bet · GO01UbU13 · 2001-04-05 00:00:00 — Utifrån den organisationsom beslutats på nivå skall rektortillsammans med lärare och skolans övriga personalutforma skolans lokala organisation.Rekrytering av skolledare, lönesättning och andraanställningsvillkor är frågor för skolansarbetsgivare, framför allt kommunerna.Kommunerna har skyldighet att utarbeta skolplan.Genom den budget som kommunen beslutar skallskolorna ges förutsättningar att uppfylla denationella målen och kommunens mål som de framgår iskolplanen. Uppföljning och utvärdering avskolplanen är en viktig del i arbetet. Utskottetförutsätter att skolhuvudmännen eftersträvar och gerförutsättningar för skolorna att klara sina uppdrag.Tillsyn av den kommunala styrningen och ledningen avskolan ingår i tillsynsuppdrag.Skolverket har ökat omfattningen avden systematiska tillsynen av den kommunalaskolverksamheten. Utskottet anser att det inte finnsskäl att ytterligare reglera detta område.Rektor har en central funktion i skolansorganisation, och det är därför viktigt attrektorerna ges förutsättningar för att fullgöra sittuppdrag. Skolledarnas arbetssituation och förändradearbetsuppgifter har varit föremål för uppmärksamhetfrån olika håll . hari ett nationellt kvalitetsgranskningsuppdraggranskat rektors roll i en decentraliserad skola ochlämnade en rapport tillregeringen. Regeringen har tillsatt enexpertgrupp om skolledarnas roll och arbetssituation(U 2000:A). Expertgruppen skall enligt uppdragetbehandla olika frågor om skolledares roll i detdecentraliserade utbildningsväsendet. En statligkommitté arbetar med översyn avskollagen (dir. 1999:15). Expertgruppen ärreferensgrupp till . Resultatet avexpert-gruppens arbete skall rapporteras tillUtbildningsdepartementet år 2001.Utskottet anser att resultatet av expertgruppens ochSkollags-kommitténs arbete bör avvaktas.LärareModerata samlingspartiet föreslår i motion1999/2000:Ub227 yrkande 2 att den tidigare lydelseni skollagen om att en lärare skall "behärska svenskaspråket" återinförs. Motionärerna hänvisar bl.a.till en rapport från som visar attkunskaper i svenska är avgörande för hur välinvandrare lyckas i . Moderatasamlingspartiet anser att alla lärare inte baraskall besitta nödvändiga kunskaper i svenska.Läraren skall vara den som bäst behärskar, tillämparoch till alla elever delger svenska språket.Införande av lärarcertifikat föreslås i Moderatasamlingspartiets motion 2000/01:Ub260 yrkande 14.Dokumentet skall ge bevis om genomgångenlärarutbildning och bör förnyas vart femte år.I motion 2000/01:Ub316 föreslår Kristdemokraternaen uppvärdering av lärarrollen och ett tydliggörandeav lärarens uppgifter i förhållande till andrayrkesgrupper. Bland annat sägs att läraren skall hahuvudansvaret för högst 15 elever, att varje lärareskall ha tillgång till en egen arbetsplats och attlärares karriärmöjligheter måste öka (yrk. Isamma motion föreslås att varje nyexaminerad lärarefår en erfaren lärare som personlig under detförsta arbetsåret (yrk. Frågor om utbildningoch stärkta möjligheter till kompetensutveckling förlärare inom gymnasieskolan behandlas iKristdemokraternas motion 2000/01:Ub331 yrkande 18.Bland annat uttalas att kommunerna, för attgymnasieskolan skall utgöra en attraktivarbetsplats, måste satsa på personalen. Det krävsgenomtänkta planer för rekrytering av personal ochutvecklande av karriärstegar. För att inte riskeraatt skolan förmedlar kunskaper som tillhör gårdagensyrkesliv är det viktigt att yrkeslärare fåryrkespraktik eller kompetenshöjande teoretiskvidareutbildning.I motion 2000/01:Ub225 yrkande 14föreslås att läraryrkets status ökas. Detta kan skegenom införande av lärarlegitimation ochkarriärtjänster samt genom att den föreslagnaresursökningen till skolan även skall kunna gå tilllöneökningar för lärare.Tillgång till speciallärare tas upp i motion1999/2000:Ub277 (kd) yrkande 5. Enligt motionären ärskolans besparingar på speciallärare inte rimliga.Speciallärarna behövs för att ge alla elever enchans till utveckling och för att motverkautbrändhet hos enskilda lärare.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Förslag om införande av lärarcertifikat ellerlärarlegitimationer har tidigare behandlats avutskottet, senast i betänkande 2000/01:UbU3.Utskottet anser liksom då att det inte finns behovav behörighetsdokument för lärare. Enligt utskottetsmening säkerställs kraven på att undervisningenskall bedrivas av kvalificerad personal genombefintliga bestämmelser. I skollagen angeskommunernas skyldighet att använda personal medutbildning avsedd för den undervisning lärarenhuvudsakligen skall bedriva. Genom examensordningenföreskrivs att examensbevis för lärare skall angevilka inriktningar och specialiseringar somstudenten fullgjort och för vilken undervisningeller verksamhet utbildningen är avsedd. Skolverketkontrollerar inom ramen för sitt tillsynsuppdrag ochgenom sitt nationella uppföljningssystem attkommunerna följer bestämmelserna. Utskottet anserinte att det föreligger några skäl för att ändralydelsen i skollagen avseende lärarnas kunskaper isvenska språket.Elevers rätt till stöd regleras i skollagen ochskolformsförordningarna. Hur stödet närmare börutformas är en angelägenhet för skolan, eleven ochelevens vårdnadshavare att ta ställning till. Det äralltså skolans uppgift att avgöra vilkaspecialpedagogiska insatser som krävs och vilkenkompetens som behövs för att genomföra insatserna.Utskottet utgår från att kommunerna tillser attskolan ges förutsättningar att genomföra lämpligaåtgärder.Lärarrollen och lärares karriärmöjligheter ärviktiga frågor. Lärares uppgifter i förhållande tillandra yrkesgrupper, lärares tillgång till en egenarbetsplats och eventuella karriärtjänster är frågorsom till viss del är reglerade i olika författningaroch fackliga avtal. Den närmare utformningen är docken lokal fråga.Det ankommer på den lokala arbetsgivaren att finnalämpliga former för introduktion av och eventuelltsärskilt stöd till nya lärare.Kommunernas skyldighet att planera och genomförafortbildning av lärarna är av stor vikt, dettaframgår inte minst av det lagstadgade krav på sådanaåtgärder som återfinns i 2 kap. skollagen. Vilkaåtgärder som är lämpligast och vilka områden somskall prioriteras är dock bedömningar som fallerinom kommunernas ansvar.Sammanfattningsvis utgår utskottet från attskolhuvudmännen, i sin roll som arbetsgivare förlärarna, eftersträvar och ger förutsättningar för engod arbetsmiljö för skolans personal.LektoratModerata samlingspartiet föreslår i motion2000/01:Ub260 yrkande 15 att fler lektorat inrättasi skolan i syfte att knyta forskning ochundervisning närmare varandra och för att breddalärares karriärmöjligheterI motion 2000/01:Ub331 (kd) yrkande 19 föreslårmotionärerna att kontakter mellan forskare ochpersonalen inom skolan stimuleras genom att flerlektorat tillsätts inom gymnasieskolan.I motion 2000/01:Ub236 yrkande 20föreslås att läraryrkets attraktionskraft skallhöjas genom inrättande av fler lektorat. Var tiondelärare skall vara lektor inom en tioårsperiod.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Utskottet har behandlat liknande motionsyrkandenvid flera tillfällen, senast i betänkande2000/01:UbU3. Utskottet delar, på samma sätt somtidigare, motionärernas uppfattning att det ärviktigt att det finns lärare med forskarutbildning iskolväsendet. Den närmare utformningen avlärartjänstorganisationen är dock skolhuvudmannensansvar.Sanktioner mot kommunerI motion 2000/01:Ub288 (m) påtalas att nästanhälften av landets kommuner underlåtit att upprättaföreskriven kvalitetsredovisning. Staten bör gessanktionsmöjligheter mot skolor och kommuner sominte lämnar kvalitetsredovisningar.Även motion 2000/01:Ub239 yrkande12 behandlar statens sanktionsmöjligheter motkommunerna. Syftet med ett sådant system skulleenligt partiet vara att säkerställa en nationelltlikvärdig skola. Sanktionerna skulle användas motkommuner som trots upprepad kritik från Skolverketinte korrigerar brister i den egna verksamheten.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Uppgifter från visar att vissa kommuneroch skolor underlåtit att upprättakvalitetsredovisningar eller upprättatkvalitetsredovisningar som inte uppfyller kraven.Skolverket har inlett arbete i syfte att stödjakommunernas och skolornas arbete medkvalitetsredovisningar. Statens sanktionsmöjlighetermot kommuner som underlåter att följa den statligareglering som gäller skolan är en av de frågor sombehandlas av . böravvakta resultatet av kommitténs arbete.Vissa särskilda åtgärderEn utredning av situationen för invandrarbarn inomförskoleverksamheten och skolväsendet föreslås imotion 1999/2000:Ub254 (s).Motion 2000/01:Ju248 (m) yrkande 2 anger vissaåtgärdsförslag för att garantera de ungdomar som bori förorter en god utbildning. I Kristdemokraternasmotion 2000/01:Ub312 anförs att förutsättningarnaför ett särskilt tidsbegränsat statligt stöd tillglesbygdsskolor bör utredas. Stödet skall enligtmotionären vara av temporär karaktär och kriterietför att erhålla stödet skall vara att byn har enpositiv utvecklingspotential.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Från och med 1999 har medel anvisats under ettnytt ramanslag för särskilda utbildningsinsatser istorstadsregionerna. Under anslaget beräknas medelunder treårsperioden den 1 juli 1999-den 1 juli 2002för förskola i socialt utsatta bostadsområden ochspråkutveckling i skolan samt praktik-anskaffningför vuxna invandrare. Regeringen har beräknatmedelsbehovet för förstärkning av utbildning istorstadsregionerna för till 220 miljonerkronor.Regeringen har givit i uppdrag attkartlägga och granska hur olika tillvägagångssättanvänds i undervisningen i skolor med elever med ettstort antal olika nationaliteter och språk samtsprida goda exempel på detta. har gettLärarutbildningen i i uppdrag att utarbeta ettunderlag för denna redovisning. Detta arbeteredovisas genom rapporten - vad är det?Mötet mellan innanförskap och utanförskap i skolan.Skolverkets uppdrag skall redovisas under våren2001. kommer med materialet som grund attfortsätta arbetet med att stödja berörda skolor.Skolverket har även beslutat att, inom ramen för desärskilda satsningarna för kompetensutveckling,inrätta ett nationellt resurscenter förmångkulturella skolor. Syftet är att skolor som villutvecklas skall kunna vända sig till resurs-centretför att på olika sätt erhålla stöd i sitt arbete.Kommuner i glesbygd kan ha högre kostnader perelev för lärare, skolmåltider och läromedel beroendepå små skolor och stora avstånd. Det statsbidrags-och utjämningssystem som gäller för kommuner ochlandsting syftar till att ge alla kommuner sammaförutsättningar att erbjuda god service till sinainvånare. Genom utjämningssystemet kompenserasglesbygdskommunerna för strukturella merkostnaderför elevernas skolgång. Det nya statliga bidragetför personalförstärkningar inom skola ochfritidshem, som kommer att tilldelas kommunerna medstart , skall användas för att ökapersonaltätheten även i kommuner med vikandeelevunderlag.KontrollsystemMotion 2000/01:Ub313 (m) yrkande 4 framhållerönskvärdheten av att införa ett rikstäckandekontrollsystem av historieundervisningens omfattningoch kvalitet.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Förordningen om kvalitetsredovisning inomskolväsendet (SFS 1997:702) innebär attredovisningen av den uppföljning och utvärdering somredan är ett åliggande genom bl.a. skollag ochläroplaner nu skall göras på ett tydligare sätt.Utskottet anser att systemet medkvalitetsredovisning tillsammans med den nationellakvalitetsgranskningen och Skolverketstillsynsuppdrag utgör ett tillräckligtkontrollsystem och att det saknasskäl att närmare granska ämnet historia.Miljöfrågor i undervisningenI motion 1999/2000:Ub267 (m) yrkande 2 föreslås attriksdagen hos regeringen begär förslag tillutbildningssatsningar som ligger i nivå medmotsvarande inom övriga EU. Enligt EU:smiljöhandlingsprogram skall miljön integreras iundervisningen i EU-länderna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Utskottet anser att skolan har en viktig uppgiftvad gäller att ge eleverna grundläggande kunskaperom miljöfrågor och de framsteg som gjorts påmiljöområdet. I enlighet med de kursplaner somgäller för såväl grundskola som gymnasieskola skallfrågor om miljön inte bara behandlas inom de natur-orienterande ämnena utan även inom andra ämnen.Miljöfrågor och miljö-aspekter skall behandlas på ett ämnesövergripandesätt och genomsyra all undervisning.Kulturens roll i skolanKulturens roll i skolan och musik- ochkulturskolornas betydelse för barns utvecklingbehandlas i motion 2000/01:Ub316yrkande 13. menar att kulturen börgenomsyra hela skolans verksamhet och att den skallfinnas som en kreativ dimension både i korridoreroch klassrum. Bild, ord, film, musik och rörelse kanfungera som naturliga inslag i alla ämnen. I motion2000/01:Kr290 (fp) yrkande 2 framhålls att denfrivilliga kommunala musik- och börskrivas in i läroplanen som en viktig tillgång ochges lagfäst rätt att undervisa (/vecka) underläroplanstid.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Av de kursplaner som gäller för såväl grundskolasom gymnasieskola framgår att olika kulturaspekterskall behandlas inom i princip samtliga ämnen. Detnärmare tillvägagångssättet för att uppnå de angivnamålen och ansvaret för utformningen av skolmiljön idess helhet är en angelägenhet.Riksdagen har under de tre föregående riksmötenapå utskottets förslag avslagit yrkanden om utredningi syfte att lagreglera som skolform.Utskottet anser, nu liksom tidigare, att musik- ochkulturskolor fyller en viktig uppgift när det gälleratt stimulera och ta till vara talanger inom olikakonstformer. Utskottet är dock inte berett attställa sig bakom ett införande av formella regler omrätten till studier i musik- och kulturskolor.VärdegrundenMotionerFrågor som rör skolans värdegrund tas upp i fleramotioner.I motion 2000/01:Ub284 yrkande 2 understrykerModerata samlingspartiet behovet av tydligare målför skolans uppgifter vad avser elevers utvecklingav social kompetens. anser attkunskaperna om läroplanens värdegrund ochintentioner måste förbättras. måste målenkonkretiseras och skolan ges användbara verktyg ochriktlinjer för det konkreta och vardagliga arbetet.I motionen framhålls att en del av läroplanens målär att successivt utveckla elevernas förmåga att taansvar. Det är därför nödvändigt att stärka rektoreroch annan personal i frågor som rör normer ochvärderingar och få de vuxna i och utanför skolan attsamverka. Att utveckla människors sociala förmåga -dit hör ett trevligt uppförande och stil - ärbetydelsefullt och en del av skolans undervisandeoch fostrande uppgift.Kristdemokraterna anmärker i motion 2000/01:Ub316yrkande 2 att värdegrunden i läroplanen förförskolan uttrycks mycket diffust, då man nöjer sigmed att tala om demokratiska värderingar utankoppling till något etiskt synsätt.Kristdemokraterna vill att läroplanen för förskolani likhet med läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet m.m. skall hänvisa till den kristnatraditionen i vårt land och den etik som bygger pådenna tradition. I motion 2000/01:Ub320 betonarKristdemokraterna att varje kommun kontinuerligt börgenomföra fortbildning för all skolpersonal kringavsnittet i läroplanen om skolans värdegrund, dvs.om den etiska syn som har lång tradition i vårtsamhälle (yrk. Varje skola bör sedan utarbeta enplan för hur man i undervisningen och i hela skolansverksamhet, t.ex. genom studiecirklar medföräldrarna, kan omsätta skolans värdegrund ipraktiken (yrk. framhållervidare att eleverna bör få undervisning i socialafärdigheter (yrk. Det är viktigt attvärdegrundsfrågorna ständigt lyfts fram i allundervisning för att skapa ett klimat där allabemöter varandra med respekt.I motion 2000/01:Ub215 (m) yrkande 1 framförskritik mot ett förslag att göra "social kompetens"till ett betygssatt kärnämne i gymnasieskolan.Enligt motionären är skolans uppgift inte attbetygssätta hur eleven är, utan vad eleven kan.Skolans huvuduppgift är att förmedla kunskap tillbarn och ungdomar och detta arbete måste genomsyrasav tydliga värderingar och konse-kventa förhållningssätt.Riksdagen bör enligt motion 2000/01:Ub283 (kd)göra ett uttalande om att ungdomars brist pådelaktighet i samhällets demokratiska processerskall uppmärksammas. Motionärerna menar att enverksam metod för att skapa engagemang hos ungamänniskor är att låta demokratifrågorna få ett stortutrymme i skolans verksamhet.Alla som på något sätt vårdar barn bör enligtmotion 2000/01:Ub336 (s) ges envärdegrundsutbildning. Mot bakgrund av dettilltagande våldet bland barn och ungdomar är detenligt motionären viktigt att skapa miljöer förbarnen, där de lär sig att exempelvis säga nej tillatt delta i mobbning.Vänsterpartiet begär i motion 2000/01:Ub246 yrkande2 att läroplanernas stycke om "Förståelse ochmedmänsklighet" skall kompletteras med en text omjämställdhet, tolerans och integritet påsexualitetens och samlevnadens område. Dessa frågorbör ha en given plats i skolans värdegrund, ansermotionärerna.En motsvarande begäran framställs i motion2000/01:Ub821 (v) med tillägget att denkompletterande texten skall fungera i enlighet meden värdeneutral hållning till sexualiteten ochupplysa utan att lägga värderingar på sexuellläggning, samlevnad eller praktik (yrk. Vidarebör åtgärder vidtas för att motverka rådandeheteronormativitet och att minoriteter utsätts fördiskriminering och utanförskap (yrk. Genom attlyfta upp frågor kring sexualitet och njutning påett positivt sätt motverkas bl.a. det sexualiseradevåldet, den patriarkala maktstrukturen samt föraktetmot kvinnor, homosexuella, bisexuella ochtranspersoner, menar motionärerna (yrk. 9).I motion 2000/01:Ub821 (v) yrkande 4 ställs krav påatt hänvisningen i läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet m.m. till "den etik som förvaltas avkristen tradition och västerländsk humanism" skalltas bort. Motionärerna motiverar detta med att ingetspecifikt värdesystem skall gynnas framför ettannat.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena, bl.a.med hänvisning till de insatser som gjortspå nationell nivå och till pågående arbete kringvärdegrundsfrågor.Skollagen (1985:1100) slår fast att verksamheten iskolan skall utformas i överensstämmelse medgrundläggande demokratiska värderingar och att varoch en som verkar inom skolan skall främja aktningenför varje människas egenvärde och respekten för vårgemensamma miljö (1 kap. 2 §).Skolans värdegrund formuleras i läroplanerna ochanger de grundläggande värden som vårt samhällslivvilar på - människolivets okränkbarhet, individensfrihet och integritet, alla människors lika värde,jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritetmed svaga och utsatta - och som skolan skallförmedla och förankra hos eleverna. Enligtläroplanerna för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94)respektive för de frivilliga skolformerna (Lpf 94)sker detta, i överensstämmelse med den etik somförvaltats av tradition och västerländskhumanism, genom individens fostran till rättskänsla,generositet, tolerans och ansvarstagande. Utskottetvill göra klart - med anledning av ett feltryck iStatens skolverks författningssamling (SKOLFS)1998:15 - att den kursiverade ordalydelsen är densom gäller enligt regeringsbeslut den 17 februari1994 respektive den 11 juni 1998.Utskottet har tidigare haft att behandlamotionsyrkanden som rört hänvisningen i läroplanertill den etik som förvaltats av traditionoch västerländsk humanism. Motionsyrkandena haravstyrkts enligt följande.I betänkandet om införande av en läroplan förförskolan (Lpfö 98) konstaterade utskottet, medanledning av ett motionsyrkande, att i sina formuleringar av värdegrundenför förskolan inte tog upp någon hänvisning till denetik som förvaltats av tradition (SOU1997:157). Detta hade inte mött några invändningarunder remissbehandlingen av kommitténs förslag.Utskottet ansåg inte att borde göra någotuttalande i frågan (bet. 1997/98:UbU16 s. 9).Utskottet har alltjämt samma uppfattning.Yrkanden om att stryka den aktuella hänvisningen iLpo 94 respektive Lpf 94 bemöttes av utskottet underföregående (bet. 1999/2000:UbU15 s. 44).Utskottet hänvisade då till vad utskottet anfördevid behandlingen av regeringens förslag tillläroplan för det obligatoriska skolväsendet,nämligen att kristendomen har en särställning somgrund till förståelse för svensk och västerländskkultur och samhällsutveckling (bet. 1993/94:UbU1 s.25). Enligt utskottet förelåg det ingen motsättningmellan att vara öppen för och se möjligheterna i ettmångkulturellt samhälle och värna om ochfå en fast förankring i det egna kulturarvet. Inteheller i denna fråga har utskottet ändrat mening.Kommittén för översyn av skollagen m.m. har iuppgift att föreslå bl.a. hur skollagen bättre kananpassas till ett målstyrt skolväsende och till denansvarsfördelning som råder mellan stat och kommun(dir. 1999:15). Inom ramen för uppdraget skallSkollagskommittén även se över hur vissa centralavärdegrundsmål skall få större tyngd. Kommitténskall redovisa uppdraget senast den 15 september2001.Våren 2000 tillsattes en arbetsgrupp inomUtbildningsdepartementet med uppdrag att göra enöversyn av läroplanerna som styrinstrument.Översynen skall bidra till den ideologiska debattenom hur läroplanen skall bli ett levande och använtdokument och identifiera insatser på ellerstatlig nivå som behövs för att förstärkaläroplanens roll som nationellt styrdokument.Arbetsgruppen skall också se över sambanden mellannu gällande läroplaner med fokus på de gemensammadelarna. Den skall avrapportera sitt arbete senastden 31 maj 2001.Utskottet anser att det är angeläget att skolansvärdegrund omsätts i praktisk handling. Ettomfattande arbete har också pågåttoch pågår fortfarande med att föra utvärdegrundsfrågorna i förskolans och skolansverksamhet.Under , t.o.m.utgången av , arbetade inomUtbildningsdepartementet en projektgrupp med uppgiftatt utveckla arbetet med värdegrunden i skolan.Projektgruppen har bl.a. genom olika informativa ochmålgruppsanpassade insatser gett stöd till ochstimulerat skolorna att konkretisera värdegrunden isin verksamhet. Syftet har varit att fåskrivningarna i läroplanerna att genomsyra skolansverksamhet i sin helhet. Ett ungdomsråd med eleverfrån gymnasieskolans årskurs 1 har varit knutet tillvärdegrundsprojektet.Inom ramen för värdegrundsprojektet har tagitsfram pedagogiska diskussionsmaterial somdistribuerats till förskolor och skolor. Vidare hartagits fram rapporter för att tillföra kunskap ochfördjupa diskussionen om värdegrunden blandverksamma i skola och lärarutbildning. Trenationella konferenser har hållits, den tredje ochavslutande ägde rum då projektetsslutbok - om samtal för demokrati iskolan presenterades. Boken har tillställts bl.a.samtliga skolledare i landet.Kommentar- och referensmaterial kringvärdegrundsfrågor har även utgivits av Skolverket.Under hösten 2000 har verket publicerat en temabildom värdegrunden, med . Den bygger på de kunskaper och erfarenheterinom området som införskaffats , ochden ger en övergripande och samlad bild av demöjligheter och problem som finns i arbetet med attomsätta de grundläggande demokratiska värdena ipraktiken. har också på uppdrag avregeringen och utifrån den analys som återfinns itemabilden presenterat en långsiktigStrategi för arbete med de demokratiskavärdena. Bland annat anges där hur verket avser attarbeta med att stödja kompetensutveckling vidförskolor och skolor i dessa frågor samt verketsplaner på framtida utvecklingsprojekt.Regeringen har i regleringsbrev för2001 föreskrivit att verket skall vidta åtgärder ochgöra riktade insatser för att komma till rätta medeventuella missförhållanden i skolan när det gällerfrämlingsfientlighet, rasism och homofobi samtetniskt och sexuellt relaterad mobbning. Frågornaskall ges särskild uppmärksamhet vidkompetensutveckling av rektorer.