bet · GO01FiU29 · 2001-05-31 00:00:00 — En förnuftig diskussion om dennaviktiga fråga kan inte äga rum i avsaknad av sådanajämförelser. En tydlig kartläggning av jämföranderesultat är därför angelägen. Detta bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening.Det anförda innebär att jag tillstyrker motionFi37 (fp) yrkande 6.8. Skolan (punkt 6) (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 8. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Fi36 (m) yrkande 10 ochavslår motionerna 2000/01:Fi37 (fp) yrkandena 2-4och 2000/01:Fi38 (c) yrkande 4.StällningstagandeDe siffror som redovisas i regeringens skrivelse närdet gäller kommunernas bidragsgivning tillfristående skolor antyder att många kommuner har enalltför njugg inställning till friskolorna ochmissgynnar dem i bidragsgivningen. Vi moderater iutskottet anser därför att materialet bör analyserasnärmare av Skolverket.Det anförda innebär att vi tillstyrker motion Fi36(m) yrkande 10 och avstyrker motionerna Fi37 (fp)yrkandena 2-4 och Fi38 (c) yrkande 4.9. Skolan (punkt 6) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 9. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Fi38 (c) yrkande 4 ochavslår motionerna 2000/01:Fi36 (m) yrkande 10 och2000/01:Fi37 (fp) yrkandena 2-4.StällningstagandeCenterpartiet har med anledning av regeringensvårbudget presenterat ett alternativ tillregeringens specialdestinerade resurser till skolan(mot. 2000/01:Fi19). I det förslaget ingår bl.a.inrättande av ett kvalitetsinstitut där bl.a.Kommunförbundet bör vara huvudman. För attförverkliga detta måste staten eftersträva enöverenskommelse med kommunerna omkvalitetsutveckling i skolan, där bl.a. inrättandeav ett kvalitetsinstitut ingår. Regeringen börinleda överläggningar med om detta.Det jag här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening. Jag tillstyrkerdärmed motion Fi38 (c) yrkande 4 samt avstyrkermotionerna Fi36 (m) yrkande 10 och Fi37 (fp)yrkandena 2-4.10. Skolan (punkt 6) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 10. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Fi37 (fp) yrkandena 2-4 ochavslår motionerna 2000/01:Fi36 (m) yrkande 10 och2000/01:Fi38 (c) yrkande 4.StällningstagandeEnligt min mening bör ta avstånd frånförslaget från en kommitté att fristående skolorskall kunna få lägre ersättning än kommunalaskolor. Om det förslaget skulle realiseras skaparman ojämlika villkor, som diskriminerar friskolornaoch drabbar deras elever. Fritt skolval, även mellankommunala skolor, är en kvalitetsfråga. Enredovisning av hur det fria skolvalet i praktikenfullföljs bör göras.Inom är vi övertygade om att bildningoch utbildning skapar förutsättningar för god hälsa.Skolans roll i folkhälsoarbetet är mångfasetterad.Dels har skolan ett direkt krav på sig att uppfyllaläroplanens bestämmelser om idrottsämnet, delsskapar skolan genom sitt bildningsidealförutsättningar för att ge vuxna människor möjlighetatt själva bestämma över sin hälsa. Frågan är hurläroplanerna påverkar skolans möjligheter attaktivt medverka i folkhälsoarbetet - om de skaparökade möjligheter eller om regleringen ökar riskenför en statisk skola. Skolans roll som viktig faktori folkhälsoarbetet bör belysas.Det jag här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening. Jag tillstyrkerdärmed motion Fi37 (fp) yrkandena 2-4, och avstyrkermotionerna Fi36 (m) yrkande 10 samt Fi38 (c) yrkande4.11. Äldreomsorg (punkt 7) (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 11. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Fi36 (m) yrkande 8 ochavslår motion 2000/01:Fi37 (fp) yrkande 7.StällningstagandeVi anser att det på äldreomsorgens område finns ettstort behov av en förstärkt statlig tillsyn. Denuppgift som faller på kommunerna - attövervaka sin egen verksamhet såväl som de privataentreprenörerna - fungerar uppenbarligen inte. Istället bör en fristående statlig myndighet träda ini kommunens ställe och ansvara för godkännande ochkvalitet inom vård och omsorg. I det sammanhangetbör en sammanslagning av ochlänsstyrelsernas tillsynsdelar övervägas.Även med en väl fungerande tillsyn är den störstakvalitetsfaktorn och garantin för god vård ändå densom innebär att man själv som äldre har rätt ochmöjlighet att välja vårdgivare och att också kunnavälja bort den vård man inte är nöjd med. Enligt våruppfattning är en äldrepeng ett alternativ som enskilde rätt att lösa sitt omsorgsbehov efteregna önskemål. Den enskilde får då som ettalternativ till den kommunala omvårdnad han/hon harrätt till enligt socialtjänstlagen disponera en pengvars storlek bestäms av omsorgsbehovet. Äldrepengenskall kunna användas för att betala äldreomsorgsåväl i hemmet som på olika former av privatainstitutioner. Den kommunalt ordnade äldreomsorgenkan naturligtvis som drivas såväl ioffentlig som i privat regi. Därmed garanteras bådevalfrihet, mångfald och kvalitet.Det vi har anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening. Vi tillstyrker därmedmotion Fi36 (m) yrkande 8 och avstyrker motion Fi37(fp) yrkande 7.12. Äldreomsorg (punkt 7) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 12. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Fi37 (fp) yrkande 7 ochavslår motion 2000/01:Fi36 (m) yrkande 8.StällningstagandeI utredningen tryggt-Betala rätt (SOU 1999:33)föreslås bland annat en s.k. maxtaxa i äldreomsorgensamt ett lagstadgat förbehållsbelopp för denenskilde. granskning av avgifternaför service, omsorg och boende i kommunerna(Äldreuppdraget 2000:1 Taxor och avgifter för vårdoch omsorg) visar att avgifterna för äldrevårdskiljer mellan olikakommuner. Därutöver begår flera kommuner renalagbrott när de struntar i dagenssocialtjänstlagstiftning om att garantera skäligstandard åt äldre vars make/maka flyttar tillsärskilt boende. Förslag som åtgärdar detta börsnarast läggas fram. Detta bör tillkännageför regeringen som sin mening.Det anförda innebär att jag tillstyrker motionFi37 (fp) yrkande 7 och avstyrker motion Fi36 (m)yrkande 8.13. Integration (punkt 8) (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 13. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Fi36 (m) yrkande 11.StällningstagandeVi anser att den negativa segregation som präglarframför allt storstäderna är allvarlig. Det handlarom en sammanfallande ekonomisk, social, demografiskoch etnisk segregation. Problemen med den negativasegregationen beror till stor del på bristandedelaktighet. Genom att behövas, att ha möjlighet attarbeta, starta och driva företag och ta ansvar försig och sin familj, är det också möjligt att kännasamhällelig delaktighet. Om ambitionen är attåstadkomma verklig solidaritet bör också de som hardet sämst ställt ges möjligheten att åter ta maktenöver sina liv. Om vi låter alla människor som kanoch vill arbeta få möjligheter till en egenförsörjning, kommer vi också att ha betydligt störreförutsättningar att visa stor solidaritet med demänniskor som av olika skäl misslyckas. Endast genomen god tillväxt där fler har jobb och kan försörjasig kan samhället ta ett riktigt solidariskt ansvar.Vi anser att dessa riktlinjer måste prägla åtgärdersom syftar till att lösa problemen för nyanländainvandrare. Detta bör tillkännage förregeringen som sin mening.Det anförda innebär att vi tillstyrker motion Fi36(m) yrkande 11.14. Skatteplanering i kommunerna (punkt 10) (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 14. Därmed bifallerriksdagen helt motion 2000/01:Fi36 (m) yrkande 3 ochdelvis motion 2000/01:Fi37 (fp) yrkande 1 samtavslår motion 2000/01:Fi20 (fp) yrkande 26.StällningstagandeVi anser att den privaträttsliga aktiebolagsformenur olika synpunkter inte är lämplig för kommunalverksamhet. Ett belysande exempel på detta är attkommuner och kommunala företag på många hållbedriver en avancerad skatteplanering. En radskattetvister mellan kommuner ochskatteförvaltningar pågår mot den bakgrunden.Situationen belyser bl.a. behovet av en tydligarelagstiftning beträffande kommunerna och kommunalaföretag. Regeringen beskriver inte denna fråga i sinskrivelse trots att den är mycket aktuell ochomdiskuterad i många kommuner. Vad vi anfört börriksdagen tillkännage för regeringen som sin mening.Det anförda innebär att vi helt tillstyrker motionFi36 (m) yrkande 3, delvis tillstyrker motion Fi37(fp) yrkande 1, och avstyrker motion Fi20 (fp)yrkande 26.15. Skatteplanering i kommunerna (punkt 10)(fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 15. Därmed bifallerriksdagen helt motionerna 2000/01:Fi20 (fp) yrkande26 och 2000/01:Fi37 (fp) yrkande 1 samt delvismotion 2000/01:Fi36 (m) yrkande 3.StällningstagandeKommunala bolag används i skatteplaneringssyfte.Inom en kommunkoncern kan koncernbidrag mellanvinstgivande bolag och förlustbringande verksamheterkvittas. Därmed minskar också den skatt bolagenannars skulle behövt redovisa.Jag anser att det aldrig kan vara en kommunalhuvuduppgift att skatteplanera. Möjligheten attanvända kommunala bolag i skatteplaneringssyftevisar både på problemen med att kommuner agerar påden privata marknaden och att kommunen använder sigav medel som inte står i överensstämmelse med dekrav det offentliga ställer på privata aktörer.Möjligheterna att klara de kommunala uppgifternautan kommunala aktiebolag bör utredas. En sådanutredning bör dessutom arbeta med frågan om huruvidaandra associationsformer än aktiebolag kan varalämpliga för att bedriva sådan verksamhetsom exempelvis allmännyttiga bostadsföretag.Jag anser också att vinster som uppstått ikommunerna genom koncernbildning iskatteplaneringssyfte i princip bör neutraliserasnär statsbidraget betalas ut. Det torde dessvärrevara förknippat med betydande juridisk-tekniskasvårigheter att etablera ett system som heltneutraliserar sådana vinster, men börredan nu fatta beslut om att låta regeringen införaett provisoriskt system från kommande årsskifte.Regeringen bör återkomma till medförslag till ett permanent system. Vad jag här haranfört bör tillkännage för regeringen somsin mening.Det anförda innebär att jag helt tillstyrkermotionerna Fi20 (fp) yrkande 26 och Fi37 (fp)yrkande 1 och delvis tillstyrker motion Fi36 (m)yrkande 3.16. Jämförelser mellan kommuner (punkt 11) (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 16. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Fi36 (m) yrkande 2.StällningstagandeI regeringens ekonomiska vårproposition beskrivskortfattat hur arbetet med att bygga upp en kommunaldatabas fortskrider. Förhoppningsvis kan en sådandatabas ge impulser för regeringen att i skrivelsenom utvecklingen inom den kommunala sektorn kommandeår lyfta fram goda exempel på hur tjänsteproduktionkan bedrivas på ett för medborgarna bra sätt i olikakommuner. De skrivelser i ämnet som regeringenhittills avlämnat till är i nästan totalavsaknad av sådana jämförelser. Därmed har t.ex. degoda resultat som uppnåtts genomkonkurrensutsättning i kommunerna inteuppmärksammats i detta sammanhang. Inte heller denökade valfrihet och pedagogiska stimulans somåstadkommits genom det ökande antalet friskolor haruppmärksammats.Vi anser att vissa av de statistiska uppgifter ochberäkningar som redovisas genom sitt urval blirmissvisande. För att skall ges en merheltäckande redovisning av uppnådda resultat i olikakommuner bör därför skrivelsen kommande år redovisavilka kommuner som uppnått de bästa resultaten inomolika verksamhetsområden. Den kommunala databas sombyggs upp förutsätts som nämnts kunna bidra medsådan information. Detta bör tillkännageför regeringen som sin mening.Det anförda innebär att vi tillstyrker motion Fi36(m) yrkande 2.17. Kommunala tjänstepensioner (punkt 12) (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 17. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Fi36 (m) yrkande 4.StällningstagandeAv skrivelsen (avsnitt 2.8.) framgår att det heltövervägande antalet kommuner och landsting nuutbetalar hela den del som skall avsättas till deanställdas pensioner som individuell del enligt PFA.Vi anser att detta är en mycket glädjandeutveckling. Den leder till att de kommunaltanställda själva genom eget val kan påverkaavkastningen på sina pensionspengar. Därutöverinnebär förändringen att privat sparande i landetökar på det kollektiva sparandets bekostnad. Iskrivelsen berörs inte alls dessa förändringar trotsatt de även i ett samhällsekonomiskt perspektiv ärintressanta. Vi anser att regeringen i kommandeskrivelse skall återkomma med en redovisning i dennadel. Detta bör tillkännage för regeringensom sin mening.Det anförda innebär att vi tillstyrker motion Fi36(m) yrkande 4.18. Kommunernas miljöarbete (punkt 13) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 18. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Fi37 (fp) yrkande 10.StällningstagandeKommunernas ansvar för det lokala miljöarbetet harständigt ökat. Livsmedelskontroll,djurskötselkontroll, miljöövervakning och naturvårdligger nu inom de uppgifter kommunerna har attsköta.Staten har försökt styrakommunernas miljöarbete genom att skapaansökningsbara, specialdestinerade bidrag. De lokalainvesteringsprogrammen har på många håll använtstill varierande projekt. Vissa har varit av värdeför miljö- eller naturvården. Andra kanifrågasättas.Vi tvivlar på att de lokala investeringsprogrammenär ett effektivt sätt att använda pengar förmiljöändamål. Det finns enligt vår mening t.ex. riskatt kommunerna i alltför hög grad anpassar sittmiljöarbete efter möjligheterna att få statligabidrag snarare än efter verkliga miljöhänsyn.Vi tror att risken är överhängande att regeringenäven framgent kommer att konstruera denna typ avprojektbidrag, där syftet snarare är att väckauppmärksamhet än att uppnå de handfasta politiskamålen för miljöarbetet. Vi anser därför att enomfattande utvärdering behöver göras av hur delokala investeringsprogrammen i praktiken fungerateller inte fungerat. Detta bör tillkännageför regeringen som sin mening.Det anförda innebär att jag tillstyrker motionFi37 (fp) yrkande 10.19. Kommunalt självstyre (punkt 14) (m, kd,c, fp)av (), (), LennartHedquist (m), (), Per (), (), () och KarinPilsäter (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 19. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2000/01:Fi35 (kd)yrkandena 2, 3 och 9, 2000/01:Fi36 (m) yrkande 1 och2000/01:Fi38 (c) yrkande 2.StällningstagandeVi vidhåller den syn på den kommunalasjälvstyrelsens villkor som vi gav uttryck för ireservation 1 till betänkandet 2000/01:KU12. Däranfördes följande:Som anförs i flera motioner har bestämmelserna i1 kap. 1 och 7 §§ regeringsformen visat sigotillräckliga för att skydda den kommunalasjälvstyrelsen. Kommunernas förutsättningar attsjälva besluta i kommunala angelägenheter bördärför regleras i grundlag på ett sätt somgaranterar kommunerna möjligheter att sörja försina invånares intressen utan opåkallade ingreppfrån statens sida. Enligt utskottets uppfattningär det en avgörande demokratifråga att denoffentliga makten utövas så nära medborgarna sommöjligt. Lokala beslutsfattare har en närmarerelation till sina väljare och kan lättareuppmärksamma deras önskemål. En tydligt förstärktkommunal kompetens bör fastställas iregeringsformen med ledning avsubsidiaritetsprincipen. En utredning börtillsättas i syfte att lägga fram förslag om ensådan reglering. Utredningen bör omfatta fråganom på vilken nivå - grundlag, lag som beslutas isamma ordning som riksdagsordningen eller vanliglag - olika kompetenser bör regleras.Detta bör tillkännage regeringen som sinmening. Det anförda innebär att vi delvistillstyrker motionerna Fi35 (kd) yrkandena 2, 3 och9, Fi36 (m) yrkande 1 samt Fi38 (c) yrkande 2.20. Utjämningssystemet (punkt 15) (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 20. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:Fi17 (m) yrkande 17 och2000/01:Fi36 (m) yrkandena 5 och 6.StällningstagandeVi anser att det inomkommunala utjämningssystemetkonfiskerar tillväxt var den än uppkommer i landetoch att regeringen utförligt börredovisa de tillväxtfientliga konsekvenserna avrådande utjämningssy-stems konstruktion och denegativa incitamentens uppbyggnad. Systemet tar bortalla incitament för kommunerna att påverka sininkomstsituation genom förhöjd skattekraft.En allvarlig aspekt är att uppbyggnaden entydigtstrider mot den svenska grundlagens lydelse att enkommun endast får ta ut skatt för skötseln av sinauppgifter. Att ta ut skatt för skötseln av andrakommuners angelägenheter strider mot grundlagenslydelse.Vi föreslår att det grundlagsvidriga inomkommunalautjämningssystemet avskaffas per ,dvs. när bör ha hunnitbesluta om ett nytt system som stimulerar tillekonomisk tillväxt som det gertillräckliga bidrag till kommuner och landsting medotillräcklig skattekraft för sina uppgifter.Vi föreslår att en utredning tillsätts med uppdragatt skyndsamt presentera ett nytt bidragssystem förkommunsektorn. I samband med utredningen bör även enöversyn göras av vilka uppgifter som börha nationell finansiering. Utredningen skall utformaett system som tillgodoser följande riktlinjer:· systemet skall belöna tillväxt ochkostnadseffektivitet·· systemet skall respektera den svenskagrundlagen·· systemet skall vara enklare än i dag.·Vi föreslår också vissa omedelbara, absolutnödvändiga förändringar. Inom ramen för i grundenoförändrad utjämningsgrad måste inkomstutjämningenändras så att effekten av alla positiva, relativaförändringar i skattekraft får behållas till 100 %.Därmed skapas incitament för alla kommuner attstimulera ekonomisk tillväxt genom lägrearbetslöshet och ökad förvärvsfrekvens.Kommuner som förlorar skattekraft föreslås fåbehålla sin nuvarande garanti så att derasintäktsnivå inte påverkas av bortfallet avskattekraft. Det underskott som uppstår i detinomkommunala utjämningssystemet föreslås i ställetfinansieras genom att det generellainvånarrelaterade bidraget sänks (motsvarande ca50 kr per invånare).Vad vi har anfört här bör tillkännageför regeringen som sin mening. Därmed tillstyrker vimotionerna Fi17 (m) yrkande 17 och Fi36 (m)yrkandena 5 och 6.21. Kommunkontosystemet (punkt 16) (m, kd)av (), (), LennartHedquist (m), (), Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 21. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2000/01:Fi35 (kd) yrkande 7.StällningstagandeKommunkontosystemets viktigaste syfte är att skapakonkurrensneutralitet mellan externt och interntupphandlad verksamhet. Systemet ersätter den momssom kommuner och landsting betalat vid val avexterna tjänster i stället för egen regi (ingåendemervärdesskatt) inom icke-skattepliktig verksamhetsom sjukvård, tandvård, social omsorg ochutbildning, eftersom avdragsrätt följer påmomsplikten. Regeringen har i vårpropositionen nuuppmärksammat att det finns ett antal stora problem,som behöver åtgärdas för att offentlig och privatverksamhet skall kunna bedrivas på lika villkor.Dessutom kom systemet med ett konto hosRiksgäldskontoret för kommunerna och ett förlandstingen i ekonomisk obalans, vilket ledde ackumulerad skuld hos kommunsektorn till staten.Obalansen kom av att kommunsektorns uttag frånkontona varit större än insättningarna. Vi anser attdet är otillfredsställande med ett system, därinbetalningarna är baserade på antalet invånare menuttaget på hur mycket som läggs ut som externatjänster i enskilda kommuner och landsting.En viktig väg för regeringen är att verkaför en ändring av . En sådan ändring skulle gemöjlighet att mervärdesskattebelägga nuskattebefriade områden, vilket innebär avdragsrättför ingående skatt. Detta bör tillkännageför regeringen som sin mening.Det anförda innebär att vi delvis tillstyrkermotion Fi35 (kd) yrkande 7.22. Hälso- och sjukvård (punkt 17) (m, kd, c,fp)av (), (), LennartHedquist (m), (), Per (), (), () och KarinPilsäter (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 22. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2000/01:Fi36 (m) yrkande 7.StällningstagandeVi anser att det är en fundamental rättighet att fåvård av god kvalitet när man behöver den. Vi villdärför införa en nationell vårdgarantisom innebär att ingen skall behöva vänta på operation eller behandling. Klararinte det egna av att ge vård inom dentiden, skall man kunna få vården utförd hos ettannat landsting eller hos en privat vårdgivare.Vårdgarantin kan enligt vår uppfattning bidra tillatt riva gränser mellan landstingen och mellan olikasjukhus på ett sätt som förbättrarresursutnyttjandet. Med vårdgarantin synliggör manför landstingen och för de enskilda sjukhusen ochklinikerna en del av de kostnader som köerna ivården för med sig. Genom att inte ta emot patientergår sjukhusen och den aktuella kliniken miste ompengar och uppmuntras att förändra verksamheten såatt köer inte uppstår. Med en vårdgaranti följerpengarna patienten till den vårdgivare hon väljeroch är öronmärkta för vård. Detta bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening.Det anförda innebär att vi delvis tillstyrkermotion Fi36 (m) yrkande 7.23. Handikappomsorg (punkt 18) (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 23. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Fi36 (m) yrkande 9 ochavslår motion 2000/01:Fi37 (fp) yrkande 8.StällningstagandeEnligt vår uppfattning präglas fortfarande synen påfunktionshindrades livssituation i alltför högutsträckning av ett synsätt, där den enskildefunktionshindrade förväntas att anpassa sig efterden form av insatser som erbjuds. Vår utgångspunktär den motsatta - att stödet till funktionshindradeskall vara flexibelt och ge den enskilde storvalfrihet. Av det skälet har vi bl.a. föreslagit ettsärskilt bostadsstöd för att funktionshindrade skallkunna bo kvar i sina särskilt anpassade bostäder. Vihar också föreslagit ett särskilt stimulansbidragtill kommunerna för insatser för psykisktfunktionshindrade. Vi vill att stödet till insatseri skolan skall avregleras och göras merindividanpassat.