bet · GO01SkU17 · 2001-03-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att sänkaskatten på s.k. grön bensin för motorsågar och träd-gårdsredskap.2000/01:N224 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en översyn avenergiskatterna.2000/01:N242 av m.fl. (m) vari föreslåsatt fattar följande beslut:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet avgemensamma principer för energibeskattningen i denordiska länderna.2000/01:N262 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:8. tillkännager för regeringen som sinmening att regeringen skall ta etthelhetsgrepp på energiskatterna och presentera ettuthålligt skattesystem där goda miljöegenskaper, högenergieffektivitet och hög elproduktion premierasmedan produktion baserad på fossila bränslen beläggsmed styrande miljöavgifter.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av attSverige kraftfullt skall driva frågan om en harmoni-sering av koldioxidavgifter i EU.2000/01:N320 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av ökadharmonisering av energibeskattningen mellan Sverigeoch Danmark.2000/01:N322 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:1. beslutar att undantag förenergiintensiv industri och sänktaarbetsgivaravgifter som regionalpolitiskt medel inteutgör konkurrenshinder.2000/01:N325 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av "maxtaxa"på bensin.2000/01:N387 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om fortsattskatteväxling inom ramen 30 miljarder kronor.Elanders Gotab, 2001 Energibeskattningens allmännainriktningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om attenergibeskattningen skall ges en inriktningsom överensstämmer med de förslag som lagtsfram av , är att utskottet dels inte funnitnågon anledning att avvika från deninriktning av energipolitiken som regeringenförordat i budgetpropositionen ochsom ställt sig bakom, dels på grundav att många frågor som tas upp i motionernahar anknytning till de reformer som stegvisskall genomföras på energiskatteområdet samttill de områden som skall ses över i kommandeutredningar.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (kd), 3 (c),4 (fp) och 5 (mp).MotionerI motion Sk1028 av m.fl. (m)framhålls vikten av att energibeskattningen ärneutral medan miljöskatterna bör motsvara denbelastning på miljön som energianvändningen medför.Enligt motionärerna bör fiskala energiskatter enbarttas ut i konsumentledet medan miljöskatterna bör tasut i produktionsledet (yrkandena 1 och 2). Vidareanser motionärerna att regelverket kring miljö- ochenergiskatter måste samordnas på EU-nivå och attfrågan bör tas upp under period somordförandeland (yrkande 7).I motion N242 av m.fl. (m) förordas enökad samordning av energibeskattningen i de nordiskaländerna (yrkande 6). Motionärerna anför att det ärbrådskande att få till stånd en ökad anpassning avenergibeskattningen mellan de nordiska länderna; iannat fall hotas effektiviteten på den gemensammanordiska elmarknaden, vilket leder tillsamhällsekonomiska kostnader och en ökad negativmiljöpåverkan.I motion N320 av m.fl. (m) begärsen ökad harmonisering av energibeskattningen mellanSverige och (yrkande 1).I motion N262 av m.fl. (kd)efterlyser motionärerna ett helhetsgrepp omenergibeskattningen (yrkande 8). Enligt motionärernaär det att presentera ett uthålligtenergiskattesystem som premierar goda miljö-egenskaper, hög energieffektivitet och högelproduktion och belägger produktion baserad påfossila bränslen med styrande miljöavgifter.I motionerna Sk321 yrkande 26 och MJ711 yrkande 9av m.fl. (c) anförs attskatteväxlingen måste utformas på ett sätt somunderlättar en framtida handel medutsläppsrättigheter. Detta innebär bl.a. attnuvarande nedsättningsregler för industrinsuccessivt måste fasas ut.I motion MJ841 av och LennartKollmats (fp) begärs ett tillkännagivande om att enfortsatt grön skatteväxling måste kombineras medandra åtgärder, t.ex. strävan efter en europeiskminiminivå för koldioxidskatt, förberedande av ettsystem för handel med utsläppsrätter samtbibehållande av kärnkraften så länge det ärsäkerhetsmässigt och ekonomiskt försvarbart (yrkande3).I motion MJ780 av m.fl. (mp) anförsatt en reformering av energibeskattningen bör ledatill ett enhetligt system som rymmer alla former avenergianvändning med så långt som möjligt sammaskattesatser för alla kategorier av förbrukare.Enligt motionärerna skall undantag begränsas tillett fåtal områden. Energiskatten skall relaterastill energiinnehållet och tas ut i konsumentledet.Miljöstyrande skatter skall tas ut iproduktionsledet. Därutöver anser motionärerna attdrivmedel skall belastas med en särskild trafikskatt(yrkande 6). I samma motion (yrkande 7) begärstillkännagivande om att anpassningen till enreformerad energibeskattning enligt ovanstående börske successivt så att marknadens aktörer får enrimlig omställningstid och så att miljöstyrningenkan upprätthållas och förstärkas. Anpassningen börvara klar . Vidare föreslås enenhetlig beskattning av kraft- och värmeproduktion.Full koldioxidskatt för elproduktion bör annonserasnu (yrkande 9). Slutligen föreslås en successivhöjning av de viktigaste miljöstyrande skatterna medbörjan . En sådan höjning är enligtmotionärerna nödvändig för att syftet med den grönaskatteväxlingen skall nås (yrkande 10).I motion N387 av m.fl. (mp)yrkande 1 framhålls att höjda energiskatter inomramen för en skatteväxling är det viktigasteenskilda styrmedlet för att främja en omställning avenergisystemet.I motion Sk1010 av och () begärs ett tillkännagivande om attskattereglerna måste ses över så att dessa kanutgöra ett stöd vid omställningen av energisystemetoch uppbyggande av kraftvärmeproduktion samtfjärrvärme. Motionärerna pekar på att många fjärr-värmeverk har problem med att få industrin attansluta sig till fjärrvärmenätet eftersomskattereglerna gynnar oljeuppvärmning i industrin.I ett flertal motioner begärs att regeringen i EUskall driva frågan om gemensamma minimiregler förbeskattning av energi och koldioxid. Yrkanden meddenna inriktning framförs i motionerna N262 av IngerStrömbom m.fl. (kd) (yrkande 9), Sk324 (yrkande 15)och K398 (yrkande 20) av m.fl. (fp),MJ711 (yrkande 10) av m.fl. (c), U511(yrkande 15) och MJ838 (yrkande 7) av . (mp) och MJ841 (yrkande 1) av (). I sistnämnda motionframförs också att beslutsreglerna i ministerrådetmåste ändras så att beslut om gemensammaminiminivåer på miljöstyrande skatter/avgifter skallkunna fattas med kvalificerad majoritet. I motionMJ762 (yrkande 2) av m.fl. (mp)föreslås att tar initiativ till att enminiminivå för skatt på icke förnyelsebaraenergikällor, dvs. på olja, kol och gas, införs iEU.I två motioner tas frågan om den framtidbeskattningen av torv upp.I motion Sk725 av () anförs attenergitorv bör jämställas med andra biobränslen ochdärför även i fortsättningen undantas frånkoldioxidskatt. I motion Sk1013 ()anförs att det från miljösynpunkt inte är rimligtatt bränslet torv är befriat från koldioxidskatt.Motionären anser att regeringen skall återkomma tillriksdagen med förslag om att torv skall beläggas medkoldioxidskattBeskattningen naturgaseldad kraftvärme tas upp iföljande motioner:I motion Sk612 av och () begärs ett tillkännagivande om attenergibeskattningen måste miljöanpassas så attnaturgaseldad kraftvärme tillåts tränga tillbakasmutsig importerad kolkraft.I motion Sk717 av och () föreslås att beskattningen av svenskkraftvärmeproduktion måste ändras på så sätt attsvensk el från miljövänliga kraftvärmeverk kankonkurrera på lika villkor med kolkraftimporten.I motion Sk1012 av () anförs attenergiskatterna måste anpassas till nyaomvärldsvillkor. Skattepolitiken måste skapaförutsättningar för att använda de minstmiljöskadliga energislagen t.ex. naturgasbaseradkraftvärme .I motion N224 av m.fl. (m)begärs en översyn av energiskatterna så att naturgasoch annan ren energiproduktion inte missgynnas tillförmån för import av elkraft från anläggningar ochenergislag med sämre miljöegenskaper (yrkande 3).I följande två motioner begärs omtolkning avmineraloljedirektivet.I motionerna Sk1027 (yrkande 3) av () och Sk714 av () (yrkandena 1 och 2) begärs att regeringen skallutreda om mineraloljedirektivet (92/81/EEG) enbartomfattar produkter baserade på mineralolja samtkonsekvenserna för lagen om skatt på energi (LSE).Frågan om reducerad elskatt tas upp i motion Sk719av m.fl. (s). I motionen begärs enöversyn av vilka kommuner som med hänsyn till tempe-raturförhållandena bör ha sänkt energiskatt.Utskottets ställningstagandeI budgetpropositionen för redovisas enstrategi för en fortsatt grön skatteväxling. Detfrämsta syftet är att öka miljörelateringen avskattesystemet, och härvid är en reformering avdagens energiskattesystem en central del.Reformeringen skall bidra till en effektivareenergianvändning, gynna användningen av biobränslen,ge incitament för att minska företagensmiljöbelastning, säkerställa industrinskonkurrenskraft, skapa förutsättningar för inhemskproduktion av el, förenkla energiskattesystemet ochge det en stabil grund. Den principskiss sompresenterades av utgör enutgångspunkt och innebär bl.a. en ökad tyngd förkoldioxidskatten, en renodling av energiskattensfiskala karaktär och att skatteuttaget för olikaenergislag skall avspegla energiinnehållet. Vidproduktion av el och värme eftersträvas en likformigbeskattning med uttag enbart av koldioxidskatt fördirekt och indirekt konkurrensutsatta sektorer. Ensärskild trafik- och miljöskattekomponent bryts utur energiskatten för drivmedel för att miljöeffekterskall beaktas på ett tydligt sätt.Reformerna skall, enligt regeringen, genomförasstegvis och varsamt. Vidare skall effekterna av deolika stegen löpande följas upp.Strategin för en grön skatteväxling skall under dekommande tio åren ge utrymme för en skatteväxling påi storleksordningen . Höjdaskatter på energi och miljöfarliga utsläpp skallväxlas mot sänkt skatt på arbete. I propositionenföreslogs också som ett första steg en rad föränd-ringar, vilka antogs av och som ligger ilinje med en större reformering avenergiskattesystemet (bet. 2000/01:FiU1,2000/01:SkU1y).När det gäller det fortsatta arbetet för fortsattskatteväxling har regeringen anfört att ytterligareutredningar behöver genomföras på bl.a. följandeområden. Dessa gäller utformningen avnedsättningsreglerna för tillverkningsindustrin,växthusnäringen samt jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksnäringarna, en ökad miljörelatering avvägtrafikbeskattningen och en översyn av övrigamiljörelaterade skatter. Dessutom kommer fördjupadeanalyser att göras av alternativa ekonomiskastyrmedel. Det gäller bl.a. handel medutsläppskvoter och system för handel med förnybar elmed hjälp av s.k. gröna certifikat. Ytterligarestyrmedel som studeras inom vidsidan av skatter är driftsbidrag ochinvesteringsbidrag. Frågan om hur torv somenergikälla skall behandlas i energiskattesammanhanghar varit föremål för utredning inomSkatteväxlingskommittén och i den översyn av energi-skattesystemet som pågått inom Regeringskansliet.Utskottet utgår från att även denna fråga kommer attingå i övervägandena om energibeskattningenskommande inriktning.Riksdagen har i samband med att statsbudgeten förinnevarande år fastställdes ställt sig bakom den avregeringen förordade inriktningen av energi-skattepolitiken (bet. 2000/01:FiU1, SkU1y). mening finns det inte någon anledning attavvika från denna inriktning.Många av de frågor som tas upp i nu aktuellamotioner har anknytning till de reformer som stegvisskall genomföras på energiskatteområdet samt till deområden som skall ses över i kommande utredningar.Enligt utskottets mening bör de överväganden sompågår inom när det gällerfortsatta förändringar på detta område avvaktasinnan ställning tas till de frågor omenergibeskattningens inriktning som tagits upp imotionerna.Som utskottet vid tidigare tillfällen framhållitär det angeläget att håller en fortsatt högambitionsnivå när det gäller att begränsa koldioxid-utsläppen. Utskottet konstaterar att ocksåtillsammans med några andra länder valt att liggasteget före vid beskattning av koldioxidutsläpp ochtar på detta sätt ett särskilt ansvar för de globalamiljöproblem och risker som utsläppen avväxthusgaser ger upphov till. Regeringen har ocksåpå ett aktivt sätt sökt förmå andra länder att följaefter och införa motsvarande ekonomiska styrmedel.Detta kan också sägas vara målet med Sverigesagerande på detta område.Inom EU har verkat för attminimiskattesatser skall införas också på naturgasoch kol och tillsammans med andra länder sökt fåtill stånd en lösning som innebär att nuvarandemineraloljedirektiv byggs ut till ett energi- ochkoldioxidskattedirektiv. Dessa ansträngningar leddefram till att Europeiska kommissionen i mars 1997lade fram ett förslag till ett nytt direktiv ombeskattning av energiprodukter, KOM (97) 30.Förslaget som ännu inte slutbehandlats iministerrådet innebär en större flexibilitet ännuvarande regler vad avser möjligheterna tillskattedifferentieringar av bränslen utifrånmiljöegenskaper. Målsättningen är att skattebasenskall utvidgas till att omfatta samtligaenergiprodukter och att alla energiprodukter skallomfattas av en positiv minimiskattesats, dvs. ävenel, kol och naturgas. Även biobränslen kommer attomfattas av förslaget. Medlemsländerna kommer dockatt vara fria att tillämpa reducerade skattesatsereller full skattebefrielse för biobränslen. Sverigestöder i stort förslaget och verkar för ett snartantagande. Som utskottet tidigare påpekat bör docksvårigheterna att nå en överenskommelse som innebärett åtagande att införa en positiv skattesats församtliga energiprodukter inte underskattas.I likhet med motionärerna anser utskottet att detär ett viktigt svenskt intresse att gemensammaminimiregler för beskattning av energi och koldioxidkan uppnås. Enligt utskottets mening driver Sverigeaktivt frågan om energi- och koldioxidbeskattning iolika internationella forum och samarbetar härvidmed andra likasinnade länder.När det gäller frågan om majoritetsbeslut ommiljöstyrande skatter och avgifter bör införas inomEU har den svenska inställningen alltid varit attskattefrågor inom unionen även fortsättningsvisskall beslutas med enhällighet, dvs. attmedlemsländerna skall ha kvar sin vetorätt.Utskottet har inte någon annan uppfattning i frågan.Däremot råder det ingen tvekan om att politikenbehöver samordnas för att begränsa klimatpåverkandeutsläpp. Erfarenheterna visat att en sådansamordning kan komma till stånd utan att det behöverinkräkta på den nationella beskattningsrätten. Dessasynpunkter framfördes även av statsministeri samband med information från regeringen omtoppmötet i i december 2000.Därutöver skall tilläggas att miljöfrågorna fåttökad tyngd inom EU:s miljöformuleringar och attmiljögarantins tillämpning har säkrats genom fleraklargöranden som stämmer med de svenska målen.Miljöfrågorna är också en prioriterad fråga underdet svenska ordförandeskapet.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga nubehandlade motioner.Industrins och växthusnäringensenergiskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden omutformningen av industrins, växthusnäringens,hotell- och restaurangbranschens energi- ochmiljöskatter samt yrkanden som rörbeskattningen av el- och värmesektorn.Jämför reservationerna 6 (m), 7 (kd), 8 (fp),9 (mp) och särskilt yttrande 1 (v).Gällande bestämmelserFörbrukningen av fossila bränslen vidtillverkningsprocessen i industriell verksamhet ochför växthusuppvärmningen är belastad med 35 %av ordinarie koldioxidskatt. Någon energiskatt utgårinte. Vidare begränsas skattebelastningen till 24 %av den koldioxidskatt som överstiger av deenskilda företagens omsättning (0,8-procentsregeln).En utgångspunkt för vilka företag som är berättigadetill nedsättning är den statistiska närings-grensindelningen (SNI). Den förskjutning avskatteuttaget från energiskatt till koldioxidskattsom fattat beslut om (bet.2000/01:FiU1) har gjorts kostnadsneutral förtillverkningsindustrin samt jordbruks-, skogsbruks-och vattenbruksnäringarna. Skattebelastningen fördessa sektorer är oförändrad genom attkoldioxidskattelättnaden höjdes från till 65 %av koldioxidskatteuttaget. Även den i samma ärendebeslutade höjningen av koldioxidskatten är utformadså att skattebelastningen för bl.a. tillverk-ningsindustrin och växthusnäringen hålls oförändrad.Industrin och växthusnäringen betalar ingenenergiskatt för den el som förbrukas vidtillverkningsprocessen i industriell verksamheteller för växthusuppvärmningen.I 1998 års vårproposition anfördes attproduktionsbeskattningen av el ger upphov tillproblem för den elintensiva industrin så längeförhållandena på elmarknaden är sådana attbeskattningen leder till ökade kostnader för el-användarna. Detta var också anledningen tillriksdagens beslut att avskaffa den del avfastighetsskatten på vattenkraftverk som svarade motden tidigare produktionsskatten (prop. 1997/98:150s. 175, bet. 1997/98:FiU20). Under våren 2000fattade beslut om att beskattningen avkärnkraftsproducerad el skulle läggas om till enskatt på installerad termisk effekt. Ändringarnaträdde i kraft . Anledningen tillomläggningen var att den tidigare produktionsskattenkunde ge upphov till snedvridningar inom elpro-duktionssystemet (bet. 1999/2000:SkU22).MotionerI motion Sk735 (yrkande 9) av . (m) framhålls att industrin har drabbats hårtav bl.a. produktionsskatterna på el. Enligt motionä-rernas uppfattning skall över huvud taget ingafiskala energiskatter tas ut i produktionsledet.Vidare begär motionärerna en översyn av hotell- ochrestaurangbranschens energiskatter i syfte attundanröja nuvarande konkurrenssnedvridning iförhållande till livsmedelsindustrin (yrkande 23).I motion Sk1028 av m.fl. (m)yrkande 8 begärs att regeringen tillsätter enutredning om energibeskattningens framtidautformning med inriktningen att behålla denenergiintensiva industrin inom landets gränser.I motion Sk324 av m.fl. (fp)yrkande 17 anser motionärerna att börklargöra att det inte blir någon miljövinst omenergiskattehöjningarna i blir så höga attviktig industri flyttar utomlands och attinriktningen av skattepolitiken måste anpassas tilldetta förhållande.I motion MJ244 av m.fl. (m)yrkande 2 begärs att nuvarande system mednedsättning av koldioxidskatten enligt den s.k. 0,8-procentsregeln ersätts med en generellkoldioxidskattesats för hela växthus- ochträdgårdsnäringen.I motion MJ766 av m.fl. (kd)begärs att den s.k. 0,8-procentsregeln skallavvecklas och att den svenska växthusnäringensskatter på energi skall anpassas till europeiskaförhållanden så att näringen får samma villkor somsina främsta konkurrenter i EU (yrkande 2). Som ettalternativ föreslås i motionen att skatten påbränsle återförs till näringen som stöd förenergibesparande investeringar (yrkande 3).I motion Sk732 av och () yrkande 7 begärs ett tillkännagivandeom behovet av sänkta energiskatter för turist-näringen. Enligt motionärerna missgynnasturistnäringen av nuvarande energibeskattning. Ettbageri behöver t.ex. inte betala energiskatt medanett hotell som bakar sina egna bullar få betala 13,8öre/ kWh.I motion MJ780 (yrkande 8) av . (mp) föreslås att de särskilda undantag ochnedsättningsregler som gäller för tillverk-ningsindustrin bör begränsas till i första handvissa energiintensiva branscher där undantag är heltnödvändiga med hänsyn till den internationellakonkurrensen.I motion N322 (yrkande 1) av m.fl.(mp) riktas kritik mot de skattelättnader som i för den energiintensiva industrin. En snabbutfasning av skattereduktionen skulle dock riskeraatt lägga en död hand över de reformer iskattesystemet som har en bättre styrande effekt förmiljön, menar motionärerna. Utfasningen avskattelättnaderna bör därför inte bestämmas av utan beslutas på nationell nivå ibättre samspel med den på andra områden fördapolitiken.Utskottets ställningstagandeDen energibeskattning som gäller förtillverkningsindustrin och växthusnäringen (samtäven för jordbruk, skogsbruk och vattenbruk) innebäratt någon energiskatt inte erläggs för bränsle ochatt koldioxidskatt tas ut av denkoldioxidskatt som gäller för övriga sektorer (andranäringar och hushållssektorn). Någon elskatt tasheller inte ut. Till dessa nedsättningar kommer såden särskilda nedsättningsregeln som innebär enytterligare sänkning av skatteuttaget på den del avkoldioxidskattekostnaden som överstiger avförsäljningsvärdet. Den särskilda nedsättningsregelninfördes för att upprätthålla en hög generellkoldioxidbeskattning och bibehålla så godavillkor för industrin och växthusnäringen att deninternationella konkurrenskraften inte försvagades.Nedsättningsregeln kan dock medföra attskatteuttaget hamnar på så låg nivå att EU:sminimiskatteregler underskrids, och den kompletterasdärför av särskilda spärregler för att förhindra attdetta inträffar. Inom EU finns en insikt om attfrånvaron av minimiregler för vissa bränslen utgörett allvarligt problem genom att den ger upphov tillkonkurrenssnedvridningar och begränsar möjlighetenatt upprätthålla en ur miljö- och resurssynpunktnödvändig beskattning på bl.a. mineraloljeområdet.Som tidigare nämnts finns ett förslag från om ett nytt energibeskattningsdirektiv,med inriktning på att införa minimiskatter församtliga energislag, dvs. även el, kol och naturgas.Förslaget har dock ännu inte lett till något besluti ministerrådet.Företag inom cement-, kalk-, glas- ochstenindustrin är utöver nu beskrivna skattelättnadergenom en övergångsvis gällande bestämmelse befriadefrån den del av koldioxidskattebelastningen påfrämst kol och naturgas som överstiger av för-säljningsvärdet.Utskottet anser att en reformering av dagensenergiskattesystem är en central del i en fortsattgrön skatteväxling. Utskottet ser positivt på attregeringen som ett led i detta arbete har för avsiktatt tillsätta en utredning med uppgift att se överbl.a. utformningen av nedsättningssystemet förtillverkningsindustrin och växthusnäringen och atten utgångspunkt skall vara att söka skapa ett enkeltoch hållbart system. Det är givetvis angeläget attenergi- och koldioxidbeskattningen ges en utformningsom ger goda förutsättningar för den svenskaindustrin och växthusnäringen att konkurrerainternationellt. Vid utformningen av särregler förindustrins och växthusnäringens energiskatter måsteockså om statligt stöd beaktas.De beslutade höjningarna avenergiskatterna på el har inte belastattillverkningsindustrin eller växthusnäringen somfortfarande tillämpar en nollskattesats på el.Vidare har kärnkraftsproducerad el lagts om till enskatt på installerad termisk effekt. Anledningentill omläggningen var att den tidigareproduktionsskatten kunde ge upphov tillsnedvridningar inom elproduktionssystemet (bet.1999/2000:SkU22).Utvidgningen av den generellt nedsattakoldioxidskatten till att även gälla jord- ochskogsbruket har tydliggjort behovet av ett nytt sättatt ta ut energiskatt på el samt dess kopplingartill det nedsatta området. Avregleringen avelmarknaden har förändrat både förhållanden ochvillkor på marknaden, bl.a. har t.ex. kundernasrörlighet ökat. Reglerna och systemet för uttag avenergiskatt på el har däremot inte förändrats, ochutskottet delar regeringens uppfattning att detfinns ett behov av att se över även dessa regler.Mot bakgrund av att frågor som rör utformningen avbl.a. industrins och växthusnäringens energiskatterär föremål för överväganden inom Regeringskanslietoch att alternativa avgränsningar av detkonkurrensutsatta området med generellt settreducerad skatt liksom nedsättningssystemets utform-ning skall utredas anser utskottet inte attriksdagen nu skall överväga några förändringar avdet slag som motionärerna efterlyser.