bet · GP01UBU5 · 2001-11-27 00:00:00 — Likabehandling av studenter i högskolan SammanfattningUtskottet behandlar i betänkandet proposition2001/02:27 Likabehandling av studenter i högskolanoch yrkanden i fem motioner.I propositionen föreslår regeringen en ny lag omlikabehandling av studenter i högskolan. Den skallha till ändamål att inom högskoleområdet främja likarättigheter för studenter och sökande och attmotverka diskriminering på grund avkönstillhörighet, etnisk tillhörighet, sexuellläggning och funktionshinder. Dessutom föreslåsföljdändringar i ett antal lagar. Lagbestämmelsernaskall träda i kraft den 1 mars 2002.Utskottet föreslår att antar regeringenslagförslag och avslår motionsyrkandena.Den nya lagen skall omfatta förbud mot såväldirekt som indirekt diskriminering. Högskolornaåläggs därutöver att förebygga och förhindra attnågon student utsätts för sexuella trakasserier,etniska trakasserier, trakasserier på grund avsexuell läggning och trakasserier på grund avfunktionshinder. Högskolorna skall utredaomständigheterna kring angivna trakasserier ochförhindra att dessa fortsätter. Varje högskola skallårligen ta fram en handlingsplan för de insatser sombehövs för att främja likabehandling m.m.Högskolan får inte utsätta en student eller ensökande för repressalier på grund av anmälan omdiskriminering m.m.Skadeståndsskyldighet införs för det fall att enstudent eller en sökande blivit utsatt för kränkninggenom att högskolan har åsidosatt förbuden motdirekt och indirekt diskriminering, skyldigheten attutreda och vidta åtgärder mot trakasserier ellerförbudet mot repressalier.Jämställdhetsombudsmannen, mot etniskdiskriminering, Ombudsmannen mot diskriminering pågrund av sexuell läggning respektiveHandikappombudsmannen skall ha tillsyn över lagensefterlevnad och får även som part föra talan i målom skadestånd enligt lagen.Reservationer finns från Moderata samlingspartietoch Kristdemokraterna.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Samordnad lagstiftning motdiskriminering, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub7yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:A227 yrkande 6.Reservation 1 (m)2. Utvidgad definition av begreppetstudenter i högskolanRiksdagen avslår motion 2001/02:Ub6 yrkande 1.Reservation 2 (kd) - delvis3. Högskolans planmässiga arbete motdiskriminering och trakasserierRiksdagen avslår motion 2001/02:Ub6 yrkande 2.4. Studenter med funktionshinder vid dekonstnärliga högskolornaRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr421 yrkande2.5. Studenters skydd mot sexuellatrakasserierRiksdagen avslår motion 2001/02:A211 yrkande17.6. Disciplinära åtgärder ochöverklagandenRiksdagen avslår motion 2001/02:Ub6 yrkande 3.Reservation 2 (kd) - delvis7. Lag om likabehandling av studenter ihögskolanRiksdagen antar regeringens förslag till lag omlikabehandling av studenter i högskolan.8. Anknytande lagförslagRiksdagen antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),b) lag om ändring i högskolelagen (1992:1434),c) lag om ändring i lagen (1993:792) om tillståndatt utfärda vissa examina,d) lag om ändring i lagen (1994:749) omHandikappombudsmannen,e) lag om ändring i lagen (1999:131) omOmbudsmannen mot etnisk diskriminering.Stockholm den 27 november 2001På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (),(), Per (), TorgnyDanielsson (s), (), (), (), (), (), (), AndersSjölund (m), () och ().2001/02UbU5Redogörelse för ärendetRegeringen föreslår i proposition 2001/02:27Likabehandling av studenter i högskolan en ny lag omlikabehandling av studenter i högskolan, i syfte attstärka studenternas skydd mot diskriminering pågrund av könstillhörighet, etnisk tillhörighet,sexuell läggning och funktionshinder. I anslutninghärtill föreslås ändringar i sekretesslagen(1980:100), högskolelagen (1992:1434), lagen(1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina,lagen (1994:749) om och lagen(1999:131) om Ombudsmannen mot etniskdiskriminering. Lagförslagen återfinns som bilaga 2till betänkandet.Till grund för propositionen ligger en promemoriaÅtgärder mot diskriminering i högskolan (Ds 2000:71)som utarbetats inom . Promemorianhar remissbehandlats.Ett förslag till lagrådsremiss har beretts medJämställdhetsombudsmannen, mot etniskdiskriminering, Ombudsmannen mot diskriminering pågrund av sexuell läggning, ,och förhögskolan.Lagrådet har avgivit yttrande över lagförslagen.Lagrådets synpunkt har beaktats i propositionenslagförslag.Med anledning av propositionen har väckts tvåmotioner. Därtill behandlas i ärendet tre motionerfrån den allmänna motionstiden . Förslagen imotionerna återges i bilaga 1.Utskottets övervägandenSamordnad lagstiftning motdiskrimineringUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden om ett fortsatt arbete för ensamordnad diskrimineringslagstiftning, m.m.med hänvisning till att utredningsdirektiv iärendet aviserats.Jämför reservation 1 (m).MotionerModerata samlingspartiet framför i motion2001/02:Ub7 partiets uppfattning att en generelllagstiftning mot diskriminering vore det meständamålsenliga. utgår från att det nuaktuella lagförslaget inte innebär att regeringenändrat uppfattning vad avser en samordnadlagstiftning. I väntan på beredning och förslag sominnebär att samma skydd mot diskriminering kan gällaoavsett var i livet man befinner sig, biträderModeraterna regeringens nu framlagda förslag omlikabehandling av studenter i högskolan. De villdock att gör ett tillkännagivande tillregeringen om att arbetet för en samordnaddiskrimineringslagstiftning skall fortsätta (yrk.1). föreslår vidare att den nya lagenoch universitetens och högskolornas arbete medanledning av denna skall utvärderas , omlagen inte ersatts av en samordnadlagstiftning mot diskriminering (yrk. 2).I motion 2001/02:A227 (kd) yrkande 6 ansermotionärerna att utredningen som ser översamordningen av diskrimineringslagstiftningen iarbetslivet bör utforma en lagstiftning som ocksåomfattar studerande i gymnasieskolan samt påuniversitet och högskolor. Motionen väcktes underden allmänna motionstiden och således innanförevarande proposition lades fram.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill först anföra följande om behovet aven diskrimineringslagstiftning på högskoleområdet.På det arbetsrättsliga området finns fyralagar som reglerar diskriminering i arbetslivet,nämligen jämställdhetslagen (1991:433), lagen(1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering iarbetslivet, lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet avpersoner med funktionshinder och lagen (1999:133) omförbud mot diskriminering i arbetslivet på grund avsexuell läggning.Studenter vid universitet och högskolor omfattasinte av arbetsmarknadslagarna med förbud motdiskriminering. Det finns visserligen särskildaföreskrifter i högskolelagen (1992:1434),högskoleförordningen (1993:100) och förordningen(1993:221) för som tarsikte på jämställdhet mellan kvinnor och män samtåtgärder mot sexuella trakasserier, men det saknassärskilda bestämmelser i högskoleförfattningarna omandra former av diskriminerande behandling.Utskottet delar regeringens bedömning att det ärviktigt att genom en särskild lag stärkastudenternas rättsliga skydd mot diskriminering.Härigenom blir det tydligt för alla som kommer ikontakt med högskolan att samhället inte godtarnågon form av diskriminerande behandling och attvarje tendens i den riktningen måste förebyggas ochförhindras. Könstillhörighet, etnisk tillhörighet,funktionshinder eller sexuell läggning får aldrigpåverka bedömningen av ett prov eller vem som fårplats på en utbildning.I propositionen redogörs för att två nya direktivmot diskriminering har antagits inom ramen 2000. Det ena direktivet, om likabehandlingoavsett ras eller etniskt ursprung, behandlardiskriminering både i arbetslivet och inom fleraandra samhällsområden såsom inom utbildningsområdet.Det andra direktivet, om likabehandling iarbetslivet, behandlar enbart diskriminering iarbetslivet och omfattar diskrimineringsgrundernareligion eller övertygelse, funktionshinder, ålderoch sexuell läggning.Regeringen beslutade tillkallautredningen (N 2001:01) om ett utvidgat skydd motdiskriminering (dir. 2000:106) som skall lämnaförslag till hur de båda EG-direktiven skallgenomföras i svensk rätt. Utredningen skall redovisahuvuddelen av uppdraget våren 2002.I regeringens skrivelse En nationell handlingsplanmot rasism, främlingsfientlighet, homofobi ochdiskriminering (skr. 2000/01:59) har regeringenanmält sin avsikt att i tilläggsdirektiv geutredningen om ett utvidgat skydd mot diskrimineringi uppdrag att utreda möjligheterna till en generelllagstiftning mot diskriminering som omfattar allaeller flertalet diskrimineringsgrunder ochsamhällsområden. Uppdelningen av den svenskalagstiftningen mot diskriminering i olika lagar, iförening med den senaste tidens internationellautveckling på området, ger enligt regeringenanledning att nu göra en sådan översyn. Regeringenhar också aviserat att nämnda utredning skall ges iuppdrag att överväga frågan om sammanslagning avnågra eller samtliga ombudsmän som är underställdaregeringen.Enligt uppgift från till utredningen om ett utvidgatskydd mot diskriminering komma att utfärdas föreårsskiftet.Lagrådet har i yttrande över lagrådsremissen omlikabehandling av studenter i högskolan bl.a.uttalat följande:I lagstiftningsärendet är upplyst atten utredare har tillsatts med uppgift att - bl.a.mot bakgrund av två EG-direktiv som antogs år2000 - utreda ett utvidgat skydd motdiskriminering samt att denne avses fåtilläggsdirektiv att också utreda möjligheternatill en generell lagstiftning mot diskrimineringomfattande alla eller flertaletdiskrimineringsgrunder och samhällsområden. Medhänsyn till det beredningsarbete som sålundainletts med sikte bl.a. på en mera samladdiskrimineringslagstiftning skulle det givetvisha varit fördelaktigt om en utbyggnad avlagregleringen med en helt ny lag hade kunnatgrundas på ett sådant bredare underlag som detpåbörjade utredningsarbetet kan väntas ge upphovtill. I det uppkomna läget, där det bedömtsviktigt att införa etträttsskydd för studenter som väsentligenmotsvarar vad som gäller på arbetsmarknaden, fårdock den i remissen föreslagna lösningen med ensärskild lag som följsamt modellerats efterrelevanta bestämmelser i de arbetsrättsligalagarna anses godtagbar.Utskottet tar fasta på vad Lagrådet anfört.Utskottet anser i likhet med regeringen att det intekan anses motiverat att avvakta med införande avregler mot diskriminering inom högskolan tills detaviserade utredningsarbetet är slutfört. Det ärtvärtom angeläget att sådana lagregler som gerstudenterna ett utökat rättsligt skydd träder ikraft . Att utredaren kan utgå från ett istor utsträckning samordnat regelverk mellanarbetsmarknad och högre utbildning kan inte ansesföregripa eller försvåra utredningsarbetet.Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt motionerna 2001/02:Ub7 yrkande 1 och 2001/02:A227 yrkande 6 omsamordnad diskriminerings-lagstiftning inte börföranleda något särskilt uttalande av riksdagen.Yrkandena bör avslås av . Utskottet utgårfrån att tillämpningen av den nya lagstiftningen förhögskoleområdet kommer att följas underutredningsarbetet. bör därför även avslåmotion 2001/02:Ub7 yrkande 2.Förslaget till lag om likabehandlingav studenter i högskolanUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att antarregeringens förslag till lag omlikabehandling av studenter i högskolan.Lagen bör träda i kraft den 1 mars 2002.Riksdagen bör avslå motionsyrkanden omtillkännagivanden till regeringen. Treyrkanden avser utvidgad definition avbegreppet studenter i högskolan, högskolansplanmässiga arbete mot diskriminering ochtrakasserier respektive disciplinära åtgärderoch överklaganden när det gäller högskolormed enskild huvudman. Ett par yrkanden frånden allmänna motionstiden rör studenter medfunktionshinder vid de konstnärligahögskolorna respektive studenters skydd motsexuella trakasserier. Dessa senare yrkandenfår anses tillgodosedda med den nu föreslagnalagstiftningen.Jämför reservation 2 (kd).Tillämpningsområde, ändamålsbestämmelser ochvissa definitionsfrågorPropositionenRegeringen föreslår att lagen om likabehandling avstudenter i högskolan skall gälla för de universitetoch högskolor som har staten, en kommun eller ettlandsting som huvudman och som omfattas avhögskolelagen (1992:1434). Den skall vidare gällaför de enskilda utbildningsanordnare som harexamens-tillstånd enligt lagen (1993:792) omtillstånd att utfärda vissa examina. Lagen skallvara tillämplig på grundläggande högskoleutbildningoch forskarutbildning enligt högskolelagen samtutbildning som kan leda fram till en examen somutbildningsanordnaren får utfärda enligt lagen omtillstånd att utfärda vissa examina.Enligt propositionen skall lagen ha till ändamålatt inom högskoleområdet främja lika rättigheter förstudenter och sökande och att motverkadiskriminering på grund av könstillhörighet, etnisktillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder.Lagen skall skydda studenter och sökande. Medstudent skall avses den som är antagen till ochbedriver grundläggande högskoleutbildning ellerforskarutbildning enligt högskolelagen ellerutbildning som kan leda fram till en examen som enenskild utbildningsanordnare får utfärda enligtlagen om tillstånd att utfärda vissa examina. Medsökande skall avses den som i vederbörlig ordninghar anmält att han eller hon vill antas till sådanautbildningar.MotionEnligt i motion 2001/02:Ub6yrkande 1 bör göra ett tillkännagivandetill regeringen om att den föreslagna lagen skallgälla alla grupper av studenter i högskolan. Depåtalar att det är en svaghet i lagförslaget attlagen endast skall gälla för studenter igrundläggande högskoleutbildning ochforskarutbildning. Därmed har varkenuppdragsutbildningens studenter ellerbasårsstudenter tagits med. Dessa studentgrupper börges samma rättsskydd, betonar motionärerna.Utskottets ställningstagandeRegeringen redovisar i propositionen sina motiv föratt avgränsa lagens tillämpningsområde på sätt somföreslagits. Enligt regeringen skulle det kunnaövervägas att låta den föreslagna lagen omfatta ävenandra utbildningar än grundläggandehögskoleutbildning och forskarutbildning somanordnas av en högskola, såsom förutbildning enligtförordningen (1992:819) om behörighetsgivandeförutbildning vid universitet och högskolor,uppdragsutbildning enligt förordningen (1997:845) omuppdragsutbildning vid universitet och högskolorsamt kvalificerad yrkesutbildning enligt lagen(2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning somträder i kraft . Vidare skulle mankunna överväga att den föreslagna lagen skall varatillämplig på de utbildningar som statensanktionerar genom statsbidrag, statlig tillsyneller studiestöd samt t.o.m. på utbildningar sominte alls är sanktionerade av staten.Som ett första steg i införandet av bestämmelsersom uttryckligen förbjuder diskriminering ihögskolan föreslår dock regeringen att lagen skallbegränsas till att gälla enbart sådan utbildning somkan leda fram till en examen inom grundläggandehögskoleutbildning och forskarutbildning och somregeringen med stöd av högskolelagen meddelatföreskrifter om.Enligt regeringen måste frågan om lagen ellerliknande bestämmelser skall omfatta även andrautbildningar vid högskolorna utredas särskilt.Uppenbarligen finns det klara skillnader som måsteanalyseras i fråga om utbildning enligthögskoleförfattningarna och den avtalsbaseradeuppdragsutbildningen eller andra utbildningar. I dedelar som de båda EG-direktiven anses tillämpliga påandra utbildningar ankommer det vidare på den avregeringen utsedda utredaren att föreslå debestämmelser som utredningen kan ge anledning till.Utskottet delar regeringens bedömning att det ärviktigt att klart definiera tillämpningsområdet fören lagstiftning där preciserade rättigheter ochskyldigheter införs. Detta har avgörande betydelseför rättssäkerheten, särskilt som högskolan enligtden föreslagna lagen blir skyldig att betalaskadestånd till en student eller sökande som utsattsför kränkande behandling. En sådan avgränsning somregeringen föreslår, nämligen till utbildningar därhögskolelagen och högskoleförordningen ärtillämpliga, är enligt utskottets mening tydlig.Likaså anknyter den föreslagna lagens definition avbegreppet student till formuleringen ihögskoleförordningen.Utskottet utgår från att mer generellabestämmelser om skydd mot diskriminering vidutbildning kommer att övervägas inom utredningen omett utvidgat skydd mot diskriminering. Bland annatomfattar EG-direktivet om likabehandling oavsett raseller etniskt ursprung all utbildning.Mot bakgrund av vad som här anförts anserutskottet att bör avslå motion 2001/02:Ub6yrkande 1.Utskottet konstaterar att den föreslagna lagensdefinitioner av funktionshinder och sexuell läggningmotsvarar de definitioner som finns i lagen(1999:132) om förbud mot diskriminering iarbetslivet av personer med funktionshinder ochlagen (1999:133) om förbud mot diskriminering iarbetslivet på grund av sexuell läggning. I fråga omdefinitionen av etnisk tillhörighet motsvaras den avdefinitionen i lagen (1999:130) om åtgärder motetnisk diskriminering i arbetslivet, dock med denskillnaden att begreppet ras inte har tagits med.Detta är i linje med vad uttalat om attanvändningen av ordet ras om människor iförfattningstexter riskerar att underblåsa fördomaroch att regeringen därför, där så är möjligt, börföreslå en annan definition (bet. 1997/98:KU29,rskr. 1997/98:185).Aktiva åtgärderPropositionenRegeringen föreslår att en högskola inom ramen försin verksamhet skall bedriva ett målinriktat arbeteför att aktivt främja studenters lika rättigheteroavsett deras könstillhörighet, etniskatillhörighet, sexuella läggning ellerfunktionshinder.Varje högskola skall upprätta en plan somskall innehålla en översikt över de åtgärder sombehövs för att främja en sådan likabehandling och enredogörelse för vilka av dessa åtgärder somhögskolan avser att påbörja eller genomföra underdet kommande året. En redovisning av hur deplanerade åtgärderna har genomförts skall tas in iefterföljande års plan.MotionI motion 2001/02:Ub6 yrkande 2 framhållerKristdemokraterna att det i ett inledningsskede kanvara motiverat att högskolorna planmässigt bedriverett förebyggande arbete för att snabbt komma tillrätta med de brister som finns. Förhoppningsvis kanhögskolorna emellertid upparbeta så goda struktureroch kunskaper vad gäller detdiskrimineringsstävjande arbetet, att den årligaplanen kan utsträckas till att gälla i exempelvistreårsperioder.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet.I propositionen tar regeringen jämställdhetslagensbestämmelse om jämställdhetsplan som utgångspunktför sitt förslag om en plan för främjande avlikabehandling av studenter i högskolan. Enligtjämställdhetslagen har en arbetsgivare somsysselsätter tio eller fler arbetstagare enskyldighet att upprätta en plan för sittjämställdhetsarbete. Utskottet anser i likhet medregeringen att det bör finnas en motsvarandebestämmelse för högskolan. Genom upprättandet av enplan kan mål och åtgärder konkretiseras och blitydliga och kontrollerbara för envar. Eftersom detär viktigt att arbetet bedrivs planmässigt är detmotiverat att ställa krav på att en plan skallupprättas varje år.DiskrimineringsförbudPropositionenRegeringen föreslår i propositionen följande omdiskrimineringsförbud:Lagen skall innehålla bestämmelser om förbud motdiskriminering på grund av könstillhörighet, etnisktillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder.Såväl direkt som indirekt diskriminering skall varaförbjuden oberoende av diskriminerande avsikt.Med direkt diskriminering skall avses att enstudent eller en sökande missgynnas genom att enhögskola behandlar honom eller henne mindreförmånligt än högskolan behandlar eller skulle habehandlat personer med annan könstillhörighet, annanetnisk tillhörighet, annan sexuell läggning ellerutan funktionshinder i en likartad situation.Missgynnandet skall ha samband medkönstillhörigheten, den etniska tillhörigheten, densexuella läggningen eller funktionshindret.Förbud mot direkt diskriminering skall inte gälla,om den diskriminerande behandlingen är berättigad avhänsyn till ett särskilt intresse som uppenbarligenär viktigare än intresset av att förhindradiskriminering i högskolan.Med indirekt diskriminering skall avses att enstudent eller en sökande missgynnas genom att enhögskola tillämpar en bestämmelse, ett kriteriumeller ett förfaringssätt som framstår som neutraltmen som i praktiken särskilt missgynnar personer meden viss könstillhörighet, en viss etnisktillhörighet, en viss sexuell läggning eller ettvisst funktionshinder, om inte bestämmelsen,kriteriet eller förfaringssättet objektivt kanmotiveras av ett berättigat mål och medlen ärlämpliga och nödvändiga för att uppnå målet.Förbudet mot diskriminering skall gälla när enhögskola1. beslutar om tillträde till högskoleutbildningeller vidtar någon annan åtgärd som har betydelseför tillträdet till utbildningen,2. beslutar om examination eller gör någon annanbedömning av en studieprestation,3. beslutar eller gör någon annan liknande bedömningi fråga om- tillgodoräknande av utbildning,- anstånd med studier eller fortsättning av studierefter studieuppehåll,- byte av handledare,- indragning av handledare och andra resurser vidforskarutbildning,- utbildningsbidrag för doktorander, eller4. vidtar en ingripande åtgärd mot en student.Förbudet mot direkt diskriminering skall gälla ocksånär en högskola beslutar om tillträde tillhögskoleutbildning och under utbildningen, dåhögskolan genom att göra lokalerna tillgängliga ochanvändbara kan skapa en situation för en person medfunktionshinder som är likartad med den för personerutan sådant funktionshinder, om det skäligen kankrävas att högskolan vidtar sådana åtgärder.En sökande som inte har blivit antagen till enhögskoleutbildning, som anordnas av en enskildutbildningsanordnare, skall ha rätt att på begäranfå en skriftlig uppgift av utbildningsanordnaren omvilken utbildning och vilka andra meriter den harsom blivit antagen.Det skall ligga på den student eller sökande somanser sig diskriminerad att lägga fram fakta somtalar för att det har förekommit ett sådantmissgynnande som utgör direkt eller indirektdiskriminering. Därefter övergår bevisbördan påhögskolan, som har att visa att missgynnandet saknarsamband med könstillhörigheten, den etniskatillhörigheten, den sexuella läggningen ellerfunktionshindret.MotionI motion 2001/02:Kr421 (v) yrkande 2 begärs etttillkännagivande om att regeringen bör komma medförslag till hur de konstnärligahögskoleutbildningarna skall kunna tillmötesgåelever med funktionshinder. Motionärerna menar attdet inte kan vara så att talang och förmåga tillkonstnärligt skapande står i relation till om enperson har ett funktionshinder eller ej. Det skallinte råda någon diskriminering av elever medfunktionshinder på de konstnärliga högskolorna,betonar de.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att diskrimineringsförbuden ilagförslaget utformats i överensstämmelse med EG-rätten och de definitioner som finns i dearbetsrättsliga lagarna som förbjuderdiskriminering. Förbuden omfattar både direkt ochindirekt diskriminering. Även i fråga om principenom delad bevisbörda, har de arbetsrättsliga lagarnapå området följts. Utskottet anser att det ärriktigt att en samordning görs av bestämmelserna påområdet.Med anledning av motionsyrkandet vill utskottetpåpeka att den föreslagna lagen om likabehandling avstudenter i högskolan självfallet kommer att varatillämplig på de konstnärliga högskolorna.Regeringen för i propositionen ett resonemangkring diskriminering på grund av funktionshinder. Omett funktionshinder inte påverkar de sakligaförutsättningarna för utbildningen och denfunktionshindrade studenten och andra ickefunktionshindrade studenter deltar i sammautbildning och i övrigt är jämförbara föreligger enlikartad situation.