bet · GP01FIU3 · 2001-11-29 00:00:00 — Sammantaget föreslås attramen ökas med 31 845 miljoner kronor.Folkpartiet liberalerna föreslår imotion Fi259 av m.fl. (fp)samt i motion Fi294 av . (fp) (yrkande 10 i berörd del) enökning av utgifterna på utgiftsområde 25för 2002 med . Denstora ökningen förklaras av att mankompenserar kommunerna för skattebortfalltill följd av de egna skatteförslagen.Nivån på de generella statsbidragenföreslås minskas med ca 2,5 miljarderkronor till följd av motionärernasförslag att överföra kostnaderna förassistansersättningen till staten. Manföreslår också att anslaget för särskildainsatser i vissa kommuner och landstingavvecklas med undantag för den del på 84miljoner kronor som avser hivpreventivtarbete i storstadsregionerna.Statsbidragen sänks med 1 miljard kronorför att kompensera staten för detskattebortfall som uppstår genomkommunala koncernbildningar och medytterligare 1 miljard därför attmotionärerna avvisar förslaget tillomstrukturering av kommunalabostadsföretag som regeringen lämnar iden regionalpolitiska propositionen,proposition 2001/02:4.Regeringens och oppositionspartiernasförslag inom utgiftsområde 25sammanfattas i nedanstående tabell.Utgiftsområde 25, Allmänna bidrag tillkommunerRegeringens förslag i tusental kronor,oppositionspartiernas förslag i miljonerkronorAnslag Regeringensförsla (m) (kd) (c) (fp)g91:1 Generellt statsbidragtill kommuner och 76 300 +74 +5 +33 +31landsting (ram) 000 540 512 295 91091:2 Bidrag till särskildainsatser i vissa 487 -265 -200 -403kommuner och landsting 000(res. )91:3 Statligtutjämningsbidrag till 20 861kommuner och landsting 414(obet. )91:4 Bidrag till Rådet förkommunal redovisning 500(obet. )91:5 Bidrag för ökadtillgänglighet i hälso- 1 250 -1 -1 -1och sjukvården (ram) 000 250 250 250Summa 98 898 +73 +4 +31 +31914 025 262 845 507I motion Fi218 av ()begärs ett tillkännagivande om enutredning om tydlig redovisning avstatsbidragen till landstingen. I sambandmed försvarsbeslutet reduceradesförsvarsbudgeten, och 9 miljarder kronorskulle enligt uppgift gå tilllandstingen. Enligt motionären framgårdet väl att pengarna tagits frånförsvaret men inte lika väl att detillfallit landstingen eftersomstatsbidragen inte ökar nämnvärt från2000 till 2002. Den parlamentariskakommitté som aviserats för att se överstatsbidrag och utjämningssystem börsärskilt studera hur en mer klargöranderedovisning kan komma till stånd anförmotionären.I motion Fi249 av ()framhålls att ett stort antal kommuneroch landsting har uppenbara problem attbalansera budgeten till 2002, och därmedatt leva upp till balanskravet.Utjämningssystemet är utomordentligtvärdefullt för att skapa likvärdigaförhållanden mellan olika kommuner ochlandsting, med det är tyvärr intetillräckligt. Därför bör det generellastatsbidraget helt åldersrelaterasfr.o.m. 2005 (yrkande 1).Per m.fl. (s) framhålleri motion Fi252 att den gemensamtfinansierade vården, skolan och omsorgenmåste stärkas i hela landet. Mångakommuner och landsting har trots desenaste årens satsningar svårt att klaravälfärdsåtagandet och måste enligtmotionärerna få tillräckligt storaresurser. Motionärerna föreslår attriksdagen skall ge regeringen i uppgiftatt noga följa utvecklingen av denkommunala ekonomin.Finansutskottets ställningstagandeDe senaste årens goda utveckling hargivit både kommuner och landstingförbättrade ekonomiska förutsättningarbåde genom ökade skatteintäkter och höjdastatsbidrag. Kommunernaskonsumtionsutgifter beräknas de närmasteåren öka med i realatermer. Beslutade och föreslagnatillskott innebär att den årligaresursnivån stiger med 24 miljarderkronor från 1997 till 2001.Prioriteringen av kommunerna ochlandstingen fortsätter. Den nationellahandlingsplanen för hälso- och sjukvårdeninnebär att statsbidragen ökar medsammanlagt . Skolsatsningentrappas successivt upp för att 2006 uppgåtill . uppgårskolsatsningen till 1,5 miljarder kronor.I budgetpropositionen föreslårregeringen även att ett nytt anslaginrättas, Bidrag för ökad tillgängligheti hälso- och sjukvården, och att anvisas med början 2002.I motionerna från Moderatasamlingspartiet, ochFolkpartiet liberalerna framhålls atttillväxten ochsysselsättningsutvecklingen har storbetydelse för kommunernas ochlandstingens inkomster. Detta samband äri och för sig uppenbart eftersomhuvuddelen av kommunsektorns inkomsterkommer från kommunalskatten och denna iprincip helt baseras på en beskattning avhushållens arbetsinkomster. I sinbedömning av den kommunala ekonominsutveckling angerregeringen att ökningen avskatteinkomsterna samt de ökadestatsbidragen ger utrymme för en fortsattökning av de kommunalakonsumtionsutgifterna med i genomsnitt ca1 % . Dennautveckling är mycket välkommen ochillustrerar enligt utskottet vältillväxtens betydelse för den kommunalaekonomin.Genom att skatteinkomsterna utvecklaspå ett positivt sätt finns enligtutskottet bättre allmänna förutsättningarför kommuner och landsting att klarabalanskravet och fortsätta atttillgodose angelägna behov inom i förstahand områdena skola, vård och omsorg.Kommunsektorn som helhet bedöms klarabalanskravet men det finns kommuner ochlandsting som troligen inte kommer attgöra det. Medel bör därför reserveras föratt under vissa villkor kunna bistå dessakommuner och landsting framöver.Moderata samlingspartiet föreslår isitt budgetalternativ mycket omfattandeskattesänkningar som till största delendirekt påverkar de kommunalaskatteinkomsterna. Moderatasamlingspartiet kompenserar kommunernaför skattebortfallet genom att utgifternaför inom utgiftsområde 25 höjs med78 miljarder kronor. Den sammantagnaökningen av bidragen till kommunernauppgår emellertid till ett lägre belopp,. Nettoeffektenför kommunerna blir därmed attkommunsektorns resurser minskar med ca 5miljarder kronor. En del av dennaminskning motsvaras förvisso av minskadekostnader för kommunerna genom förändradansvarsfördelning, och moderaternaföreslår också en sjukvårdssatsning inomutgiftsområde 9. Även om detta beaktasinnebär dock förslag enbetydande minskning av kommunsektornsresurser. hävdar i motionFi291 att deras politik, främst genomkonkurrensutsättning och ökadproduktivitet i den kommunalaverksamheten, kommer att leda tillminskade kostnader jämfört medregeringens beräkning med hela 3, 15 och25 miljarder kronor . Tackvare detta blir det enligt motionärernamöjligt att sänka statsbidragen med 2,5;8 respektive undersamma period utan att det påverkarkommunsektorn negativt. Dessutom, hävdarmotionärerna, leder den moderatapolitiken till högre tillväxt och därmedökade skatteinkomster för kommunerna såatt det blir möjligt att redan på kortsikt sänka skatterna i ett stort antalkommuner.De beräkningar av effektivitetsvinstero.d. som redovisar och sedanbaserar sina förslag på anser utskottetvara totalt orealistiska. , meni synnerhet 2003 och 2004 uppgår deeffektivitetsvinster som Moderaternatillgodoräknar sig till mycket storabelopp. Enligt utskottets mening skulle isjälva verket de minskningar av bidragentill kommunerna som föreslårsnabbt krympa kommunernas resurser ochförsvåra för stora delar av den kommunalaverksamheten. Utskottet avvisar bestämten sådan politik.I budgetalternativföreslås skattesänkningar som påverkar dekommunala skatteinkomsterna med betydandebelopp. väljer dock attinte kompensera kommunerna för dettagenom höjda statsbidrag, utan i ställetgenom att nettoredovisa inkomsterna påinkomsttitel Fysiska personersinkomstskatt. Om partiet i stället gavkompensationen genom höjda statsbidragskulle ramen för utgiftsområdet 2002behöva höjas med ca 44 miljarder kronor.Kristdemokraterna föreslår en ram förutgiftsområdet som innebär ettnettotillskott till kommunerna med 3miljarder kronor 2002, 1 miljard kronor2003 och 2004. Pålängre sikt är det enligt motionärernainte högre bidrag utan störreskatteinkomster som skall ge kommunernatillräckliga resurser.Utskottet vill framhålla att i takt medatt ekonomiskt utrymme skapats andra hälft har förstärkningar avvården, skolan och omsorgen haft högstaprioritet. tillfördeskommunerna medel som innebar ennivåhöjning av de årliga bidragen med ca24 miljarder kronor. Tillskotten beräknassom utskottet tidigare redovisat ökaytterligare framöver bl.a. genomsatsningar på vården och skolan.Utskottet ställer sig mot denna bakgrundinte bakom motionärernas förslag.Centerpartiet framhåller att man satsar2 miljarder kronor på skolan under 2002och för attfinansiera sitt förslag till vårdgaranti.Centern avvisar emellertid både anslagetför tillgänglighet i vården på 1,25miljarder kronor och regeringensskolsatsning som 2002 uppgår till 1,5miljarder kronor som redovisas underutgiftsområde 16. Även Centerpartietföreslår betydande skattesänkningar somminskar kommunernas skatteinkomster.Kommunerna kompenseras genom höjdastatsbidrag, vilket förklarar att ramenföreslås höjas med nästan 32 miljarderkronor. Om man rensar bort effekterna avskatteförslagen och på ett rättvisandesätt beaktar nej tillregeringens skolsatsning, blir densamlade effekten av Centerpartietsförslag att resurserna till kommunsektornminskar. Utskottet ställer sig avvisandetill detta förslag.Folkpartiet liberalerna föreslår i sittbudgetalternativ att ramen förutgiftsområde 25 höjs med 31,5 miljarderkronor. Detta beror på att mankompenserar kommunerna för skattebortfallgenom att höja statsbidragen. Några avskatteförslagen, motsvarande knappt 5miljarder kronor, nettoredovisas dock motinkomsttitel . Frånräknat både dessaberäkningstekniska frågor och effekternaav förslag om att flytta ansvar frånkommunerna till staten innebärFolkpartiets förslag likväl en minskningav kommunsektorns resurser. Motionärernahävdar att kommunala koncernbildningarleder till att iskatteintäkter undandras staten, och deföreslår därför motsvarande sänkning avbidragen till kommunerna 2002. Vidareföreslår motionärerna att statsbidragenskall sänkas med ytterligare 1 miljardkronor 2002 eftersom man säger nej tilldet statliga stöd till omstrukturering avkommunala bostadsföretag som regeringenaviserar i proposition 2001/02:4.Utskottet delar inte motionärernas synpå kommunala koncerner (se avsnitt 9) ochanser att den minskning som föreslås inteär acceptabel. Utskottet konstaterarvidare att regeringen endast har aviseratett förslag och angett en preliminärekonomisk ram när det gällerbostadsföretagen. Regeringen avser attåterkomma såväl beträffande kostnadernasom finansieringen av insatserna.Utskottet har svårt att se detta som ettmotiv för att dra ned kommunernasresurser. liberalernasförslag avvisas.I motion 218 (m) kritiserasredovisningen av medlen som förs överfrån försvaret till vården. Enligt denursprungliga överenskommelsen skulle 8miljarder kronor föras över under åren2002-2004. Därefter kompletterades dettamed ytterligare 2001.Regeringen har ,senast i budgetpropositionen ,rapporterat för om denhandlingsplan för vården som man genomföråren 2001-2004 och som omfattar totalt 9miljarder kronor. Medlen tilldelas dockinte enbart landstingen utan tillförs detgenerella statsbidraget och fördelas med70 % till landstingen och tillkommunerna. Någon begäran om klargöranderedovisning anser inte utskottet varabefogad.I motion Fi249 (v) föreslås att heladet generella statsbidraget böråldersrelateras . Utskottetvill påpeka dels att det redan finnsfaktorer i utjämningssystemet som beaktaråldersstrukturen, dels att enparlamentarisk kommitté skall göra enöversyn av både statsbidrags- ochutjämningssystemet där effekterna avdemografin kommer att beaktas. I avvaktanpå översynen föreslås i detta betänkandeatt den åldersrelaterade fördelningen avstatsbidraget förlängs till 2004.Utskottet avvisar därmed motionärensförslag.I motion Fi252 (s) framhålls attkommunerna måste få tillräckliga resurserför att klara sin verksamhet och attregeringen bör ges i uppdrag att nogsamtfölja utvecklingen av den kommunalaekonomin. Utskottet delar uppfattningenatt kommunsektorn måste tilldelastillräckliga resurser och villunderstryka att denna fråga prioriterasmycket högt av riksdag och regering. Somframgått har kommunsektorntilldelats stora resurstillskott desenaste åren, och den får även framgentökade resurser. Regeringen följer nogautvecklingen av de kommunalaverksamheterna och den kommunala ekonominoch rapporterar till bl.a. isamband med budget- och vårpropositionen.Regeringen överlämnar varje årockså en skrivelse om utvecklingen i denkommunala sektorn. Utskottet bedömer motdenna bakgrund att något tillkännagivandeinte är motiverat.När utgiftsområdet nu inordnas istrukturen med politikområden föreslårregeringen att det mål som gäller förutgiftsområdet i stället skall gälla förpolitikområdet. Utskottet konstaterar atten sådan ordning innebär attutgiftsområde 25 därmed behandlas påsamma sätt som övriga utgiftsområden.Utskottet har inget att invända motregeringens förslag.Utskottet ställer sig också bakomregeringens förslag att förlänga till2004 att en del av det generellastatsbidraget fördelas efterålderskriterier. En översyn avstatsbidrags- och utjämningssystemetkommer att göras av en parlamentariskkommitté. I kommitténs uppdrag kommer attingå bl.a. att undersöka effekterna avden åldersrelaterade fördelningen.Med det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag att målet förutgiftsområdet hädanefter skall avsepolitikområdet Allmänna bidrag tillkommuner (punkt 1) och att en del av detgenerella statsbidraget till kommuner ochlandsting fortsätter attfördelas efter ålderskriterier (punkt 2).Utskottet tillstyrker även regeringensförslag till anslag inom utgiftsområde 25(punkt 3). Motionerna Fi218, Fi249yrkande 1, Fi252, Fi259, Fi264, Fi288,Fi294 yrkande 10 i denna del, Fi298yrkandena 1 och 10, So448 yrkande 2 ochSo566 yrkande 3 avstyrks av utskottet.4. UtjämningssystemetUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker vad regeringenanför om betydelsen av en långtgåendeutjämning av de ekonomiskaförutsättningarna för kommuner ochlandsting. Därmed tillstyrker utskottetproposition /02:4 yrkande 2.Motionsyrkandena avstyrks.Jämför reservationerna 3 (m), 4 (kd)och 5 (fp).Proposition 2001/02:4Regeringen föreslår att riksdagengodkänner vad regeringen anför ombetydelsen av en långtgående utjämning avde ekonomiska förutsättningarna förkommuner och landsting (yrkande 2).Regeringen anför att det kommunalautjämningssystemet har en avgörandebetydelse för att ge den kommunalasjälvstyrelsen en reell innebörd också ikommuner och landsting med svag ekonomi.Alla medborgare i vårt land skall bl.a.genom det kommunala utjämningssystemetgaranteras en hög kvalitet i degrundläggande välfärdstjänsterna. Genomden omfördelning av resurser som sker iutjämningssystemet får alla kommuner ochlandsting ekonomiska förutsättningar atttillhandahålla en likvärdig vård, omsorgoch utbildning.Utjämningen motiveras av rättviseskäloch av en nationell solidaritet. Systemetskall så långt som möjligt kompensera förstrukturella skillnader och utjämnavälfärdsskillnader mellan kommunerna.Kommuner och landsting kompenseras bl.a.för den regionala, demografiska ochgeografiska strukturen och därtillhörande kostnader. Regeringen bedömer atten långtgående utjämning är avutomordentlig vikt, såväl för att tryggavälfärden som för att skapaförutsättningar för tillväxt i alla delarav landet.MotionernaI motion K368 av m.fl. (m)begärs att regeringen lägger fram ettförslag om ett nytt utjämningssystem somskall ersätta det nuvarande systemet(yrkande 9). Motionärerna framhåller attdagens system innebär att vissa kommuneroch landsting tvingas bidra med sinaskattemedel till skötseln av andrakommuner och landsting, vilket står istrid med grundlagens regler omkommunernas rätt att ta skatt. Systemetär dessutom direkt skadligt förtillväxten, var i landet den änförekommer. Dagens system bör ersättas avett statligt finansierat system medbidrag till kommuner och landsting somhar otillräcklig skattekraft för attkunna fullgöra sina uppgifter.Kjell Eldensjö (kd) begär i motionFi215 att delmodellerna som avserkollektivtrafik respektive individ- ochfamiljeomsorg bör omprövas. Båda dessamodeller har dålig träffsäkerhet enligtmotionären. Omprövningen bör ske inomramen för den parlamentariska kommittésom regeringen avser att tillsätta.Henrik () anser i motion Fi217att det kommunala utjämningssystemetmåste avskaffas (yrkande 2). Om en kommunmed låg skattekraft behöver extraresurser skall detta regleras mellanstaten och den berörda kommunen. Ingenkommun skall tvingas höja skatten för attfinansiera andra kommuners åtaganden.Någon form av utjämning kan behövasenligt motionären, men den bör i så fallvara objektiv, någorlunda rättvis,innehålla positiva incitament och ske viastatsskatten. Motionären framhåller ocksåatt nuvarande system med mellankommunalutjämningsskatt är ett exempel på statensövergrepp mot det kommunala självstyret.Den kommunala skattenivån är en fråga somde folkvalda i kommunen har att beslutaom, och statens sanktioner skall intekunna ändra ett sådant beslut. Detta börtillkännages för regeringen (yrkande 1).Det inomkommunala utjämningssystemet ären tillväxtens fiende som drabbarsamtliga landets kommuner, hävdar m.fl. (m) i motion Fi223.Systemet är så konstruerat att det tarbort alla incitament för kommunerna attsjälva försöka påverka sininkomstsituation genom att höjaskattekraften. Det spelar ingen roll hurden egna skattekraften utvecklas -kommunens inkomstnivå blir ändå i stortdensamma. Det är inte baratillväxtkommuner som drabbas.Glesbygdskommuner vars befolkning minskarnär ungdomar och arbetslösa flyttar tillorter med jobb får ofta enhögre skattekraft. Skatteintäkternaminskar för kommunen i takt med denminskande befolkningen sominkomsterna från den ökade relativaskattekraften inte får behållas.Det senaste taxeringsåret ökade 20kommuner sin relativa skattekraft medminst . De 20 kommunerna ärmycket olika. Där återfinns både denkommun som har landets lägstaskattekraft, , och den som högsta, . Gemensamt för allakommuner med växande skattekraft äremellertid enligt motionärerna att denrelativa ökningen konfiskeras avutjämningssystemet.Motionärerna hävdar attutjämningssystemet entydigt strider motgrundlagens lydelse att en kommun endastfår ta ut skatt för skötsel av sina egnauppgifter, inte för uppgifter i någraandra kommuner. Det är synnerligenotillfredsställande att vi har ett systemsom strider mot den svenska grundlagen.Motionärerna föreslår att dagensinomkommunala utjämningssystem avskaffasper (yrkande 1). Enutredning bör tillsättas med uppgift attskyndsamt presentera ett nyttbidragssystem för kommunsektorn (yrkande2). Det nya systemet skall belönatillväxt och kostnadseffektivitet, detskall respektera den svenska grundlagenoch det skall vara enklare och mergenomskinligt än dagens system. Iavvaktan på ett nytt system måste dockutjämningssystemet ändras så atteffekterna av alla positiva relativaförändringar i skattekraft får behållastill , anförs det i motion Fi223(yrkande 3). Kommuner som förlorarskattekraft skall enligt förslaget fåfortsatta bidrag som täcker bortfallet avskattekraft. Det underskott som uppstår isystemet skall enligt motionärernafinansieras genom att det generellainvånarrelaterade bidraget sänks.I motion Fi291 av m.fl. (m)framförs två yrkanden (yrkandena 20 och21) med liknande innebörd som yrkandena 1och 2 i motion Fi223.I motion N224 av m.fl. (m)framhålls att utjämningssystemet straffartillväxt var den än uppstår.Utjämningssystemet konfiskerartillväxtens frukter medan dess kostnaderhamnar på den enskilda kommunen.Motionärerna föreslår att dagensutjämningssystem avskaffas per den 1januari 2003 (yrkande 4). dePourbaix-Lundin m.fl. (m) framför imotion N313 ett yrkande med sammainnebörd (yrkande 9).Margareta och (båda c) anser i motion Fi235att en speciell ö-faktor bör införas ikostnadsutjämningen så att Gotlandsmerkostnader för sjukvården utjämnas.Enligt motionärerna är den nuvarandekompensationen för relativ småskalighetinte tillräcklig. lider även avsitt avskilda läge, vilket intekompenseras i dag.I motion Fi236 av m.fl.(kd) framhålls att behöver ettkommunalt utjämningssystem för att minskade stora klyftor som annars skulle uppståmellan olika kommuner och landsting.Motionärerna motsätter sig emellertiddagens system av framför allt två skäl.Även om systemet formellt sett inte ärett brott mot grundlagen så strider detmot grundlagens intentioner, och detmotverkar ekonomisk tillväxt och tar intetillräcklig hänsyn till storstädernasspeciella villkor. Därför behövs ett nyttkommunalt utjämningssystem (yrkande 1).Konstruktionen av dagens utjämningssystemleder enligt motionärerna till att enkommun har små möjligheter att påverkasina inkomster. landstingär det enda landsting som betalar tillutjämningssystemet. I början av detta årberäknades bidraget till hela 4,3miljarder kronor, eller avskatteintäkterna. De brister som finnsinom sjukvården och kollektivtrafiken kandärför inte åtgärdas som invånarna bordekunna förvänta sig. En spärregel börsnarast införas som innebär att ingenkommun eller landsting behöver betala merän av sina inkomster tillutjämningssystemet (yrkande 2).I motion Fi249 av ()anförs att utjämningssystemet i syfte attöka rättvisan mellan kommunerna bordegarantera varje kommun avmedelskattekraften i stället för som (yrkande 2).I motion Fi289 av m.fl.(fp) begärs att regeringen snabbttillsätter en utredning om reformering avden kommunala skatteutjämningen.Utjämningssystemet skall medverka tillatt kommuner och landsting får likvärdigaförutsättningar att bedriva sinverksamhet. Systemet skall dock intekompensera för skillnader i servicenivå,kvalitet, avgiftssättning ocheffektivitet, och det skall baseras påfaktorer som kommuner och landsting intekan påverka. Enligt motionärernas meninghar det inte gjorts tillräckligaansträngningar för att se till attsystemet inte kompenserar för skillnaderi servicenivå, kvalitet, avgiftssättningoch effektivitet. Systemet har ocksåflera andra brister. Det tar bortincitament för kommunerna att stimuleratillväxt och det är oöverskådligt.Motionärerna vill ha ett nytt system sombaseras på färre, mer renodladestrukturella faktorer så att defastställda målen för utjämningssystemetnås bättre än . I motion N23 avYvonne () framförs ett yrkande(yrkande 9) med samma innebörd.Bo Lundgren m.fl. (m) skriver i motionSo3 att om äldreomsorgen finansieras avstaten kan äldrefaktorn iutjämningssystemet tas bort eftersomkommunerna befrias från kostnadsansvaret(yrkande 8). Varje person som väljer attfå sin äldreomsorg av kommunen genererardå också en intäkt för kommunen.Agne m.fl. (c) anför i motionN27 att ett utjämningssystem som skaparlikvärdiga förutsättningar för allakommuner är ett viktigt villkor förtillväxt och livskraft i hela landet.Utjämningen skall omfatta all kommuner pålikvärdiga grunder och den skall varalångtgående. Den skall utjämna förskillnader både i skattekraft och istrukturella kostnader. Det är viktigtatt försvara de grundläggande principernai utjämningssystemet framhållermotionärerna. Detta bör tillkännages förregeringen (yrkande 4). Omfördelningeninom skatteutjämningssystemet skullekunna göras så att en större vikt läggsvid befolkningsminskningsfaktorn utan attden totala ramen inom systemet påverkas(yrkande 6).I motion N31 föreslår . (kd) att skall avslå vadregeringen anför om betydelsen av enlångtgående utjämning av de ekonomiskaförutsättningarna för kommuner ochlandsting (yrkande 4). Motionärerna anseratt det behövs ett utjämningssystem föratt ge svaga kommuner möjlighet atterbjuda goda livsbetingelser för sinamedborgare. Systemet skall förenautjämning med incitament för tillväxt ochförnyelse. Det skall vara tillgängligt,begripligt och demokratiskt förankrat hosalla kommuner och landsting. Motionärernaär kritiska till kostnadsutjämningensbristande träffsäkerhet. Systemet ärheller inte förenligt med grundlagensintentioner om den kommunalasjälvstyrelsen.