bet · GO01KU23 · 2001-05-31 00:00:00 — Denallmänpolitiska debatten bör flyttas frånjanuari och förläggas efterden partiledardebatt som brukar följaefter den allmänna motionstidens utgång.Vidare framhålls att det behöver görasändringar i riksdagsordningen för attmöta den utveckling som ägt rum när detgäller budgetfrågornas hantering iriksdagen.Kommitt,n anser att i ökadutsträckning skall följa upp ochutvärdera fattade beslut för attåstadkomma ett bättre berednings- ochbeslutsunderlag i den politiska styr- ochbeslutsprocessen. En handlingsplan mednio punkter för det fortsatta arbetet meduppföljning och utvärdering förordas.När det gäller arbete med EU-frågor anser kommitt,n att utskottenskall ha en stark roll, att samråd införministerrådets möten ävenfortsättningsvis skall ske i EU-nämndensamt att kammarens roll skall utvecklas.Frågan om EU-information till allmänhetenbör utredas gemensamt av riksdag ochregering.När det gäller utskottens arbete ärkommitt,ns utgångspunkt ett jämnarepropositionsavlämnande och att utskottenskulle behöva ägna mindre men mermeningsfull tid åt att behandla defristående motionerna. Genom att kopplasamman motionsberedningen och annanärendeberedning med uppföljning ochutvärdering samt EU-bevakning skallberedningen bli mer meningsfull.Samtidigt skall tidsåtgången förmotionsberedningen minska så attutskotten får mer tid för andrauppgifter.Vissa personalförstärkningar bör enligtkommitt,n ske i utskottsorganisationenoch i de för gemensammafunktioner som rör utredningsmetodik,budgetfrågor, EU-frågor, internationellafrågor, informationsteknik,informationssökning och upphandling avkonsulttjänster m.m. Utbyggnaden beräknaskosta och skesuccessivt under en treårsperiod.BudgetprocessenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrkerriksdagsstyrelsens förslag tillförändringar. För att undvikadubbelarbete skall inte taställning till en preliminär fördelningav utgifterna på utgiftsområden påvåren. Frågan om utgiftstak för år 3skall inte behandlas på våren.Förslaget till riksdagsbeslut ivårpropositionen bör innehålla förslagom godkännande av allmänna riktlinjerför den ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken. Riksdagsstyrelsen börges i uppdrag att förbättra stödet tilloppositionspartierna genom att utvecklametoder för att bedöma makroekonomiskaoch fördelningsmässiga konse-kvenser avpartiernas budgetalternativ.Riksdagsstyrelsens förslag attregeringen iskrivelser bör lämnaresultatredovisningar tillstyrks.Utskottet tillstyrkerriksdagsstyrelsens förslag till lag omändring i regeringsformen samt förslagtill lag om ändring avriksdagsordningen, såvitt avser 5 kap.12 õ och tilläggsbestämmelserna 3.2.1och 5.12.1, liksom styrelsens förslagom ett tillkännagivande till regeringenom vissa bestämmelsers placering ibudgetlagen eller riksdagsordningen.Utskottet tillstyrkerriksdagsstyrelsens förslag om etttillkännagivande till regeringen omåtgärder för att motverka attlagrådsgranskning behöver genomförasunder utskottsberedningen.Utskottet tillstyrkerriksdagsstyrelsens förslag till lag omändring i lagen (1996:1059) omstatsbudgeten.Med hänvisning till vadRiksdagskommitt,n anfört avstyrkerutskottet motionsyrkanden omämnesindelade budgetdebatter respektiveom anhopningen av propositioner.FörslagetIntentionerna bakom reformen avriksdagens budgetberedning har enligtkommitt,n i huvudsak uppfyllts, och denreformerade budgetprocessen är i viktigaavseenden bättre än den tidigare.Rambeslutsmodellen har sålunda lett tillförbättrad koordinering i riksdagensbudgetarbete. Införandet av utgiftstakoch en lagreglerad skyldighet förregeringen att följa såväl utgiftstak somramar för utgiftsområdena har gettriksdagen förbättrad möjlighet attkontrollera statsutgifternas utveckling.Budgetlagen har bidragit till enuppstramning av budgetprocessen ochbättre översikt över centralabestämmelser för statsbudgeten.Rambeslutsmodellen har förstärkt enminoritetsregerings möjlighet att fåigenom sitt budgetförslag. Den försvårarför olika majoriteter att öka anslag utansamtidig finansiering underriksdagsbehandlingen. Bruttoredovisning,en fullständigare budgetproposition,slopandet av förslagsanslag och ökadekrav på uppföljning har stärkt riksdagensställning.Ambitionen att arbete påvåren med anledning av den ekonomiskavårpropositionen skulle vara övergripandeoch långsiktigt har emellertid inteuppfyllts. Arbetet i medvårpropositionen har enligtriksdagsstyrelsen tenderat att blidetaljinriktat, och effekten av den nyabudgetprocessen har därför i praktikenblivit att budgetarbete bedrivits tvågånger per år.Riksdagsstyrelsen framhåller attekonomisk-politiska mål och övergripandebudgetpolitiska restriktioner är viktigaplanerings- och styrningsinstrument ibudgetprocessen och att erfarenheternafrån visar att riksdagenklarade av att hantera budgeten under ettvalår. Problem kan emellertid enligtriksdagsstyrelsen uppstå valår medregeringsskiften omregeringsförhandlingarna drar ut påtiden. I så fall får alternativaberedningssätt tillämpas, beroende på denaktuella situationen.Arbetsfördelningen över året iriksdagen är enligt riksdagsstyrelsenfortfarande ojämn. Det behövs förändraderutiner för planeringen avriksdagsarbetet ,främst genom att propositioner avlämnas ijämnare takt.Enligt riksdagsstyrelsen behöverbudgetprocessen modifieras för att minskadubbelarbetet och koncentrerabudgetberedningen . Syftet börvara att renodla själva budgetregleringentill hösten. Riksdagsbehandlingen avvårpropositionen bör ägnas åt enkombinerad makroekonomisk och ideologiskdiskussion som tar sin utgångspunkt i desamlade politiska alternativen för denekonomiska politiken på medellång ochlång sikt. Dessutom bör arbetsformernaanpassas så att uppföljning ochutvärdering blir integrerade inslag ibudgetprocessen.För att undvika dubbelarbete skallriksdagen enligt förslaget inte taställning till en preliminär fördelningav utgifterna på utgiftsområdena påvåren. Dessutom bör regeringen inte läggaförslag om utgiftstak för staten ivårpropositionen, utan utgiftstak för år3 bör behandlas i budgetpropositionen.Förslaget till riksdagsbeslut ivårpropositionen bör innehålla förslag omatt godkänna allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken och förbudgetpolitiken.Tydligheten och jämförbarheten mellanpropositionens och motionernas förslagbör enligt riksdagsstyrelsens förslagöka. Därför bör riksdagsförvaltningen gesi uppdrag att förbättra stödet tilloppositionspartierna genom att utvecklametoder för att bedöma makroekonomiskaoch fördelningsmässiga konsekvenser avpartiernas olika budgetalternativ.För att förbättra riksdagensmöjligheter att arbeta med uppföljningoch utvärdering i budgetsammanhang börregeringen iskrivelser lämna resultatredovisningar.Skrivelser bör lämnas för allautgiftsområden, men behöver inteinnehålla en heltäckande redovisning avutgiftsområdet utan det kan med fördelvara fråga om en fördjupad redovisningoch analys av vissa av verksamheternainom utgiftsområdet. I skrivelserna börresultaten för olika verksamheter underde redovisas och ställas irelation till målen för verksamheternaoch till förbrukade resurser.Riksdagsstyrelsen anser att regeringenbör undersöka vilka möjligheter som finnsatt ändra arbetsformerför att motverka att lagrådsgranskningbehöver genomföras underutskottsberedningen.Vidare framhålls att det behöver görasändringar i riksdagsordningen för attmöta den utveckling som ägt rum när detgäller budgetfrågornas hantering iriksdagen. Riksdagsordningenstilläggsbestämmelse 3.2.1 föreslås attändras så att den ekonomiskavårpropositionen blir obligatorisk och såatt det tydligare framgår att det intekrävs att förslag om tilläggsbudget måsteingå i den ekonomiska vårpropositionen.Vissa ändringar föreslås beträffande 39och 40 õõ budgetlagen som en följd avförslaget att den ekonomiskavårpropositionen inte skall innehållaförslag till utgiftstak eller preliminäraramar för utgiftsområdena.Riksdagsstyrelsen föreslår också ienlighet med vad konstitutionsutskottettidigare anfört att det införs enbestämmelse i regeringsformen somhänvisar till budgetbestämmelserna iriksdagsordningen och budgetlagen.Riksdagsstyrelsen konstaterar attramarna för utgiftsområdena har fått enmer beständig betydelse än vad somursprungligen var avsett och föreslår enändring i 5 kap. 12 õ riksdagsordningensom slår fast denna ändrade betydelse. Iriksdagsordningens tilläggsbestämmelse5.12.1 föreslås en ny bestämmelse somföreskriver att ändringar i fråga omindelningen i utgiftsområden måstebeslutas av i samband medvårpropositionen.Budgetdebatterna bör enligt förslagetsom huvudregel vara sammanhållna och inteämnesindelade. Den allmänpolitiskadebatten bör flyttas ochförläggas efter denpartiledardebatt som brukar följa efterden allmänna motionstidens utgång.MotionenI motion 2000/01:K5 av dePourbaix-Lundin (m) begärs attbudgetdebatterna som huvudregel skallvara ämnesindelade på ett relevant ochintresseväckande sätt i stället för somriksdagsstyrelsen anger sammanhållna(yrkande 1). En sammanhållen budgetdebattinnebär inte att budgetdebatternavitaliseras och görs begripliga förallmänheten. Motionären är övertygad omatt allmänheten önskar en samlad debattom de aktuella ämnesområdena ett efterett.I motionen begärs också etttillkännagivande till regeringen dels omatt propositionerna skall avlämnasjämnare , dels om attregeringen bara om det finns synnerligaskäl får göra avsteg från det datum somaviserats för en propositions avlämnande(yrkande 2).RemissvarenRiksdagens ombudsman har inte något attinvända mot förslaget att den regleringav budgetprocessen som finns iriksdagsordningen och budgetlagen ges entydlig konstitutionell förankring genomen särskild hänvisningsregel iregeringsformen.När det gäller utgiftsområdenaframhåller JO att den nuvarande ordningenmed ett utgiftsområde för såväl riksdagenoch vissa organ under somRegeringskansliet inte ärinvändningsfritt. Det kan vara svårt attrent faktiskt upprätthålla principen omriksdagssfärens finansiella oberoende avden verkställande makten. JO vill därförväcka frågan om en sådan ändring avindelningen i utgiftsområden attriksdagen och dess direkt underställdaorgan bildar ett eget utgiftsområde.JO understryker vidare, liksom Uppsalauniversitet, juridiska institutionen,vikten av att lagrådsbehandling skerinnan ett lagförslag lämnas tillriksdagen.Riksdagens revisorer ser positivt påförslaget att regeringen varje vår tillriksdagen skall lämna skrivelser medresultatinformation för allautgiftsområden. Revisorerna delar ocksåkommitt,ns uppfattning attresultatinformationen bör byggas uppsuccessivt och att utskotten i en dialogmed regeringen bör utveckla sin roll sombeställare av fördjupad information. Sålångt möjligt bör resultatinformationåterfinnas i andra propositioner änbudgetpropositioner. Revisorernatillstyrker också att i första handutskottens budgetbetänkanden utformas såatt utskotten alltid redovisar sinbedömning av regeringensresultatredovisning, vilket verksamtskulle kunna bidra till en förbättradresultatdialog mellan ochregeringen. Revisorerna pekar på sittförslag (2000/01:RR3) angåenderegeringens redovisning av resurser inomolika politikområden, där det konstaterasatt det finns behov av att förtydligariksdagens krav på regeringensredovisning i dessa avseenden.Sveriges riksbank anser att denreformerade budgetprocessen varitframgångsrik när det gäller att begränsaoch kontrollera den statligautgiftsutvecklingen. Utgiftstaket ochregeringens saldomål för den offentligasektorn har enligt medverkattill att vända de tidigare storaunderskotten i överskott och minskadoffentlig skuldsättning. Riksbankenstöder åtgärder som vidtas för attytterligare stärka budgetprocessen, och idet perspektivet kan det enligtRiksbanken vara motiverat att koncentreraden mer detaljerade budgetbehandlingen iriksdagen per år.Riksbanken ställer sig dock meratveksam till förslaget att även ram- ochtakbesluten skall förläggas till hösten.Anledningen till detta är bl.a. attriksdagens takbeslut är en viktigutgångspunkt för regeringensbudgetarbete. ser en risk iatt en senareläggning av takbesluten kanleda till att regeringens budgetarbeteblir alltför styrt av de underifrånkommande anspråken på budgetutrymme.Statsutgifterna skulle därmed riskera attväxa snabbare än om en begränsning finnssom utgångspunkt för budgetarbetet.Riksbanken anser att regeringen även ifortsättningen bör lägga fram förslagtill tak för statsutgifterna på våren.Statskontoret anser att det är en klarfördel för budgetprocessens stabilitetoch långsiktighet, om såväl utgiftstaksom utgiftsramar behandlas i denekonomiska vårpropositionen.Riksdagskommitt,ns förslag leder enligtStatskontoret till att den ekonomiskavårpropositionen kommer att saknakonkreta beslutspunkter och förlora ibetydelse. Vidare är risken mycket storatt utgiftstak och utgiftsramar för detvå åren efter det närmaste budgetåretfår en styvmoderlig behandling ochlångsiktigheten går förlorad.Statskontoret föreslår att regeringenendast anger indikativa utgiftsramar sominformation men att de inte beslutas avriksdagen. Utgiftstak för de kommande treåren bör alltjämt beslutas av riksdagenmed anledning av vårpropositionen.Statskontoret tillstyrker övriga förslag.Ekonomistyrningsverket anser att denreformerade budgetprocessen medutgiftstak m.m. på det hela taget harfungerat väl och att utgiftskontrollenblivit bättre . Svagheterfinns dock som innebär att budgetarbetetfortfarande i alltför hög grad präglas avkortsiktighet. Förslag till störrebudgetförändringar bör planeras minst ettbudgetår i förväg eftersom det germyndigheterna bättre förutsättningar fört.ex. Verket anser atten redovisning av preliminära treårigautgiftsområdes-/politik-områdesramarfrämjar långsiktigheten i budgetpolitikenoch bör vara av intresse inte utan även för myndigheternaslångsiktiga planering. Detta är något somrekommenderas i IMF:s Code of GoodPractises on Fiscal Transperancy där detsägs att prognoser bör redovisas för deviktigaste posterna i statsbudgeten förde som följer på det år budgetenavser. Verket anser vidare att det behövsen fördelning av utgifterna förunderliggande nivåer för att kunnabesluta om utgiftstak för det tredje åretoch kunna bedöma rimligheten i de redanbeslutade taken för de kommande två åreneller föreslagna ändringar av dessa.Verket menar att regeringen enligt lagenom statsbudgeten skall vara skyldig attlämna förslag till för beslutom utgiftstak. När det gällerresultatskrivelser till anserverket att frågan om på vilken nivååterrapportering skall ske -utgiftsområdesnivå eller anslagsnivå -noga måste övervägas i utvecklingen ochtillämpningen av den nyaverksamhetsstruktur som regeringenföreslagit . Frågan om deföreslagna resultatskrivelserna somkomplettering till årsredovisningen förstaten bör också övervägas närmare.Verket anser att det är angeläget attriksdagen utvecklar sin kompetens sommottagare och inte minst beställare avrelevant resultatinformation frånregeringen.Lunds universitet, juridiskafakulteten, anser att värdet av attinföra resultatskrivelser är oklart. Detär naturligt att ha resultatredovisningari samband med budgetpropositionen.Förändringen i 5 kap. 12 õ liksomtilläggsbestämmelsen 5.12.1 tillstyrks.Statsvetenskapliga institutionentillstyrker att vårpropositionen blirobligatorisk och att detta regleras iriksdagsordningen. Vidare tillstyrks attalla övergripande restriktioner ibudgetarbetet sätts för attundvika dubbelarbete. Tveksamhet uttrycksdock mot att regeringen skallavge resultatredovisningar. Godaårsredovisningar och fylligapropositioner kan vara lämpligare. Detfinns enligt institutionen sammantagetskäl att avvakta med genomgripandereformer om arbetsformer iavvaktan på de långsiktiga erfarenheternaav den relativt nya budgetprocessen, detpågående arbetet med vissaförfattningsfrågor, vissa återståendeutredningsuppgifter beträffanderiksrevisionen, konsekvenserna avpersonval och tillkomsten av personligaassistenter för varje riksdagsledamot.Stockholms universitet,statsvetenskapliga institutionen, anseratt ambitionen att inrikta riksdagensarbete på uppföljning och utvärdering ärlovvärd, men att det finns flera skältill tveksamhet inför tanken att inlemmadenna funktion i budgetprocessen. Äveneffekten av annan lagstiftning,internationellt samarbete och skildaformer av statlig påverkan behövergranskas. Inriktningen på mål- ochresultatstyrning inrymmer en radsvagheter och oklarheter som förtjänarnärmare analys. För den stora mängden avstatliga interventioner förutsätter enmeningsfull granskning överblick avlängre tidsperioder och oftare ettbredare utsiktsfält än ett enstakautgifts- eller politikområde. Vidareöverskattar kommitt,n Regeringskanslietskapacitet att presentera ett fullödigtanalytiskt underlag för utskottetsgranskning. Att regeringen periodisktpresenterar politiska synteser somsammanfattar vad den anser sig hauträttat är naturligt, men det är intesjälvklart att man därutöver bör påläggaden uppgiften att avge utförligaredovisningar av den statligaverksamhetens effekter över hela fältet.Detta hör återigen samman med attsambanden mellan de offentliga insatsernaoch den samhällsutveckling man villpåverka ofta inte kan avläsas utanavancerad vetenskaplig metodik och kanvara öppna för flera olika tolkningar ochperspektiv. Enligt institutionen riskerarsärskilda resultatskrivelser attytterligare skärpa en oroväckande tendensi relationen mellan ochstatsmyndigheterna, nämligenorienteringen mot resultat som på etteller annat sätt kan kvantifieras.Göteborgs universitet anför att det ärrimligt att försöka återförabudgetprocessen till intentionerna 1996,då det inte ansågs att höst- ochvårbudgeten skulle komma att behandlassom två processer.Umeå universitet framhåller när detgäller frågan om att inte beslutapreliminära utgiftsramar att det är enhelt annan fråga om det är rationelltutifrån hela statshushållets perspektiväven om det är rationellt frånutgångspunkten att minska riksdagensdubbelarbete. Detsamma gäller frågan omatt fastställa utgiftstak på våren.Karlstads universitet tillstyrkerförslaget om att renodla själva budgetre-gleringen och koncentrera sigpå allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken på våren.Det är angeläget att övergripandeekonomiska ramar presenteras ochatt premisser för det kommandebudgetarbetet fastslås.Örebro universitet vill särskilt riktauppmärksamheten på behovet av att görabredare konsekvensbedömningar av deframlagda förslagen och inte enbartstanna vid mer interna administrativamålbilder. Priset för en hårdbudgetdisciplin med fastställt utgiftstakunder våren är för ledamöteratt de otvivelaktigt upplever sinamöjligheter att lägga förslagkringskurna, vilket ytterst kan innebäraatt den politiska vitaliteten i riksdagenriskerar att försvinna. Införandet av ettstatiskt element minskar dessutomflexibiliteten i kristider. Enutvärdering av budgetprocessen behöversåledes innehålla en analys som inteenbart ser till den internaarbetsbelastningen som enda målbild utansyftar till att göra en avvägning mellanskilda målsättningar och föra endiskussion utifrån för- och nackdelar.Finansutskottets yttrandeFinansutskottet delar uppfattningen attdubbelarbetet vår och höst bör undvikas.Vårens arbete bör ägnas åt deövergripande och långsiktiga frågorna.Arbetsformerna bör anpassas så attutrymme skapas för beredningen avÅrsredovisningen för staten. Uppföljningoch utvärdering bör bli en integrerad delav budgetprocessen. Det är därför enligtfinansutskottet följdriktigt attriksdagen inte bör ägna sig åt attbehandla den preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden. Därigenomundviks att de olika fackutskotten redanpå våren behöver engageras i beredningenav ramarna för de olika utgiftsområdena.Finansutskottet konstaterar vidare attbetydelsen av de preliminära ramarna frånFinansdepartementets sida framhållits somen av de faktorer som bidragit till attskapa stadga och långsiktighet i detinterna budgetarbetet iRegeringskansliet, vilket varit enförutsättning för att upprätthållastramheten i budgeten. mening bör dennastramhet kunna åstadkommas på annat sätt.Ramarna har visat sig vara av mycketpreliminär karaktär, och de har oftajusterats från vår till höst varför ettbindande av besluten med hartett sig mindre meningsfullt. Regeringenbör kunna styra budgetarbetet med sammafasthet genom internt beslutadeutgiftsramar.Finansutskottet anser i likhet medkommitt,n att vårens arbete bör inriktaspå de övergripande och långsiktigafrågorna. Det är angeläget att uppifrån-och-ner-perspektivet behålls ibudgetarbetet och att man inte redan påvåren fördjupar sig i budgetens olikadetaljer. Riksdagsbehandlingen på vårenbör ägnas åt makroekonomiska bedömningarav den ekonomiska utvecklingen samt åt enTvergripande ideologisk diskussion somtar sin utgångspunkt i de samladepolitiska alternativen för den ekonomiskapolitiken på medellång och lång sikt.Förslaget till riksdagsbeslut ipropositionen bör innehållaförslag till riktlinjer för denekonomiska politiken och förbudgetpolitiken. Själva budgetarbetet börkoncentreras . För att undvikadubbelarbete bör regeringen föreläggariksdagen förslag om utgiftstak för årtre först i samband medbudgetpropositionen. Därigenom undviksenligt finansutskottet att partierna iriksdagen tvingas utformadetaljerade budgetalternativ utan kankoncentrera detta arbete isamband med att regeringen presenterarsitt budgetförslag. Finansutskottettillstyrker således Riksdagskommitt,nsförslag i denna del.Med anledning av vissa remissyttrandendär farhågor uttryckts för attbudgetpolitiken skulle minska i stramhetoch långsiktighet om inte beslut om takenfattas villfinansutskottet understryka attregeringen för sitt interna budgetarbetemycket väl bör kunna ange preliminärautgiftstak i syfte attstyra och kontrollera utvecklingen. Frånriksdagens synpunkt handlar frågan iförsta hand om när skall fattasitt beslut om utgiftstaken, varvidönskemålen att undvika dubbelarbete skallvara styrande.Finansutskottet anser att det voremycket allvarligt om de ändringarkommitt,n föreslagit skulle komma attleda till en försvagning avbudgetprocessen och budgetutvecklingen.Finansutskottet anser därför att det ärangeläget att redan nu besluta om att enutvärdering bör göras omvilka effekter som omläggningen harinneburit såväl vad gällerbudgetprocessens innehåll ochbudgetmässiga resultat som vad gäller dearbetsmässiga konse-kvenserna iriksdagen. anser attkonstitutionsutskottet bör föreslåriksdagen att som sin mening tillkännagedetta för regeringen.Finansutskottet anser också att det finnsanledning att pröva om interiksdagsbehandlingen av delångsiktiga riktlinjerna för denekonomiska politiken och budgetpolitikenäven borde innefatta riktlinjer förskattepolitiken. Därmed skulleskattepolitikens inriktning komma attgodkännas av , ochberedningen av de konkretaskatteförslagen för nästa budgetår skullekunna starta i så god tid att de kanföreläggas ibudgetpropositionen. Med en sådanframförhållning skulle skatteförslagenkunna beredas som Riksdagskommitt,nförordar så att de kan underställasLagrådet innan de lämnas till riksdagen.Finansutskottet pekar på ytterligareett område som enligt utskottets meningkräver mer ingående beredning redan påvåren Det är angeläget för kommunerna,för deras planering av budgetarbete ochbeslut om långsiktig inriktning avverksamheten, att staten redan på vårentydligt redovisar de förslag som fårdirekta återverkningar på den kommunalaekonomin och påverkar planeringen denärmaste åren. Regeringen bör därförsåsom redovisa denbedömning den gör för utvecklingen av denkommunala sektorns ekonomi och föreslåriksdagen tydliga riktlinjer förinriktningen av den kommunala ekonomin pålängre sikt.Finansutskottet anser att det börövervägas att benämningen Den ekonomiskavårpropositionen ersätts med benämningenRiktlinjer för den ekonomiska politiken.Finansutskottet ser fördelar med atttilläggsbudgetarna läggs fram somsärskilda propositioner medriktlinjepropositionen respektivebudgetpropositionen. harhittills valt att lägga fram förslagen påtilläggsbudget som ett eget betänkandemed de berörda fackutskottens yttrandensom bilagor.