudenter.Enligt i motion 2001/02:Ub260 yrkande6 måste studiemedelssystemet bli mer flexibelt ochföljsamt i förhållande till den enskilde studenten.Principen peng för poäng bör etableras. Fleravklarade poäng bör leda till en successivupptrappning av studiestödet. En sådan modelluppmuntrar flit, men gör det också möjligt förstudenter att fortsätta utbildningen på lägre fartutan att helt bli utan ekonomiskt stöd, menarmotionärerna. I sitt budgetförslag har Folkpartietkalkylerat med en höjning av fribeloppet vidinkomstprövningen från avbasbeloppet.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena.Ett nytt studiestödssystem som bygger på ettomfattande utredningsarbete har införts från den 1juli 2001. Motionsyrkanden om ett delvis annatstudiemedelssystem har på utskottets förslagavslagits av i samband med beslutet om detnya studiestödssystemet, och senast vid föregåenderiksmöte. Utskottet kan inte heller nu biträdaförslagen till ändringar. I sammanhanget villutskottet peka på att regeringen ibudgetpropositionen angett sin avsikt att noga följautvecklingen av studiestödsreformen m.m. för attskapa goda förutsättningar för eventuellaförändringar (s. 126).Ett avskaffande av inkomstprövningen vid beviljandeav studiemedel begärs i flera motioner. Som skäl fördetta anförs i motion 2001/02:Ub383 (m) yrkande 1bl.a. att studenten måste kunna minska lånedelen istudiemedlen genom att skaffa sidoinkomster. Också imotionerna 2001/02:Ub434 (m) yrkande 2 och2001/02:Ub485 (m) framhålls att fribeloppsgränsen istudiemedelssystemet hindrar studenterna från attgenom egna ansträngningar förbättra sin ekonomiskasituation. Kopplingen mellan den studerandes inkomstoch möjligheten till studielån måste helt tas bort.Kristdemokraterna anser i motion 2001/02:Ub449yrkande 8 att inkomsttaket skall tas bort, dvs. detskall vara fritt för studenter att kompletterabidragsdelen med eget arbete utan att bidragsdelenpåverkas. I motion 2001/02:Ub430 (kd), som handlarom utbildning i , föreslås likasåatt fribeloppsgränsen i studiemedelssystemet slopas(yrk. Motionärerna menar att regeln slår extrahårt i denna region med dess högrelevnadsomkostnader.I motion 2001/02:Ub260 yrkande 8 ställerFolkpartiet krav på att regeringen återkommer tillriksdagen med en strategi för hur fribeloppsgränsenpå sikt skall avskaffas. Gränsen för hur storinkomst studenten får ha utan att studiemedletreduceras bör höjas undan för undan så att den tillsist kan tas bort helt.U t s k o t t e t erinrar om att vidbeslutet om studiestödsreformen ställde sig bakomregeringens förslag om att bibehållainkomstprövningen men höja fribeloppet, den inkomstman får ha utan att studiemedlen reduceras. Från ochmed är fribeloppet avbasbeloppet, mot tidigare 150 %.Motionsyrkandena om avskaffande avinkomstprövningen avstyrks.Möjligheten till dispens från tolvterminersregelnm.m. vid beviljande av studiemedel bör enligtyrkanden i flera motioner utvidgas.Kristdemokraterna anser i motion 2001/02:Ub449yrkande 11 att alla som har gått eller merpå en lång sammanhållen utbildning skall få dispensatt erhålla extra studiemedel för att kunna slutförautbildningen. De tidigare dispensreglerna böråterinföras.Enligt i motion 2001/02:Ub260 yrkande10 bör regeringen återkomma till medförslag om generösare dispensregler än när detgäller det antal terminer under vilka studiemedelkan utgå. En utvidgad dispensmöjlighet börkombineras med krav på ökade återbetalningsbelopp.Också i motion 2001/02:Ub204 (m) framförs krav pååterinförande av möjligheten för studenter i längreutbildningar att erhålla studiestöd i fler än tolvterminer. I motion 2001/02:Ub280 (m) lyfts fram attreglerna för finansiering av längre utbildningarmåste justeras för att förhindra studieavbrott samt,till följd därav, ekonomiska och sociala problem.I motion 2001/02:Ub301 (kd) föreslås att det skallbli möjligt att separera uttagen av studiebidrag ochstudielån inom studiemedelssystemet. Förslagetinnebär att varje student skall ha rätt till sex årsstudiebidrag och studielån.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.Motsvarande motionsyrkanden har avslagits avriksdagen, (bet. 2000/01:UbU18,rskr. Utskottet hänvisade då till att syftetmed skärpningen i det nya studiestödssystemet avmöjligheterna till dispens från tolvterminersregelnvar att förebygga omfattande skuldsättning. För demsom påbörjar sina studier i det nya systemet skallde av beslutade reglerna gälla, dvs. attdet för studiemedel utöver tolv terminer skallkrävas synnerliga skäl. Vad som skall anses varasynnerliga skäl blir en uppgift för och förstudiestöd att avgöra.Kristdemokraterna begär i motion 2001/02:Ub449yrkande 10 en översyn av den övre åldersgränsen förstudiemedel. De påtalar som märkligt att nuvarandeåldersgräns finns i ett samhälle, därgenomsnittsåldern blir allt högre och där manständigt talar om det livslånga lärandet.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.Utgångspunkten i det nya studiemedelssystemet äratt lånen skall återbetalas. Lånedelen avstudiemedlen lämnas därför längst t.o.m. det år denstuderande fyller . Enligt 3 kap. 9 §studiestödslagen (1999:1395) begränsas rätten tillstudielån successivt fr.o.m. det år den studerandefyller enligt en regel (trappa) som angerhur många låneveckor som kan medges om studierpåbörjas vid en angiven ålder. Bidragsdelen istudiemedlen lämnas ograverad t.o.m. ålder.Utskottet erinrar om att åldersgränsen förstudiemedel har höjts i det nyastudiemedelssystemet. gällde attstudiemedel fick beviljas senast det år denstuderande fyllde 45, och efter denna ålder enbartom det fanns särskilda skäl.Frågan om avskrivning av studielån somregionalpolitiskt medel tas upp i två motioner. Imotion 2001/02:Ub268 (kd) framhålls behovet avåtgärder för att stimulera unga människor att bo ocharbeta i glesbygden. Motionären pläderar för att enförsöksverksamhet genomförs med en årlig avskrivningav statliga studielån med aktuelltåterbetalningsbelopp, i de fall unga vuxna väljeratt stanna kvar i eller flytta till englesbygdskommun. Detta bör finansieras inom ramenför studiefinansieringssystemet.Miljöpartiet vill i motion 2001/02:N364 yrkande 2ha en utredning om effekterna av en avskrivning avstudielån för nyexaminerade akademiker som flyttartill avfolkningshotade kommuner.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena, som motiveras av regionalpolitiskaskäl.Regeringen har i propositionen En politik förtillväxt och livskraft i hela landet (prop.2001/02:4) kommenterat förslag som förts fram omavskrivning av studielån som regionalpolitisktmedel. Enligt regeringen bör frågan om etteventuellt bidrag till betalning av studieskulderses i ett vidare perspektiv (s. 140). Ipropositionen som behandlas av näringsutskottet aviseras en utredning med uppdrag att göra enöversyn av de rörlighetsstimulerande medlen inomarbetsmarknadspolitiken, med särskild tyngdpunkt påflyttningsbidragen. Även andra möjligheter attfrämja tillgången till nyckelpersoner i vissaarbetsmarknadsregioner bör övervägas.I flera motioner förespråkas att studiemedel skallutgå för utbildning till teckenspråkstolk vidfolkhögskola. Enligt motionerna 2001/02:Ub238 (m),2001/02:Ub421 (s) och 2001/02:Ub518 (s) får i dagmånga hörande elever en grundläggande utbildning iteckenspråk i och gymnasieskolan. Dessaelever kan emellertid inte fortsätta direkt med entolkutbildning. All utbildning av teckenspråkstolkarsker nämligen vid folkhögskolor, där studiemedel enligt vad som anges i motionerna utgår först från20 års ålder. Motionärerna anser det angeläget, medhänvisning till bristen på teckenspråkstolkar, attåtgärder vidtas för att undanröja sådana hinder.Också i motion 2001/02:So619 (kd) yrkande 3 påtalasbristen på dövtolkar som skulle kunna avhjälpasgenom ett mer aktivt samhällsstöd till utbildningen,såsom att studiemedel kan utgå tilldövtolksstuderande före ålder.U t s k o t t e t vill med anledning avmotionsyrkandena anföra följande.Enligt gällande bestämmelser lämnas studiehjälpt.o.m. det första kalenderhalvåret det år då elevenfyller . En elev som därefter går kvar i engymnasial utbildning får studiemedel fr.o.m. detandra kalenderhalvåret det år då han eller honfyller . En studerande i högskolan eller i eneftergymnasial utbildning kan få studiemedel ävenföre ålder.Utbildningar som ger rätt till studiehjälprespektive studiemedel finns förtecknade i bilagatill studiestödsförordningen (2000:655).Utbildningens karaktär högskolemässig/eftergymnasial ellergymnasial/motsvarande avgör vilket studiestöd somkan lämnas.Regeringen har beslutat om ändringi bilagan till studiestödsförordningen när detgäller vissa utbildningar inom folkhögskolan. Frånoch med skall följande utbildningarberättiga till studiemedel oavsett ålder, nämligenyrkesutbildning som utgörpåbyggnad till gymnasieskolan och som för tillträdefordrar ett slutbetyg från en treårig utbildning igymnasieskolan eller motsvarande kunskaper.Samtliga teckenspråkstolkutbildningar vidfolkhögskola hör enligt Centrala studiestödsnämndensbeslut till denna kategori, dvs. de ärtvååriga och eftergymnasiala och studiestöd lämnas iform av studiemedel även före ålder.Centrala har i uppdrag avregeringen att redovisavilka yrkesutbildningar vid folkhögskola somberättigar till studiemedel oavsett ålder. Blandannat skall redovisas hur många elever som går pårespektive utbildning, hur många av dessa som fårstudiestöd samt hur många elever som är under 20 år.Utskottet anser med hänvisning till det anfördaatt syftet med motionsyrkandena är tillgodosett.Dessa bör således avslås av riksdagen.Enligt motion 2001/02:Ub206 (m) får studenter somdeltar i svensk högskoleutbildning förlagd tillutländskt universitet lägre belopp i studiemedel ände skulle ha fått om de blivit antagna somutbytesstudenter vid samma utländska universitet.Motionärerna anser att studiemedelssystemet i dettaavseende måste ändras så att studenter intemissgynnas på grund av ologiska regler.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandet.Studiemedel för studier utomlands beviljas medstöd av studiestödslagen under de förutsättningaroch med de belopp som föreskrivs av regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer. Enligtstudiestödsförordningen får studielån lämnas medhögst det belopp som Centrala studiestödsnämndenårligen fastställer med hänsyn tilllevnadsomkostnaderna i respektive land. Nämnden hari föreskrifter om studier utomlands avgränsat rättentill studiemedel till studerande som är antagna tilloch studerar vid utländsk läroanstalt utanför riketsgränser och som har rätt att tentera och avläggaexamen vid den utländska läroanstalten samt harstatus som studerande i studielandet. För att fåstudiemedel enligt utlandsföreskrifterna räcker detalltså inte med att studierna rent praktiskt bedrivsutomlands. Svenska studerande som vistas vidutländskt universitet, men som studerar vid svensktuniversitet och följer den svenska kursplanen,beviljas därför studiemedel på samma grunder och medsamma belopp som gäller för andra studerande vidsvenska läroanstalter.Utskottet anser inte att skall uttalasig för en ändring i gällande föreskrifter.Reglerna för studiemedel vid studier utomlands måsteförtydligas och harmoniseras med övriga EU-ländersregler, framhåller motionärerna i motion2001/02:Ub242 (m) yrkandena 1 och 2. De anger somexempel att svenskar som söker studiestöd måste havarit folkbokförda i de två senaste åren.Samtidigt måste svenskar som arbetar längre än ettår i något EU-land vara folkbokförda i landet ifråga. Summan av de båda motstridiga reglerna kanbli att den som arbetat utomlands inte kan fåstudiemedel för fortsatt utbildning i utlandet.U t s k o t t e t har inhämtat i samband mednämndens ställningstagande i ett överklagandeärendekonstaterat att kravet på folkbokföring inte alltidkan gälla för studier i land där har informerat omdetta. Frågan bereds inom departementet. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionen.Folkpartiet lägger i motion 2001/02:Ub260 yrkande 7fram förslag om införande av ett treterminerssystemmed studiemedel. Det bör enligt motionärerna varamöjligt för studerande att ägna sig åtheltidsstudier även . Reglerna omstudiemedel bär ändras så att en sådan reform kangenomföras.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.Enligt 3 kap. 5 § studiestödslagen får studiemedellämnas för som en studerande bedriverstudier på minst halvtid. Studierna måste dock pågåunder en sammanhängande tid om minst tre veckor.Vidare får studiemedel bara lämnas för sådan del avstudietiden som omfattas av utbildningens kursplaneller motsvarande. Av bestämmelserna följer att omutbildning anordnas kan studiemedelutgå.I motion 2001/02:Ub411 (v) begär motionären attregeringen återkommer till med förslag omatt skall utbetalastudiemedel med lika stort belopp för varje månadtill den enskilda studeranden. Motionären påpekaratt nuvarande utbetalningsmodell, med stor variationfrån månad till månad vad gäller utbetalningensstorlek, gör det svårare för studenten att planerasin ofta kärva ekonomiska tillvaro.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet. Det ankommer inte på attta ställning i denna fråga. Enligt 3 kap. 39 §studiestödsförordningen har det delegerats tillCentrala att meddela närmareföreskrifter om utbetalning av studiemedel.Studiestöd vid vuxenutbildningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden om ändrat studiestöd vidvuxenutbildning och om särskiltutbildningsbidrag för egenföretagare.Jämför reservationerna 1 (kd) och 2 (fp).Kristdemokraterna föreslår i motionerna2001/02:Ub449 yrkande 6 och 2001/02:Ub549 yrkande 6att ett nytt studiestöd vid vuxenutbildning införssom ersätter de nuvarande studiestöden vidvuxenstudier. Det nya stödet skall införas från den1 och avse studerande mellan 25 och 55 årsom inte har fullständiga betyg från grundskolaeller gymnasieskola. Dessa skall erbjudastotalbeloppet i studiemedlen som ett skattefrittbidrag, som kan kompletteras med lån på upp till3 per månad.I motion 2001/02:Ub549 yrkande 7 anförKristdemokraterna viss kritik mot reglerna kring desärskilda studiemedel för vuxnas lärande som skallinföras . De anser att den gräns om50 veckor som satts upp för studiestöd böravskaffas. Denna gräns ställer orimliga krav på attalla skall kunna lära sig samma saker på lika långtid.Också i motion 2001/02:Ub260 yrkande 5kritiserar beslutet om de särskilda studiemedlen förvuxnas lärande, bl.a. att vissa personer över 25 årskall kunna få hela studiestödet som bidrag. Dettainnebär en orättvisa gentemot dem som väljer attstudera . Det utgör också enolycklig sammanblandning av utbildningspolitik ocharbetsmarknadspolitik. Motionärerna framhåller attgrundprincipen för studiestödssystemet skall gällalika för alla studerande, dvs. studiestöd skallbestå av en lånedel och en bidragsdel.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.Riksdagen har , med anledning avpropositionen Vuxnas lärande och utvecklingen avvuxenutbildningen, godkänt vad regeringen förordatom en särskild form av studiemedel för vissavuxenstuderande (prop. 2000/01:72, bet. UbU15, rskr.229). I rekryteringsfrämjande syfte skall vissahögre bidragsnivåer införas inomstudiemedelssystemet. Stödet skall främst riktastill studerande på grundskole- och gymnasienivå somär och är eller riskerar att bliarbetslösa eller som har vissa funktionshinder.Stödet skall kunna lämnas under högst 50 veckorutöver den tid som gäller för studiemedel i övrigtpå den aktuella nivån. Avsikten är att de särskildastudiemedlen för vuxna skall kunna införas fr.o.m.år 2003, som det särskildautbildningsbidraget för vuxna (ubs) upphör attgälla.I budgetpropositionen anmäls att regeringen avseratt återkomma till med preciseringen avdet förslag till nytt studiemedel för vuxna somlagts fram i nämnda proposition.I motion 2001/02:Ub349 (m) efterfrågas möjlighet föregenföretagare att erhålla särskiltutbildningsbidrag.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.Då egenföretagare varken är arbetslösa ellerarbetstagare ingår de inte i målgrupperna för detsärskilda utbildningsbidraget. Egenföretagare hardock möjlighet att läsa in sin grundskole- ochgymnasiekompetens med övriga studiestöd. Från ochmed kan den som är ochstuderar på en komvuxutbildning, som inte är enpåbyggnadsutbildning, ansöka om det s.k. högrebidraget (av studiemedlens totalbelopp).Studiesocial utredningUtskottets förslag i korthetUtskottet har erfarit att det inomRegeringskansliet pågår ett arbete med att tafram direktiv till en studiesocial utredning.Utskottet föreslår därför att riksdagenavslår motionsyrkanden om tillsättande av ensådan utredning.Kristdemokraterna begär i motionerna 2001/02:Ub437och 2001/02:Ub449 yrkande 2 att regeringentillsätter en studiesocial utredning. De menar attett övergripande problem med studiemedelssystemet äratt det är dåligt integrerat med övrigatrygghetssystem. Det är därför hög tid att göra enordentlig genomlysning av studenternas studiesocialasituation med sikte på att öka studenternas trygghetoch rättssäkerhet. I motion 2001/02:A211 (kd)yrkande 18 vill motionärerna ha en översyn avensamstående studerandes studiesociala situation.Bland annat påpekas att det måste vara möjligt attfullfölja studier i kombination med aktivtföräldraskap.En utredning om studenternas studiesocialasituation begärs likaså av i motion2001/02:Ub2 yrkande 1. I en sådan utredning måsteäven studenterna ges en ordentlig representation,framhåller motionärerna. Utredningen bör beaktasåväl studenters som forskarstuderandes sociala ochekonomiska situation i vid mening. Den börtillkallas snarast.Miljöpartiet efterfrågar i motion 2001/02:A392yrkande 5 en utredning om den ekonomiska situationenför studenter som är eller skall bli föräldrar.Bland annat bör man utreda om det kan vara möjligtatt ta föräldraledigt från studier med bibehålletstudiestöd, om lånedelen vid sådan ledighet kanavskrivas samt huruvida föräldraledighet måsteräknas in i de tolv terminer en studerande fårstudiestöd.Behovet av en översyn av stöd till studerande medbarn understryks i motion 2001/02:Ub208 (kd). Enligtmotion 2001/02:Sf278 (kd) yrkande 3 måstestudiemedelssystemet utformas så att det intemissgynnar den som blir gravid och görstudieuppehåll.I motion 2001/02:Ub505 (s) anser motionären attfrågan om stöd för att kunna studera och samtidigtha barn bör övervägas i den arbetsgrupp somregeringen tillsatt för att se över vilka åtgärdersom kan vidtas för att öka födelsetalen.Vårdbidragets påverkan på studiemedel tas upp imotion 2001/02:Ub500 (s). Enligt motionen behövs enöversyn av hur vårdbidrag påverkar studiestödet.Motionärerna anser det fel att föräldrar tillfunktionshindrade barn tvingas finansiera sina egnastudier med vårdbidrag för sitt barn.I motion 2001/02:Ub244 (m) påpekas att förstudenter gäller en särskild sjukförsäkring som ärkopplad till studiemedelssystemet. Problemet är attförsäkringen endast omfattar sjukskrivning påheltid. Enligt motionärerna skulle många studentersäkerligen kunna studera på deltid, som deär i behov av sjukskrivning på deltid.Sjukförsäkringen för studenter borde alltså ändrasså att deltidssjukskrivning blir möjlig.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena med hänvisning till övervägandensom pågår inom avlämnade sittslutbetänkande Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24).Utredningen har särskilt analyserat situationen förstuderande med barn. I betänkandet konstateras attdet nya studiestödssystemet, liksom det gamla, utgårfrån att studiestödet inte skall ta hänsyn till denstuderandes försörjningsbörda. Utredningen delaruppfattningen att det stöd som behövs tillstuderande som har barn bör ges inom detfamiljepolitiska stödsystemet. Enligt utredningenräcker inte nuvarande barnbidrag och bostadsbidragsom komplement till studiemedlet att leva på.Utredningen föreslår därför ett studerandetilläggknutet till barnbidraget. Ärendet bereds förnärvarande inom Socialdepartementet.En särskild arbetsgrupp inom harhaft i uppgift att analysera vilka faktorer sompåverkar barnafödandet. Arbetsgruppen överlämnadeden till regeringen (Socialdep.) sinslutrapport i fokus Frånbefolkningspolitik till ett barnvänligt samhälle (Ds2001:57). I rapporten konstaterar arbetsgruppenbl.a. att det är svårt att förena barn och studier.Försörjningssituationen blir osäker, de ekonomiskamöjligheterna att vara föräldraledig är små och fåstuderande skaffar barn. Rapporten skall utgöra ettunderlag för regeringens fortsatta överväganden.Regeringen har för avsikt att besluta omdirektiv till en utredning om skyddstider försjukpenninggrundande inkomst. En särskild utredareskall göra en analys av samt föreslå ändringar ireglerna om skyddstider för sjukpenninggrundandeinkomst. Utredningen skall även belysa studenternassituation, särskilt i fråga om sjuk- ochföräldraförsäkring.Utskottet har också erfarit att det inomRegeringskansliet pågår ett arbete med att ta framdirektiv till en studiesocial utredning. Anledningenär att studenterna i vissa situationer har ettutanförskap i förhållande till gällandetrygghetssystem. Därför bör studenternas ekonomiskaoch sociala situation under den samlade studietidenbli föremål för utredning.