bet · GO01FiU25 · 2001-05-08 00:00:00 — Global skatt på valutamarknaderna, s.k. Tobinskatt Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01FiU25Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningUnder allmänna motionstiden väcktes sjumotioner som bl.a. avhandlade det internationellafinanssystemet och införandet av en omsättningsskattpå den internationella valutahandeln, en s.k.Tobinskatt. Yrkandena i sex av dessa motionerremitterades till finansutskottet. Ett snarliktyrkande i motion 2000/01:U404 (c) yrkande 8remitterades till . Utrikesutskottetbeslutade att överlämna dettayrkande till finansutskottet. I anslutning tillöverlämnandet avgav utrikesutskottet ett yttrande,2000/01:UU3y.Förslagen i motionerna återges i bilaga 1 ochUtrikesutskottets yttrande återfinns i bilaga 2 tillbetänkandet.Den 3 april 2001 höll utskottet en offentligutfrågning under rubriken i englobal ekonomi. Tobinskatt - hinder eller möjlighet?Deltagare i utfrågningen var handelsminister , vice riksbankschef ,chefekonom i och ekonom . Protokollet från utfrågningen redovisas ibetänkandets bilaga 3. I betänkandet behandlar utskottet sju motioner sombl.a. innehåller förslag kring det internationellafinanssystemet och införandet av en omsättningsskattpå den internationella valutahandeln, en s.k.Tobinskatt.Utskottet föreslår i betänkandet att regeringenutarbetar och formulerar en globaliseringsstrategi,inom vilken såväl förslagen om en Tobinskatt somandra alternativa metoder för att öka stabiliteten idet internationella finansiella systemet och för atthantera eller finansiera åtgärder mot växandeglobala utmaningar, som t.ex. miljöproblemen,klimatförändringarna, minskat internationelltutvecklingsbistånd etc., värderas och prioriteras.Strategin bör sedan bilda grunden för Sverigesagerande i olika internationella församlingar.Utskottet bifaller därmed delvis motionerna Fi205(v), Fi215 (s), Fi216 (s), Fi217 (s), U404 (c) ochN384 (mp). Motion U623 (m) avstyrks.I betänkandet finns tre reservationer och tresärskilda yttranden. Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att genom etttillkännagivande uppmanar regeringen attutarbeta och formulera englobaliseringsstrategi, inom vilken såvälförslaget om Tobinskatt som andra alternativaåtgärder för att öka stabiliteten i detfinansiella systemet och för att hanteraeller finansiera åtgärder mot de växandeglobala utmaningarna värderas ochprioriteras. Strategin bör bl.a. utgöragrunden för agerande i olikainternationella församlingar.Jämför reservationerna 1, 2 och 3.MotionernaI motion Fi205 av m.fl. (v) anförsatt uppåt av all valutahandel har större ellermindre inslag av spekulation och jakt på snabba ochtillfälliga värdeökningar. De finansiellatransaktionerna har nästan släppt alla band med denproduktiva ekonomin. Detta leder till svårigheterför företag och stater att planera långsiktigt, tillökad ekonomisk otrygghet för enskilda och till ökadeköns- och klassklyftor. De ekonomiska kriserna ispekulationsekonomins spår drabbar framför alltkvinnorna. Det som är allvarligast långsiktigt settär att de snabba penningrörelserna reducerarparlamentens och andra demokratiska institutionershandlingsutrymme samt minskar deras legitimitet iallmänhetens ögon. Ett sätt att begränsa deinternationella kapitalflödena är att införa entransaktionsskatt på valutahandel, en s.k.Tobinskatt. En sådan skatt skulle leda till mindrerisker för kriser och börskrascher. Motionärernaanser att , med sin tradition avinternationalism och solidaritet, i internationellasammanhang borde lyfta fram och verka för ettinförande av den s.k. Tobinskatten.I motion Fi215 av () anförs att detbehövs politiska styrmedel för att bromsautvecklingen i kapitalrörelserna. Dagensfantasiomsättningar på kapitalmarknaderna är intelångsiktigt sunda eller hållbara. Många ekonomer haruttalat sig positivt om den ekonomiska ochinstitutionella möjligheten att genomföra någon formav internationell beskattning för att minskaomfattningen av den spekulativa valutahandeln. Deresurser som skapas av en sådan skatt bör tillfallaFN. Bara den politiska viljan finns går det attinföra en s.k. Tobinskatt. Till exempel har detkanadensiska parlamentet antagit ett förslag om attden kanadensiska regeringen skall verkainternationellt för genomförandet av en skatt påfinansiell verksamhet. Motionären vill se enutveckling där även den svenska regeringeninternationellt verkar för att en internationellskatt på spekulativa valutatransaktioner införs.I motion Fi216 av m.fl. (s)framförs att det omsätts enormt storavalutabelopp på den internationellakapitalmarknaden. Endast en liten del av de vinstersom görs används till varor och tjänster. Det finnsenligt motionärerna anledning att vara kritisk tilloch oroad av bl.a. den instabilitet somvalutamarknaden skapar. Det är av högstasamhällsekonomiska intresse att både de nationellaoch de internationella finansmarknaderna är stabila.Konkurrensen på marknaderna måste vara god och deolika typer av risker som finns måste varakontrollerbara och hållas under uppsikt. I den s.k.Carlsson-Ramphal-rapporten föreslogs att internationella skatterskulle införas för att tillgodose detinternationella samhällets behov. Bland annatföreslogs skatt på utländska valutatransaktioner ochen internationell bolagsskatt för transnationellaföretag. Enligt motionärerna bör det göras enöversyn av möjligheten att införa någon form avskatt på internationella finansiella transaktioneroch av möjligheten till en internationellbolagsskatt för transnationella företag (yrkandena 1och 3).I motion Fi217 av och () anförs att FN lider av svårunderfinansiering. Problemet måste i första handlösas genom att medlemsländerna betalar sinaavgifter, men därutöver behövs nyafinansieringskällor. Den s.k. Tobinskatten är ettförslag som dels syftar till att åstadkomma enbromsande effekt på de globala finansiellatransaktionerna, dels bidra med finansiering tillden globala offentliga sektorn, dvs. Ett annat förslag är en internationellbolagsskatt för transnationella företag. I Kanadahar det kanadensiska parlamentet antagit ett förslagom att den kanadensiska regeringen skall verkainternationellt för genomförandet av en skatt påfinansiella transaktioner. Enligt motionärerna börden utreda möjligheten att införanågon form av internationell bolagsskatt förtransnationella företag och någon form av skatt påinternationella finansiella transaktioner (yrkandena1 och 3).I motion U404 av m.fl. (c) anförsatt marknadskrafterna inte ensamma kan lösa degrundläggande orättvisorna mellan rika och fattiga.Motionärerna välkomnar en diskussion om beskattningav internationella valutatransaktioner, en s.k.Tobinskatt, som ett led i att tillförsäkra detglobala beslutsfattandet tillräckliga resurser. Enförutsättning är att det går att nå en globalenighet om införandet av en sådan skatt, eftersominget land skulle kunna införa en skatt på egenhand. bör, enligt motionärerna, inom FN-systemet verka för att förutsättningarna förinförandet av en s.k. Tobin- skatt närmare utreds(yrkande 8).I motion U623 av m.fl. (m) anförs attroten till problemen i samband med Asienkrisen intevarit att det varit för mycket marknadsekonomi utantvärtom för lite. Brist på transparens har tillåtitstaten att blanda samman sin roll som lagstiftareoch övervakare med aktörens roll, antingen genomstatsägda företag eller indirekt genom attpresidenter, ministrar eller regeringspartiersamtidigt äger företag och banker, eller genom enincitamentsstruktur i förhållandet stat-näringslivsom gynnar ett visst beteende. Fria kapitalflödenär, enligt motionärerna, avgörande för de svagareländerna. En grundförutsättning för investeringar ärförutsebarhet och grundläggande marknadsekonomiskainstitutioner. För att det fria kapitalet skall nåländerna krävs dessutom att ekonomierna är sunda ochvälskötta. I detta inbegrips att staten inte ägereller på ett otillbörligt sätt styr de finansiellainstitutionerna i landet. Enligt motionärerna börSverige i IMF verka för en kod för transparenta ochöppna finansmarknader så att otillbörlig statlig ochannan påverkan på banker och andra aktörerförhindras. Vidare är det enligt motionärernaframför allt de svagare som vinner på attkapital utan onödiga regleringar kan flyttas på deninternationella marknaden. När regleringar minskaseller försvinner leder detta till kraftigt ökadeströmmar av kapital till . Därför är detenligt motionärerna viktigt att planer på en s.k.Tobinskatt med kraft avvisas (yrkandena 6 och 7).I motion N384 av m.fl. (mp)anförs att det globala finanssystemet blivitvärldens mäktigaste styrande institution. Dessvärrefinns några redskap på deninternationella nivån för att motverka kriser efterdet att Bretton Woods-systemet med fasta växelkurseroch regleringar av internationella kapitalrörelseravskaffades. För att minska omsättningen påmarknaderna anser därför motionärerna att en skattpå bör införas på kortsiktigavalutaspekulationer mot alla OECD-valutor, dettagenom en internationell överenskommelse, uppbackadav nationell lagstiftning. Den bör tillämpas därtransaktionerna äger rum eller där affären avgörs,vilket gör att respektive nationell centralbank bliransvarig för skatteuppbörden. Inkomsterna frånskatten bör användas till att minska klyftorna ivärlden, t.ex. genom utvecklingsbistånd i FN:s regi(yrkande 3).Utrikesutskottets yttrandeDe problem som tas upp i motion U404 och i denbredare debatten om Tobin-skatten är väsentliga förden internationella utvecklingen i stort, inte minsteftersom de utgör aspekter på vad som kommit attkallas globaliseringen. Problemen hänger inbördessamman, och det har föreslagits en rad olika medel,däribland införandet av en Tobinskatt, för att kommatill rätta med dem. Införandet av en Tobinskattskulle enligt många bedömare vara förknippat med enrad svårigheter som framför allt har att göra meddess effekter på det internationella valutasystemetoch finansmarknadernas funktionssätt, men skattenanses även erbjuda vissa möjligheter. Som framgår avCarlsson-Ramphal-rapporten finns det förslag om attåtgärda de aktuella problemen också med andra medel,vart och ett med sina för- och nackdelar. Utskottettar inte ställning till de olika alternativen peka på behovet av en alternativvärdering ochen fortsatt förutsättningslös analys av olikamöjliga framkomstvägar och instämmer i motionen idenna del. För svensk del kan det arbete om ensamlad svensk globaliseringspolitik, som iregeringen har inletts av en arbetsgrupp understatsrådet ledning, vara ett bidrag. Isammanhanget vill utskottet även uppmärksamma denparlamentariska utredningen (Globkom) om Sverigespolitik för global utveckling, som under år 2001skall lämna ett samlat förslag till regeringen omhur politiken bör utformas på fattigdomsbekämpningoch de nya förutsättningar som globaliseringenskapar. Syftet med översynen är att utifrån envision om solidaritet i globaliseringens tid föreslååtgärder för att vidareutveckla en sammanhållenpolitik för att främja en global ekonomiskt, socialtoch ekologiskt hållbar utveckling och avskaffafattigdomen. Utskottet vill även framhållabetydelsen av aktivt svenskt deltagande iförberedelsearbetet inför den som skallhållas under temat Finansiering avutveckling, där såväl handels- som finansministrarskall mötas för att diskutera behovet avutvecklingsfinansiering med närvaro av bl.a.Världsbanken, FN, WTO och IMF. Denna konferens synesligga i linje med vad motionärerna efterfrågar.Utrikesutskottet anser att finansutskottet kanbesvara motion 2000/01:U404 (c) yrkande 8 med vadsom ovan anförts.Finansutskottets ställningstagandeBakgrundFörändringarna av det internationella finansiella systemet ären del av den utveckling som under de senaste årendiskuterats under benämningen globaliseringen.Finansmarknaderna i olika delar av världen har desenaste decennierna genomgått en genomgripandeomvandling. Några av de mest tydliga förändringarnasammanfattas i punkterna nedan:· Flertalet av de regler som under perioden1930-1960 infördes för att öka kontrollen av in-och utgående kapital- och valutarörelser hartagits bort. Omfattningen av avregleringarnaaccelererade och början av1990-talet.·· Omsättningen och antalet transaktioner påfinansmarknaderna har vuxit kraftigt. Vid mittenav var t.ex. omsättningen på deninternationella valutamarknaden omkring 20miljarder dollar per dag. I slutet av 1990-taletlåg dagsomsättningen på omkring 1 500 miljarderdollar.·1. Den snabba tekniska utvecklingen, t.ex.utbyggnaden av global tele- ochdatakommunikation, har bidragit till en meromfattande och snabbare handel med valutor ochandra värdepapper.2.· Avregleringarna har inneburit att olika typer avvärdepapper och instrument utvecklats, som t.ex.terminer och optioner och olika varianter avdessa. var omsättningeni termins- och optionsinstrument påvalutamarknaden större än den vanliga s.k.avistahandeln, dvs. den handel där betalning ochleverans av valutor sker relativt omgående(normalt ).·· Ett ökat sparande i den industrialiserade världeni olika typer av fonder, t.ex. pensionsfonder,har bidragit till växande och förändrademarknader.·En konsekvens av denna utveckling är att de tidigarerelativt skyddade regionala och nationellafinansmarknaderna nu är delar av ett betydligtstörre internationellt finansiellt system, vilketpåtagligt ökat beroendet mellan olika marknader ocholika länder.I mångt och mycket är finansmarknadernasomvandling en positiv utveckling. Växling av valutoroch finansieringen av handeln mellan länderna harblivit enklare och billigare. hartillgången på investeringskapital ökat.De senaste årens omfattande kriser, t.ex.spekulationerna mot ERM-systemet 1992/93, den s.k.Mexikokrisen /95, finans- och valutakriserna iSydostasien 1997/98, Rysslandskrisen /99,valutaproblem och senaste finans-och valutaturbulenserna i och ,visar dock att det finns stora problem och enbetydande brist på stabilitet i det internationellafinanssystemet. Kriserna har framför allt drabbat dedirekt inblandade länderna, men händelserna visartydligt hur intimt sammanflätade världens olikamarknader blivit och att problem i ett land ellerlandområde snabbt kan sprida sig till övriga delarav världen. Speciellt tydligt var detta under dens.k. I de mest drabbade länderna iSydostasien fick krisen mycket djupa och långtgåendekonsekvenser, både ekonomiskt och politiskt, menockså socialt genom att effekterna av krisen framförallt drabbade de allra fattigaste. spredsig krisen via bl.a. det finansiella systemet tillandra delar av världen, och konjunkturen i storadelar av industrivärlden mattades av. För svensk delmärktes Asienkrisen tydligt bl.a. via en försvagadindustrikonjunktur, lägre efterfrågan på svenskaexportprodukter och en försvagad svensk krona.Som en följd av de olika finansiella kriserna under1990-talet pågår ettrelativt omfattande arbete med att reformera detinternationella finansiella systemet och deinternationella finansiella institutionerna för attöka stabiliteten i systemet. Arbetet sker isamarbetet mellan bl.a. ,(), Bank forInternational Settlements (BIS), (kommitté för bankinspektion som bildades vid mittenav efter att två stora internationellabanker gått i konkurs), EU och den s.k. G10-gruppen,dvs. , , , , ,, , , , ochBelgien. Efter Mexikokrisen tog G7-gruppen(dvs. , , , , ,och ) initiativ till , vars uppgift skulle vara att ökasamordningen mellan nationella och internationellatillsynsmyndigheter och främja stabiliteten på definansiella marknaderna. Financial Stability Forumpåbörjade sin verksamhet ochbestår bl.a. av representanter från G7,, , och . harett antal nya koder och standarder som skall främjaett sunt internationellt finansiellt system tagitsfram. Normer och regelverk för genomlysning avenskilda länders finans-, penning- och skattepolitikhar skapats, och vidare pågår ett löpande arbete medatt ta fram regler för förbättrad och korrektnationell och internationell statistik. Normer haräven utarbetats för bl.a. nationella ochinternationella betalningssystem, redovisning ochrevision, konkurslagstiftning, börshandel ochövervakning av försäkringsväsendet. harrekommendationer för metoder att stoppa s.k.penningtvätt getts ut. IMF och andra internationellaorganisationer stöder och bistår med experthjälptill de länder som vill anpassa sin lagstiftningtill normerna och regelverken. IMF och Världsbankengenomför också speciella landrapporter, i vilkamedlemsländernas finanssystem specialgranskas. Blandannat undersöks i vilken mån koder, angivna normeroch regler följs och hur landet ligger till jämförtmed "best practice". har ocksåIMF:s låneresurser förstärkts genom bl.a. speciellaoch utökade låneprogram. presenteradeBaselkommittén nya kapitaltäckningsregler för detinternationella banksystemet. I kommitténs förslagkopplas kraven på kapital i högre grad än tidigaretill de risker bankerna tar som bl.a.bankinspektionernas övervakning av bankernasriskspridning och kreditvärdering förslås öka.En viktig lärdom av 1990-talets finans- ochvalutakriser är att de länder som drabbats ofta hafts.k. fasta, men justerbara, växelkurser av den typsom t.ex. hade . hardärför alltfler länder bytt växelkurssystem tillflytande växelkurs eller helt fast växelkurs genomt.ex. arrangemang med sedelfonder.För att öka stabiliteten i finanssystemet har detunder med ökad intensitetdiskuterats och förts fram förslag om att införa entransaktionsskatt på den internationellavalutahandeln, en s.k. Tobinskatt. Förslaget fördesfram första gången av ekonomiprofessorn . fick 1981 iekonomisk vetenskap till minne. EnligtTobin innebar de kraftigt växande finansmarknadernaatt bl.a. företagens investeringsbeslut blevkortsiktigare, att världshandeln riskerade attdämpas som de enskilda ländernasmöjligheter att bedriva en långsiktig ekonomiskpolitik minskade. En omsättningsskatt påvalutatransaktioner skulle enligt Tobin· minska de kortfristiga spekulativakapitalrörelserna till förmån för mer långsiktigaöverväganden. Det skulle bli relativt sett dyrareatt göra korta affärer i värdepapper ellervalutor. Nivån på växelkursen skulle därmed ihögre grad återspegla det enskilda landetslångsiktiga fundamentala ekonomiska utveckling,och valutarörelserna skulle dämpas.·· öka regeringarnas handlingsfrihet i finans- ochpenningpolitiken genom att en skatt skulle göradet möjligt att etablera en inhemsk räntenivå somavvek från utlandets räntenivå utan att detpåverkade nivån på valutakursen.·Förslaget innebar från början bl.a. att varje köpeller försäljning av valutor på avistamarknadenskulle beskattas . Efter hand har förslagetpå olika sätt modifierats och skattesatsen sänkts. diskuteras skattesatser på mellan 0,05 till 0,1%.Det internationella intresset för Tobinskatten ökadei , bl.a. på grund av dentilltagande finans- och valutaoron men också tillföljd av FN:s finansieringsproblem och ett sjunkandeinternationellt utvecklingsbistånd. Tobinskattenfördes fram som ett alternativt sätt att finansierabl.a. I både den s.k.Brundtlandkommissionen och den s.k.Carlsson-Ramphal-kommissionen diskuteradesmöjligheten att införa en internationellt verkandeskatt för att finansiera olika typer av växandeglobala behov och utmaningar, t.ex. en ökadfattigdom, den allvarliga utbredningen av hiv/aids,miljöförstöringarna och klimatförändringarna. anges ävenandra alternativa metoder, vid sidan av eninternationell skatt på valutatransaktioner. Olikabedömningar som gjorts tyder på att en Tobinskattskulle inbringa relativt stora intäkter.Uppskattningarna av intäkterna varierar dockrelativt kraftigt.Förslaget om Tobinskatt har kritiserats från skildautgångspunkter. Bland annat anförs att införandet avskatten kräver en internationell uppslutning ochsamordning som, åtminstone , inte ärmöjlig. Om inte skatten får en universell omfattningfinns det stor risk att merparten av valutahandelnkommer att flytta till länder eller områden som ejinför skatten. Vidare menar en del att införandet aven skatt på vissa transaktioner på marknadernaskulle kunna leda till att aktörerna tar fram nyainstrument som inte omfattas av beskattningen. Storafrågetecken har också rests om hur en Tobinskattskall administreras, kontrolleras och fördelas. pekar också på svårigheten att uppskattastorleken på intäkterna, eftersom det finns enbetydande osäkerhet om hur transaktionerna påmarknaderna (dvs. skatteunderlaget) kommer attutvecklas om en skatt införs.SlutsatsDet omfattande finansiella kriser är entydlig indikation på att den demokratiska kontrollenav utvecklingen på de finansiella marknadernaminskat. Enligt utskottets mening är det därför enviktig uppgift att på internationell basis återvinnadet demokratiska inflytande och den demokratiskainsyn som tidigare fanns på nationell nivå.Utskottet delar utrikesutskottets uppfattning iyttrandet (2000/01:UU3y) att de problem som tas uppi motionerna och den omfattande debatten om t.ex. englobal skatt på den internationella valutamarknaden,en s.k. Tobinskatt, är viktiga frågeställningar idet som brukar kallas globaliseringen. om hur tillväxt och välstånd främjas iutvecklingsländerna, hur finansmarknadernastabiliseras och görs välståndsfrämjande och huråtgärder mot de växande globala utmaningarna skallfinansieras, t.ex. den ökade fattigdomen i olikadelar av världen, miljöförstöringen, utbredningen avhiv/aids och klimatförändringarna. Utskottet vill idetta sammanhang i likhet med utrikesutskottetframhålla betydelsen av ett aktivt svensktdeltagande i förberedelsearbetet inför den som skall hållas undertemat Finansiering av utveckling.Enligt utskottets mening är det viktigt att detformuleras en politik som kan möta de olikautmaningar som globaliseringen ställer och sominnebär att demokratin och medborgarnas intressenhävdas. En viktig del i en sådan politik är att denpåbörjade reformeringen av det internationellafinanssystemet och de internationella finansiellainstitutionerna för att stabiliserafinansmarknaderna och öka det demokratiskainflytandet fortsätter och intensifieras. Tydligaregler och normer måste införas och följas upp,öppenheten och insynen måste förbättras bådenationellt och internationellt somsamarbetet mellan institutioner och länder måsteutökas och fördjupas. Utskottet vill i dettasammanhang också framhålla att en viktigförutsättning för att kriser och oro ifinanssystemet skall kunna undvikas är att ländernabedriver en stabil ekonomisk politik och entrovärdig finans- och penningpolitik. En erfarenhetav det kriser är att flera av deländer som drabbats fört en ohållbar ekonomiskpolitik.Utskottet har under beredningen studerat olikarapporter och utvärderingar av Tobinskatten.Utskottet har också hållit en offentlig utfrågningdär såväl argument för som argument mot enTobinskatt presenterats. Utskottet kan konstateraatt en del gör bedömningen att införandet av enTobinskatt skulle få negativa konsekvenser för detinternationella finanssystemet ochfinansmarknadernas funktionssätt, medan andra menaratt skatten erbjuder möjligheter. Bedömare ochdebattörer förefaller dock vara mer eller mindreöverens om att ett betydande hinder för Tobinskatteni nuläget är att skatten till så stor del saknarstöd hos både nationella regeringar och nationellaparlament. Det har också varit utskottets bedömningnär förslag om Tobinskatt behandlats tidigare (bet.1994/95:FiU20, bet. 1995/96:FiU10, bet.1997/98:FiU1, bet. 1998/99:FiU20 och1999/2000:FiU1). För att skatten skall kunna införasoch bli effektiv krävs en bred internationelluppslutning och samordning som saknas.Därför finns det anledning att också analyseraalternativa strategier och metoder för att ökastabiliteten i det finansiella systemet och för atthantera de växande globala utmaningarna. presenteras, vid sidan aven skatt på den internationella valutahandeln, fleraandra förslag som kan bidra till att åtgärdaproblemen. Men precis som när det gällerTobinskatten har även dessa förslag sina för- ochnackdelar. Tobinskatten och ett flertal andra medel- t.ex. reformer av internationella regelverk ochinstitutioner som WTO, IMF och -behandlas i regeringens rapport omglobaliseringspolitik (En rättvisare globalisering)som publicerades .