bet · GP01JUU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Rikspolisstyrelsenbör därvid bemyndigas att besluta ompolismyndigheternas uppgift att biståvarandra samt om indelningen isamverkansområden. I rapporten redogörsäven för ansvarsfördelningen mellan dencentrala nivån inom polisen ochpolismyndigheterna samt för hursamarbetet mellan den centrala nivånoch polismyndigheterna bör fungera.Enligt vad utskottet inhämtat harrapporten remissbehandlats. Förslagen irapporten bereds inomJustitiedepartementet.Utskottet konstaterar att ett förslagtill hur samverkan mellan olikapolismyndigheter kan förbättras förnärvarande bereds inomRegeringskansliet. I ärendet berörsäven frågor om polisväsendetsorganisation och om ansvarsfördelningenmellan den centrala nivån inom polisenoch polismyndigheterna. Den pågåendeberedningen bör inte föregripas.Utskottet föreslår att avslårmotionerna Ju365 och Ju426 i nubehandlade delar.Polisförsörjningen, m.m.Flera motioner berör frågor ommöjligheterna att bemannapolis-organisationen så att den kansvara mot de krav som ställs påpolisen. I ett stort antal motionerframhålls behovet av att ökaantagningen till , bl.a.i motionerna Ju233 (m), Ju321 (m),Ju329 (kd), Ju351 (m) och Ju426 (m). Inågra av motionerna framhålls att dettabör ske genom att ytterligare enpolisutbildning inrättas, t.ex. imotionerna Ju233 och Ju426, och i ettflertal motioner framhålls önskemål omvar en ny polisutbildning skallförläggas. Här rör det sig omHässleholm i motion Ju208 (m),/i motion Ju220 (m),i motionerna Ju233, Ju243 (m),Ju261 (c), Ju297 (kd) och Ju380 (s),västra i motion Ju254 (m) samtSkövde i motion Ju410 (kd, c). I motionJu351 begärs i stället att antagningentill befintliga polisutbildningardubbleras. Merparten avutbildningsplatserna bör därvidförläggas till polisutbildningen iStockholm så att fler poliser kanrekryteras dit.I budgetpropositionen föreslås attanslaget till polisorganisationen skallhöjas. Detta syftar bl.a. till göra detmöjligt att öka antalet poliser. Enökning av antalet poliser så attpolisorganisationen kan förstärkas ochföryngras är som framgår av avsnittetPrioriteringar inför enprioriterad uppgift för polisen. Enligtregeringen kommer etableringen av enpolisutbildning i och enpolisutbildning i attfrämja rekryteringen av poliser,särskilt i de delarna av landet.Med de resurser som tillförspolisen kan utbildningskapaciteten ökasså att det blir möjligt att innevarandeår anta ca 550 polisstuderande och attfr.o.m. ha som målsättning attanta ca 900 polisstuderande per år.Regeringens beräkningar (utg.omr. 4,avsnitt 4.4.3) innebär att det vidutgången av kommer att finnasca 17 200 poliser.Enligt vad utskottet inhämtat frånRikspolisstyrelsen krävs det, omantalet utbildningsplatser skall utökasytterligare, att polisutbildningbedrivs vid fler orter än ,och . En sådan ordning skulleockså kunna avlasta dessautbildningsorter. InomRikspolisstyrelsen pågår därför ettarbete med att se över frågan om attförlägga ytterligare utbildningsplatsertill en eller flera nyautbildningsorter.Utskottet har tidigare uttalat sig omliknande motionsyrkanden, senast isamband med behandlingen avbudgetpropositionen (prop. 2000/01:JuU1 s. 39 f). Utskottetunderströk då att syftet med deresursförstärkningar som föreslogs förpolisen var att åstadkomma en ökning avantalet poliser. Som utskottetframhållit tidigare var det dock enuppgift för attsköta personalförsörjningen inompolisväsendet. Utskottet erinrade ocksåom att regeringen, i likhet medmotionärerna, var av uppfattningen attdet var av vikt att flerutbildningsplatser inrättades.Sammanfattningsvis ansåg utskottet attdet inte behövdes några åtgärder avriksdagen.Utskottet vill inledningsvisframhålla att det, som framgår avavsnittet prioriteringar , är en prioriteraduppgift för polisen att öka antaletpoliser så att polisorganisationen kanförstärkas och föryngras. Ett avsyftena med de resursförstärkningar somnu föreslås är också att öka antaletpoliser. När det gäller hur mångapoliser som skall utbildas respektiveanställas inom polisorganisationen villutskottet framhållaatt det är en uppgift förRikspolisstyrelsen att skötapersonalförsörjningen inompolisväsendet. Utskottet föreslårsålunda att avslår motionernaJu208, Ju220, Ju233, Ju243, Ju254,Ju261, Ju297, Ju380 och Ju410 samtmotionerna Ju321, Ju329, Ju351 ochJu426 i nu behandlade delar.Vidare begärs i motionerna Ju273 (m),Ju284 (kd), Ju306 (kd) och Ju430 (s)åtgärder för att säkerställa attpolismyndigheterna på mindre orter ochi glesbygdsområden får tillräckligt medutbildad personal. I motion Ju273framhålls t.ex. att studenterna redanvid antagningen skall få förbinda sigatt tjänstgöra i ett visstpolisområde och i motion Ju430förespråkas inrättandet av en särskildantagningskvot vid polisutbildningen iUmeå för sökande från Tornedalen.Regeringen tillsatte den 21 december2000 en utredare med uppgift att göraen översyn av polisens arbetsuppgifter(dir. 2000:105). I uppdraget ingår attse över frågan om en renodling avpolisens uppgifter. Vidare skallutredaren se över vilka möjligheter somfinns att komplettera polisens resurseroch insatser i glest befolkade delar avSverige och, vid särskilda tillfällen,i övriga delar av landet. Enligtuppdraget skall utredaren komma medförslag som tillgodoser medborgarnasbehov av en godtagbar polisiärverksamhet i de glest befolkade delarnaav landet, bl.a. genom att pröva olikavägar att komplettera polisens resurseroch insatser utanför tätorterna ochundersöka hur rekryteringen av polisertill glest befolkade områden kanunderlättas. Bland de frågor somutredaren har att ta ställning tillnämns frågan om att utse och utbildas.k. reservpoliser som kan biträdapolisen med avgränsade uppgifter avakut och angeläget slag samt merarutinartade arbetsuppgifter som intekräver någon specifik polisiärkompetens. Utredaren skall vidutformningen av sina förslag noggrantbelysa och ta ställning till de viktigafrågorna om rättssäkerhet,befogenheter, ansvar ochkvalitetssäkring av verksamheten. Enannan fråga som också är av storbetydelse är vilken utbildning somkrävs för att olika modeller skallfungera på ett rättssäkert ocheffektivt sätt. Utredaren skall lämnaförslag även i detta hänseende.Uppdraget skulle ursprungligen haredovisats i februari 2002.Utredningstiden har emellertid genomtilläggsdirektiv förlängts till den 1april 2002 (dir. 2001:63).Utskottet konstaterar att regeringentillsatt en utredare som skall se överhur polisens resurser och insatser kankompletteras i glesbygdsområdena, bl.a.skall utredaren undersöka hurrekryteringen av poliser till glestbefolkade områden kan underlättas.Utredarens arbete bör inte föregripas.Utskottet föreslår därför attmotionerna Ju273 och Ju430 samtmotionerna Ju284 och Ju306 i nubehandlade delar avslås.I några motioner tas olika frågor omorganisationen av polisutbildningenupp. Sålunda begärs i motion Ju365 (c)att antagningssystemet skall ses över.Motionärerna menar att såvälPolishögskolan som andra yrkesgrupperän poliser bör bli mer delaktiga iförfarandet. I motion Ju426 (m) hävdasatt ansökningsförfarandet skall kortasgenom att polisen använder sig av sammasystem för behörighetsgranskning somVerket för högskoleservice gör. I sammamotion hävdas också attpolisutbildningen bör reformeras.Enligt motionärerna börgrundutbildningen kortas ned till ettår och följas av en sammanhållenpraktiktjänstgöring under tolv månader.Utbildningen skall senare kompletterasmed en grundläggande vidareutbildningmed möjlighet att välja olikainriktningar.Den nuvarande grundutbildningen förpoliser påbörjades i januari 1998.Den 30 maj 2000 presenterades enutvärdering av polisutbildningen somgenomförts av en arbetsgrupp inomRikspolisstyrelsen. I rapporten pekaspå vissa brister. Det anfördes bl.a.att polisaspiranterna tillägnat sigbåde adekvata och tillräckligakunskaper för att verka som poliser,men att deras förmåga var något sämre ivissa färdighetsämnen än inom detteoretiska området. Vidare angavs attexaminationsförfarandet varbristfälligt. Den nya pedagogiken medverklighetsbaserade praktikfall hadeenligt arbetsgruppen mött övervägandepositiva reaktioner.Arbetsgruppens rapport harremissbehandlats inom polisväsendet.Polishögskolan har dessutom redovisaten rad genomförda eller planeradeåtgärder. Här handlar det bl.a. om ettökat antal utbildningstimmar såvittgäller data och radio, en ny inriktningpå polisbilskörningen och flerundervisningstillfällen i fråga omkonflikthantering och självskydd.Vidare planeras vissa åtgärderbeträffande examinationsförfarandet.Vad gäller antagningsförfarandetpågår förhandlingar mellanRikspolisstyrelsen och Verket förhögskoleservice om att polisen skallkunna utnyttja Verket förhögskoleservices urvalssystem. Enligtvad utskottet inhämtat hoppasRikspolisstyrelsen på att ett avtalskall kunna nås som innebär att polisenkan börja använda detta system underslutet av eller i början av år2003. Detta arbete tros kunna leda tillatt antagningsförfarandet förkortasnågot.Frågan om organisationen avpolisutbildningen har behandlats avutskottet tidigare, senastunder (bet. 2000/01:JuU1 s.40 f). Utskottet framhöll därvid attden relativt nya polisutbildningen hadeutvärderats och att en rad åtgärderhade vidtagits eller planerades.Utskottet var inte berett att förordaatt ett nytt utredningsarbete skullesättas i gång. I fråga om kravet attinvolvera mer iantagningsförfarandet tillade utskottetatt är en enhet inomRikspolisstyrelsen. I linje med vadutskottet framhållit tidigare borde detinte ankomma på att uttalasig om vilken enhet inom polisen somskall sköta antagningen. Med dettaavstyrktes de då aktuella motionerna.Utskottet vidhåller sina tidigareuttalanden i frågan. Enligt utskottethar inte några omständigheterframkommit som ger anledning att pånytt organisera om utbildningen ellerse över antagningssystemet. Vad gällerantagningsförfarandet vill utskottetäven framhålla de förhandlingar sompågår mellan ochVerket för högskoleservice om attpolisen skall kunna utnyttja verketsurvalssystem. Genom detta arbete fårmotionsönskemålet i Ju426 anses vara ihuvudsak tillgodosett. Mot bakgrund avdet anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna Ju365 ochJu426 i nu behandlade delar.I motionerna Ju271 och A317 (båda v)begärs att åtgärder vidtas för attrekrytera fler personer med annatetniskt ursprung än svenskt samt flerkvinnor till polisyrket. Även i motionJu365 (c) begärs att fler personer medannan etnisk bakgrund rekryteras tillpolisyrket.Regeringen anför ibudgetpropositionen (utg.omr. 4,avsnitt 4.6.1) att av de 455studenter som rekryterades under år2000 var kvinnor. Detta motsvarar enökning . Andelenintagna med invandrarbakgrund varoförändrad, dvs. Enligtregeringen arbetar Rikspolisstyrelsenaktivt för att ytterligare höjaintresset för utbildningen med syfteatt få fler kvinnor och personer medolika etniskt ursprung att söka tillpolisutbildningen. Som exempel nämns envideofilm för visning vid t.ex. mässoreller skolor, en broschyr som finnstillgänglig för allmänheten påpolismyndigheterna samt annonsering iinvandrarföreningars tidningar.Rikspolisstyrelsen informerar ocksåkontinuerligt de rekryteringsansvarigapå polismyndigheterna om vikten av enbalanserad rekrytering.Regeringen framhåller vidare attSverige hör till de länder inom Europasom har den högsta andelen kvinnligapoliser. Enligt regeringen är detgenerellt svårt att till en verksamhetsom starkt domineras av ettkön öka rekryteringen av detunderrepresenterade könet. Enmotsvarighet till polisens svårigheteratt rekrytera fler kvinnor finns t.ex.inom sjukvården vid rekrytering av mäntill sjuksköterskor.Vad gäller andelen polisstuderandemed utländsk bakgrund anser regeringenatt siffran är tillfredsställandemed hänsyn till att avbefolkningen har utländsk bakgrund ochatt de studerande måste ha särskildbehörighet i bl.a. svenska.Rikspolisstyrelsen bör dock fortsättaansträngningarna för att främjajämställdhet samt etnisk och kulturellmångfald.Utskottet delar motionärernasuppfattning att det är viktigt attsammansättningen inom polisen speglarsamhället i stort. Det är därförviktigt att såväl personer med annanetnisk bakgrund än svensk, särskiltpersoner från utomnordiska länder, somkvinnor antas till polisutbildningen.Som framgår ovan arbetarRikspolisstyrelsen också aktivt med atthöja intresset för utbildningen inomdessa grupper. Dessa ansträngningarmåste självklart fortsätta. Utskottetförutsätter att regeringen följerfrågan och vidtar ytterligare åtgärderför att uppnå ökad mångfald ipoliskåren. Något särskilt uttalandefrån är därför inte påkallat.Utskottet föreslår att avslårmotionerna Ju271, Ju365 och A317 i nubehandlade delar.Nationella insatsstyrkanAv 2 kap. 17 § polisförordningenframgår att det vid iStockholms län skall finnas enberedskapsstyrka med uppgift attbekämpa terroraktioner i landet.Styrkan får användas i annanpolisverksamhet, om det kan ske medhänsyn till huvuduppgiften.I motionerna Ju329 (kd) och Ju365 (c)begärs att Nationella insatsstyrkanorganisatoriskt skall tillhöraRikspolisstyrelsen. Motivet till dettaär att styrkan skall vara en nationellresurs. Vidare begärs i motion Ju426(m) att centrala medel skall tillförasnär lokala myndigheter begärförstärkning från centrala enheter.Frågan om Nationella insatsstyrkansorganisatoriska hemvist behandladesutförligt i samband med behandlingen avbudgetpropositionen för (bet.1999/2000:JuU1 s. 31 f). Utskottetanförde då att det i och för sig kundehålla med om att det faktum att enpolismyndighet ute i landet som villnyttja resurser som finns vidPolismyndigheten i dåmåste betala för det, inbjuder tillmisstanken att myndighetschefernaavhåller sig från att nyttja styrkanskompetens. Utskottet kunde emellertidinte finna fog för någon sådanmisstanke. Utskottet hade nämligensvårt att tänka sig attmyndighetscheferna - av ekonomiska skäl- skulle avstå från att kalla in denkompetens som krävs för att lösa ensvår polisiär uppgift. I sammanhangeterinrade utskottet om att det kan varafråga om situationer där liv står påspel. Utskottet utgick från attmyndighetscheferna upprätthåller enprofessionell ambitionsnivå och vidbehov anlitar styrkan eller delar avden. Vidare underströk utskottet attverksamheten vid styrkan knappastskulle bli kostnadsfri bara för att dengavs ett organisatoriskt hemvist någonannanstans inom polisväsendet. För atttillgodose önskemålet om att flyttastyrkan till måsteju rimligen anslaget till de olikalänen dras ned för att finansiera enökad verksamhet vid Rikspolisstyrelsen.Utskottet var alltså inte berett attställa sig bakom det synsätt sommotionärerna byggde sitt yrkande på.Utskottet noterade också att samtligalänspolismästare ställt sig bakomförslaget att låta styrkan vara kvarvid i län.Det fanns dessutom, anförde utskottet,flera avsevärda nackdelar med att låtastyrkan tillhöra Rikspolisstyrelsen.Här tänkte utskottet främst på debegränsade möjligheterna att nyttjastyrkan operativt, vilket i sin turskulle innebära att styrkan blev dåligttränad för realistiska uppgifter. Detsymbolvärde som möjligen kunde ligga iatt styrkan sorterade underRikspolisstyrelsen vägde lätt motdetta.Frågan om Nationella insatsstyrkansorganisatoriska hemvist har däreftertagits upp av /Rikskrim-kommittén.I betänkandet Den centrala polisen (SOU2000:25 s. 238 f) föreslås attkostnaden för förstärkning somNationella insatsstyrkan lämnar inteskall belasta den polismyndighet sombegär hjälp.Betänkandet har remissbehandlats ochbereds inomJustitiedepartementet.Vidare har Rikspolisstyrelseninspekterat verksamheten vid Nationellainsatsstyrkan. I inspektionsprotokolletav anförssammanfattningsvis att insatsstyrkansnumerär har minskats, att dessutrustning delvis är föråldrad ochförsliten och att förutsättningarna föratt vidmakthålla och utveckla styrkanskompetens inte kan anses tillräckliga.Enligt inspektionsgruppens uppfattningkan den ekonomiska situationen vidPolismyndigheten i läninnebära en risk för att insatsstyrkansbehov inte i tillräcklig gradtillgodoses. Gruppen anser också attdess iakttagelser ger underlag förbedömningen att det är tveksamt omPolismyndigheten i i dagkan anses ha de ekonomiska,organisatoriska och personellaförutsättningar som behövs för att dennationella insatsstyrkan fortlöpandeskall kunna anpassas och utvecklas pådet sätt som är nödvändigt för att denskall kunna fullgöra sin huvuduppgift.Inspektionsgruppen anser därför att detfinns starka skäl att överväga attinordna den iRikspolisstyrelsens organisation elleri vart fall vidta andra åtgärder somsäkerställer styrkans funktion.När utskottet senast behandladefrågan om insatsstyrkansorganisatoriska hemvist hösten år 2000konstaterade utskottet att fråganuppmärksammats inom Rikspolisstyrelsenoch att det vid den ovan nämndainspektionen framkommit nya skäl somtalade mot den nuvarandeorganisatoriska lösningen (bet.2000/01:JuU1 s. 42 f). I avvaktan påresultatet av det pågående arbetet varutskottet emellertid inte berett attfrångå den uppfattning som utskottettidigare redovisat i frågan.Protokollet från inspektionen avNationella insatsstyrkan har därefterremissbehandlats. På grundval avprotokollet och remissbehandlingen harinom upprättats enpromemoria, Vissa förändringarbeträffande (dnr VKA-201-5310/00). Av promemorianframgår bl.a. följande. En överföringav en operativ resurs som insatsstyrkantill central nivå skulle vara ettavsteg från den grundläggande principenatt det operativa polisarbetet så långtsom möjligt skall ske med lokaltplacerade resurser. Det måste därförfinnas mycket starka skäl för att göraen sådan förändring. Det är också attföredra att insatsstyrkan knyts till enlokal polismyndighet med hänsyn tillbehovet av att varva arbetet iinsatsstyrkan med vardagligtpolisarbete. Även det faktum att detförst för sedan blivitmöjligt att utnyttja personal urinsatsstyrkan på ett rationellt sätt,nämligen genom att använda sådanpersonal för andra arbetsuppgifter änatt bekämpa terroraktioner, skalltillmätas betydelse. Rikspolisstyrelsenser inte mot den angivna bakgrundenskäl att nu aktualisera omfattandeorganisatoriska förändringar.Nationella insatsstyrkan bör alltsåäven fortsättningsvis tillhöra ochoperativt ledas av iStockholms län.Rikspolisstyrelsen beslutade den 27november 2000 att promemorian skallligga till grund för styrelsens vidareåtgärder vad gäller den nationellainsatsstyrkan. I linje härmedbeslutades även att se överRikspolisstyrelsens föreskrifter såvittgäller insatsstyrkan (RPSFS 2000:2, FAP201-3), att låta utredaförutsättningarna för en eventuelllokalisering av styrkan tillPolishögskolan i samt attPolismyndigheten i förvart och ett av åren 2001, 2002 och2003 skulle tillföras 2 miljoner kronorför att säkerställa styrkans numeräroch utrustning.Enligt vad utskottet inhämtat pågårarbetet att utreda förutsättningarnaför en eventuell lokalisering av dennationella insatsstyrkan tillPolishögskolan i alltjämt.Det extra tillskottet för harPolismyndigheten i länanvänt för att förstärka styrkansutrustning, t.ex. har en del vapen,mörkersikten och fordon köpts in.Vidare har vissa åtgärder vidtagits föratt följa upp personalen och desskompetens.Utskottet ser med oro på attNationella insatsstyrkan riskeraratt inte kunna fullgöra sitthuvuduppdrag. Detta kan till stor delhärledas till insatsstyrkansorganisatoriska hemvist. Utskottetanser att Nationella insatsstyrkanskall vara en nationell resurs.Det är av stor vikt att Nationellainsatsstyrkan kan nyttjas vidallvarliga händelser för att uppnåbästa möjliga operativa kompetensnivå.Styrkan skall genom träning,kompetensutveckling och operativverksamhet ha beredskap att möta etteventuellt terroristangrepp. Dettatillgodoses genom att styrkan inordnasvid . Ett av syftenamed en överföring tillRikspolisstyrelsen är att styrkan gesbättre möjligheter än att vidbehov operativt kunna verka över helalandet. Dessutom sorterar insatsstyrkandå under samma organisation somrikskriminalen, Säkerhetspolisen ochdess teknik- och underrättelseenheter,vilka måste betraktas som styrkansnaturliga samarbetspartner.Nationella insatsstyrkanshuvuduppgift är att bekämpa terrorism ilandet. Vid en överföring tillRikspolisstyrelsen skall styrkan ävenges möjlighet att, i enlighet medtidigare fattade beslut, bistå samtligapolismyndigheter ute i landet för andraändamål än huvuduppgiften; detta dockendast i den utsträckning det kan skemed hänsyn till huvuduppgiften attbekämpa terrorism och styrkanstillgänglighet för detta ändamål.Nuvarande organisatoriska placeringvid i länmedför att polismyndigheterna ute ilandet av ekonomiska skälavstår från att nyttja styrkanskompetens. Detta bör vid en överföringtill inte fortsattses som ett hinder då styrkan skallvara att betrakta som enförstärkningsresurs liknanderikskriminalpolisen ochhelikopterverksamheten.Genom att Nationella insatsstyrkanöverförs från iStockholms län till Rikspolisstyrelsentydliggörs vilka uppdrag styrkan deltari. Vid nyttjande av Nationellainsatsstyrkan skall beslutsunderlagupprättas vid ochredovisas vid behov. Detaljutformningenoch polisiära bedömningar i övrigtankommer på attutforma.Det får ankomma på regeringen attvidta erforderliga åtgärder för attsnarast överföra Nationellainsatsstyrkan till Rikspolisstyrelsenoch tillgodose vad utskottet i övrigtanfört om insatsstyrkans funktion ocharbetsuppgifter.Detta bör med anledning avmotionerna Ju329, Ju365 och Ju426 somsin mening ge regeringen till känna.ÅklagarväsendetUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt redogörs föråklagarväsendets resultat . Utskottet delarregeringens bedömning attåklagarväsendet i stort fullgjort demål som ställts upp för dessverksamhet, men att ytterligareinsatser krävs på vissa områden. Iavsnittet tar utskottet vidareställning till vilka prioriteringarsom bör ligga till grund föråklagarväsendets verksamhet under år2002. Utskottet behandlar också ettantal motionsyrkanden rörandeorganisationsfrågor, överprövning avåklagarbeslut, jäv mot åklagare ochinförandet av en europeiskåklagarmyndighet. Utskottet hänvisar idessa delar i huvudsak till pågåendeutredningar och beredningsarbete. Motden bakgrunden avstyrker utskottetsamtliga motionsyrkanden. Jämförreservationerna 12-18.InledningMålet för åklagarverksamheten är att setill att den som begått brott lagförs.Åklagaren har en central roll inomrättsväsendet när det gäller attbekämpa brottslighet. Till åklagarensuppgifter hör att ledaförundersökningar, fatta beslut iåtalsfrågor och föra talan om ansvarför brott vid domstol. Inom ramen förförundersökningsledningen beslutaråklagaren om personella och reellatvångsmedel av integritetskränkandenatur såsom anhållande, kroppsbesiktning, reseförbud ochhusrannsakan. Åklagaren kan ocksåbegränsa eller lägga ned enförundersökning. Andra viktigauppgifter som ankommer på åklagaren äratt under vissa förutsättningar utfärdastrafföreläggande och besluta omåtalsunderlåtelse.Central förvaltningsmyndighet föråklagarväsendet är Riksåklagaren ().Åklagarväsendets organisation i övrigtbestår av åklagarmyndigheterna iStockholm, , , ,och , var och en underledning av en överåklagare. Vid dessamyndigheter finns åklagarkammare.Ekobrottsmyndigheten svarar förekobrottsbekämpningen i ,län, ,, samt sedanden . Avinstruktionen för Ekobrottsmyndighetenframgår att myndigheten dels är enåklagarmyndighet, dels en centralförvaltningsmyndighet under regeringen.Under behandlingen avbudgetpropositionen har utskottet haften utfrågning där representanter förRiksåklagaren och Ekobrottsmyndighetenmedverkat.ResultatuppföljningFöljande mål ställdes upp för år 2000.Effektmålet 2000 innebar att denna skullebedrivas på ett sådant sätt att denenskilde tillförsäkrades rättssäkerhetoch rättstrygghet och så att den sombegått brott lagfördes.Följande prioriteringar ochverksamhetsmål gällde föråklagarväsendet för år 2000.Miljöbrottsbekämpningen skulleförstärkas och utvecklas genomutbildningsinsatser och fördjupadsamverkan med polisen och andramyndigheter. Rasistiska,främlingsfientliga och homofobiskabrott skulle beivras.