bet · GO01UU13 · 2001-04-26 00:00:00 — En tvärsektoriell grupp under denordiska ämbetsmannakommittéerna för konsument-respektive miljösektorn har utvärderat det nordiskamiljömärkningssystemet och överlämnade sin rapporttill ämbetsmannakommittén för konsumentfrågor ijanuari 2001.Gränsöverskridande handel fortsätter att vara enviktig fråga inom det nordiska samarbetet, ochkonsumentministrarna har enats om att frågan börprioriteras i det konsumentpolitiska samarbetet.Amsterdamfördraget har gett konsumentpolitiken enstarkare ställning inom EU.I juni 2000 tog samarbetsministrarna beslut om attintegrera ett köns- och jämställdhetsperspektiv iall verksamhet. I förslaget till program förnordiskt jämställdhetsarbete 2001-2005 är engrundhållning att det på alla områden av samhälletär nödvändigt att arbeta mer målmedvetet för attfrämja jämställdhet, lika värde och lika möjligheterför kvinnor och män och motarbeta de barriärer förkvinnors och mäns utveckling som fortfarande finns.Inom ramen för det nordiska samarbetet inomjustitiesektorn har brottslighet med rasistiskaförtecken behandlats i olika sammanhang. Under år1999 togs det fram en rapport för att kartlägga denpraktiska tillämpningen av gällande rätt avseendefrämlingsfientlighet och rasism i . Gruppenhar också övervägt behovet av gemensam nordisklagstiftning på området men dragit slutsatsen attnågot sådant behov inte föreligger för närvarande.Däremot underströks vikten av ett tätt nordisktsamarbete när det gäller förebyggande och bekämpningav brottslighet med nazistiska eller rasistiskaförtecken.Under året lades även stor vikt vid bekämpande avhandel med kvinnor. Vid justitieministermötet år2000 beslutade ministrarna att de nordiska ländernabör arbeta för att samarbetsavtal ingås mellanEuropol å ena sidan och och å denandra, för att säkerställa att de nordiska ländernadeltar i ett stärkt europeiskt polissamarbete inomområdet.De nordiska regeringarna bedriver sitt samarbete iasyl- och migrationsfrågor i den nordiskasamrådsgruppen på hög nivå för flyktingfrågor, NSHF.Sverige är ordförande i gruppen . Bland defrågor som varit aktuella kan nämnas Kosovo,återvändande eller återtagande,arbetskraftsinvandring och förberedelserna inför denordiska ländernas inträde i Schengensamarbetet.Globala konsultationer och skyddsfrågor har särskiltuppmärksammats inför 50-årsjubileet av FN:sflyktingkonvention år 2001.En av de viktigaste uppgifterna inom ungdomsområdetär bidragsgivning till ungdomsorganisationernasnordiska nätverk och till olika ungdomsprojekt.Utvecklingen av ungdomssamarbetet mellanÖstersjöstaterna är också en prioriterad fråga.Insatser på detta område sker i nära samverkan medandra regionala samarbetsorganisationer, exempelvisÖstersjöstaternas råd ().Säkerhets- och försvarspolitiskt samarbeteSedan 1997 diskuteras säkerhetspolitiska frågor vidNordiska rådets sessioner. Det tar sig uttryck ibl.a. att de nordiska utrikesministrarna respektivede nordiska försvarsministrarna lämnar gemensammaredogörelser vid sessionerna och deltar i debatten.Kärnan i det nordiska försvarsrelaterade samarbetetutgörs främst av verksamheten inom detfredsfrämjande området. För att underlättasamarbete, koordinering och effektivisering avnordiska resurser skapades NordSamFN i slutet av1960-talet. Denna ersattes av en nysamarbetsstruktur benämnd Nordcaps (Nordic Co-ordinated Arrangement for Military Peace Support). Iapril 1998 kom de nordiska försvarsministrarnaöverens om att fördjupa och utveckla det nordiskasamarbetet ytterligare inom Nordcaps. Fortsattainitiativ togs för att möjliggöra för de nordiskaländerna att vid behov kunna sända ut en gemensamstyrka av brigads storlek (mellan 2 000 och 5 000man) för fredsfrämjande insatser. Under ett möte iapril 2000 kom de nordiska försvarsministrarnaöverens om styrkans ambitionsnivåer, uppgifter,tidsplaner för införande samt att ett fastplaneringsorgan skulle inrättas i . Syftetär att möjliggöra att ett samordnat nordisktmilitärt bidrag inom en brigads ram kan blitillgängligt. Brigaden skall kunna användas inom ettbrett spektrum av fredsfrämjande insatser från den 1juli 2003 och inom FN:s, EU:s och Nato ellerPartnerskap för freds (PFF:s) ramar. Den nordiskabrigaden är ett exempel på den pågående utvecklingenmot en alltmer multinationell europeiskkrishanteringsförmåga.Under året utvecklades ytterligare samarbetet kringminröjning som omfattar områden såsom forskning,materielutveckling, industrifrågor,utbildningsfrågor samt fredsfrämjande och humanitärainsatser.Sedan hösten 1997 finns ett handlingsprogram förnordiskt försvarsmiljösamarbete. lederarbetet med ett gemensamt nordiskt utnyttjande avanläggningar för miljöfarlig verksamhet, exempelvisskjutfält. En prioriterad del i samarbetet ärförsvarsmiljöbistånd till staterna iÖstersjöområdet. leder detta arbete, i vilketäven deltar.De nordiska länderna stöder uppbyggnaden av denationella estniska, lettiska respektive litauiskaförsvarsförmågorna inom ramen för projekten (Baltic Battalion), Baltron (Baltic Naval Squadron)och Baldefcol ().Kunskapsöverföring inom flera områden, bl.a.demokratisk kontroll och styrning av försvarsmakter,modernt ledarskap, totalförsvar, operationskonst ochtaktik med nordisk profil som grund är från svenskautgångspunkter betydelsefull.Under år 2000 har ramavtalet om nordisktförsvarsmaterielsamarbete omarbetats medinnebörd att avtalet skall tillämpas också påbilateralt samarbete mellan länderna. I övrigtkvarstår syftet med det omarbetade avtalet att genomsamarbete uppnå ekonomiska, tekniska ochindustriella fördelar.Redogörelse till 2000/01:NR1Huvudfrågor vid 52:a sessionen gällde platsi världen, både genom dess medverkan i EU:s nordligadimension och de utblickar som grundades påVismanspanelens rapport - öppet förvärldens vindar och den rapport om globaliseringensom presenterades inför sessionen 1999.Debatten med anledning av rapporten visade på enbred parlamentarisk enighet om att rådets strukturmåste förändras för att bl.a. förbättra samspeletmed de nationella parlamenten. Därför måste mandiskutera det politiska sakinnehållet i rådetsarbete, så att en reformerad utskottsindelningmotsvarar de sakområden som framöver blirprioriterade.Liksom har säkerhetspolitiken i vidbemärkelse intagit en prominent plats i rådetsarbete. tillsattes en arbetsgrupp förkonfliktförebyggande civil krishantering. Rådettillsatte även en särskild arbetsgrupp mot rasism,främlingsfientlighet, integration och livskvalitet iflyktingmottagning i . Presidiet hemställdeäven i ett särskilt uttalande mot rasism ochnynazism om att de nordiska länderna skallredovisa vad som gjorts i respektive land för attkomma till rätta med rasism, främlingsfientlighetoch diskriminering i vardagen.Ett problem som ofta berörs i rådets debatter ochutskottens betänkanden är ministerrådets ochregeringarnas bristande uppföljning av rådetsrekommendationer.Sammanfattning av motionernaMotioner med anledning av skrivelse 2000/01:90I den enskilda motionen 2000/01:U9 (mp) krävs iyrkande 1 att samerna bör ges rätt att delta i dennordiska gemenskapen på samma villkor som andra folki , dvs. bl.a. som fullvärdiga medlemmar . Som ett motiv framhålls att samerhar levt och bott i norra så länge detfunnits människor där. I yrkande 2 framhålls viktenav att resurser avsätts för att komma till rätta medatomavfallet på . I yrkande 3 föreslåsregeringen verka för ett beslut i om att utse Museum iSkellefteå till kvinnomuseum. I yrkande 4 föreslåsökade satsningar på nordisk barnfilm och i yrkande 5framhålls behovet av kontinuerlig finansiering tillmedieforskningsinstitutet nordisk filmproduktionsfond för ländernasursprungsbefolkningar bör inrättas enligt sammamotion yrkande 6. Enligt motionären bör regeringenverka för ökat stöd för marknadsföring av nordisklitteratur, musik, film, teater och dans (yrkande7). De nordiska ländernas och närområdets olikarovdjurspolitik bör enligt motionären bli föremålför erfarenhetsutbyte i (yrkande 9).Vidare framhålls i yrkande 10 att den ökade handelnmed kvinnor över gränser och inom ländernanödvändiggör ökat nordiskt regeringssamarbete ochinsatser på regeringschefsnivå. Slutligen krävs iyrkande 11 att initiativ bör tas som leder till ettförverkligande av grannlands-TV i Norden.I kommittémotion 2000/01:U10 (fp) erinras om attIsland och de två självstyrande områdena Färöarnaoch inom ramen för det traditionellanordiska samarbetet bildar en västnordisk region,som också samarbetar parlamentariskt inom ramen . Enligt motionärerna finns vissoro från västnordisk sida över att fokus i detnordiska samarbetet kommer att flyttas öster- ellersöderut på bekostnad av samarbetet med Västnorden.Mot denna bakgrund är det angeläget att stärkasamarbetet med Västnorden (yrkande 1). ske genom förbättrade kommunikationer inom ochmed Västnorden (yrkande 2). Genom att installeramodern skulle också frågor rörandetelemedicin, distansundervisning ochforskningssamarbete kunna få ökad betydelse ochinnebära en välkommen förbättring för berördamänniskor (yrkande 3). Avslutningsvis framhålls(yrkande 4) vikten av att de nordiska länderna pånordisk nivå löser de frågor som kan bidra till ettgenomförande av grannlands-TV i det digitalanordiska TV-nätet.I enskild motion 2000/01:U11 (m) yrkande 1 framhållsbehovet av att i det nordiska samarbetet sökautveckla metoder för ett nordiskt erfarenhetsutbyteoch lagstiftningssamarbete om barnkonventionensimplementering, i synnerhet dess tillämpning i detnordiska familjerättsliga samarbetet.I motionens yrkande 2 framhålls behovet av att idet nordiska samarbetet söka uppnå gemensammasynsätt om vikten av en biologisk mångfald i dennordiska faunan.I motion 2000/01:U12 (kd) framhålls att det nordiskasamarbetet vilar på en grundval av ett gemensamtkulturarv och en gemensam historia och på envärdegemenskap i frågor om människosyn, demokratioch folklig förankring i politiken. I syfte attytterligare förankra i respektivelands parlament föreslås därför ett initiativ föratt inrätta en nordisk dag, att högtidlighållas påsamma dag i alla nordiska länders respektiveparlament (yrkande 1). Som ett uttryck för den ökadevikt som har i det nordiska närområdetföreslås en "informationspunkt" bli inrättad i denryska enklaven (yrkande 2). Samernasrepresentation i bör enligt yrkande 3få en snar och positiv lösning exempelvis genom attNordiska samiska får utsenågra representanter eller genom att varje landssameting får utse en representant. Vidare framhållsi yrkande 4 vikten av att det nordiskamiljösamarbetet i större utsträckning också måsteomfatta länderna kring , ochArktis.I motion 2000/01:U13 (m) framhålls att Danmarkmöjliggjort bekvämlighetsregistrering - och därmedskattefrihet - för sin färjenäring, något som fårstor påverkan även på färjerederier i , Norgeoch . Enligt motionärerna kan de danskareglerna leda till liknande lagstiftning i andraländer i med risk för att en av grundvalarnai skattesystemet - skatt efter bärkraft - brytssönder och en hel yrkeskategori skattebefrias.Regeringen bör i ta upp förhandlingarom beskattningsvillkoren för färjebesättningar pålinjer mellan de nordiska ländernaI kommittémotion 2000/01:U14 (m) framhålls attEstland, och bör erbjudasmedlemskap i (yrkande 1). Medhänvisning till att många Europafrågor har ennordisk dimension föreslås att också ledamöter avEU-parlamentet skall kunna nomineras av riksdagentill (yrkande 2). I yrkande 3pläderas för en aktiv roll i det nordiska samarbetetför utskotten i de olika nordiska ländernasparlament. Enligt förslaget skulle de nationellautskotten kunna ta initiativ som också kundeberedas gemensamt med motsvarande utskott i övrigamedlemsländer. Slutligen framhålls i yrkande 4behovet av fortsatt reformering av isyfte att göra rådet till en dynamisk och kraftfullförsamling med fokusering på aktuella frågor mednordisk anknytning.Motion från allmänna motionstiden /2000I den enskilda motionen 1999/2000:U902 (c) framhållsatt norska myndigheter utreder möjligheter attspränga de grunda trösklar som är karaktäristiskaför i syfte att djupgående fartygstonnageskall kunna passera. De miljömässiga följderna av ensådan sprängning har ifrågasatts, enligt motionären,som anser att regeringen bör verka mot att sådansprängningar sker i detta mycket känsliga svensk-norska vatten.Motioner från allmänna motionstiden /01I den enskilda motionen 2000/01:U217 (kd) yrkande 19angående samarbetet i närområdet anser motionärernaatt de olika samarbetsformerna bör samordnas istörsta utsträckning. Motionärerna pekar på att detpå senare år vuxit upp en mängd olika organisationeri närområdet och finner det därför önskvärt attregeringen gör en översyn av alla samarbetsformer iNorden och m.m. i syfte att utredaeventuella möjliga och motiverade sammanslagningarav organisationer och för att se vilkasamarbetsformer som kan vara de mest effektiva medsikte på framtidens krav och behov.I den enskilda motionen 2001/01:U638 (c) framhållsatt de senaste årens ökade samarbete över den norsk-svenska gränsen är mycket positivt, men att enalltmer sammanvävd internationell marknad med störrerörlighet över gränserna förutsätter ytterligareinvesteringar i syfte att uppmuntra ett störreutbyte av arbete, utbildning och kultur. Särskildainsatser bör i detta avseende göras för att stärkaregionen (yrkande 1). Motionärernaföreslår också att medel anslås för en genomgåendevägförbindelse med god standard i östvästligriktning över läns- och mellan ,och (yrkande 2).I den enskilda motionen 2000/01:U661 (fp) yrkande 20framhålls att inte sedan början av1990-talet behandlat frågor om de homosexuellassituation och att det nu finns anledning att på nyttarbeta för ett utökat nordiskt samarbete i dessafrågor. Som exempel på angelägna nordiskasamarbetsfrågor nämns behovet av en internationellpartnerskapskonvention där skullekunna ta initiativ till upprättandet av en sådansamt frågor som gäller barn till par av samma kön.I den enskilda motionen 2000/01:U701 (m) yrkas attde baltiska staterna beviljas medlemskap i . Detta motiveras med att rådets kontakter medde baltiska staterna blivit allt intensivare samtatt det nordiska samarbetet efter den s.k.Vismansrapporten går in i ett nytt skede, där bl.a.en ny närområdesstrategi för rådet kommer attpresenteras.I den enskilda motionen 2000/01:K295 (fp) yrkande 2krävs att tillkännager för regeringen somsin mening att årliga session liksomtidigare skall avhållas under periodenfebruari-mars.Utskottets övervägandenI motion 2000/01:U217 (kd) yrkande 19 förespråkas enöversyn av alla samarbetsformer i ,och i syfte att eventuelltkunna effektivisera arbetet med sikte på framtidenskrav och behov.Utskottet noterar att ett förslag till en revideradnordisk närområdesstrategi ("Närmare ") harutarbetats inom under år2000. I rapporten behandlas bl.a. frågan omkoordinering i förhållande till andra aktörer. Detframhålls att samarbetet bör stärkas och synliggörasi förhållande till bl.a. Östersjöstaternas råd(), och . Rapportenutgjorde underlag för ett ministerrådsförslag somnyligen lämnats till som har att taställning till det vid sin session i ioktober 2001.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U217 (kd) yrkande 19 kan besvaras.I motion 2000/01:U638 (c) yrkande 1 förespråkasåtgärder för att i samarbetet med stärkaregionen och i yrkande 2 att medelanslås för bättre vägförbindelser i öst-västligriktning sträckan - ny sträckninggenom till Kongsvinger-Oslo.Utskottet konstaterar att en "handlingsplan för enfördjupad integration mellan och "arbetats fram mellan de bägge länderna under år2000. Denna plan utgår från en inventering av olikakonkreta gränshinder som förekommer för enskilda,företag och organisationer verksamma igränsregionerna eller i båda länderna generellt. Ennorsk-svensk arbetsgrupp har tillsatts för att följaupp de rekommendationer till åtgärder som återfinnsi handlingsplanen.I november år 2000 presenterades även förstudienDen Skandinaviska Arenan, som är resultatet av enutredning som tillsattes i perspektivet av detomfattande gränsöverskridande arbete som pågår i densydväst-skandinaviska regionen. I första hand avserdetta utbytet över gränsen mellan och Norgesamt den ökade integrationen i Öresundsregionen.Utskottet har vidare inhämtat att ett närasamarbete på regeringsnivå förekommer mellanSverige och när det gäller utvecklingen av demest angelägna transportstråken mellan de bäggeländerna. Det gäller bl.a. utvecklingen av vägarna E6, E 18 och järnvägen Oslo-Göteborg-Köpenhamnrespektive . Vägverken i ochSverige har också ett nära samarbete i syfte attsamordna sina insatser på vardera sidan om gränsen.Regeringen har aviserat att den under hösten 2001kommer att överlämna en en proposition tillriksdagen med infrastrukturinriktning föromställning till ett hållbart transportsystem. Enutgångspunkt för denna proposition kommer att varahandel och kommunikationer med våra grannländersåväl runt som västerut. Frågan om bättrekommunikationer längs stråketGävle-Falun-Malung-Torsby-Kongsvinger bör därförenligt utskottets mening hänskjutas till riksdagensprövning av den kommande propositionen och dendärefter följande infrastrukturplaneringen somgenomförs av och respektivelänsstyrelser.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U638 (c) yrkandena 1 och 2 kan besvaras.I motion 2000/01:U661 (fp) yrkande 20 föreslås ettutökat nordiskt samarbete vad gäller dehomosexuellas rättigheter, bl.a. i fråga ominitiativ till en internationellpartnerskapskonvention samt frågor som gäller barntill par av samma kön.Utskottet konstaterar att frågor om dehomosexuellas situation och rättigheter löpandebehandlats inom ramen för de samråd som förekommermellan de ansvariga departementen i de nordiskaländerna inom främst familjerättens område. En frågasom berörts under dessa samråd har gällt barn tillpar av samma kön; bl.a. har svenska regeringeninformerat om innehåll och förslag i betänkande SOU2001:10 från kommittén om barn i homosexuellafamiljer.Vad gäller frågan om utarbetande av eninternationell partnerskapskonvention har ,, och vid ett möte inomHaagkonferensen för internationell privaträtt i Haagi agerat gemensamt till förmån för ettförslag om att intensifiera arbetet med registreratpartnerskap och samboförhållanden. Samarbetet haräven omfattat nära kontakter inför möten inominternationella organisationer i syfte att bättrekunna föra fram och få gehör för gemensamma åsikter.Som följd av nordiskt samarbete har också vissauppmjukningar gjorts i de nordiska ländernasrespektive partnerskapslagar i frågan om villkorenför att registrera partnerskapet (det s.k.anknytningskravet).Före fick partnerskap registreras iSverige endast om minst en av partnerna var svenskmedborgare med hemvist i . Utformningen avanknytningskravet ledde i vissa situationer till attnordiska medborgare som var bosatta i ett annatnordiskt land inte kunde registrera partnerskap varesig i hemvistlandet eller medborgarskapslandet,trots att båda staterna hade regler om registreratpartnerskap (den s.k. nordiska luckan).Anknytningskraven i de nordiska partnerskapslagarnahar tagits upp vid överläggningar med företrädareför ansvariga departement i , , Islandoch , varvid överenskommelse träffats mellan deländer som har partnerskapslagar - dvs. ,, och - om att se över sinanationella regler i syfte att undanröja den s.k.nordiska luckan. Som följd härav ändrades också densvenska partnerskapslagen år 2000.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U661 (fp) yrkande 20 kan besvaras.I motionerna 2000/01:U9 (mp) yrkande 1 och2000/01:U12 (kd) yrkande 3 krävs att samerna skallbeviljas fullvärdigt medlemskap i rådet.Utskottet vill med anledning av dessa två yrkandenhänvisa till vad det anfört i samma fråga i sittbetänkande 1999/2000:UU9:Frågan om samernas ställning i det nordiskasamarbetet har varit föremål för diskussion , och utskottet har vid flera tidigaretillfällen tagit ställning till frågan. Sedan 1994har samerna ställning som observatörer i , med yttranderätt i generaldebatten. Beslutettogs mot bakgrund av att endast ledamöter i nordiskaparlament eller självstyrelseorgan kan ingå . Inom gällande överenskommelser finnsdet således ingen möjlighet att ge samerna ställningsom medlemmar. Frågan är dock föremål för utredningav rådet.Liksom vid tidigare tillfällen vill utskottetframhålla nödvändigheten av att i frågor som rör densamiska befolkningen ha fortlöpande och konstruktivakontakter med företrädare för denna. Det ärsjälvklart att olika organ tarsådana kontakter, vilket också görs inom ramen förgällande bestämmelser.Utskottet ser det också som väsentligt att samiskaintressen även beaktas på såväl nationell sommellanstatlig nivå. Som exempel på pågåendeverksamhet med denna inriktning kan nämnas denpågående Rennäringspolitiska utredningen, varsmandat kommer att förlängas , och densvenska (och en norskmotsvarighet), vars arbete i förlängningen syftartill att reglera förhållandena då den svensk-norskarenbeteskonventionen löper ut . Av storbetydelse är också frågan om eventuell svenskanslutning till nr 169 omursprungsfolkens rättigheter, som är föremål förvidare utredning inom Regeringskansliet.Utskottet noterar också att det nordiska samarbetetstärkts på området. Både och bedriver ett omfattande samarbete medsamernas organisationer och ger även stöd till fleraav dessa. ägde ettnordiskt sameministermöte rum mellan de församefrågor ansvariga ministrarna från , Norgeoch . Avsikten är att hålla ettgemensamt möte med ministrarna och sametings-presidenterna i de tre länderna. De nordiskasameministrarna diskuterade bl.a. frågan om enNordisk samekonvention, vilket nu är föremål förremissförfarande i de tre länderna.Utskottet har vidare inhämtat att regeringen avseratt redovisa dessa och andra frågor rörande samernai en särskild skrivelse till under hösten2000. Utskottet avvaktar regeringens skrivelse innandet uttalar sig om samernas ställning i Nordiskarådet.Utskottet vidhåller sin uppfattning samt konstateraratt regeringens skrivelse rörande samerna enligt nyuppgift kommer att överlämnas till underhösten 2001. Enligt vad utskottet inhämtat kommerockså ett medlemsförslag angående samernasdeltagande att prövas i anslutning till att vid sin 53:e session behandlarVismanspanelens rapport.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2000/01:U9 (mp) yrkande 1 och2000/01:U12 (kd) yrkande 3 kan besvaras.I motion 2000/01:U9 (mp) yrkande 2 framhållsbehovet att av avsätta resurser för förstöring avatomavfallet på . I motion 2000/01:U12(kd) yrkande 4 yrkas även att i det nordiskamiljösamarbetet ges högre prioritet åt insatser inordvästra , inklusive Murmanskområdet.Utskottet konstaterar att de frågor som berörs idessa yrkanden är högt prioriterade inom detnordiska samarbetet. har också ettförslag till reviderad nordisk närområdesstrategi(Närmare ) presenterats inom . I rapporten framhålls vikten av attnärområdessamarbetet successivt bör flyttas till detryska närområdet i Östersjö- och Barentsregionerna.Denna bedömning anknyter även till slutsatserna iproposition 2000/01:119 i omvandling -utvecklingssamarbete med Central- ochÖsteuropa. Där framhålls att "det är regeringensbedömning att fortsatta svenska insatser påmiljöområdet i och är angelägna.Det bilaterala stödet bör ske i nära samverkan medoch komplettera det stöd som lämnas på gemensamnordisk basis genom NIB och NEFCO. Dessutom bör detbilaterala stödets katalytiska funktion utnyttjas isyfte att få fram resurser från andra lån- ochbiståndsgivare. "Centrala inslag i det svenska miljösamarbetet medÖst- och har varit förvaltningsstöd,institutionsuppbyggnad och stöd till investeringarför vattenförsörjning och avloppsrening inom ramenför Åtgärdsprogrammet för . Andra områdenhar gällt minskad miljöpåverkan från jordbruket,liksom avfallshantering och behandling av oljespilloch fartygsavfall.