bet · GP01FIU2 · 2001-11-29 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltning tillstyrker i betänkandetregeringens förslag till fördelning avutgifter på anslag inom utgiftsområdet.Utskottet biträder också regeringensförslag till investeringsplaner ochlåneramar för ochFortifikationsverket liksom förslaget attPremiepensionsmyndigheten skall beviljasen rörlig kredit på 500 miljoner kronoräven . Vidare föreslås bl.a. attPremiepensionsmyndigheten,ochKärnavfallsfonden skall ges rätt att göraplaceringar även i skuldförbindelserutfärdade av staten.Ett antal motioner med anknytning tillutgiftsområdet behandlas också ibetänkandet. Motionerna avstyrks.I betänkandet finns fem reservationeroch två särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Anslagen inomutgiftsområde 2Riksdagen anvisar för budgetåret2002 anslag inom utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltning,enligt efterföljande specifikation.Därmed bifaller proposition2001/02:1 utgiftsområde 2 punkterna 13och 14 samt avslår motionerna2001/02:Fi220 av förste vice talmannenAnders och (),2001/02:Fi260 av m.fl.(fp),2001/02:Fi263 av m.fl. (c),2001/02:Fi276 av Per m.fl.(kd) yrkandena 2-4,2001/02:Fi279 av m.fl.(m),2001/02:Fi287 av m.fl.(m) samt2001/02:Fi294 av m.fl.(fp) yrkande 10 i denna del.Reservation 1 (m)Reservation 2 (c)Reservation 3 (fp)2. Statens fastighetsverkRiksdagen godkänner regeringensförslag till investeringsplan förStatens fastighetsverk samt bemyndigarregeringen att i enlighet medpropositionens förslag besluta om attFastighetsverket får ta upp lån inomen ram på högst iRiksgäldskontoret för investeringarm.m. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:1 utgiftsområde 2punkterna 6 och 8.3. FortifikationsverketRiksdagen godkänner regeringensförslag till investeringsplan förFortifikationsverket samt bemyndigarregeringen att i enlighet medpropositionens förslag besluta om attFortifikationsverket får ta upp låninom en ram på högst 5 085 miljonerkronor i förinvesteringar m.m. Därmed bifallerriksdagen proposition 2001/02:1utgiftsområde 2 punkterna 7 och 9.4. Rörlig kredit förPremiepensionsmyndighetenRiksdagen bemyndigar regeringen attför 2002 besluta om en rörlig kredit iRiksgäldskontoret om högst 500miljoner kronor för att tillgodosePremiepensionsmyndighetens behov avlikviditet i handeln med fondandelar.Därmed bifaller proposition2001/02:1 utgiftsområde 2 punkt 12.5. Kapitalhöjning iEuroparådets utvecklingsbankRiksdagen godkänner att Sverigemedverkar i kapitalhöjning iEuroparådets utvecklingsbank. Därmedbifaller proposition2001/02:1 utgiftsområde 2 punkt 10.6. Tillgångshantering inomRiksgäldskontoretRiksdagen antar de av regeringenframlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1992:1537)om finansiering av framtida utgifterför använt kärnbränsle m.m.,2. lag om ändring i lagen (1998:674)om inkomstgrundad ålderspension,3. lag om ändring i lagen (2000:981)om fördelning av socialavgifter,4. lag om ändring i lagen (1995:1571)om insättningsgaranti,5. lag om ändring i lagen (1999:158)om investerarskydd.Därmed bifaller proposition2001/02:1 punkterna 1-5.7. Hantering av äldregarantier till vissa bolagRiksdagen bemyndigar regeringen attersätta de ekonomiska förpliktelserstaten har i form avkapitaltäckningsgaranti till Statensbostadslåneaktiebolag ochgrundfondförbindelse till Statensbostadsfinansieringsaktiebolag, (publ. ), med garantier till (publ.) intill ett belopp av 10miljarder kronor med löptiden 10 år.Därmed bifaller proposition2001/02:1 utgiftsområde 2 punkt 11.8. FinansinspektionensfinansieringRiksdagen avslår motion2001/02:Fi276 av Per m.fl.(kd) yrkande 1.Reservation 4 (kd)9. FöretagensuppgiftslämnandeRiksdagen avslår motion2001/02:N345 av ochLeif ().Reservation 5 (m)10. GenerationsräkenskaperRiksdagen avslår motion2001/02:Fi202 av ochMagnus ().Stockholm den 29 november 2001På finansutskottets vägnarJan BergqvistFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), (), (), BengtSilfverstrand (s), (),(), (),(), (),(), (), PerLandgren (kd), (), YvonneRuwaida (mp), (), () och ().Förslag till beslut om anslag inomutgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltningUtskottets förslag överensstämmer medregeringens förslag tillanslagsfördelning.Belopp i 1 000-tal kronorPolitikområde ReservanternasUtskott förslag iAnslag ets förhållande tillutskottetsförslagförslagRes. Res.1 2 3(m) (c) (fp)0 Effektiv statsförvaltning11 Konjunkturinstitute 45 683t (ram)2 157 268 -2(ram) 0003 Ekonomistyrningsver 60 006ket (ram)4 Statskontoret (ram) 71 4705 Täckning avmerkostnader förlokaler (ram) 4206 Statistiska 394 439 -50 -12centralbyrån (ram) 000 0007 Folk- och 78 000 -78 -45 -78bostadsstatistik 000 000 000(res. )8 Kammarkollegiet 26 914(ram)9 Nämnden föroffentligupphandling (ram) 7 443 -37221 Statens kvalitets-0 och kompetensråd(ram) 12 057 -6 -12029 0571 2 2851 (ram)1 Utvecklingsarbete 17 370 -172 (ram) 3701 Arbetsgivarpolitisk 2 4583 a frågor (ram)1 Statliga 7 3814 tjänstepensioner 000m.m. (ram)0 Finansiella system och tillsyn21 141 853 -9(ram) 0002 Insättningsgarantin 8 224ämnden (ram)3 Riksgäldskontoret:Förvaltningskostnader (ram) 252 875 -100004 7 521(ram)5 Avgift förStadshypotekskassans grundfond (ram) 06 Insatser iinternationellafinansieringsinstit 60 000utioner (ram)7 Avsättning för 0garantiverksamhet(ram)9 Övrig verksamhet01 27 122 -4revisorer (ram) 000Summa för 8 754 -141 -107 -78utgiftsområdet 408 751 427 0002001/02FiU2Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRiksdagen har tidigare på förslag avfinansutskottet beslutat om ramar förvart och ett av de 27 utgiftsområdena. Idetta betänkande tar utskottet ställningtill hur anslagen på utgiftsområde 2skall fördelas inom den ram som lagtsfast för detta utgiftsområde.Propositionens huvudsakliga innehållI budgetpropositionen föreslår regeringenatt godkänner den föreslagnafördelningen av anslag inom utgiftsområde2 liksom förslagen tillinvesteringsplaner för och Fortifikationsverket.Regeringen inhämtar i detta sammanhangockså bemyndigande att fåbesluta om dels låneramar för dessa bådamyndigheter, dels en rörlig kredit förPremiepensionsmyndigheten. Vidareföreslår regeringen att riksdagengodkänner att medverkar i enkapitalhöjning i Europarådetsutvecklingsbank (CEB) och antar femlagförslag som gerInsättningsgarantinämnden (IGN),() ochKärnavfallsfondens styrelse (KAF) rättatt göra placeringar även iskuldförbindelser utfärdade av staten.Regeringen föreslår slutligen också attden skall bemyndigas att ersätta vissaäldre garantier utfärdade för ochStatens bostadslånebolag medtidsbegränsade garantier anpassade tillden nya garantimodell som numeratillämpas.I anslutning till dessa förslagbehandlar utskottet också ett antalmotioner väckta under allmännamotionstiden.Förslagen i propositionen ochmotionerna återges i bilaga 1.Utskottets övervägandenEkonomisk styrning inom utgiftsområdetUtskottets bedömning i korthetUtskottet konstaterar att kvaliteten påredovisningen av mål och resultat förutgiftsområdet har förbättrats i åretsbudgetproposition. Vissa delmål behöverdock preciseras. Arbetet med att tafram lämpliga resultatindikatorer börfortsätta och det är också angelägetatt mål- och resultatbedömningar samtbudgetförslag kopplas ihop och ses somen integrerad helhet.Utskottets bedömningRiksdagen beslutade i samband medbehandlingen av förra åretsbudgetproposition om mål för de bådapolitikområden som ingår iutgiftsområdet, dvs. politikområdenaEffektiv statsförvaltning och Finansiellasystem och tillsyn. Medpolitikområdesindelningen villeregeringen få till stånd en bättrekoppling mellan mål, kostnader ochresultat.Finansutskottet erinrade i detsammanhanget om att utskottet vidupprepade tillfällen slagit fast attmålen för en verksamhet måste varavälformulerade, mätbara ochuppföljningsbara för attresultatstyrningen skall bli meningsfulloch målen skall kunna ställas i relationtill kostnaderna. Det var, framhöllutskottet, också av värde om målenuttrycks i sådana termer att de kan bildautgångspunkt för politiska prioriteringaroch diskussioner.Av förra årets budgetpropositionframgick också att regeringen hade föravsikt att precisera målen och göra demmer konkreta, mätbara ochuppföljningsbara i samband med attregleringsbreven utformas förmyndigheternas verksamheter. Utskottetansåg emellertid att målen bordeformuleras på ett sådant sätt att de ärkonkreta, mätbara och uppföljningsbararedan när skall ta ställningtill hur stora resurser som skalltillföras en viss verksamhet. I annatfall framstår det inte som meningsfulltför att pröva tilldelningen avresurser mot uppställda mål.Redovisningen av mål och regeringensbedömning av uppnådda resultat har ibudgetpropositionen byggts utoch förbättrats. I politikområdetEffektiv statsförvaltning ingårverksamheter av vitt skilda slag, och föratt ge en bättre överblick harpresentationen av politikområdet delatsupp i sex olika delområden. För varjedelområde görs en genomgång av hurverksamheten inom delområdet skall bidratill att målet för politikområdet uppnås.Politikens inriktning inom delområdetredovisas liksom de insatser som gjortsinom och utanför delområdet. Vidare görsen bedömning av uppnådda resultat innangenomgången avslutas med en analys ochslutsatser. Detta upplägg höjerkvaliteten på framställningen och ger ettfylligare underlag för den ekonomiskaresultatstyrningen.För är det viktigt att mål-och resultatbedömningar kopplas ihop medbudgetförslagen och kan ses som enintegrerad helhet. Utskottet konstateraremellertid att de anslagsförändringar somregeringen föreslår inte betingas aveventuella brister som uppdagats isamband med uppföljningen, utan grundaspå mer traditionella budgetpolitiskaprioriteringar. För att underlätta enmeningsfull uppföljning är det önskvärtatt några av delmålen får en tydligareformulering. Detta är en förutsättningför att göra det möjligt för ett partisom vill öka eller minska anslaget attlättare kunna bedöma hur målet böromformuleras för att en annanviljeinriktning också skall komma tilluttryck i målformuleringen. Fördelområdet Statliga arbetsgivarfrågoranges exempelvis målet vara "en samordnadstatlig arbetsgivarpolitik somsäkerställer att relevant kompetens finnsför att åstadkomma efterfrågat resultat".Det vore här önskvärt med en tydligaremålformulering och kompletterande måttsom gör det möjligt för attfölja upp målet på ett meningsfullt sätt.Redovisningen av mål- ochresultatstyrningen inom utgiftsområde 2är alltså i årets budgetproposition merambitiös och klart bättre än tidigare år.Propositionen är också disponerad på ettsådant sätt att budgetförslaget följerdirekt på mål- och resultatbedömningen.Ännu har det dock inte skett en kopplingmellan å ena sidan mål- ochresultatbedömningen och å andra sidansjälva budgetförslaget. Det återstårsåledes åtskilligt arbete för attprecisera delmål, ta fram lämpligaresultatindikatorer samt att koppla ihopmål- och resultatbedömningar medbudgetförslag.I propositionen (avsnitten 5.4 och 5.6.2)kommenteras också den fallstudie1 omstyrningen av somfinansutskottet redovisade i förra åretsbetänkande. Av propositionen framgår attregeringen har för avsikt att med ledningav utskottets förslag fortsätta arbetetmed att utveckla uppföljningen av mål ochresultat. Syftet är att övergripande målskall brytas ner i mätbara ochuppföljningsbara delmål för attresultatstyrningen skall bli meningsfulloch kunna relateras till kostnaderna.Utskottet noterar med tillfredställelsedet positiva gensvar som utskottetsförslag rönt. Det hade emellertid varitvärdefullt om man i propositionen ävenredovisat en plan över det fortsattautvecklingsarbetets inriktning ochutsträckning i tiden.Anslagen inom utgiftsområde 2Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagengodkänner regeringens förslag tillfördelning av anslag inom utgiftsområde2.De i sammanhanget väckta motionernaavstyrks.Jämför reservationerna 1-3 ochsärskilda yttrandena 1 och 2PropositionenI utgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltning ingår de bådapolitikområdena Effektiv statsförvaltningoch Finansiella system och tillsyn.Vidare ingår det fristående anslaget 90:1Riksdagens revisorer, som regeringen inteförfogar över.Utgiftsområdet föreslås ibudgetpropositionen bli utökat genom till det överför verksamhetsområdetStaten som arbetsgivare frånutgiftsområde 14 Arbetsliv. Eftersomdetta verksamhetsområde bl.a. innefattaranslaget för statliga tjänstepensionerkommer som en följd härav omslutningen påutgiftsområdet att öka med 7 383,4miljoner kronor.Regeringens förslag tillmedelsanvisning för hela utgiftsområdetuppgår till 8 754,4 miljoner kronor.Nivån motsvarar den av riksdagenfastställda ramen för utgiftsområdet ochfördelar sig på anslag på det sätt somframgår av efterföljande tabell(punkterna 13 och 14). Av tabellenframgår också vilka alternativaanslagsnivåer som förordas avoppositionspartierna.Tabell. Förslag till fördelning avutgifter på utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltning2002Belopp i 1 000-tal kronorI det följande återges först de förslag ipropositionen och motionerna som hareffekt på utgiftsområdets medelsbehovvarefter utskottet redovisar sin syn påförslagen under rubriken ställningstagande till anslageninom utgiftsområde 2.Politikområdet Effektiv statsförvaltningVerksamheten inom politikområdet syftartill att effektivisera och utvecklastatsförvaltningen. Ett tiotal stabs- ochservicemyndigheter har detta som sinhuvuduppgift.Politikområdet omfattar de helt ellerdelvis anslagsfinansierade myndigheternaKonjunkturinstitutet,,, Statskontoret,Kammarkollegiet, Statistiskacentralbyrån, Statens kvalitets- ochkompetensråd. Dessutom ingår deavgiftsfinansierade myndigheterna , ,och Statenspensionsverk.Revisionens iakttagelserRevisionen har inte haft några synpunkterpå årsredovisningarna för de myndighetersom hör till politikområdet utan bedömtdem i allt väsentligt rättvisande.RRV har däremot i sin årliga rapportframfört vissa generella och principielltviktiga frågor som rör politikområdet ochbl.a. pekat på problem i samband med attmyndigheter ombildas eller avvecklas.Målet för politikområdetMålet för politikområdet fastställdes isamband med behandlingen avbudgetpropositionen . Detövergripande målet för helapolitikområdet är att skapa en effektivstatsförvaltning som i sin helhetkännetecknas av hög produktivitet, godkvalitet och bra service till nytta förbeslutsfattare, medborgare ochnäringsliv.Politikområdet är indelat i sexdelområden och för varje delområde angesi propositionen hur verksamheten inomdelområdet skall bidra till att politikområdets mål uppnås.Delområdet Revisionsverksamhet omfattarden verksamhet som Riksrevisionsverketbedriver. Inom detta delområde gäller attmålet för politikområdet uppnås genomgranskningar av hög kvalitet och genombeslutsunderlag som bidrar till attförbättra effektiviteten i statligtfinansierad verksamhet.Delområdet Ekonomisk styrning ochutveckling av statsförvaltningen omfattarverksamhet vid ,Statskontoret, Kammarkollegiet, Nämndenför offentlig upphandling samt Statenskvalitets- och kompetensråd. Verksamheteninom delområdet skall bidra tillpolitikområdesmålet genom att ge ettefterfrågestyrt, ändamålsenligt ochkostnadseffektivt stöd tillRegeringskansliet och statligamyndigheter.Delområdet Statliga arbetsgivarfrågoromfattar , och vissa nämnder inom detarbetsgivarpolitiska området. Målet fördelområdet är en statligarbetsgivarpolitik som säkerställer attrelevant kompetens finns för attåstadkomma efterfrågat resultat.Delområdet Statistik omfattarStatistiska centralbyrån. Målet påstatistikens område är lättillgängligstatistik av god kvalitet. Detta målskall nås som uppgiftslämnandethålls nere, produktiviteten i statistikproduktionen förbättras och lämnadeuppgifter skyddas. I propositionen angessom lämpliga resultatindikatorer för attmäta måluppfyllelsenkvalitetsutvecklingen istatistikproduktionen, uppgiftslämnarnaskostnader, produktivitetsutvecklingen,andelen statistikprodukter som kan nåsgenom Internet och allmänhetensförtroende för statistiken.Delområdet Prognos- ochuppföljningsverksamhet omfattarEkonomistyrningsverket,och . Målet för området uppnås genomtillförlitliga och väldokumenteradeprognoser och analyser över densamhällsekonomiska och statsfinansiellautvecklingen. I propositionen anges somlämpliga indikatorer för att bedömamåluppfyllelsen dels mått på prognosernastillförlitlighet, dels avnämarnassynpunkter på analyserna, prognoserna ochutfallsredovisningarna.Delområdet Fastighetsförvaltningomfattar ,och Statskontoret.Målet för politikområdet uppnås genom enkostnadseffektiv statlig kapital- ochfastighetsförvaltning. Det skall ske medrimligt risktagande samt med likvärdigavkastning och service i jämförelse medandra alternativ. För fastighetsverketgäller som mål att hyresgästerna skallges ändamålsenliga och konkurrenskraftigalokaler samt att verket skall uppfattassom en serviceinriktad hyresvärd.KonjunkturinstitutetPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:1Konjunkturinstitutet förs upp med 45,7miljoner kronor . Anslaget hardärvid räknats upp med 1,7 miljonerkronor, varav är pris-och löneomräkning samt 1,0 miljonerkronor är ett resurstillskott för atttäcka ökade kostnader förenkätundersökningar och för attsäkerställa kvaliteten påKonjunkturinstitutets årliga rapport omde samhällsekonomiska förutsättningarnaför lönebildningen.Intäkterna från Konjunkturinstitutetsavgiftsbelagda verksamhet beräknas nästaår uppgå till 1,5 miljoner kronor.RiksrevisionsverketPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:2Riksrevisionsverket förs upp med 157,3miljoner kronor för 2002.Till detta kommer intäkterna frånRiksrevisionsverkets avgiftsbelagdaverksamhet som beräknas uppgåtill 74 miljoner kronor.MotionernaKristdemokraterna välkomnar i motionFi276 att en ny, stark och oberoenderevisionsmyndighet inrättas underriksdagen i enlighet med förslaget1999/2000:RS1 och den statligarevisionen. En successivt högre andelavgiftsfinansiering och den föreståendesammanslagningen med revisorer2004 torde enligt motionärerna kunna ledatill besparingar framöver. Imotionen förslås att de bådamyndigheternas verksamhet skall samordnasfr.o.m. (yrkande 3),och detta väntas tillsammans med övrigaförslag ge en besparing på 7,3 miljonerkronor 2002. Eftersom motionärernasamtidigt föreslår att man tillRiksrevisionsverket skall omfördela 13miljoner kronor från Riksdagensrevisorers anslag bör man enligt derasmening räkna upp anslaget med netto (13-7,3=) (yrkande 4).Centerpartiet föreslår i motion Fi263att anslaget till Riksrevisionsverketskall minskas med 2 miljoner kronor.EkonomistyrningsverketPropositionenEkonomistyrningsverkets verksamhetfinansieras dels med anslag, dels medavgifter. Regeringen föreslår attramanslaget 1:3 Ekonomistyrningsverketskall vara oförändrat och föras upp med60,. Vidberäkningen av anslaget har dock en pris-och löneomräkning gjorts med 1,1 miljonerkronor samt en slutjustering avkompensationen för avtalspensioner med -0,4 miljoner kronor.Med anslagsmedel finansieras huvuddelenav verksamheten som omfattar prognoser,utfall och ekonomisk statistik,utvecklingsarbete kring ekonomistyrning,normering, budgetprocessen m.m. samt vissrådgivning och stöd till regeringen.Intäkterna från Ekonomistyrningsverketsuppdragsverksamhet beräknas nästa åruppgå till . Denavgiftsfinansierade verksamheten avserbl.a. regeringsuppdrag, utbildning ochrådgivning, ekonomi- ochpersonaladministrativa system samtinternationella uppdrag. Det ekonomiskamålet för den avgiftsfinansieradeverksamheten är full kostnadstäckning.StatskontoretPropositionenStatskontorets verksamhet finansierasdels med anslag, dels med avgifter.Regeringen föreslår att ramanslaget 1:4Statskontoret skall vara oförändrat ochföras upp med för2002. Vid beräkningen av anslaget hardock en pris- och löneomräkning gjortsmed samt enslutjustering av kompensationen föravtalspensioner med 1,8 miljoner kronor.Intäkterna från Statskontoretsavgiftsfinansierade verksamhet beräknasnästa år uppgå till ,varav utgör intäkterfrån uppdragsverksamhet, dvs. intäktersom Statskontoret förfogar över.MotionenKristdemokraterna anser i motion Fi276bl.a. att den del av Statskontoretsverksamhet som är inriktad på atteffektivisera statsförvaltningen börkoncentreras till RRV och att ett - sommotionärerna uttrycker det - vässatStatskontor borde kunna samordnas medKammarkollegiet. Motionärerna föreslårdärför att anslaget minskasmed (yrkande 4).Täckning av merkostnader för lokalerPropositionenRegeringen föreslår att anslaget 1:5Täckning av merkostnader för lokaler försupp med ,dvs. med ett lägrebelopp än vad som ursprungligen anvisatsi årets statsbudget. På tilläggsbudgetför innevarande år har emellertidanslaget därefter minskats från 8,8 till1,8 miljoner kronor.De utgifter som belastar anslaget ärhyror för vissa tomma lokaler för vilkastaten har betalningsansvar till dess attavtalen går att avveckla. De huvudsakligafaktorer som styr utgifterna på områdetär avtalskonstruktionerna samtmöjligheterna att hyra ut lokalerna iandra hand. Statskontoret disponeraranslaget.Statistiska centralbyrånPropositionenStatistiska centralbyråns (SCB)verksamhet finansieras till knappthälften av anslag och i övrigt avavgifter. Regeringen föreslår attramanslaget 1:6 Statistiska centralbyrånskall uppgå till 394,4 miljoner kronorför 2002. Vid beräkningen av anslaget haren pris- och löneomräkning gjorts med 6,7miljoner kronor samt en slutjustering avpremierna avtalsförsäkringar med 4,1miljoner kronor. Därutöver har anslagettillförts för attpåskynda en förstärkning av kvaliteten påvälfärdsstatistiken, den ekonomiskastatistiken och befolkningsstatistiken.MotionernaModerata samlingspartiet ifrågasätter imotion Fi287 i hur stor utsträckningskattemedel skall avsättas för attfinansiera en ökad statistikproduktion.Enligt motionärerna bör SCB:s uppgifterbegränsas. För att säkerställaefterfrågan är det enligt motionärernasmening rimligt att eftersträva en ökadgrad av avgiftsfinansiering. Anslaget bördärför minskas med 50 miljoner kronornästa år.Kristdemokraterna föreslår i motionFi276 att man bör tillsätta en utredningför att se över SCB:s organisation.Motionärerna vill fullfölja denstatistikreform som beslutades av 1993/94års riksdag och som innebar att ansvaretför statistikproduktionen i vissutsträckning fördes över på s.k.statistikansvariga myndigheter. Enuppdelning av SCB skulle enligtmotionärerna kunna innebära att en delges ansvarar för myndighetsuppgifter, endel ombildas till stabsenhet och gesansvar för bl.a. databaser och produktionav anslagsfinansierad officiellbasstatistik samt att ytterligare en delorganiseras som ett friståendestatistikbolag. anserockså att ett från SCB fristående råd förSveriges officiella statistik bör bildas.I motionen föreslås att anslaget minskasmed (yrkande 4).Centerpartiet föreslår i motion Fi263att anslaget till SCB skall minskas med12 miljoner kronor.Folk- och bostadsstatistikPropositionenRegeringen föreslår att 78 miljonerkronor anvisas på anslaget 1:7 Folk- ochbostadsstatistik . Vid utgångenav fanns på ett särskiltreservationsanslag uppfört påstatsbudgeten ett anslagssparande på 184miljoner kronor. Den höga nivånsammanhänger med att förberedelsearbetethar senarelagts.MotionernaModerata samlingspartiet motsätter sig imotion Fi287 genomförandet av enregisterbaserad folk- och bostadsräkning.Motionärerna anser därför att några medelinte skall anvisas på anslaget.I motion Fi279 föreslår sammamotionärer att skall beslutaatt inte genomföra någon folk- ochbostadsräkning 2005.I motion Fi220 föreslår förste vicetalmannen och () att SCB skall lägga nedsåväl folk- och bostadsräkningen (yrkande1) som yrkesregistret (yrkande 3) samtatt skall lägga ned sittriksomfattande lägenhetsregister (yrkande2).Kristdemokraterna framhåller i motionFi276 att partiet motsatt sigtillvägagångssättet vad gälleryrkesregister. Motionärerna är ävenskeptiska till omfattningen av den nuplanerade undersökningen och föreslår medhänvisning härtill att anslaget för 2002minskas med (yrkande4).Centerpartiet anser i motion Fi263 attdet bör genomföras en folk- ochbostadsräkning.