bet · GP01NU4 · 2001-11-27 00:00:00 — Beslutet utgör därmeden viktig del av regeringens politik för etthållbart . Av de fem delmålen har målen Etttillgängligt transportsystem och En positiv regionalutveckling direkt betydelse för regionalpolitiken.Vidare inrättades organet Rikstrafiken, som skallsamordna den interregionala persontrafiken med denlokala och regionala trafiken samt för statensräkning upphandla viss interregional trafik.IT-politikInformationstekniken (IT) är en viktig grundläggandekommunikationsstruktur med betydelse inte minst förglesbygden. trädde nya regler ikraft om stöd till kommuner för anläggande avortsammanbindande telenät m.m. Kommunerna måste ävensjälva svara för viss finansiering. Också föranläggande av lokala telenät i glest bebyggdaområden, där utbyggnad inte sker på marknadsmässigavillkor, finns statligt stöd sedan den 1 januari2001.Landsbygdspolitik samt politik för utveckling avareella näringarDe areella näringarna bidrar till att upprätthållasysselsättning, bosättning och samhällsstruktur pålandsbygden, i glesbygderna och i skärgården. Måletför landsbygdspolitiken är en ekologiskt, ekonomisktoch socialt hållbar utveckling av landsbygden. Dettamål inbegriper en hållbar livsmedelsproduktion medökad miljöanpassning, sysselsättning, regionalbalans och uthållig tillväxt.StorstadspolitikRiksdagen beslutade (prop.1997/98:165, bet. 1998/99:AU2) om två övergripandemål för storstadspolitiken, nämligen tillväxtmålet(förutsättningar för tillväxt och nyaarbetstillfällen) och integrationsmålet (brytande avden sociala, etniska och diskriminerandesegregationen i storstadsregionerna). För de mestutsatta storstadskommunerna upprättas lokalautvecklingsavtal med en åtgärdsplan. Vidareinrättades en Storstadsdelegation, bestående av ettantal statssekreterare, med uppgift att utveckla dennationella storstadspolitiken.Kommunalekonomiska insatserMålet för det statliga bidrags- ochutjämningssystemet är att kommuner och landstingskall ha likvärdiga ekonomiska förutsättningar attbedriva sina verksamheter. Statsbidrags- ochutjämningssystemet består av fyra delar:inkomstutjämning, kostnadsutjämning, generellastatsbidrag och införanderegler. Den 1 juli 1998inrättades efter riksdagsbeslut Delegationen förstöd till vissa kommuner med bostadsåtaganden föratt tillfälligtvis stödja kommuner med övermäktigaåtaganden för boende. hadeden s.k. Bostadsdelegationen träffat avtal med 39kommuner och bl.a. åtagit sig att lämna bidrag tillkommunerna med sammanlagt 1 771 miljoner kronor.Vidare har den s.k. Kommundelegationen tillsatts år1999 för att bereda ansökningar om statliga medelfrån de kommuner och landsting som hade en så passsvår ekonomisk situation att de kunde behövaekonomiskt stöd för att genomföra rekonstruktivaåtgärder.KulturpolitikEnligt finns det ett mycket stort behovav kultur i glesbygd; kulturen spelar en betydanderoll för utvecklingen i dessa regioner. Projekt medkulturanknytning som får stöd genom strukturfondernafinns inom de flesta åtgärdsområden.JämställdhetspolitikMålet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor ochmän skall ha samma möjligheter, rättigheter ochskyldigheter inom livets alla områden. Inom närings-och regionalpolitiken finns två insatser som ärspeciellt riktade till kvinnor, dels resurscentrumför kvinnor, dels kvinnliga affärsrådgivare. Förvissa regionalpolitiska stöd gäller ettkvoteringsvillkor, nämligen att av detantal arbetsplatser som tillkommer till följd avstöden skall förbehållas det ena könet. Totalt setthar detta mål uppnåtts även om deregionala skillnaderna är stora.MiljöpolitikRiksdagen fastställde femton nyanationella miljökvalitetsmål (bet. 1998/99:MJU6).Målen tydliggör den ekologiska dimensionen avhållbar utveckling och skall nås inom en generation.I propositionen om svenska miljömål (prop.2000/01:130) utvecklas delmål, åtgärder ochstrategier för att uppnå miljökvalitetsmålen. Härfastslås att en framgångsrik strategi för denekologiska dimensionen av hållbar utveckling måstebaseras på en ansvarsfull förvaltning av vårnaturmiljö och vårt gemensamma kulturarv.Regeringen har gett i uppdrag attkartlägga och analysera hur bestämmelserna omstrandskydd har kommit att fungera i praktiken.Såväl förutsättningarna för stärkt strandskydd iområden med högt bebyggelsetryck som för lättnaderavseende strandskydd i glesbygdsområden ingår iutredningsuppdraget, som skall redovisas tillregeringen senast den 1 februari 2002.Kommunernas arbete för att uppnå ett hållbartsamhälle stöds av regeringen med hjälp avstatsbidraget till lokala investeringsprogram.Totalt omfattar programmet 7,2 miljarder kronorunder . 20 Allmän miljö- och naturvård s. 43) börstödet till de lokala investeringsprogrammen fasasut och ersättas med ett stöd tillklimatinvesteringsprogram.Utrikespolitiska insatserDet gränsöverskridande interregionala samarbetet påläns-, kommun- och landstingsnivå har utvecklatssnabbt . Ett exempel ärBarentsregionen, som består av trenorska fylken, och , trefinska landskapsförbund och fyra ryska regioner. Ettbetydande gränsöverskridande samarbete pågår också iden s.k. sydvästskandinaviska regionen, vilken avserdet geografiska område som sträcker sig från Oslooch ned till Öresund.Vidare kan nämnas Delegationen för utländskainvesteringar i (), vilken har tilluppgift att främja utländska investeringar iSverige. Arbetet omfattar bl.a. att knyta ihopnationella, regionala och lokala aktörer. arbete syftar till att - i samverkan medregionerna - skapa bärkraftig ekonomisk tillväxtgenom utländska direktinvesteringar.Vissa kompletterande uppgifterPropositionen om infrastruktur för ett långsiktigthållbart transportsystem (prop. 2001/02:20), vilkenpresenterades i efterpropositionen om regional utvecklingspolitik,behandlas i trafikutskott. Enligtärendeplanen kommer trafikutskottets betänkande(bet. 2001/02:TU2) att justeras av trafikutskottet idagarna.När det gäller jämställdhetsområdet har nyligenredovisats rapporten regionalpolitiken blevjämställd - jämställdhetsperspektiv påregionalpolitik (), som utarbetats av enexpertgrupp på uppdrag av regeringen. Uppdragetgällde att identifiera och dokumentera de viktigastebristerna i den regionalpolitiska utredningen frånett genusperspektiv och att analysera de lokalaarbetsmarknaderna för kvinnor respektive män m.m.Ett resultat var att kvinnors lokala arbetsmarknaderär mindre och därmed fler än mäns lokalaarbetsmarknader. Frågan ställs om detta är ettmedvetet val från kvinnornas sida. Vidare visas irapporten att kvinnor i begränsadutsträckning fått del av olika regionalpolitiskasatsningar. Det beror inte bara på att en del av deföretag kvinnor startar inte är berättigade tillstöd med gällande definitioner utan även på attregionalpolitiska satsningar inte alltid är upplagdaså att fördelning på kön är möjlig. Förslag irapporten är bl.a. att satsningarna på regionalautvecklingscentrum och affärsrådgivare för kvinnorbör förlängas och att regionala utvecklingsresurserbör kvoteras.Budgetfrågor på det näringspolitiska områdetbehandlas i utskottets betänkande Utgiftsområde 24Näringsliv (bet. 2001/02:NU1). Med hänsyn tillregeringens förslag att regional näringspolitikkommer att hänföras till den regionalautvecklingspolitiken behandlas den regionalanäringspolitiken i ett kommande avsnitt.Ett nytt politikområdeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna regeringens förslag omett nytt politikområde, som benämns Regionalutvecklingspolitik.PropositionenRegeringen föreslår att regionalpolitiken omvandlastill en ny politik för hållbar regional utveckling ialla delar av landet. Politikområdet regionalpolitikoch delområdet regional näringspolitik inomnäringspolitiken slås samman och bildar ett nyttpolitikområde: regional utvecklingspolitik.Regeringens politik har - enligt vad som sägs ipropositionen - alltmer kommit att formas avinsikten om betydelsen för en hållbar tillväxt avatt alla landets regioner utvecklas väl och av attandra politikområden utanför regionalpolitiken äravgörande för den regionala utvecklingen. Denregionala näringspolitiken, som infördes ,bygger på samverkan mellan företrädare för ettflertal statliga sektorer och utgår från regionensförutsättningar och prioriteringar. Det huvudsakligainstrumentet för genomförandet av politiken är deregionala tillväxtavtalen. Tillväxtavtalen har ipraktiken också kommit att bli ett viktigtsamordningsinstrument för regionalpolitiken.Skälet till att regeringen föreslår att slå sammanregionalpolitiken med den regionala näringspolitikenär främst att det finns starka kopplingar mellandessa, varför en samlad politik blir mer effektiv.Syftet är att etablera och utveckla en sammanhållenpolitik för alla delar av landet som kan anpassastill regionala skillnader och förutsättningar.För närvarande finns inom regionalpolitiken ensärskild gles- och landsbygdsdimension, som äveninbegriper landets skärgårdsområden. Somfunktionella regioner för en ny regionalutvecklingspolitik bör enligt regeringens bedömningi första hand de 81 lokala arbetsmarknadsregionersom utpekat fungera. Inom dessa bör såvältätorter som gles- och landsbygd ses somkompletterande områden. Med detta synsätt minskarbetydelsen av en särskild gles- ochlandsbygdsdimension enligt vad som sägs ipropositionen.MotionenI kommittémotion 2001/02:N372framförs uppfattningen att begrepp som den stora ochlilla regionalpolitiken bör avskaffas. I stället börde regionalpolitiska frågorna integreras i skatte-,närings-, arbetsmarknads-, miljö- ochjordbrukspolitik. Betoningen bör ligga på generellaåtgärder. Strukturfonderna bör dock enligtmotionärerna finnas kvar som ett eget politikområdeinom näringspolitiken.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill - i likhet med regeringen - betonavikten av att alla regioner utvecklas positivtutifrån sina egna förutsättningar. Målet är enhållbar regional utveckling - ekonomiskt, socialtoch ekologiskt - i alla delar av landet. Detta sättatt se regionalpolitiken gör det naturligt attinkludera den regionala näringspolitiken, som intehar några medel inom utgiftsområdet, i utgiftsområde19 Regional utjämning och utveckling. De regionalatillväxtprogrammen utgör därvid basen i detlångsiktiga arbetet för en regional utveckling.Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag omen omläggning av politikområdet Regionalpolitik tillatt omfatta även Regional näringspolitik ochbenämnas Regional utvecklingspolitik. Den "storaregionalpolitiken" kommer att försvinna som begrepp.Därmed avstyrker utskottet det motionsförslag sominnebär att politikområdet Regionalpolitik i stortsett skulle försvinna.Inriktning av den regionalautvecklingspolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna regeringens förslagtill mål för den regionalautvecklingspolitiken och till strategier föratt uppnå dessa mål. Det innebär attriksdagen bör avslå ett antal motioner med enannan syn på nödvändiga strategier. Jämförreservation 1 (m, kd, c, fp).PropositionenMålRegeringen föreslår att målet för den regionalautvecklingspolitiken skall vara väl fungerande ochhållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en godservicenivå i alla delar av landet.Med väl fungerande lokala arbetsmarknadsregioneravses att de är så attraktiva för människor ochföretag att det är möjligt att ta till vara denpotential och livskraft som finns i alla regioner.Med hållbar avses att politiken skall bidra till attnuvarande och kommande generationer kan erbjudassunda ekonomiska, sociala och ekologiskaförhållanden. Politiken skall därmed bidra till attöka den ekonomiska tillväxten i alla lokalaarbetsmarknadsregioner för att därigenom öka dennationella tillväxten. Vidare skall politiken ävenbidra till sociala aspekter som sysselsättning,jämställdhet och välfärd. Med en god servicenivå ialla delar av landet avses att politiken skall bidratill att människor och företag har tillgång tillkommersiell och offentlig service i tillräckligomfattning. Med kommersiell service avses främsttillgång till dagligvaror och drivmedel; medoffentlig service avses sådana funktioner somtillhandahålls av statliga och kommunala aktörer.Kollektivtrafikförsörjning räknas inte som enserviceåtgärd i detta sammanhang.De ekonomiska och sociala effekterna bör kunnaavläsas i hur väl lokala arbetsmarknadsregioner harutvecklats i termer av främst ekonomisk tillväxt ochökad sysselsättning. Vidare skall avläsning kunnaske mot de nationella jämställdhetsmålen och mot denationella kvalitetsmålen. Effekterna av politikenvad beträffar servicenivån bör kunna bedömas genomförändringar i servicetillgängligheten.StrategierMålet för den regionala utvecklingspolitiken skallenligt regeringens förslag nås genom flera offensivastrategier, i kombination med riktade åtgärder medsyfte att stärka hållbar utveckling och livskraft ialla delar av landet. Strategierna är följande:· En utvecklad styrning av statlig verksamhet.·· Tydligare regionalt utvecklingsansvar för vissapolitikområden - en utvecklad helhetssyn.·· Tydlig ansvarsfördelning mellan stat ochkommuner.·· Lärande och program som instrument förutveckling.·· Regionala jämförelser som drivkraft förförändring.·· Samverkan med EG:s struktur- och regionalpolitik.·Riktade åtgärder (redovisas i senare avsnitt).En utvecklad styrning av statlig verksamhetEnligt regeringens bedömning skall statligamyndigheter inom sina verksamhetsområden verka föratt de regionalpolitiska målen uppnås. För att iökad utsträckning uppnå målet för den regionalautvecklingspolitiken avser regeringen att utvecklastyrningen av de myndigheter vars verksamheterbidrar till att uppnå målet. principerför lokalisering av statliga verksamheter bör,enligt vad som sägs i propositionen, uppmärksammasoch beaktas.Enligt såväl verksförordningen (1995:1322) somförordningen (1998: 1634) om regionaltutvecklingsarbete ställs krav av regionalpolitisktslag på myndigheterna. De statliga bolagen omfattasdäremot inte av någon sådan reglering; speciellasamhällsintressen som skall tillgodoses framgår avderas bolagsordningar.Vidare redovisar regeringen de principer förlokalisering av statliga verksamheter som riksdagenvid olika tillfällen tagit upp. Regeringen avser attäven fortsättningsvis uppmärksamma och beakta dessaprinciper.Tydligare regionalt utvecklingsansvar för vissapolitikområden - en utvecklad helhetssynGenomförandet av politiken för regional utvecklingbör enligt regeringen primärt ske genom insatserinom de politikområden vars investeringar ochinsatser har stor strukturell betydelse för denregionala utvecklingen. Härmed avses främst regionalutvecklingspolitik, näringspolitik,arbetsmarknadspolitik, utbildningspolitik,transportpolitik, de delar av forskningspolitikensom berör utveckling av innovationssystem,landsbygdspolitik och areella näringar samtkulturpolitik.Statens roll skall mer inriktas på att stödja ochsamordna lokala initiativ och lokaltutvecklingsarbete. Regeringen anser vidare att ensektorsövergripande helhetssyn, syftande till välfungerande hållbara arbetsmarknadsregioner i alladelar av landet, skall utvecklas. Såväl instrumentsom arbetsformer bör utvecklas på detta område.Vidare omnämns regeringens förslag om regionalsamverkan och statlig länsförvaltning (prop.2001/02:7), där det föreslås att kommunalasamverkansorgan skall kunna bildas isamtliga län. Dessa skall bl.a. ansvara för attutarbeta program för länets utveckling.Tydlig ansvarsfördelning mellan stat och kommunerEnligt regeringens bedömning förutsätter etteffektivt arbete för regional utveckling en närasamverkan mellan staten och den kommunala nivån. Detär viktigt med en tydligare roll- ochansvarsfördelning på regional nivå mellan stat ochkommun. Principiella utgångspunkter för statligfinansiering av utvecklingsinsatser bör läggas fast.Partnerskap som arbetsform skapar godaförutsättningar för utvecklingsarbete.Erfarenheterna är positiva och arbetsformenbör vidareutvecklas som ett instrument för samverkanoch samråd. Det är emellertid enligt regeringensuppfattning av stor vikt att partnerskapenssammansättning breddas och tar vara på kompetensockså hos kvinnor och personer medinvandrarbakgrund.Lärande och program som instrument för utvecklingUppföljning och utvärdering bidrar till att utvecklalärandet och till att höja kvaliteten i arbetet. Denregionala utvecklingspolitiken bör präglas av ettlärande arbetssätt. Kunskaper och erfarenheter börpå ett mer metodiskt sätt användas till att förnyaoch vidareutveckla politiken.Regionala jämförelser som drivkraft för förändringJämförelser mellan regioner, nationellt ochinternationellt, kan bidra till att förstärka detegna utvecklingsarbetet och bli ett kraftfulltverktyg för förändring.Samverkan med EG:s struktur- och regionalpolitikRegeringen avser att noga följa upp resultaten av denyligen avslutade strukturfondsprogrammen liksom utvecklingen av denuvarande programmen för . Isamband med halvtidsutvärderingen kanjusteringar av medelsfördelningen mellan olikaåtgärder komma att göras, i syfte att eftersträvaökad samverkan med den nationella politiken förregional utveckling. Den nationella politiken förhållbar regional utveckling bör så effektivt sommöjligt samverka med EG:s struktur- ochregionalpolitik.Regionala tillväxtavtal/tillväxtprogramI budgetpropositionen (utg.omr. 24 s. 45) redovisarregeringen insatser inom regional näringspolitik medresultatbedömning samt analys och slutsatser. Enligtregeringens bedömning är processen medtillväxtavtalen mycket positiv och arbetsformenskall vidareutvecklas. Som en positiv faktor nämnsatt tillväxtavtalsarbetet har stärkt företagensengagemang i regional utveckling. Vidare harregeringen understrukit vikten av att lyfta frammiljö- och jämställdhetsfrågor inom tillväxtavtalen.I februari 2000 utsåg regeringen , Jämtlandoch som pilotlän för jämställdatillväxtavtal. För att utveckla arbetet medekologisk hållbarhet och lyfta fram miljö som endrivkraft för utveckling och tillväxt har regeringenutsett , och tillpilotlän.I propositionen om regional utvecklingspolitik(avsnitt 8) redovisar regeringen sin bedömning avdet kommande arbetet på detta område. Beteckningenändras från regionala tillväxtavtal till regionalatillväxtprogram, dels därför att det inte är frågaom juridiskt bindande avtal, dels därför attprogramarbetsformen bör lyftas fram. Nuvarandetillväxtavtals giltighetstid bör förlängas t.o.m. år2003 och nästa programperiod inledas år 2004.Processen bör tidsmässigt samordnas med denlångsiktiga planeringsprocessen förinfrastrukturinvesteringar. Regeringen anser attmedlen inom anslaget (33:1) Allmännaregionalpolitiska åtgärder inom utgiftsområde 19 iså stor utsträckning som möjligt bör koordinerasinom programmen. Programmens huvudsakliga inriktningbör även fortsättningsvis vara att skapa hållbarautvecklingsförutsättningar utifrån ett lokalt ochregionalt perspektiv. Näringslivets behov bör varavägledande. Tillväxtprogrammen skall godkännas avregeringen.MotionernaInriktningen av regionalpolitikenUtgångspunkterna för Moderata samlingspartiets synpå regionalpolitiken redovisas i kommittémotion2001/02:N25. Politiken måste skapa förutsättningarför olika regioners och människors möjligheter tillutveckling. Förutom vikten av ett allmänt förbättratklimat för arbete och företagande är det förlandsbygden av särskild betydelse attförutsättningarna för de traditionellalandsbygdsnäringarna förbättras. Utgångspunkten ärenligt motionärerna att företagsamhet börprioriteras framför sektorstöd och att långsiktigtillväxt betonas mer än temporärasysselsättningsökningar. Entreprenörskap är grundenför välstånd. Även kulturen kan bidra till tillväxtoch ett gott liv i hela landet, men detta kräver ettantal förändringar bl.a. på skatteområdet ochregelförenklingsområdet. Förslagen i propositionenmedför dock inte ett bättre klimat för arbete,företagande och tillväxt, och utvecklingen hämmas avde höga skatterna. Därför anser motionärerna attbl.a. inkomstskatterna måste sänkas samt attfastighets- och förmögenhetsskatten successivt skalltas bort. Även bensinskatterna bör sänkas med hänsyntill alla som behöver använda bil, men i synnerhetmed hänsyn till dem som bor på landsbygden ochsaknar andra alternativ.Vidare bör arbetsmarknadspolitiken och dessorganisation reformeras enligt motionärerna. Sverigemåste få en arbetsmarknad som är tillgänglig föralla. Arbetslinjen bör gälla fullt ut. Flera av detraditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärderna börslopas till förmån för mer individuellt inriktadeinsatser. AMS bör ersättas av en ny bantad statligmyndighet som har till uppgift att svara förnödvändig myndighetsutövning, viss administration avstöd m.m. Arbetslöshetsförsäkringen bör bli enallmän försäkring, obligatorisk för alla somuppfyller arbetsvillkoren, och ha karaktär avomställningsförsäkring.En god infrastruktur är en förutsättning förutveckling. Enligt motionärerna görs dock skildaanalyser i den föreliggande regionalpolitiskapropositionen och den framlagdainfrastrukturpropositionen. Enligt motionärerna ärkommunikationerna och särskilt de enskilda vägarnaav stor betydelse för landsbygden. Statsbidragentill de enskilda vägarna har under en rad av årskurits ned och har gjort bedömningen attdet eftersatta underhållet inte kan åtgärdas underde närmaste två åren. Under alla förhållanden är denekonomiska ramen otillräcklig.Moderata samlingspartiet anser också att en ökadmöjlighet till bebyggelse i strandnära områdenskulle skapa bättre förutsättningar att hållalandskapet levande. Tvärtemot förhållandet börutgångspunkten vara att det finns en generell rättatt bebygga sin mark nära stränder. Kommunen skalldock genom antagande av detaljplan kunna begränsadenna rätt om det kan motiveras av miljöskäl ellerför att garantera allmänheten tillgång till bad- ochfriluftsliv.Enligt motionärerna saknas utvärdering avtillväxtavtalen och omställningsprogrammen. Imotionen förordas att regionalpolitiken utvärderaskontinuerligt som grund för utformningen av denframtida politiken.Kristdemokraterna redovisar i kommittémotion2001/02:N31 grunduppfattningen att skallbyggas underifrån och inte genom centralstyrning.Tillväxtavtalen kan bli ett verktyg i denna process,men det förutsätter att framtida tillväxtavtal bliren angelägenhet. Staten bör främstkoncentrera sig på åtgärder inom den s.k. storaregionalpolitiken och att genom generella åtgärderge förutsättningar för tillväxt och utveckling.Varje nivå skall enbart lösa uppgifter som inte kanskötas av en lägre nivå enligtsubsidiaritetsprincipen. Kommunala och regionalarättigheter skall respekteras av staten.Vidare anser motionärerna att alla människoroavsett bostadsort skall kunna få del av samhälletsgrundläggande sociala rättigheter och ges rimligaförutsättningar att försörja sig. Regionalpolitikensfrämsta uppgift är att bidra till utvecklingen avlivskraftiga regioner i hela landet. Avgörande förvälfärd och tillväxt är ett näringslivsklimat somunderlättar företagandet. I Kristdemokraternaskommittémotion 2001/02:N372 redovisas en likartaduppfattning angående inriktningen avregionalpolitiken.Vidare tar motionärerna i motion 2001/02:N31 (kd)upp ett antal infrastrukturfrågor. Det är heltoacceptabelt att norrländska vägar stängs av förtrafik under tjällossningen med åtföljandemiljardförluster, anförs det. En del avenergiskatten på drivmedel bör enligt motionärernaomvandlas till väghållningsavgift för att förbättraunderhållet av vägnätet. Den framtida situationenför de enskilda vägarna är osäker; hur vägarna änklassificeras behövs ökade anslag. För mångaglesbygdsbor är bilen den enda transportmöjligheten.Därför bör den skattemässiga avdragsrätten ökas förresor till och från arbetet. anserockså att en särskild kommunikationsminister börutses.Centerpartiet framför i partimotion 2001/02:N27att det är hög tid att skapa likvärdigaförutsättningar för att tillväxt och utvecklingskall komma hela landet till del för att bryta densociala och regionala klyvning som har uppstått ilandet.