bet · GP01SOU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Motionärerna anför att forskare harkunnat klarlägga ett antal samband mellan dåligmunhälsa och olika sjukdomar.I ytterligare några motioner anförs atttandvårdsförsäkringen bör ingå i ellersubventioneras som den allmänna sjukförsäkringen.Yrkanden rörande detta framställs i motionerna So220(m) av (), So226 av KennethJohansson m.fl. (c) yrkande 1, So628 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) yrkande 15, So600 av m.fl. (mp) yrkandena 1 och 2, So437 avBarbro m.fl. (s), So481 av Per-OlofSvensson m.fl. (s), So493 av ochChristina Nenes (s), So535 av ochLars (), So561 av m.fl.(s), So573 av m.fl. (s), So589av m.fl. (s) och So607 Ann-KristineJohansson m.fl. (s). Vidare begärs i motion So226 avKenneth m.fl. (c) ett tillkännagivande omatt högkostnadsskyddet bör förstärkas så att det gerett stöd till personer som är i behov av omfattandetandvård oavsett ålder (yrkande 3). I motion So440av och (s) begärs ett tillkännagivande omförebyggande tandvård. Motionärerna anför att enekonomisk satsning och en tydlig viljeinriktning motförebyggande tandvård ger en bättretandhälsa och med det också billigare reparativvård. Vidare anförs i motion So226 av KennethJohansson m.fl. (c) att bör begära attregeringen lägger fram förslag om att behandling avinflammationer, infektioner samt provtagning inomtandvården skall kosta lika mycket som liknandebehandling inom sjukvården (yrkande 2).I motion So526 av m.fl. (v) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs om ettobligatoriskt register för dentalmaterial.Motionärerna anför att ansvaret för medicintekniskaprodukter har flyttats från tillLäkemedelsverket och att det finns en viss oklarhetom det frivilliga biverkningsregistret, som nuligger i , kommer att återfinnas påLäkemedelsverket. Enligt motionärerna bör registretvara obligatoriskt. Även i motion So583 av MarianneAndersson och () begärs etttillkännagivande om biverkningsrapportering av äldredentala material (yrkande 4). Motionärerna anför attbiverkningar från sådana material som patientenburit i munnen och där man intekänner till tillverkaren bör anmälas tillLäkemedelsverket. I motion So636 av Kerstin-MariaStalin (mp) begärs en översyn av möjligheterna attinrätta en databas för hälsoeffekter av olikadentalmaterial (yrkande 4). Motionärerna anför attmöjligheten att ge Metallbiologiskt Centrum resurserför att bygga upp en databas med vetenskapligapublikationer om hälsoeffekter av olikadentalmaterial bör ses över.Flera motioner behandlar frågan omkvicksilverhaltiga tandfyllningsmaterial. Såledesbegärs i motion So344 av Carlinge Wisberg m.fl. (v)ett tillkännagivande om förbud motkvicksilverhaltiga tandfyllningsmaterial (yrkande4). Det nu existerande EU-direktivet ommedicintekniska produkter skapar hinderför en sådan avveckling. Regeringen har aviserat undersöker möjligheten att förbjuda amalgam avmiljöskäl och miljö- och jordbruksutskotthar uttalat att man förutsätter att det arbetetskall vara slutfört . Motionärerna delar denuppfattningen. Även i motionerna So225 av Ulla-BrittHagström (kd) yrkande 1, So226 av . (c) yrkande 8, So583 av ochRigmor () yrkande 7 och So636 av m.fl. (mp) yrkandena 1 och 2 behandlasfrågan om förbud mot dentalt kvicksilver. Vidareanförs i motion So225 att den utredning om amalgamsom pågår starkare bör betona de skador som amalgamkan orsaka människan (yrkande 3).I motion So612 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförsom amalgam (yrkande 10). Motionärerna anför attproblemen med amalgam bör kartläggas ytterligare. Imotion So562 av och () anförs att kunskapen om amalgamsaneringinom hälso- och sjukvården samt tandvården måsteförbättras. Vidare anförs i motion So583 av MarianneAndersson och () att regeringen isamarbete med bör arbeta företablerandet av kompetenta sanerings- ochbehandlingsmöjligheter för amalgamskadade i varjelän (yrkande 1). I yrkande 2 framförs attMetallbiologiskt Centrum bör ges i uppdrag attsammanställa och värdera kunskapsläget, bådenationellt och internationellt, beträffandebiologiska effekter och biverkningar avdentalmaterial innehållande metaller samt att meddenna grund föreslå prospektiva studier av möjligaeffekter på hälsan.I motion So636 av Kerstin- m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om utredning angåendevårdmöjligheter för amalgamskadade (yrkande 8).Motionärerna anför att frågor om i vilkenutsträckning som vård av amalgamskadade verkställs,vilka eventuella hinder som försvårar tillgångentill behandling och hur dessa hinder i så fall skallöverbryggas bör utredas i särskild ordning.I motion So344 av Carlinge Wisberg m.fl. (v)begärs i yrkande 3 en översyn av amalgamavskiljarevid tandläkarmottagningar. Enligt motionärerna haren studie visat att amalgamavskiljare vidtandläkarmottagningar ofta fungerarotillfredsställande.Frågan om förbud mot användning av amalgam när detgäller tandfyllningar på barn och ungdomar behandlassärskilt av flera motionärer. Sådana yrkandenframförs i motionerna So344 av Carlinge Wisbergm.fl. (v) (yrkande 5), So483 av (), So583 av och () yrkande 6, So636 av Kerstin-MariaStalin m.fl. (mp) yrkande 3 och So516 av (-). I motion So225 av ()begärs en uppföljning av hälsan hos barn medamalgamfyllningar (yrkande 2).I ett par motioner framförs yrkanden om barn- ochungdomstandvård. I motion So226 av . (c) begärs således i yrkande 4 etttillkännagivande om ökat förebyggande arbete förbarn till föräldrar med utländsk bakgrund. Vidarebegärs i yrkande 5 att regeringen lägger framförslag till riktade insatser till ungdomar.Motionärerna anför att det finns anledning att provanya modeller för tandvårdssubventionen till ungdomaroch föreslår ett ökat grundbelopp. I motion So495 avMatz m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om att regeringen i första hand börutreda bakgrundsfaktorer till de regionalaskillnaderna i barns tandhälsa och i andra hand geett tilläggsdirektiv till den pågående utredningenom tandvården (yrkande 9). I motion So551 av IngerLundberg m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande omstöd till ungdomar med stora tandskador (yrkande 1).Vidare begärs ett tillkännagivande om vad i motionenanförs om stöd till ungdomar som på grund avbulimi/anorexi drabbas av mycket högatandvårdskostnader (yrkande 2). Motionärerna anföratt det borde finnas utrymme för att komplettera denlista över sjukdomar som ger rätt till förhöjdersättning med bulimi/anorexi särskilt i de fallsjukdomen lett till mycket omfattande tandskador hosunga personer.I motion So379 av m.fl. (m) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs omförbättrade möjligheter att driva och etableraverksamhet som privatpraktiker inom tandvården(yrkande 1). Motionärerna anför att ett stortproblem för privattandläkarna är de skillnaderbeträffande mervärdesskatt som gäller i förhållandetill folktandvården. Vidare påtalar motionärerna attriksdagen beslöt att regeringen snarastborde återkomma med förslag innebärande attåldersspärren för erhållande av bl.a.tandvårdsersättning borde avskaffas, men attregeringen ännu inte aviserat något sådant förslag.I motion So226 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförsom mångfald (yrkande 6). Motionärerna anför att detär av största vikt att rätta till den obalans ikonkurrens som råder mellan offentlig och privattandvård på grund av mervärdesskattereglerna. Enförsta åtgärd är att ställa krav på särredovisningpå folktandvårdens verksamhet. Vidare begärs attregeringen skall lägga fram förslag till ettåtgärdsprogram för att långsiktigt säkrapersonalförsörjningen inom tandvården (yrkande 7).Bidrag för läkemedelsförmånen (13:2)I budgetpropositionen föreslås att 17 624 000 000 kranvisas under anslag 13:2 Bidrag förläkemedelsförmånen.Från detta anslag utbetalas det särskildastatsbidraget till landstingen för deras kostnaderför läkemedelsförmånen. Medlen syftar till attändamålsenliga och säkra läkemedel skall kunnaförskrivas till en rimlig kostnad för den enskilde.Från anslaget utbetalas ersättning tilllandstingen för kostnaderna för läkemedelsförmånendels ,dels januari t.o.m. oktober 2002.Det ackumulerade underskottet på anslaget uppgickvid början av 2001 till drygt 1 600 miljoner kronor.Landstingen övertog i formell meningkostnadsansvaret för läkemedelsförmånen (dvs.läkemedel i öppenvård) . Samtidigtinfördes emellertid ett särskilt statsbidrag tilllandstingen för kostnaderna för läkemedelsförmånen.Statens ekonomiska ersättning till landstingen förderas kostnader för läkemedelsförmånen harfastställts genom en årlig överenskommelse mellanstaten och . Den överenskomnaersättningen för ett visst år utbetalas från dettaanslag till landstingen med ett fast månatligtbelopp. Det månatliga beloppet motsvarar entolftedel av den överenskomna ersättningen ochutbetalas i efterhand. Statsbidraget hari princip täckt landstingens kostnader för förmånen.Landstingen har emellertid riskerat att fåstå för en liten del av de totala kostnadernaeftersom ett system för vinst- eller förlustdelningmellan parterna har tillämpats.Under hösten 2000 träffade parterna enöverenskommelse avseende 2000 och 2001.Överenskommelsen innebär bl.a. att staten ersattlandstingen för deras faktiska kostnader förläkemedelsförmånen . ersättslandstingen enligt överenskommelsen med ett beloppsom motsvarar en uppräkning av kostnaden för 2000med (den faktiska kostnadsökningen 2000 -6,- minskat ).Överenskommelsen innebär också att envinst- eller förlustdelning tillämpas i det fallutfallet avviker från den överenskomna ersättningen.En eventuell förlustdelning kommer att belasta dettaanslag för 2002.Kostnaderna för läkemedelsförmånen ökade stadigtunder . Bland orsakerna till dennakraftiga ökning kan nämnas den demografiskautvecklingen som innebär att läkemedelsbehoven ökari takt med att antalet äldre i befolkningen ökar,strukturförändringarna inom vården som lett till atten allt större andel av läkemedlen skrivs ut iöppenvård samt introduktionen av nya och dyrareläkemedel.Mellan 1999 och 2000 ökade kostnaderna förläkemedelsförmånen till drygt 15,6miljarder kronor. 2001har kostnaderna för läkemedelsförmånen ökat med 8,jämfört 2000.Regeringen träffade i anslutning till denekonomiska vårpropositionen enöverenskommelse med om en nymodell för statens ersättning till landstingen förläkemedelsförmånens kostnader 2002-2004.Överenskommelsen innebär i korthet att ersättningenför läkemedelsförmånens kostnader under de trekommande åren läggs fast. Ersättningen uppgår till17 , till och till 19 600 miljonerkronor . Överenskommelsen anger också att enny modell för fördelningen av ersättningen mellan deolika landstingen skall införas med början 2002.Dessutom lägger överenskommelsen fast hur storlandstingens egen ekonomiska risk för den samladeaktuella perioden skall vara och att en eventuellreglering av det faktiska utfallet för periodenskall ske . Slutligen läggeröverenskommelsen fast ett antal åtgärder somrespektive part skall vidta under den aktuellaperioden och att en överenskommelse om ersättningenför tiden skall träffas senast undervåren 2004. Regeringens bedömning är att dessaåtgärder sammantaget leder till bättreförutsättningar för landstingen att hantera deförstärkta incitament och ökade ekonomiska riskersom överenskommelsen innebär. Vidare förväntasåtgärderna bidra till en mer kontrollerad utvecklingav kostnaderna för läkemedelsförmånen.I syfte att nå en mer rationellläkemedelsanvändning anser regeringen att det är avstörsta vikt att förändringar genomförs i vissa avregelsystemen inom läkemedelsområdet. Regeringen hardärför för avsikt att lägga framen proposition till om ett nytt system förbeslut om subvention av läkemedel. Propositionenberäknas också komma att innehålla förslag som rörprissättningssystemet för läkemedel inomläkemedelsförmånen.Regeringen har överlämnat enlagrådsremiss om den nya läkemedelsförmånen tillLagrådet.I motion So567 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen för till anslaget 13:2 Bidrag förläkemedelsförmånen anvisar 14 (yrkande 2). Motionärerna anför att deras förslag påläkemedelsområdet sammantaget medför en kraftigsuccessiv minskning av kostnaderna under de närmasteåren, som skyddet för de mest utsattaförbättras. Sammantaget bedömer motionärerna attläkemedelskostnaderna minskar med omkring 2,7miljoner kronor år 2002.I motion Fi294 av m.fl. (fp) yrkasatt för till anslaget 13:2 Bidragför läkemedelsförmånen anvisar 500 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit (yrkande 15delvis). Ett likalydande yrkande framförs i motionSo601 delvis av och (). De åtgärder som föreslås för attdämpa kostnadsökningen är bl.a. följande:noggrannare uppföljning av läkemedelsförskrivningen,krav på att rekommendationer från Statens beredningför utvärdering av medicinsk metodik följs,utvidgande av referensprissystemet och möjlighet förläkare att förskriva vissa dyrbara läkemedel utansubventionering. Även i motion So628 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) framförs ett yrkande omläkemedel och de åtgärder som krävs för att minskakostnaderna för läkemedel (yrkande 14).I motion So261 av m.fl. (m) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs om attläkemedelsförmånen på bör ingå i enobligatorisk hälsoförsäkring (yrkande 1), om att iavvaktan på införandet av en hälsoförsäkringåterföra kostnadsansvaret för läkemedel till staten(yrkande 2), om avskaffat receptregister (yrkande3), om finansiering av s.k. komfortläkemedel(yrkande 4), om receptfria mediciner ochomfattningen av receptbeläggningen (yrkande 5), omparallellimport och generiska preparat (yrkande 6),om förbättrat förskrivningsstöd (yrkande 7), om enfrivillig offentlig läkemedelsförsäkring (yrkande 8)och om förbättrad priskonkurrens påläkemedelsområdet (yrkande 13). Vidare yrkas attriksdagen begär att regeringen lägger fram förslagsom dels möjliggör viss läkemedelsförsäljning påInternet (yrkande 11), dels möjliggör vissläkemedelsförsäljning på postorder (yrkande 12).Motionärerna anför att läkemedelsförmånen bör ingå iden obligatoriska hälsoförsäkring som Moderaternasedan länge föreslagit. Härigenom kan avvägningargöras mellan olika behandlingsalternativ, varavläkemedel är ett. Kostnaderna förläkemedelskonsumtionen jämnas ut mellan människor påsamma sätt som sjukvårdskostnaderna i det gemensamtfinansierade sjukvårdssystem som motionärernaföreslår. I avvaktan på införandet av enobligatorisk hälsoförsäkring föreslår de attkostnadsansvaret för läkemedel återförs till statenför att bl.a. möjliggöra en bättre avvägning mellande direkta läkemedelskostnaderna och läkemedlensövriga effekter på samhällsekonomin. Detta möjliggören avveckling av det s.k. receptregistret, vilketinnebär stora fördelar ur integritetssynpunkt, anförde.Vidare anförs att det är självklart att de somlider av sjukdom eller jämförbara besvär skall fåköpa sina mediciner inom ramen förläkemedelsförsäkringen. Det är också rimligt att densom, på egen bekostnad, vill använda mediciner somsaknar eller har obetydliga biverkningar för atthöja sin livs-kvalitet skall ha möjlighet att göradet. En del mediciner, där biverkningar närmastsaknas, bör vara receptfria medan andra kan kräva enmedicinsk bedömning innan medlen används.En utökning av antalet receptfria läkemedel vorerimlig. Därmed minskar också kostnaden förläkemedelssubventionen, särskilt om indikationernaför att skriva ut receptfria läkemedel medsubvention hålls strikta. Vidare bör åtgärder vidtasför att säkerställa att man i första hand använderde billigaste produkterna med likvärdig effekt, dvs.att man nyttjar parallellimport och generiskapreparat där sådana möjligheter finns. Ytterligarebesparingar kan åstadkommas genom att i ökadutsträckning förskriva mindre förpackningar så attsvinnet reduceras.Dagens högkostnadsskydd bör ersättas med enfrivillig men offentlig försäkring som administrerasav . Den som ansluter sig betalaren premie som ligger kraftigt under vad man gör . Den som inte ansluter sig till försäkringenomfattas ändå av ett högkostnadsskydd som dock ärmindre förmånligt än det nuvarande.Även i motion So3 av m. fl. (m)framförs ett yrkande om införande av en frivilligläkemedelsförsäkring (yrkande 18). Vidare begärs imotion So620 av m.fl. (m) attregeringen lägger fram förslag som möjliggör vissläkemedelsförsäljning på Internet (yrkande 9).Motionärerna anför att det särskilt måste övervägasi vilken utsträckning man kan möjliggöra försäljningav läkemedel per postorder, t.ex. efter beställningpå medicinsk webbplats.I motion So566 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförs omtelefonrådgivning och opartisk information omläkemedel (yrkande 22). Motionärerna anför att flermedborgare själva kan skaffa sig information omläkemedel genom fortsatt utbyggnad avtelefonrådgivning samt opartisk information. Enligtmotionärerna måste den omfattande kommersielladominansen av läkemedel på Internet kompletteras ochstöd ges till projektet fortsattautveckling. måste aktivt verkaför att tillgodose patientens rätt till opartiskinformation om läkemedel, anförs det.I motion So448 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs om behovetav effektiviseringar och kostnadsreduceringar iläkemedelsförmånen för att förhindra ytterligareförsämringar i förmånen (yrkande 5). Motionärernaföreslår en rad åtgärder, bl.a. bättreordinationsrutiner, noggrannare kontroll av hurläkemedel förskrivs och utvecklade arbetsformer förläkemedelskommittéerna. Vidare måste slentrianmässigförskrivning av högprissatta läkemedel undvikas ochsjukvårdshuvudmännen bör få möjlighet att förhandlaom läkemedelspriserna. Fler läkemedel bör kunnasäljas utan recept. Reglerna för förskrivning avläkemedel utan subvention bör förtydligas ochläkemedel bör förskrivas i mindre förpackningar.Bidrag till hälso- och sjukvård (13:3)I budgetpropositionen föreslås att 310 224 000 kranvisas under anslag 13:3 Bidrag till hälso- ochsjukvård.Från anslaget utbetalas statsbidrag tilllandstingen i enlighet med de årligaöverenskommelser som träffas mellan regeringen ochLandstingsförbundet om vissa ersättningar tillhälso- och sjukvården (den s.k.Dagmaröverenskommelsen).Vid beräkningen av anslaget har hänsyntagits till att anslagsramen jämfört med - somen effekt av förslag ekonomiskavårproposition - minskats med 450 miljoner kronorfrämst för att förstärka det generella statsbidragettill landstingen.Vidare minskas anslaget som en delvisfinansiering av insatserna enligt propositionen omavgifter inom äldre- och handikappomsorg (prop.2000/01:149). minskas anslaget med 125miljoner kronor och och framåt med 250miljoner kronor. Därutöver minskas anslaget för 2002med ytterligare som en delvisfinansiering av insatserna i den kommande nationellahandlingsplanen mot narkotika.Ett syfte med den nationella handlingsplanen förutveckling av hälso- och sjukvården är att förstärkaprimärvården så att den kan utvecklas till en välfungerande bas i hälso- och sjukvården. För attbidra till detta är inriktningen att ettfamiljemedicinskt institut skall tillskapas meduppgift att stärka kunskapsutvecklingen inomområdet. Regeringen anser att sammanlagt 60 miljonerkronor skall avsättas för detta ändamål.Inriktningen är att verksamheten skall komma i gångfr.o.m. 2002 och anslaget har därför tillförts 20miljoner kronor för vardera av åren 2002-2004.Vidare ökas anslaget med för2002, 40 miljoner och 59 miljoner kronorper år för finansiering av förslagen iden proposition om vissa förändringar avförmånssystemet för läkemedel som avses att lämnasunder . Propositionen kommer bl.a. attinnehålla förslag om att en ny myndighet,, skall inrättas med ansvarför beslut om subvention av och pris för läkemedelinom läkemedelsförmånen. Myndigheten föreslås börjasitt arbete den 1 juli 2002.Av anslaget skall användas förfinansiell samordning (se anslag 19:1Sjukpenning och rehabilitering, m.m.).Dessutom avser regeringen att fram t.o.m.2004 stödja dels Vidarkliniken med 3 miljonerkronor, dels och Hälsa(Kilen) med 3,2 miljoner kronor.Regeringen avlämnade en propositiontill om bildande av ett familjemedicinsktinstitut (prop. 2001/02:38).I motion Sf375 av m.fl. (s, v, mp)delvis begärs att medlen för finansiell samordningåterförs till respektive utgiftsområde och anslagenligt vad som anförs i motionen. Motionärerna anföratt det i budgetpropositionen föreslås såvitt gälleranslaget 13:3 att skall användasför finansiell samordning. Enligt motionärerna ärlandstingen under hårt tryck. Vidare anförs det attbehovet av sjukvård ökar samt att metodernautvecklas så att alltmer kan åtgärdas och behandlas.I motion So567 av m.fl.(m) yrkas attriksdagen till anslaget 13:3 Bidrag till hälso- ochsjukvård anvisar utöver vadregeringen föreslår eller således 1 (yrkande 3). Motionärerna anför att regeringen inomanslagsområdet vill finansiera ett familjemedicinsktinstitut och förändringar av läkemedelsförmånen.Enligt motionärerna skulle ett hälsa på ett bättre sätt bistå primärvården.Vidare anförs att den läkemedelsförmånsnämnd somregeringen avser att inrätta är överflödig.Läkemedelssubventionens beräkning bör frikopplasfrån preparatens verkliga handelspris. Prisnivån böravgöras av marknaden och inte av en särskildinstans. Beslut om subventionering skall kunnafattas vid förskrivningstillfället, anförs det.I motion So566 av m.fl. (kd) yrkasatt till anslag 13:3 Bidrag till hälso-och sjukvård anvisar mindre änvad regeringen föreslagit (yrkande 28 delvis). Imotionen anförs att anslaget hade ett överskottföregående år om 19,7 miljoner kronor.Statens beredning för utvärdering avmedicinsk metodik (13:4)I budgetpropositionen föreslås att 36 653 000 kranvisas under anslag 13:4 Statens beredning förutvärdering av medicinsk metodik.Statens beredning för utvärdering av medicinskmetodik (SBU) skall bidra till god kvalitet ocheffektiv resursanvändning inom hälso- och sjukvårdengenom att utvärdera och sprida kunskap om medicinskmetodik. Syftet är att förse beslutsfattare inomhälso- och sjukvården med kunskapsunderlag för attpå så sätt bidra till att förbättra vårdens kvalitetoch kostnadseffektivitet.Under har SBU publiceratutvärderingar av omkring 80 olika metoder fördiagnostik, behandling och rehabilitering.SBU:s verksamhet har också inneburitavsevärt mer omfattande aktiviteter än tidigare förspridning och praktiskt genomslag av resultaten avutvärderingarna. Ett flertal oberoende utvärderingarhar visat att alltfler inom hälso- och sjukvårdenkänner till SBU och SBU:s rapporter och anser attdessa håller hög kvalitet och trovärdighet. Mellan70 och av dem som känner till SBU anser att dehar haft praktisk nytta av SBU:s resultat i sittarbete.I motion So567 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen till anslaget 13:4 Statens beredning förutvärdering av medicinsk metodik anvisar 10 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslår (yrkande 4).Motionärerna anför SBU:s verksamhet har storbetydelse för sjukvårdens utveckling samt att SBU:srapporter är av god kvalitet och att spridningen avdem ökat.Socialstyrelsen (13:6)I budgetpropositionen föreslås att 460 736 000 kranvisas under anslag 13:6 Socialstyrelsen.Regeringen föreslår vidare att riksdagenbemyndigar regeringen att, i fråga om ramslaget 13:6Socialstyrelsen samt (rätteligen) ramslaget 6:8Funktionen hälso- och sjukvård m.m., ingåekonomiska förpliktelser som tillsammans inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst efter 2002.Socialstyrelsen är nationell expert- ochtillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård,socialtjänst, tandvård, stöd och service tillfunktionshindrade, hälsoskydd och smittskydd. Detövergripande ändamålet med anslaget är attsäkerställa och främja god hälsa, social välfärd,omsorg och vård av hög kvalitet på lika villkor förhela befolkningen. har vidare ettövergripande ansvar för beredskapsfunktionen inomsitt bevakningsområde, vilket finns närmareredogjort för under utgiftsområde 6 Totalförsvar,politikområde Försvarspolitik.Utgifterna under anslaget uppgick tilldrygt . Det ackumuleradeanslagssparandet vid utgången av uppgick tillknappt .