bet · GP01NU1 · 2001-11-22 00:00:00 — De anser attden mest angelägna delen av verksamheten, som intefår utsättas för besparing, är den verksamhetsgrensom är inriktad på att nå de grupper som vanligtvisinte nås av konsumentinformation, t.ex. invandrare,funktionshindrade, barn och ungdomar.Den av regeringen föreslagna engångsvisa ökningenav anslaget med för ensatsning på den kommunala konsumentvägledningenavvisas i partimotion 2001/02:N370 (kd).Motionärerna anser att det ankommer på kommunernaatt själva avgöra vilken verksamhet som skall rymmasinom den kommunala konsumentvägledningen och attregeringen inte skall detaljstyra verksamheten.Anslaget bör minskas med ,anförs det i motion 2001/02:N305 (c). Motionärernahänvisar till att av hävd ärrestriktivt med att öka byråkratiseringen inomsvenska myndigheter.I partimotion 2001/02:MJ518 (mp) begärs etttillkännagivande om stöd till konsument- ochmiljöorganisationer. Konsumentintresset måste vararepresenterat i EU-institutionernas arbetsgrupper,som en motvikt till näringslivets inflytande, anförmotionärerna. De påstår att ibudgetförhandlingarna med regeringen ochVänsterpartiet drev igenom att 10 miljoner kronorper år, utöver tidigare planerat, skall satsas påkonsumentområdet , varav 5miljoner kronor avser det här aktuella anslaget tillÅtgärder på konsumentområdet. anser att3 av dessa ökade medel underdet här aktuella anslaget skall avsättas för ettpermanent ökat anslag till de ideellakonsumentorganisationerna, varvid medlen börfördelas lika mellan konsumentorganisationernaSveriges konsumenter i samverkan och Sverigeskonsumentråd.Bidrag till miljömärkning av produkter (40:6)PropositionenAnslaget är ett bidrag ställt till SIS MiljömärkningAB, som är ett icke vinst-givande bolag som avregeringen har fått i uppdrag att utveckla,informera om och marknadsföramiljömärkningskriterier för konsumentvaror.Regeringen beräknar anslaget för till 4,4miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till regeringens allmänna synpå utformningen av näringspolitiken. Regeringensförslag till anslag inom utgiftsområde 24 Näringslivär beräknade med utgångspunkt däri. Utskottetkommenterar i det följande vissa av de här aktuellaområdena. I den tidigare redovisningen har underberörda rubriker lämnats vissa kompletterandeuppgifter, till vilka utskottet hänvisar.En ny myndighetsstruktur infördes på detnäringspolitiska området , genominrättandet av myndigheterna och samtnya . Vid bildandet av dessa myndigheterframfördes synpunkter från olika håll på att dethade varit lämpligt att avvakta medombildningen, främst vad gällde , medhänvisning bl.a. till pågående utrednings- ochberedningsarbete på det regionalpolitiska området.Utskottets uppfattning har emellertid varit att detvar viktigt för effektiviteten i näringspolitikenatt förändringsprocessen kom i gång. Utvecklingenunder det första verksamhetsåret för myndigheternahar bekräftat riktigheten i utskottets uppfattning.Utskottet vill när det gäller anslagetNäringslivsutveckling något beröra frågan omindustriella utvecklingscentrum (IUC), som tas upp inågra motioner. IUC är fristående aktiebolag mednäringslivet som majoritetsägare, varvid små ochmedelstora företag utgör merparten. Fackföreningaroch kommuner finns ofta också med i ägarkretsen.Verksamheten är fokuserad på industriell ochregional tillväxt genom affärsmässigautvecklingsprojekt inom områdena kompetens,produkter, processer och teknik. IUC-verksamhetenär, enligt utskottets mening, en typ avnäringspolitisk åtgärd som förefaller vara välavpassad till de krav som de berörda småföretagenställer. Varje framgångsrik IUC-etablering vilar,enligt konceptet, på initiativ och engagemangunderifrån, dvs. såväl analysarbetet som självabildandet av ett IUC har drivits av de berördaföretagen själva.IUC-bolagen har för räkningsvarat för det s.k. UPA-uppdraget uppsökandeverksamhet, produktutveckling och avknoppning. Denfortsatta statliga finansieringen av UPA-uppdragethar varit oklar. Som tidigare redovisats kan frågandock förväntas få en tillfällig lösning för i avvaktan på den översyn av den regionalaaktörsstrukturen som departementet avser låtagenomföra. Utskottet vill betona att den typ avunderifrån och regionalt initierad verksamhet somIUC representerar är ett värdefullt inslag inäringspolitiken.När det gäller , som föreslås fåökade medel i tre motioner och minskade medel i enannan motion, vill utskottet erinra om att anslagettill nivåhöjdes med 5 miljonerkronor för . möjligheteratt ta egna initiativ för att spåra, utreda ochbevisa skadliga konkurrensbegränsningar har ökatunder senare tid. Detta beror till en del på attverkets resurser inte längre i lika storutsträckning som tidigare tas i anspråk för renärendehantering; konkurrenslagen har varit ikraft och marknadens aktörer hardärmed bättre kunskap om lagen och inte längre sammabehov som tidigare av att få olika frågor prövade.Nivåhöjningen av anslag bidrarockså till ökat utrymme för egna initiativ. Ianslutning till verksamhet noterarutskottet att två av de partier som vill ökaanslaget till vill minskaanslagen till och till åtgärder påkonsumentområdet. Enligt utskottets uppfattning ärmedvetna och aktiva konsumenter en betydelsefullfaktor för att uppnå en mer effektiv och sundkonkurrens. Detta innebär att den verksamhet somKonsumentverket bedriver, liksom den verksamhet somkonsumentorganisationer utför, är viktiga försträvandena att uppnå ett ökat konkurrenstryck påolika marknader.Regeringens förslag om anslag tillnäringslivsutveckling i avvisas ifem motioner. Denna verksamhet präglas, enligtutskottets mening, såväl av solidaritet medÖstersjöländerna som av ett intresse att främjaföretagsamhet och sysselsättning i Sverige.Utskottet ser verksamheten som en del av de svenskainsatserna för att stödja utvecklingen mot ettdemokratiskt system och mot marknadsekonomi i deberörda länderna. Enligt uppgift har företrädare fördet svenska näringslivet varit mycket positiva tillinsatserna. I fyra motioner föreslås att anslagettill omstrukturering av vissa statligt ägda företagm.m. skall slopas eller minskas kraftigt. Yrkandenom slopande av detta anslag har utskottet tidigareavstyrkt och avslagit.I motion 2001/02:MJ518 (mp) förordas beträffandeanslaget Åtgärder på konsumentområdet att 3 miljonerkronor av de ökade medel på somföreslås i budgetpropositionen för framtida arbetemed konsumentvägledning skall avsättas för stödtill organisationerna konsumenter isamverkan och konsumentråd. Utskottet anseremellertid inte att bör uttala sig för ensådan specialdestinering av medel, utan direktiv förmedlens användning bör enligt gängse principerlämnas i regleringsbrev. Däremot vill utskottetframhålla att de båda nämnda organisationerna påsamma villkor som andra berörda aktörer kommer attha möjlighet att få del av de aktuella projektmedlengenom sedvanligt ansökningsförfarande.Med det anförda tillstyrker utskottet de avregeringen föreslagna anslagen för budgetåret 2002inom utgiftsområde 24 Näringsliv (se bilaga 2).Likaså tillstyrks de övriga här aktuella förslagentill riksdagsbeslut som framlagts ibudgetpropositionen. Samtliga behandlademotionsyrkanden avstyrks.Patent- och registreringsverketUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör genom ett tillkännagivandeanmoda regeringen att skyndsamt finna enlösning så att kravet på Patent- ochregistreringsverket att kungöra i Post- ochInrikes Tidningar vad som införs iaktiebolagsregistret kan slopas.BakgrundUtskottet uppmärksammar slutligen två frågor rörandePatent- och registreringsverket (PRV) med anledningav ett besök vid verkets bolagsavdelning våren 2001.Den första frågan gäller kravet enligtaktiebolagslagen (1975:1385) att PRV skall kungöravad som införs i aktiebolagsregistret i Post- ochInrikes Tidningar (PoIT). Enligt PRV är detta kravkostnadskrävande och ineffektivt. I stället förordarPRV att uppgifterna kungörs antingen elektronisktvia Internet i en s.k. elektronisk tidning eller iverkets publikation för årsredovisningar m.m.Frågan har varit föremål för utredning. Våren 1999överlämnade den särskilda utredaren, regeringsrådetMarianne , betänkandet PoIT (Ds1999:17) till . Hon föreslogdär att alla kungörelser som berör de företagsformersom PRV är registreringsmyndighet för, dvs.aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar,m.fl., skall tas in i en tidning som ges ut av PRV.En elektronisk kungörelsetidning framstod förutredaren som ett intressant alternativ, och honansåg därför att formerna för kungörandet hos PRVskulle utredas innan någon förändring beträffandekungörelseannonseringen i PoIT genomförs. Samtidigtgäller att intäkterna från annonsering i PoITfinansierar utgivningen av (). Intäkterna från PRV:s annonser svarar förcirka två tredjedelar av PoIT:s annonsintäkter.Utredaren föreslog att staten skall överta PoIT frånSvenska . skulle, enligtutredarens förslag, kompenseras genom att statenavsätter medel till en fond som förvaltas avAkademien och vars avkastning används tillfinansiering av ordboken. Det belopp som måsteskjutas till för finansieringen av arbetemed beräknades till närmare 11 miljoner kronorper år.Betänkandet har inte remissbehandlats. Ett skäl äratt utredaren inte lämnat något förslag tillfinansiering, vilket kräver.Frågan, som berör fyra departement, nämligenJustitiedepartementet (som ansvarar förutredningen), (som ansvarar förPRV), (som ansvarar för )och (som ansvarar för destatsfinansiella effekterna), har varit föremål fördiskussion på statssekreterarnivå. Enligt uppgiftkan inte ges något besked om hur frågankommer att hanteras.Den andra frågan som aktualiserades vid utskottetsbesök gäller elektroniska signaturer. PRV inlämnadei ett förslag till regeringen ominförande av en förordning för möjliggörande avelektronisk ingivning till PRV. Förslaget ärutformat som en generell förordning genom vilkenbolagsavdelningens kunder medges uppfylla vissaformkrav även genom anmälan eller ansökan ielektronisk form. Förslaget syftar till att skapaförutsättningar för att anmälan för registrering avföretag samt, i förlängningen,årsredovisningshandlingar skall kunna ges in ielektronisk form till PRV. Bakgrunden till PRV:spromemoria var det projekt, kallat Kontakt-N, somPRV och tillsammans har bedrivitoch i vilket en gemensam Internetapplikation förnyregistrering och skatte- och avgiftsanmälan hartagits fram.Näringsdepartementet har remissbehandlatförslaget; beredning av förslaget och remissutfalletsker nu inom departementet. För att möjliggöraelektroniska signaturer fordras i vissa falllagändringar, t.ex. i årsredovisningslagen(1995:1554), och därmed proposition ochriksdagsbeslut. Den lagstiftningen tillhörJustitiedepartementets ansvarsområde inomregeringen.Utskottets ställningstagandeEn väsentlig uppgift inom näringspolitiken är,enligt utskottets mening, att skapa goda betingelserför nyföretagande och företag som vill växa. PRV ären av de myndigheter som personer som avser attstarta företag skall kontakta. Även efteretableringen av ett företag är PRV en myndighet somföretagen kommunicerar med i olika frågor. I bådadessa fall är det viktigt att kontakterna medmyndigheten kan ske så smidigt och enkelt sommöjligt. Vidare är det väsentligt att PRV:s egetarbete är organiserat så att verksamheten fungerarså effektivt som möjligt.Utskottet ser en ändring av de regler som gällerför PRV:s kungörelse av uppgifter ur olika registersom ett sätt för verket att uppnå en effektiviseringav sin verksamhet. Som nämnts har en avregeringen tillsatt utredning föreslagit att kravetpå PRV att annonsera i PoIT skall tas bort.Betänkandet avlämnades för två och ett halvt årsedan, men av olika skäl har frågan inte kommitnärmare en lösning . Utskottet inserproblemet med att finna en finansiering av och noterar att fyra olikadepartement är berörda. Detta får dock inte innebäraatt en lösning av den för PRV viktiga frågan ompubliceringstvång i PoIT blockeras. Enligt PRV:sberäkningar skulle den årliga kungörelsekostnadensjunka från ca 20 miljoner till ca 2 miljonerkronor om kungörelserna kunde införas i enelektronisk tidning.Utskottet anser mot den angivna bakgrunden attriksdagen genom ett tillkännagivande bör anmodaregeringen att skyndsamt finna en lösning på den nuaktuella frågan och därefter återkomma tillriksdagen med erforderliga förslag.Beträffande den andra frågan som rör elektroniskasignaturer konstaterar utskottet att frågan förnärvarande bereds inom . Utskottetförutsätter att regeringen på lämpligt sättinformerar om resultatet av denna beredning. I denmån lagändringar krävs bör regeringen tillse atterforderligt beredningsarbete kommer till stånd, såatt förslag kan lämnas till riksdagen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Målen för och inriktningen avnäringspolitiken (punkt 1)av Per (), (),(), (), (), (), () ochMikael ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Sk288 yrkande1, 2001/02:N23 yrkande 6, 2001/02:N25 yrkande 4,2001/02:N206, 2001/02: N207, 2001/02:N211 yrkandena13, 5, 7 och 8, 2001/02:N315 yrkande 1,2001/02:N323 yrkande 1, 2001/02:N343, 2001/02:N368yrkande 1, 2001/02: N369 yrkande 4 och 2001/02:N373yrkande 1.StällningstagandeVår syn på näringspolitikens inriktningöverensstämmer med den som redovisas i de häraktuella motionerna från företrädare för Moderatasamlingspartiet, , . Ett framgångsrikt företagande ärden absolut viktigaste förutsättningen för välstånd.Globalisering, liberalisering ochinformationsteknikens snabba utveckling öppnarenorma möjligheter för dem som förstår att göra sigattraktiva genom att skapa ett internationelltkonkurrenskraftigt klimat för arbete ochföretagande. Inte bara de svenska företagen utan ihögsta grad som land befinner sig därmed ien knivskarp konkurrenssituation.Det nationella näringsklimatet måste formas så attSverige klarar av att tävla med de mestkonkurrenskraftiga delarna av världen i fråga omgoda villkor för företagande och investeringar.Omvärldsförståelse och förändringsbenägenhet ipolitiken är helt avgörande för framtidaposition. Det är i detta perspektiv förödande att som regeringen gör klamra sig fast vid stelamodeller, rigida arbetsmarknadsregler och världenshögsta skattetryck. Tillkomsten av jobb på lång siktbygger på en tillväxt bland de små och medelstoraföretagen.Negativa attityder till småföretagande har underlång tid påverkat företagsstrukturen. Villkoren förföretagande har helt anpassats till storföretagen,vilket i förlängningen lett till en bristandemångfald av medelstora, växande företag som finns imånga andra länder. Av närmare 800 000företag är den överväldigande majoritetenenmansföretag, och har fler än 20anställda.Framväxt av nya företag inom tjänste- ochservicesektorerna har effektivt hindrats genom denoffentliga sektorns kraftiga utbyggnad och monopol.Världens största offentliga sektor har krävtvärldens högsta skatter, vilket ytterligare harbromsat tillkomst av företag och tillväxt. Denarbetsintensiva privata tjänstesektorn som fungeratsom sysselsättningsmotor i exempelvis Förentastaterna har utvecklats betydligt långsammare iSverige.När den internationella lågkonjunkturen nu drabbarSverige framstår bristerna i den socialdemokratiskaekonomiska politiken allt tydligare. De tidigareårens konjunkturuppgång har inte använts till attgöra svensk ekonomi motståndskraftig. I stället harregeringen och dess stödpartier använt uppgångentill att sätta i gång en löfteskarusell.Konsekvensen av detta är att genom högarbetslöshet, växande inflationstryck och fortsattsvag krona riskerar att drabbas hårdare än andraländer av konjunkturnedgången. Regeringen har missatatt använda konjunkturuppgången för att ge svenskekonomi styrka och motståndskraft. Konjunkturenråder ingen regering över, men man kan i olika höggrad förebygga dåliga tider. Här har regeringenbrustit.När det gäller den internationella ekonomiskautvecklingen vill utskottet uppmärksamma detpositiva i att vidsitt möte i i lyckades komma framtill ett beslut om att starta en nyförhandlingsrunda. Detta är betydelsefullt på mångaolika plan. För som är starkt exportberoendeär frihandel oundgänglig. Ökad frihandel är vidareett av de viktigaste instrumenten för attutvecklingsländerna skall kunna förändra denekonomiska situationen.Nyföretagandet har minskat . Underperioden januariaugusti 2001 nyregistrerades 32 343företag enligt statistik från organisationen , vilket innebär en minskning med 17,9 %jämfört med . Minskningen gällersamtliga län och även storstadsregionerna. Attnedgången är så stor i storstadsregionerna ärovanligt. I stället måste företagandet öka.En nyckelfaktor när det gäller att motverkaföljderna av en konjunkturnedgång är att skapaförutsättningar för livskraftiga företag. Vi vetsedan tidigare att områden med hög grad avföretagsamhet står starkare när lågkonjunkturenkommer. Gnosjöregionen drabbades t.ex. inte såkraftigt av nedgången under 1990-talet.Arbetslösheten förblev låg.Nu behövs ett program som stärker företagen så attföljderna av den internationella och inhemskakonjunkturavmattningen begränsas så mycket sommöjligt. Ett sådant program måste innehålla åtgärdersom har en långsiktig inriktning. Kortsiktigastimulanser leder inte ens till en kortsiktigexpansion, långt mindre till en varaktig utbyggnad.Erfarenheterna från tidigare försök med kortsiktigastimulanspaket talar sitt tydliga språk.Sverige behöver en god företagarpolitik, vilketomfattar en mängd förändringar inom områdenaskatter, arbetsmarknad, konkurrens, regelförenklingoch Europaengagemang. Framför allt är det viktigtatt förändra attityderna till företagande ochentreprenörskap. Det måste skapas ett gottföretagarklimat, så att fler kvinnor och män vill och vågar starta och driva företag och anställamedarbetare. För att skall få en växandeföretagsamhet måste entreprenörskap och företagandelöna sig bättre än det gör för närvarande.Riksdagen bör ställa sig bakom vad vi här haranfört beträffande inriktningen av näringspolitiken.Därmed tillstyrks samtliga här aktuella motioner iberörda delar.2. Regelförenkling m.m. (punkt 3)av Per (), (),(), (), (), (), () ochMikael ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 2 och läggerregeringens skrivelse 2000/01:143 till handlingarna.Därmed bifaller motionerna 2001/02:Sk288yrkande 2, 2001/02: Kr227 yrkande 4, 2001/02:N1,2001/02:N23 yrkande 15, 2001/02:N202, 2001/02:N211yrkande 4, 2001/02:N222 yrkande 1, 2001/02:N228,2001/02: N263 yrkandena 5 och 6, 2001/02:N267yrkandena 49 och 1215, 2001/02: N315 yrkande 3,2001/02:N323 yrkandena 2 och 6, 2001/02:N327,2001/02:N365 yrkande 5, 2001/02:N368 yrkandena 3 och5, 2001/02:N369 yrkande 6, 2001/02:N370 yrkande 5och 2001/02:N373 yrkande 2.StällningstagandeEtt framgångsrikt företagande är den absolutviktigaste förutsättningen för välstånd.Näringsklimatet i måste förbättras så attdet klarar av att tävla med de mestkonkurrenskraftiga delarna av världen i fråga omgoda villkor för företagande och investeringar. Enbland flera viktiga åtgärder för att forma ettsådant positivt näringsklimat och för att främja engod tillväxt är att genomföra en betydanderegelförenkling.Vi anser i likhet med vad som anförs i alla dehär aktuella motionerna, bl.a. motion 2000/01:N1 (m,kd, c, fp) att frågan om regelförenkling ärsärskilt betydelsefull för småföretagen. Detta harockså framförts i en reservation (m, kd, c,fp) om allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken i finansutskottets betänkande 2001/02:FiU1om utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna,m.m. I reservationen sägs, under rubriken och fler jobb mindre krångel, attföretagsklimatet i behöver förbättras. Detgäller både för företagaren och för företagandet.För närvarande präglas klimatet av misstro, vilkenmanifesteras i höga skatter, hinder och regleringar.Företagandet måste ges bättre villkor så att såvälsysselsättning som ekonomisk tillväxt ökar. Krångel,byråkrati och regleringar måste minska.Trots regeringens uttalanden om vikten avregelförenklingar för småföretag är det inte mycketav positiv art som hänt inom området under detsenaste året, vilket kommer till uttryck i attregeringens skrivelse är innehållsmässigt tunn.Enligt vår mening kan och bör de flesta avSmåföretagsdelegationens förslag omedelbartgenomföras. Regeringen har, trots den tid somförflutit, endast vidtagit ett begränsat antalåtgärder. De flesta av dessa är dock inte konkretaförändringar och förenklingar, utan aviseringar omframtida åtgärder eller beslut om uppdrag, där detär osäkert vad dessa kommer att resultera i. Vianser att det nu är hög tid för regeringen att gåfrån ord till handling.Enligt vår uppfattning bör anmodaregeringen att vidta åtgärder, som kangrupperas under fyra rubriker, nämligen Mål förregelförenklingsarbetet, Organisationen avregelförenklingsarbetet, Konkreta sakåtgärder ochKommunal näringsverksamhet. Under respektive rubrikbör följande åtgärder vidtas:Mål för regelförenklingsarbetet Tydliga mätbara mål bör formuleras förregelförenklingsarbetet. Regeringen anger iskrivelsen som mål att regelverkens administrativabörda för småföretag tydligt skall minska inom entreårsperiod. Regeringen gömmer sig sedan bakompåstådda problem med statistiska mätningar avregelförenklingen och skjuter den viktiga konkretamålformuleringen ytterligare på framtiden.Företagens kostnader för att hantera regelverket ärstora. En OECD-undersökning (på skatte-,arbetsmarknads- och miljöregelområdena) visar attför företag med 119 anställda kostarregelhanteringen per anställd och år. Ettmål för regeringens arbete bör vara att dessakostnader skall minska . Regeringen bör vidare tillse att arbetetframför allt syftar till att avskaffa eller minskasådana regler och regelsystem som bedöms sänkakonkurrenstrycket. Arbetet skall ske med beaktandeav att samhället måste ha effektiva regelsystem förskydd av människors liv och hälsa, miljöskydd ochsäkerhet.Organisationen av regelförenklingsarbetet Arbetet med regelförenkling bör ledas från högstapolitiska nivå, genom en särskild grupp iStatsrådsberedningen. Statsministerns bristandeintresse för det arbete som bedrivs inom ramen förSimpLexverksamheten kommer till uttryck i densenaste omorganisationen , genom vilkenverksamheten inte längre har ställning somsjälvständig enhet utan har slagits samman medNäringslivsenheten inom Näringsdepartementet.Erfarenheter från länder som tarregelförenklingsarbetet på allvar, såsomStorbritannien och , visar att detkrävs politiskt stöd från allra högsta nivå omarbetet skall bli framgångsriktKonkreta sakåtgärder Obligatorisk konsekvensanalys bör genomföras, inte bara iprincip utan i verkligheten. Konsekvensanalyserskall lämnas av departement, myndigheter,utredningar och kommuner. Regeringen bör inte vilket har skett i vissa fall bevilja undantagfrån kravet i verksförordningar att lämnakonsekvensanalys. En solnedgångsparagraf bör införas, innebärandeatt alla företagsregler skall genomgå en rullandeöversyn och att de som inte använts ellermer skall slopas. En försöksverksamhet med tidsbegränsade regler börgenomföras. Vid registrering av företag bör bara en myndighetbehöva kontaktas, och det bör kunna ske viaInternet. Staten bör svara för ett Internetbaseratinformationssystem för företagare. Myndigheterna bör ges i uppdrag att lämna bindandelöften om hur det tar att avgöra ettärende. Generellt sett måste handläggningstidernaminskas, t.ex. vid PRV. Myndigheterna bör i sina årsredovisningar redovisahur service- och informationskraven gentemotföretagen klarats av.Kommunal näringsverksamhet Prövning av kompetens att driva affärsverksamhet börske.