bet · GP01FIU7 · 2001-11-22 00:00:00 — behandlar i betänkandet regeringensskrivelse /01:131 Redovisning av AP-fondernasverksamhet 2000. I skrivelsen lämnar regeringen enredovisning av AP-fondernas utveckling under förraåret samt en utvärdering av fondernas mål ochresultat . AP-fondernasmarknadsvärderade resultat uppgick till28,. Skillnaden mellanpensionsavgifterna och pensionsutbetalningarna gavunder året ett överskott på 5,5 miljarder kronor.Kostnaden för administrationen av pensionssystemetuppgick till och som en följdav det reformerade ålderspensionssystemet levereradebuffertfonderna till staten.Sammantaget innebar detta att AP-fondernas samladefondkapital minskade med 12,6miljarder kronor, från islutet av 1999 till i slutetav 2000.Utskottet föreslår att skrivelsen läggs tillhandlingarna.Utskottet behandlar också åtta motioner medanknytning till de s.k. buffertfonderna, , premiepensionssystemet och etiska regler förstatens ägande. Två motioner har väckts medanledning av skrivelsen medan sex motioner väcktsunder allmänna motionstiden. Utskottet föreslår attmotionerna avslås.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. AP-fondernas verksamhet 2000Riksdagen lägger regeringens skrivelse2000/01:131 till handlingarna.2. Buffertfondernas kapitalRiksdagen avslår motionerna2001/02:Fi250 av och () yrkandena 1 och 2 samt2001/02:Sf332 av m.fl. (v)yrkandena 6-8.Reservation 1 (v)3. Effekter av AP-fondernas nyaplaceringsregler avslår motion2001/02:Fi1 av m.fl. (fp) yrkande1.Reservation 2 (m, kd) - motiv.4. Sjätte avslår motionerna2001/02:Fi1 av m.fl. (fp) yrkande2,2001/02:Fi2 av m.fl. (m),2001/02:Fi262 av ochRinaldo () samt2001/02:Fi277 av Per m.fl. (kd).Reservation 3 (m)5. Avgifter i premiepensionssystemet avslår motion2001/02:Fi284 av ().6. Etiska regler vid statligt ägande avslår motion2001/02:Fi216 av m.fl. (v).Reservation 4 (v)den 22 november 2001På finansutskottets vägnarJan BergqvistFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBergqvist (s), (), (),(), (), LennartHedquist (m), (), (), (), (), SivHolma (v), Per (), (),(), () och . 2000/01:131) m.m.Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI skrivelsen 2000/01:131 Redovisning av AP-fondernasverksamhet 2000 lämnar regeringen en redovisning avAP-fondernas utveckling samt enutvärdering av fondernas mål och resultat . Med anledning av skrivelsen hartvå motioner väckts. Under allmänna motionstidenväcktes ytterligare sex motioner som behandlas ibetänkandet. Förslagen i motionerna återges i bilaga1.Utskottets övervägandenAP-fondernas verksamhet 2000Utskottets förslag i korthetRiksdagen beslutar lägga regeringensskrivelse /01:131 Redovisning av AP-fondernas verksamhet tillhandlingarna.SkrivelsenI skrivelsen lämnas en redovisning av Allmännapensionsfondernas (AP-fondernas) verksamhet under2000. Redovisningen innehåller bl.a. ensammanställning av fondernas årsredovisningar och enutvärdering av fondernas förvaltning avfondkapitalet. I likhet harkonsultföretaget tagit framunderlag för utvärderingen.Till följd av reformeringen av pensionssystemetbeslutades och genomfördes (prop.1999/2000:46, bet. 1999/2000:FiU19, rskr. 1999/2000:181) en omfattande förändring av . Fyra nya s.k. buffertfonder - Första,Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna - bildades avde tidigare första till femte fondstyrelserna.Förändringen trädde i kraft den 1 maj 2000.Regeringens utvärdering av fondernas verksamhetunder 2000 omfattar Första, Andra, Tredje, Fjärdeoch Sjätte . Första och Andra AP-fondernautvärderas tillsammans eftersom de tidigareförsta-tredje fondstyrelserna under 2000samförvaltades av . , med placering i , byggdesupp och ansvaret för förvaltningenav fondens kapital övertogs först vid årsskiftet2000/01. I samband med beslutet om omorganisation avAP-fondsystemet beslutades även om nyaplaceringsregler för buffertfonderna. De nyareglerna trädde dock i kraft först vid årsskiftet2000/01 och har därför inte påverkat utvärderingenav förra årets verksamhet. Sjunde AP-fonden, somverkar inom det s.k. premiereservsystemet, omfattasinte mer än marginellt av utvärderingen bl.a.eftersom Sjunde AP-fonden startade sin förvaltningförst sent på hösten 2000.AP-fondernas sammantagna s.k. marknadsvärderaderesultat (direktavkastningen plus realiserade och ejrealiserade värdeförändringar av kapitalet) uppgickunder till , visarsammanställningen av fondstyrelsernasårsredovisningar.Skillnaden mellan pensionsavgifterna ochpensionsutbetalningarna gav ett överskottpå . Kostnaden föradministrationen av pensionssystemet uppgick till1,(administrationskostnadernaökade med ca 300 miljoner jämfört med bl.a.till följd av omorganisationen och förberedelsernainför de nya placeringsreglerna) och som en följd avdet reformerade ålderspensionssystemet levereradebuffertfonderna till staten.Sammantaget innebar detta att AP-fondernas samladefondkapital minskade med 12,6miljarder kronor, från islutet av 1999 till i slutetav 2000.Fondernas marknadsvärderade resultat motsvarar ennominell avkastning på av det totalafondkapitalet. Räknas inflationen bort ger det enreal avkastning på . vilket är den periodsom regeringen har som utgångspunkt i sinutvärdering, har avkastningen för Första-Fjärde samtSjätte legat på i genomsnitt perår. Den reala avkastningen låg på8,per år.Det marknadsvärderade resultatet för Första ochAndra AP-fonderna (de tidigare första till tredjefondstyrelserna) blev under2000, vilket motsvarar en avkastning på nominellt8,och realt av fondkapitalet. Det är enkraftig resultatförbättring jämfört med ochuppgången beror framför allt på sjunkande såvälsvenska som utländska obligationsräntor under 2000.Tillgångarna i Första och Andra AP-fonden, somtillsammans var den absolut största fonden i AP-systemet (se figur 1), var till placerade i nominella svenska och utländskaobligationer. Under utvärderingsperioden 1996-2000har avkastningen för de två fonderna tillsammanslegat på i genomsnitt nominellt och 7,realt.Till följda av den svaga aktiemarknaden blevTredje AP-fondens (den tidigare femtefondstyrelsens) marknadsvärderade resultat för 2000minus , vilket motsvarar ennominell avkastning på fondens kapital på -1,5 %.Även om avkastningen var negativ var resultatet bättre än utvecklingen på demarknader där fonden placerat sina medel, enligt dejämförelseindex som används i förvaltningen. Desenaste fem åren har avkastningen i genomsnitt legatpå . Det är lägre änjämförelseindex, som visar en avkastning på 25,2 %per år . Målet för TredjeAP-fonden har varit att överträffa jämförelseindexmed över en rullandefemårsperiod.Den (den tidigare fjärdefondstyrelsen) gav ett resultat påminus . Det motsvarar ennominell avkastning på -10,, några tiondelarbättre än jämförelseindex. Under de senaste fem årenhar gett en nominell avkastning påi genomsnitt . Jämförelseindex gavunder en avkastning på per år.Trots ett negativt resultat utvecklades ävenSjätte bättre än jämförelseindex underförra året. Resultatet av förvaltningen blev minus246 , vilket ger en nominellavkastning på -1,. Jämförelseindex sjönk med 11,. Det finns i skrivelsen ingauppgifter om fondens utveckling under femårsperioden1996-2001, eftersom fonden startade sin verksamhet1996 och att verksamheten successivt byggdes uppunder därefter.Uppgifterna för Sjunde AP-fonden är ytterstbegränsade eftersom fonden påbörjade sin förvaltningpå . Förvaltningen av den s.k.Premiesparfonden startade ,och avkastningen under årets sista två månaderuppgick till -7,, något sämre än jämförelseindexsom sjönk med 6,7 %.Förvaltningen av den s.k. Premievalsfondenpåbörjades med enavkastning under återstoden av 2000 på -, ävendet något sämre än jämförelseindex som underperioden sjönk med 7,6 %.Figur 1. Storleken på AP-fonderna 2000(fondkapital i miljarder kronor)Som framgår av figur 1 hade de samförvaltade Förstaoch Andra AP-fonderna det största fondkapitaletunder 2000, med ett sammanlagt kapital på drygt 560miljarder kronor. Nästa störst var Fjärde AP-fondenmed ett kapital på , följdav Tredje AP-fonden med ett fondkapital på knappt 23miljarder kronor. Kapitalet i till drygt 18 miljarderkronor. I tabell 1 nedan sammanfattas regeringensbedömning av fondernas resultat. I skrivelsenbehandlar regeringen även fondernas organisation ochmål. Någon mer genomgripande utvärdering görsemellertid inte eftersom det pågårett omfattande arbete i fonderna med att formuleranya mål för verksamheten utifrån fondernas nya rolli pensionssystemet och de nya placeringsregler sombörjade gälla /01. I skrivelsenrefereras dock en studie av vad avser t.ex. arbetssätt,rapportering och effektivitet som konsultföretagetWilliam gjort. I studien framgår bl.a.att samtliga fonder fäster stor vikt vidriskkontroll av verksamheten, med bl.a. oberoendekontrollfunktioner som rapporterar direkt till VD:noch styrelsen. Det övergripande intrycket är enligtskrivelsen att alla nödvändiga kontrollfunktionerfinns på plats och att fondernas verksamhet därförbedrivs under önskvärt säkra former. Enligtskrivelsen utmärker sig Sjunde AP-fonden genom ensärskilt effektiv organisation.-----------------------------------------------------------|Tabell 1. Sammanfattning av regeringens bedömning av ||fondernas förvaltning |-----------------------------------------------------------| |Resultat av förvaltningen |-----------------------------------------------------------|Första | ||och | || |Fondernas resultat är tillfredsställande på kort||Andra |sikt och neutralt på lite , eftersom|| |den totala avkastningen var bättre än det|| AP- |sammanvägda jämförelseindexet och utvecklades i||fonderna|nivå med jämförelseindex .|| |Förvaltningen av svenska nominella obligationer|| |har varit framgångsrik || |som förvaltningen av fastigheter varit|| |långsiktigt positiv för fondernas samlade|| |resultat. Förvaltningen av utländska obligationer|| |visar dock på både sämre resultat jämfört med|| |jämförelseindex och på större avvikelser mot|| |jämförelseindex. || | |-----------------------------------------------------------|Tredje | || | || AP- |Fonden lyckades väl i sin förvaltning under förra||fonden |året. Även om avkastningen var negativ var den|| |mycket högre än jämförelseindex. Fondens|| |långsiktiga mål att överträffa jämförelseindex|| |har inte uppnåtts|| |. Avkastningen har i|| |genomsnitt legat under|| |jämförelseindex. Målet har dock infriats under de|| |. || | |-----------------------------------------------------------|Fjärde | || | || AP- |Fondens resultat var neutralt ||fonden |eftersom avkastningen på fondkapitalet låg i nivå|| |med jämförelseindex. Fondens långsiktiga mål att|| |överträffa jämförelseindex per|| |år har inte uppnåtts, bl.a. till följd av ett|| |svagt resultat för fonden . || | |-----------------------------------------------------------|Sjätte | || | || AP- |Avkastningen var negativ men avsevärt||fonden |bättre än jämförelseindex. Resultatet beror|| |framför allt på en god avkastning på onoterade|| |aktier och den del av den noterade|| |aktieportföljen som benämns aktiva innehav.|| |Utvärdering av fondens långsiktiga mål kan ännu|| |inte göras, men regeringen är positiv till att|| |fonden i kapitalförvaltningen skärpt målet, från|| |att uppnå till att överträffa jämförelseindex.|| |Hur stor överavkastningen skall vara återstår|| |dock att kvantifiera. || | |-----------------------------------------------------------Utskottets ställningstagandeUtskottet har granskat regeringens skrivelse 2000/01:131Redovisning av AP-fondernas verksamhet ochföreslår att skrivelsen läggs till handlingarna.Buffertfondernas kapitalUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionerna Sf332 (v) och Fi250(v) om buffertfondernas kapitalstyrka, attfonderna bör användas för näringspolitiska syftensamt att nya skattesubventionerade fonder börinföras.Jämför reservation 1 (v).MotionernaI motion Sf332 av m.fl. (v) anförs att denautomatiska stabiliseringen av det nya pensionssystemetkräver en stark buffertfond. Enligt motionärerna bördärför buffertfonderna vara större än vad som planerats ipensionsöverenskommelsen (yrkande 7). Får vi en dåligekonomisk utveckling som många går i pensionkommer pensionssystemet att utsättas för en stor press.Riksdagen har beslutat att en kontroll av buffertfondernasstorlek skall göras 2004. Men till följd av det nuvarandeosäkra konjunkturläget bör enligt motionärerna en analysgenomföras över buffertfondernas utveckling2002-2004. Kontrollstationen 2004 bör i stället analyseraoch redogöra för hur mycket buffertfonderna behöverförstärkas för att inte den s.k. bromsen skall slå till(yrkande 6). För att bl.a. klara framtidenspensionskostnader måste en hög sysselsättningupprätthållas. För att nå detta krävs bl.a. en aktiv ochmålmedveten näringspolitik. Medlen i buffertfonderna bör iframtiden i större utsträckning kunna utnyttjas förnäringspolitik. Fondernas placeringsregler måsteförändras, vilket inte minst är viktigt från envalutapolitisk utgångspunkt. En del av buffertfondernaskapital bör t.ex. kunna användas som aktiekapital i ettmer planerat ägande för regional företagsutveckling(yrkande 8).I motion Fi250 av och ()anförs att det med anledning av det nya pensionssystemetoch nya placeringsregler som tillåter storakapitalplaceringar utomlands finns ett stort behov av enanalys av hur fondernas placeringsregler påverkarkapitalrörelser mellan länder, det långsiktigaägaransvaret, den svenska ekonomin och de svenskalöntagarna. Pensionsfonderna skall ge så hög avkastningsom möjligt men det saknas enligt motionärerna strategierför hur våra gemensamma pensionspengar skall bidra tillett mer långsiktigt ägande. Det finns ingen ambition attutveckla den svenska ekonomin, erbjuda riskvilligt ellerlångsiktigt kapital till nytta för det svenskanäringslivet och svensk produktion. Det finns inte hellernågra ambitioner att gynna löntagarna, de framtidapensionärerna eller den inhemska sysselsättningen (yrkande1). I finns en s.k. solidaritetsfond. Placeringar ifonden gynnas skattemässigt och kraven på fondensplaceringar är, utöver kravet om en acceptabel avkastning,att pengarna satsas i företag som har en god arbetsmiljö,ett utvecklat miljöarbete, jämställdhet osv. Sedan 1995har fonden startat lokala och regionala fonder. Fram till1997 hade satsningarna i dessa fonder skapat ca 57 000arbeten. Regeringen bör enligt motionärerna stimuleramöjligheterna att skapa sådana regionala och lokala fonder(yrkande 2).Utskottets ställningstagandePrognoser om framtiden innehåller alltid ett stort mått avosäkerhet. Det gäller enligt utskottets mening ävenbedömningarna och beräkningarna av det kapital sombuffertfonderna behöver för att fylla sin funktion sombuffert i ålderspensionssystemet. Därför beslutade ocksåriksdagen, i samband med beslutet om principerna föröverföring från Allmänna pensionsfonden till staten ochomorganisationen av Allmänna pensionsfonden (prop.1999/2000:46, bet. 1999/2000:FiU19), att en kontroll avbuffertfondernas styrka och den slutliga storleken påöverföringen av medel från AP-fonden till staten skullegenomföras 2004. Om analysen 2004 visar att ytterligaremedel kan överföras till statskassan, utan att denautomatiska balanseringen, den s.k. bromsen, aktiverasföre 2050, bör en ytterligare överföring till staten skeden , enligt beslutet. Enligt utskottetsmening har inga nya uppgifter framkommit som föranleder enomprövning av beslutet att genomföra en kontroll 2004.I ovan nämnda betänkande, 1999/2000:FiU19, behandladeutskottet även yrkanden om att medlen i AP-fonderna istörre utsträckning bör användas för näringspolitiskaåtgärder. , som då, anser utskottet att det är viktigtatt målen för AP-fondernas förvaltning är så formuleradeatt tillgångarna förvaltas till största möjliga nytta förförsäkringen för inkomstgrundad ålderspension samt attavkastningen långsiktigt maximeras i förhållande tillrisken i placeringarna. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motion Sf332 (v) yrkandena 6-8 samt motion Fi250(v) yrkande 1.När det gäller den kanadensiska s.k. solidaritetsfondenkan utskottet konstatera att flera svenska organisationerhar studerat fondens konstruktion och resultat, bl.a.Landsorganisationen, . Utskottet är emellertid inteberett att tillstyrka skattesubventioner för att inrättafonder av kanadensisk typ i . Med det anfördaavstyrker utskottet motion Fi250 (v) yrkande 2.Effekter av AP-fondernas nyaplaceringsreglerUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker förslagen i motion Fi1 (fp)bl.a. med motiveringen att iden kommande redogörelsen för AP-fondernasverksamhet 2001 avser att göra en analys av AP-fondernas tillgångar och effekterna påvalutakursen.Jämför reservation 2 (m, kd).MotionI motion Fi1 av m.fl. (fp) anförs att AP-fondernas omstrukturering av sina portföljer mot ettstörre innehav av utländska tillgångar ofta anges som enförklaring till den senaste tidens svaga utveckling förden svenska kronan. Enligt motionärerna bör regeringen nugenomföra en analys av vad AP-fondernasportföljomläggningar har betytt och potentiellt kan betydaför valutakursens utveckling (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeEfter att ha varit relativt stabil tillsommaren 2000 började värdet på den svenska kronan attsjunka . Försvagningen har fortsatt under2001, till ett värde mot det s.k. TCW-index vid mitten avnovember på omkring 139 - en försvagning med sedanbörjan av . De ändrade placeringsreglernaför AP-fonderna har förts fram som en orsak till den lågtvärderade kronan. AP-fondernas nya placeringsregler, sombörjade gälla från , ger fonderna enstörre möjlighet än tidigare att placera pensionskapitaleti utländska tillgångar. Högst av en fonds tillgångarfår, enligt det nya regelverket, exponeras mot valutarisk.För att begränsa eventuella effekter på valutakurseninfördes en begränsningsregel om attexponeringen får öka från dengräns på som gällde vid utgången av 2000. Under 2001får således högst av en fonds tillgångar exponerasmot valutarisk. En genomgång av AP-fondernashalvårsrapporter som utskottet gjort visar attexponeringen mot valutarisk ökat från i genomsnitt ca 3 %i början av året till i genomsnitt vidhalvårsskiftet 2001.Utskottet kan konstatera att det finns en mängd olikafaktorer som påverkar värderingen av ett lands valuta. Pålång sikt avgörs värdet framför allt av grundläggandeekonomiska faktorer, som t.ex. skillnad i tillväxt motandra länder, konkurrenskraft och bytesbalans, dvs.resultatet av de samlade affärerna med utlandet. I detkortare perspektivet kan dock valutakursen påverkas avt.ex. konjunktursvängningar eller förändringar ifinansiella flöden till följd av strukturella förändringarpå marknaderna, som t.ex. förändringen av AP-fondernasplaceringsregler. Utskottets genomgång av buffertfondernashalvårsrapporter visar att fonderna under första halvåretköpt utländska tillgångar - utländska aktier och utländskaräntebärande värdepapper - för motsvarande omkring 195miljarder kronor (i siffran ingår en omvärdering avtillgångar som tidigare haft undantag och inte inräknats iutlandsramen). De utländska tillgångarna uppgick till i genomsnitt av fondernastotala tillgångar. Av utlandsköpen var emellertid ca 85 %av köpen, , valutasäkrade. Detbetyder att endast en begränsad del AP-fondernas köp avutländska tillgångar varit direktvalutapåverkande. Utskottet har gått igenom en rad olikaanalyser och rapporter om orsakerna till kronansförsvagning . Det flesta drarslutsatsen att försvagningen framför allt beror på denkraftiga internationella konjunkturförsvagningen -minskade exportintäkter - och utländska försäljningar avsvenska aktier till följd av börsnedgången, men att ävenAP-fondernas och PPM-fondernas köp av utländska tillgångarbidragit, om än i en begränsad omfattning.Enligt utskottets mening är det viktigt att noga följaAP-fondernas utlandsplaceringar och deras eventuellaeffekter på marknadernas värdering av kronan. Enligtuppgifter från avser man också i denkommande redogörelsen för AP-fondernas verksamhet för 2001att göra en analys av AP-fondernas portföljomläggning ochdess effekter på valutakursen samt hur fonderna tar hänsyntill denna typ av effekter i placeringsverksamheten. Meddet ovan anförda avstyrker utskottet motion Fi1 (fp)yrkande 1.Sjätte förslag i korthetUtskottet konstaterar att regeringen förnärvarande bereder frågor kring Sjätte (s), Fi2 (m), Fi277 (kd) och Fi1(fp) avstyrks därför.Jämför reservation 3 (m).MotionernaI motion Fi262 av och () framhålls att , under denkorta den varit verksam, fått en stark ställning påmarknaden. Det gäller inte minst satsningen på denoperativa verksamheten av direktinvesteringar i små ochmedelstora företag. För att fonden skall kunna följa dessainvesteringar långsiktigt krävs att fårsamma utlandsmandat som de övriga AP-fonderna. Den ökadeinternationaliseringen gör det viktigt att även kan arbeta på den internationella arenan. Eftersomalltfler företagsförvärv betalas med aktier innebärdagens regler att Sjätte ägande i dessa företagsuccessivt kommer att minska.I motion Fi2 av m.fl. (m) anförs att SjätteAP-fonden tillkom 1996 och att syftet var att ökatillgången på riskkapital för mindre, nystartade ochonoterade företag. Någon skyldighet att inleverera medeltill pensionssystemet föreskrevs inte. Motionärernakonstaterar att endast en mindre del av fondens kapitalplacerats i onoterade bolag. Detta visar enligtmotionärerna att fondens uppdrag var feltänkt från början.Erfarenheterna av statligt företagande och inte minststatlig riskkapitalverksamhet är inte goda. Sjätte tillgångar bör därför föras över till staten. Föratt undvika marknadsstörningar kan innehaven avbörsnoterade aktier bytas mot obligationer.De onoterade aktierna förs till ett riskkapitalbolag underFinansdepartementet, som möjligtprivatiseras på samma sätt som en gång skedde med ochBure.I motion Fi277 av Per m.fl. (kd) anförs attSjätte i likhet med övriga AP-fonder bör få etts.k. utlandsmandat att placera en mindre del av kapitaletpå utländska marknader. Anledningen är att utlandsmandatses som ett viktigt led i Sjätte strategi plusatt det innebär att pensionspengarna placeras på bästasätt bl.a. genom en större riskspridning. Sjätte strategi är att vara med under ett bolags helautvecklings- och expansionsfas. Den sista fasen läggs oftautanför för att komma åt en större marknad. Utanutlandsmandat måste strategin förändras. Fonden har i dagdispens att äga aktier i svenska bolag som köpts avutländska bolag och som flyttar utomlands. Dispensengäller inte om ett svenskt bolag flyttar utomlands, utanendast om ett utländskt bolag köper ett svenskt och detf.d. svenska bolaget fortfarande finns kvar på den svenskabörsen. Eftersom alltfler köp sker med aktierförsvinner Sjätte ägande successivt. Det ärendast vid kontant betalning som kan varakvar i det uppköpta bolaget.I motion Fi1 av m.fl. (fp) anförs attSjätte inte ingår i fempartiuppgörelsen ompensionssystemet. Fonden startade som en främmande fågel isystemet, med helt andra uppgifter som riskkapitalfond,med viss inriktning mot små och medelstora företag. Enligtmotionärerna bör inte staten bedriva näringspolitik genomatt pensionspengar förvaltas på detta sätt.Pensionspengarna skall i stället förvaltas i enlighet medde riktlinjer som fastställts för Första till Fjärde AP-fonderna. Sjätte kapital ingår i det totalabelopp som buffertfonderingen skall omfatta. Därför bör,enligt motionärerna, inordnas ibuffertsystemet genom att dess nuvarande direktiv ersättsmed direktiven och placeringsreglerna för Första tillFjärde AP-fonderna. Det bör också övervägas i vilken formen samordning med Andra AP-fonden kan ske. Enligtmotionärerna innebär förslaget att Sjätte men att ett utlandsmandat tillförs (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat motioner ombl.a. ett införande av ett s.k. utlandsmandat för SjätteAP-fonden och en avveckling av , senast ibetänkande 2000/01:FiU20 Vissa frågor om AP-fonderna.Utskottet kan i likhet med tidigare konstatera att frågorrörande övervägs inomFinansdepartementet. Utskottet är därför inte berett attnu föreslå någon åtgärd med anledning avmotionerna.