bet · GP01JUU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Om regeringen vill utsenågon person som nämnden inte fört upppå förslag, skall regeringen anmäla dettill justitieutskottet, som skall hållaen offentlig utfrågning. Om utskottetdärefter yttrar sig till förmån förnågon av kandidaterna skall regeringenvara bunden av yttrandet.Betänkandet har remissbehandlats ochbereds iRegeringskansliet. Enligt utskottetsmening bör beredningsarbetet inteföregripas. Motionerna Ju358 och Ju450i här behandlade delar bör avslås.I motion Ju364 (kd) föreslås att manbör utreda möjligheten att särskiljadomarrollen från chefsrollen viddomartillsättningar för att få ett tillmoderna förhållanden anpassatledarskap.I det ovan nämnda betänkandet omDomarutnämningar och domstolsledninghar, som framgår av titeln, ävenbehandlats frågor om domstolschefensroll (SOU 2000:99). Bland annat harkommittén sett fördelar med att införatidsbegränsade chefskap men varittveksam till om det är väl förenligtmed principen om oavhängiga domstolar.Kommittén har givit sitt stöd tillföreliggande planer på att införaobligatoriska utbildningsinslag iledningsfrågor för yngre domare ochanser att det finns anledning attöverväga sådana utbildningsinslag föralla domare.I sin skrivelse medinformation och uppföljning avhandlingsplanen för reformeringen avdomstolsväsendet redogjorde regeringennågot utförligare för kommitténsförslag och bedömde att betänkandettillsammans med remissvaren kommer attbilda ett värdefullt underlag för attutveckla chefsrollen i våra domstolar.Regeringen gjorde i skrivelsenbedömningen att förväntningarna påmorgondagens domstolschefer ärbetydligt större än tidigare.Genom den nämnda utredningen ochregeringens uttalanden anser utskottetatt det saknas skäl för attgöra ett uttalande i frågan. MotionJu364 bör därför avslås.Slutligen har i motionerna Ju246 (v)och Ju428 (s) begärts att antaletkvinnor på högre domartjänster skallöka.Den övervägande majoritetendomstolschefer och chefsdomare är i dagmän som kvinnorna är imajoritet bland de yngre domarna. Detär emellertid förhållandevis få kvinnorsom över huvud taget söker anställningsom chef. Av sammanlagt 86sökande var 15 kvinnor. Under årettillsattes 11 befattningar. Av dessatillsattes 4 befattningar med kvinnor.Domstolsverket har tillsatt enarbetsgrupp som har i uppdrag att vidtaåtgärder för att strukturer ochförhållningssätt inom domstolsväsendetskall bidra till att skapa jämställdhetmellan män och kvinnor samt att påolika sätt uppmuntra kvinnor att sökachefsanställningar. De åtgärder somarbetsgruppen överväger är bl.a.utbildningsinsatser samt satsningar påmentorprogram och nätverk. Arbetetkommer också att inriktas påurvalsinstrument ochrekryteringsformer.Enligt vad som framgår av regeringensskrivelse anser regeringen attdet arbete som bedrivs i den redovisadearbetsgruppen är viktigt. Det finnsenligt regeringen vidare anledning attse över om det nuvarande sättet attrekrytera lagmän missgynnar kvinnor iförhållande till män; i dechefsanställningar som tillsätts direktav regeringen är andelen kvinnorbetydligt högre än de anställningar somtillsätts via TFN.På samma sätt som gällersärskiljandet av domar- ochchefsrollerna anser utskottet attbegäran om att öka antalet kvinnor påhögre domartjänster får anses varatillgodosedd genom det arbete sompågår. Något uttalande med anledning avmotionerna Ju246 och Ju428 bör därförinte göras, och utskottet föreslår attriksdagen avslår desamma.NämndemänI ett antal motioner tas frågor omnämndemän upp. I motionerna Ju202 (m),Ju344 (c), Ju399 (m) och L247 (kd)begärs höjda arvoden, i motion Ju330(kd) att ersättning skall utgå även förbarnomsorgskostnader och resor och imotion Ju399 (m) att arvodet skall varapensions- och semestergrundande. Inågra motioner - Ju287 (kd), Ju304 (s)och Ju450 (fp) - begärs atttillsättningsförfarandet skall ändras.Utskottet har behandlat frågor kringersättningen till liksom rekryteringenav nämndemän vid åtskilliga tillfällen.I betänkande 1999/2000:JuU1 (s. 61 f)finns en utförlig redogörelse förgällande bestämmelser. Därefter harfrågorna behandlats i betänkandena1999/2000:JuU22 (s. 16) och2000/01:JuU32 (s. 10 f). Genomsistnämnda betänkande avslogsmotionsyrkanden om såväl ersättning somrekrytering. Skälet härför var att enav regeringen tillsatt parlamentariskkommitté har i uppdrag att se överrekryteringen av nämndemän (dir.2000:79). I uppdraget ingår också attpröva ersättningsreglerna. Utskottetansåg att utredningsarbetet, som skallredovisas , böravvaktas.Utskottet har inte någon annaninställning . Motionerna Ju202,Ju287, Ju304, Ju330 i denna del, Ju344samt Ju399, Ju450 och L247 i dessadelar bör avslås.KriminalvårdenUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt redogörs förkriminalvårdens resultat . Utskottet delarregeringens bedömning attkriminalvården i stort fullgjort demål som ställts upp för dessverksamhet, men att ytterligareinsatser krävs på vissa områden. Iavsnittet tar utskottet vidareställning till vilka prioriteringarsom bör ligga till grund förkriminalvårdens verksamhet under år2002. Utskottet behandlar också ettantal motionsyrkanden rörande bl.a.frigivningsförberedelser, situationenför häktade och barn till dömda,lekmannaövervakare samtkompetensutveckling ochresursutnyttjande inom kriminalvården.Utskottet hänvisar i dessa delar bl.a.till genomförda reformer samt pågåendeutredningar och förändringsarbete. Motden bakgrunden avstyrker utskottetsamtliga motionsyrkanden. Jämförreservationerna 31-38.InledningKriminalvårdens huvuduppgifter är attverkställa påföljderna fängelse,skyddstillsyn och villkorlig dom medsamhällstjänst, ansvara förövervakningen av de villkorligtfrigivna och de som står underintensivövervakning med elektroniskkontroll samt utföra särskildapersonutredningar i brottmål.Kriminalvården ansvarar också förverksamheten vid häktena samtombesörjer transporter av personer somskall avvisas eller utvisas frånSverige. Kriminalvårdens verksamhetskall präglas av en human människosyn,god omvårdnad och ett aktivtpåverkansarbete med iakttagande av enhög grad av säkerhet samt respekt förden enskildes integritet ochrättssäkerhet.I syfte att effektiviseraverksamheten har kriminalvården underde bl.a. genomfört ettantal organisationsförändringar. Denstörsta förändringen har gjorts på denregionala nivån där regionmyndigheternahar avskaffats och ersatts av en nyorganisation för uppföljning ochtillsyn. Vidare har en nyplacerarorganisation medsamordningsansvar inrättats för etteffektivare utnyttjande av platser påhäkten och anstalter.Anstaltsindelningen har ocksåförändrats. Indelningen i fyrasäkerhetsklasser har upphört ochkriminalvården gör numera endastskillnad mellan öppna och slutnaanstalter. ärcentral förvaltningsmyndighet för allkriminalvårdsverksamhet. Den är ocksåchefsmyndighet för de 36 lokalakriminalvårdsmyndigheterna och förTransporttjänsten. I administrativthänseende är styrelsen chefsmyndighetäven för och förövervakningsnämnderna.Under behandlingen avbudgetpropositionen har utskottet haften utfrågning där representanter förKriminalvårdsstyrelsen medverkat.ResultatuppföljningKriminalvårdens resultat skallbedömas mot bakgrund av de mål ochprioriteringar som gällde förverksamheten. Enligt dessa hadekriminalvården att utformaverkställigheten så att den främjaranpassningen i samhället efterfrigivningen.Frigivningsförberedelserna skulleutformas så att de dömdas möjlighetertill en ordnad situation vidfrigivningen skulle förbättras.Frivårdspåföljderna ochintensivövervakningen med elektroniskkontroll skulle ges bredast möjligatillämpning. Anstalter och häktenskulle hållas fria från narkotika,alkohol och andra droger. Arbetet medatt förbättra förhållandena vid häktenaskulle fortsätta.I det följande beskrivskriminalvårdens resultat jämteregeringens bedömning med fokus på denu angivna målen. Avslutningsvisredovisar utskottet sin uppfattning.Medelbeläggningen vid landetskriminalvårdsanstalter var 3 712personer eller avtillgängliga platser, vilket är enökning från föregående år (setabell).Antal tillgängliga platser ochmedelbeläggning på rikets anstalterTillgängl Medelbelä BeläggningÅr iga ggning på i procentplatser rikets avanstalter tillgängliga platser19974 477 3 593 80 %19984 087 3 573 87 %19994 085 3 596 88 %20004 125 3 712 90 %I fråga om verkställighetens innehållkan det konstateras att den totalasysselsättningsgraden för de intagnaunder var , vilket är enminskning med jämfört medåret innan. Hela minskningen återfannsinom de brotts- och missbruksrelateradeprogrammen som gick ned med drygt 20 %.Denna nedgång förklararKriminalvårdsstyrelsen med det kärvabudgetläget.Fördelning mellan olika slag avsysselsättning vid anstalt (tusentaltim. )År A Utb Int Progr Övrig Outnyr ild- ern am- sysselsä ttjadb nin ser verks tt- tide g vic amhet ning medt e2 ersättn.s-drift11997 2 877 1 735 891 1 238118 2431998 2 853 1 652 968 1 419081 2961999 2 845 1 526 991 1 234045 3122000 2 872 1 402 1 . Arbete med produktion m.m.2. Inre arbete såsom lokalvård,kökshandräckning samt underhåll avlokaler och grönytor.Riksdagen anslog för år till åtgärder för attunderlätta möjligheterna till kontaktmellan intagna och deras barn. Medlenhar, som utskottet redogör närmare förnedan under . använts till att inrättabesökslägenheter vid ett antal såvälslutna som öppna enheter. Minst ettbesöksrum har också inretts vid varjehäkte och anstalt med tanke på barnsbesök. Personal har och2000 utbildats för att kunna ge intagnaföräldrautbildning och under år 2000deltog omkring 100 intagna ipersonalledd föräldrautbildning.I fråga om programverksamheten anförregeringen att den inriktning av debrotts- och missbruksrelateradeprogrammen som skett under de senasteåren, där kvalitet snarare än kvantitethar prioriterats, är värdefull och börprägla även det fortsattautvecklingsarbetet. En lika viktig delför att främja den intagnes anpassningefter frigivningen är enligt regeringenatt utveckla arbetsdriften och höja deintagnas utbildningsnivå. I förra åretsbudget-proposition uttalade regeringenatt kriminalvården borde inriktaarbetsdriften på yrkesutbildningar inomde områden och branscher där behov avarbetskraft kommer att uppstå.Regeringen understryker nu vikten avatt detta sker samt att arbetet med attintegrera teoretisk och praktiskutbildning fortsätter. Regeringenframhåller också de insatser som underår 2000 gjorts för barn till intagnasom positiva och anser att dessa även ifortsättningen bör prioriteras högt.Drogmissbrukare inskrivna i anstalt perden åren 1997-2000År Narkoti Blandmiss- AlkoholmiTo kamiss- ss-ta brukare brukarelt BrukareantalintagnaAnt Proc ent al ent al ent1997 3 1 28,1 642 17,4 586 15,9683 0361998 3 1 28,8 590 16,6 523 14,7546 0211999 3 1 29,0 634 17,9 551 15,6536 0252000 3 1 33,4 624 17,2 479 13,2633 215I fråga om bekämpningen av narkotikaoch andra droger framgår det av deuppgifter som anstalterna lämnat attantalet anstalter med daglig förekomstav narkotika minskat . Nioanstalter har uppgivit att missbrukförekommit så gott som ellerofta under perioden april-september.Under år 1999 var motsvarande antal 15.Omkring 50 % av de intagna varklassificerade som narkotikamissbrukare(se tabell). För att hålla anstalternafria från droger har kriminalvårdenbl.a. vidtagit kontrollåtgärder,differentieringsåtgärder ochpåverkansinsatser. Som specialresurserför att motivera narkotikamissbrukaretill behandling fanns 381 inrättadeplatser , vilket ären ökning jämfört med föregående år.Utöver nämnda insatser förekommotivationsarbete genom externakonsultinsatser och samverkansprojektför klienter som inte är direkt knutnatill specifika narkotikaplatser.Andelen narkotikamissbrukare som vidett givet tillfälle deltog i olikabehandlingsåtgärder ökade från år1999 till . över någraårs tid har dock behandlingsåtgärdernaminskat. Antalet narkotikamissbrukaresom var placerade enligt 34 § lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt(KvaL) var fortsatt lågt. Enligtkriminalvården är finansieringsfråganett stort problem vid placeringar avdetta slag. Inom kriminalvården pågårför närvarande ett särskilt projekt föratt utveckla särskilda programför narkotikamissbrukare. Under åretinventerades internationella ochsvenska program.Regeringen konstaterar attnarkotikasituationen vid anstalter ochinom frivården återspeglar utvecklingenav narkotikasituationen i samhället istort. harnarkotikasituationen vid såvälanstalter som inom frivården försämratsgenom att fler än tidigare nyintagna påanstalt eller de nya klienterna inomfrivården varit narkotikamissbrukare.Omprioriteringar inom bådekriminalvården och harmedfört att behandlingsinsatserna harminskat. Enligt regeringen är det en avkriminalvårdens viktigaste uppgifteratt bekämpa narkotikamissbruket. Att såsker är också av väsentlig betydelseför att förebygga återfall i brott.Regeringen anser därför att det ärviktigt att det tillskott av medel somkriminalvården har erhållit för år 2001bl.a. används till ett förbättrat ochkostnadseffektivt arbetet mot narkotikavid landets anstalter.När det gäller målet attfrigivningsförberedelserna skallförbättras konstateras att problemetmed att många intagna friges till enoordnad social tillvaro medmissbruksproblem och negativa socialakontakter kvarstår.Kriminalvårdsstyrelsen anger att denkartläggning som skall ske av denintagnes frigivningssituation i sambandmed verkställighetsplaneringen alltjämtuppvisar stora brister. Kontakt medfrivården skedde mer eller mindreregelmässigt, men frivårdens roll bordevara ännu större. På många håll är denbegränsad, vilket bl.a. har sin grund iresursbrist.Som ett led i försöken att förbättrafrigivningsförberedelserna inleddes den1 en treårigförsöksverksamhet med intensifieradeoch mer struktureradefrigivningsförberedelser. Inom ramenför denna skall intagna som avtjänarfängelsestraff om lägst kunnages möjlighet att avtjäna den sistatiden före den villkorliga frigivningengenom intensivövervakning medelektronisk kontroll (prop. 2000/01:76,bet. JuU21, rskr. 198).Kriminalvårdens myndigheterredovisade , liksomföregående år, att de hade bredakontakter med externa myndigheter,organisationer, föreningar m.fl. inomramen för arbetet med att förberedafrigivningar. Det mest omfattandesamarbetet skedde enligtKriminalvårdsstyrelsen medarbetsförmedlingen och socialtjänsten.Detta samarbete har dock varierat bl.a.beroende på såväl kommun somhandläggare inom och påom klienten tidigare var känd ellerinte. Som ett led i en ökad kontakttecknade underår 2000 ett nytt centraltsamverkansavtal medArbetsmarknadsverket som innebär attlokala avtal skall tecknas och bådaparter skall ha lokala kontaktpersoner.Regeringen konstaterar att det ärönskvärt att frigivningsförberedelsernaäven kan ske utanför fängelsemurarna.Därigenom kan samhällets övrigaresurser på ett bättre sätt komma denintagne till del. Permissioner islutskedet av fängelsestraff, frigångoch s.k. § 34-placeringar är deinstrument som hitintills har ståttkriminalvården till buds. Det ärangeläget attfrigivningsförberedelserna ytterligarestruktureras och intensifieras. Denförsöksverksamhet som inletts kommeratt vara ett centralt inslag i dettaarbete, och regeringen avser att nogafölja utvecklingen.Antalet personer som dömdes till enpåföljd inom frivården minskade endastmarginellt jämfört medåret innan (se tabell).Genomsnittligt antal frivårdsklienterÅr Fri Skyd Villk Samhä Kontr Intenvår ds- orlig lls- akts- siv-d till t tjäns vård överv(to syn frigi t akn.tal vnat)19 1197 785 5 4 126 636 1 136 36252519 1198 567 5 4 023 680 1 013 38147019 1199 753 5 4 219 1 1 091 340084 019120 1100 727 4 4 234 1 418 1 092 2187651. Fr.o.m. är det möjligt attdöma till samhällstjänst i kombinationmed villkorlig dom.Den relativt kraftiga minskningen () av antalet fängelsedömda somavtjänade sitt straff genomintensivövervakning med elektroniskkontroll beror enligtKriminalvårdsstyrelsen sannolikt på attvillkorlig dom med samhällstjänstblivit en alternativ påföljd för dennagrupp.Antalet s.k. lekmannaövervakarefortsatte även att minskaoch låg på 4 316stycken, en minskning med 293 styckenjämfört med året innan.Jämfört med ingången av harantalet lekmannaövervakare minskat med752 stycken.Kriminalvårdsstyrelsen uppger attkriminalvården fortsattearbetet med att stärka samverkan medrättsväsendet i övrigt och andrasamverkanspartner. Den samverkan somsker med övriga delar av rättsväsendetbedöms av somsärskilt viktig. Bland annat harsärskilda samverkansträffar medrepresentanter för dessa myndigheteranordnats. Kriminalvårdsstyrelsenuppger också att såväl samverkan medsocialtjänsten som medArbetsmarknadsstyrelsen fungerat istort sett bra. Vissa kommuner har dockhaft svårt att tillhandahållaansvarsförbindelser i samband medkontraktsvård och fortsatt vård efterdet att s.k. § 34-placering avslutats.Regeringen konstaterar att antaletpersoner som dömts till villkorlig dommed samhällstjänst har fortsatt att ökaunder och att antalet somavtjänat straff med intensivövervakningmed elektronisk kontroll fortsatt attminska. Sammantaget har dock antaletfrivårdspåföljder somhelhet legat kvar på samma nivå somunder . Ett problem inomfrivården är enligt regeringen dennedgång i antalet lekmannaövervakaresom har skett . Enligttidigare uppgifter från bl.a.Kriminalvårdsstyrelsen är nedgångeninte tillfällig utan ett tecken på ensuccessiv minskning då det har blivitallt svårare att rekrytera nyalekmannaövervakare. Regeringen anserdärför att frivården genom t.ex.information och utbildningsinsatsermåste stimulera fler till att blilekmannaövervakare. Regeringenkonstaterar slutligen att den anser attfrivården uppfyller en central del avkriminalvårdens uppdrag. Inte minst motbakgrund av det intensifierade arbetetmed frigivningsförberedelser kommerregeringen att ha anledning att nogafölja frivårdens arbete framöver.Medelbeläggningen vid häktena ökadeunder från till (setabell). harmedelbeläggningen fortsatt att öka ochuppgick till av tillgängligaplatser. Även de s.k.verkställighetsfallen ökade under år2000 till i medeltal 206. Av dessa var153 fängelsedömda som väntade påanstaltsplacering. Motsvarande siffrorför var 202 respektive 146.Antal häktesplatser och beläggning iprocentMedeltal BeläggningÅr tillgängliga i procenthäktesplatser1997 1 439 78 %1998 1 479 85 %1999 1 480 86 %2000 1 518 91 %Enligt hararbetet med att förbättra förhållandenavid häktena inte utvecklats i önskvärdomfattning. Huvudorsaken härtill angesvara det kärva budgetläget och den högabeläggningen som gör attpersonalresurserna måste prioriterasför transporter m.m. samt att lokalernavid flertalet häkten inte har byggts omför att ge fler ändamålsenliga lokalerför gemensamhet. Antalet timmar medgemensamhetsaktiviteter ökade dockunder för intagna såväl med somutan restriktioner.Regeringen konstaterar, liksomKriminalvårdsstyrelsen, att de mål somställts upp för att förbättraförhållandena vid häktena inte harutvecklats på ett sätt som varitönskvärt . Vidare är detenligt regeringen inte acceptabelt attantalet fängelsedömda i häkte somväntar på en anstaltsplacering ökadeunder . Regeringen anför attkriminalvården ingående måste analyseraorsakerna till den uppkomna situationenoch komma till rätta med den.Regeringen uppger att den avser attfölja utvecklingen noga eftersom det ärväsentligt att kriminalvården ser tillatt dömda till fängelse medverkställbar dom placeras på anstaltinom utsatt tid.I regleringsbrevet för fickKriminalvårdsstyrelsen i uppdrag att,som ett led i kampen mot brott medrasistiska, främlingsfientliga ellerhomofobiska inslag, upprätta enstrategi för att säkerställa attpersonalen har god kunskap om grundenför dessa brott och om situationen förde grupper som utsätts för dem. Även iregleringsbrevet för harregeringen understrukit vikten av dettaarbete. ()har också fått i uppdrag att, i samrådmed andra myndigheter, kartläggarättsväsendets insatser mot rasistisk,främlingsfientlig och homofobiskbrottslighet och analysera hur depåverkar utvecklingen av den. Motbakgrund av denna uppföljning kommerregeringen att uppmärksammas påeventuella behov av ytterligareåtgärder.I fråga om kompetensutvecklingenbland personalen framgår det, somutskottet närmare redogör för nedanunder rubriken , attomkring 32 000 utbildningsdagargenomfördes för vårdareinom kriminalvården. Omfattningen avgrundutbildningen ökade från omkring till omkring 13 000år 2000. Eftersom det fortfarande finnskö till grundutbildningen kommerkriminalvården att öka antalet platseri grundutbildningen under år 2001.Kriminalvården har som mål att höjakompetensen, främst hos den klientnärapersonalen, och särskilda satsningarhar också gjorts bl.a. för att ökakompetensen hos den personal somarbetar som kontaktmän. Som en följd aven särskild satsning perioden1998-1999 har andelen personal medutomnordisk bakgrund ökat från 1 tillca . uppgeratt det blivit alltsvårare att rekrytera kompetentamedarbetare.Regeringen anför att med dagensutvecklade mål för kriminalvården krävsatt personalen har en kvalificeradgrundutbildning. När många av dem som arbetar inom kriminalvårdenrekryterades var andrakompetensinriktningar aktuella än desom efterfrågas. Behovet avkompetensutveckling blandkriminalvårdens personal är därförstort. Detta gäller för såvälgrundutbildning som fortbildning.Regeringen vill dock understryka attden personal som har klientnärakontakter måste uppmärksammas särskilti det fortsatta arbetet. Ett lägstakrav för denna grupp måste vara att denskall ha genomgått föreskrivengrundutbildning. Regeringen vill ocksåframhålla betydelsen av störrevariation bland personalen med avseendepå etniskt ursprung.Utskottet har under beredningen avärendet från Kriminalvårdsstyrelsenäven inhämtat uppgifter om hur stor delav den tid som vårdarna inomkriminalvården arbetar som faktisktkommer de intagna vid anstalter ochhäkten till del (se tabell).Arbetad tid för vårdare per 1 000belagda vårddygn påanstalt och häkteArbet Medeltal ArbetadÅr ad belagda tid/1tid platser 000vårda belagdare1 vårddygn19983 304 4 837 1,8719993 371 4 872 1,9020003 315 5 078 1,791. Den totala personalresurs somfaktiskt har använts i verksamhetenunder den aktuella tidsperioden.Frånvaro för kompetensutveckling,konferenser etc. ingår i den arbetadetiden medan sjukfrånvaro och annanledighet inte gör det.Under perioden januari-september 2001uppgick den arbetade tiden för vårdarnatill , medeltalet belagdaplatser till 5 372 stycken och arbetadtid per 1 000 belagda vårddygn till1,74 timmar.Utskottet vill i fråga om de enskildaverksamhetsområdena framföra följande.I fråga om verkställighetens innehållkan utskottet konstatera att den totalasysselsättningsgraden för de intagnahar gått ned . Det ärdärvid oroande att hela minskningenberor på en kraftig nedgång av debrotts- och missbruksrelateradeprogrammen. Det är enligt utskottetviktigt att fängelsetiden ges ettmeningsfullt innehåll och att deintagna därvid erbjuds lämpligsysselsättning. De brotts- ochmissbruksrelaterade programmen harhärvid en viktig roll. Utskottet serpositivt på den kvalitetshöjning somhar skett av programmen men villsamtidigt framhålla att målsättningenmåste vara att så många intagna sommöjligt ges möjlighet att delta.Utskottet ser, liksom regeringen,positivt på de åtgärder som vidtagitsför att förbättra situationen såväl förde intagna som är föräldrar som förderas barn och anser att de ävenfortsättningsvis skall ges högprioritet.Vad gäller bekämpningen av narkotikaoch andra droger kan utskottetkonstatera att situationen inte harblivit bättre . Samtidigtsom andelen missbrukare blivit alltflerbland dem som är intagna på anstalt harantalet intagna som deltar imissbruksrelaterade program fortsattatt minska. Det är dock positivt attandelen narkotikamissbrukare som vidett givet tillfälle deltog i olikabehandlingsåtgärder har ökat under år2000. Bekämpningen av narkotikamissbruki anstalterna och hjälp till de intagnaatt bli fria från missbruk är en avkriminalvårdens viktigaste uppgifter.Att så sker är också av avgörandebetydelse för de intagnas möjligheteratt efter frigivningen återanpassa sigi samhället.