bet · GP01MJU3 · 2001-11-01 00:00:00 — Under pågående planperiodgenomför trafikverken och Försvarsmakten bullerskyddsåtgärder föratt minska de allvarligaste störningarna. Med en fortsatt statligfinansiering och ett fördjupat kommunalt engagemang och nyaförutsättningar för planering bedömer regeringen attdelmålet kommer att uppnås. För att miljökvalitetsmålet skall kunnauppnås krävs dels ett framgångsrikt arbete på nationellt ochinternationellt plan för att minska bullret från källorna, delsåtgärder för att minska annat buller än trafikbuller.Uttag av naturgrusArbetet med att minska uttaget av naturgrus och att öka andelenåteranvänt material bör fortsätta i samarbete med branschen.Sveriges geologiska undersökning (SGU) bör få i uppdrag atttillsammans med berörda intressenter och sektorsmyndigheter utvecklafrivilliga överenskommelser. En utvärdering bör sedan tjäna somunderlag för vidare överväganden. I uppdraget bör ingå att utvecklakravspecifikationer och metoder för att avgöra vilka hushållnings-och miljöaspekter som bör gälla för användningen av naturgrus ochalternativa material.AvfallOmställningen till ett ekologiskt hållbart omhändertagande av avfallbör fortsätta enligt tidigare riktlinjer, dvs. mängden avfall förslutlig behandling och avfallets farlighet bör minska somavfallet bör behandlas utifrån dess inneboende egenskaper. Dentotala mängden genererat avfall bör inte heller öka. Regeringen görbedömningen att det finns goda möjligheter att nå delmålet att skapasäkra deponier med enhetlig standard. Styrinstrument för detta målfinns redan i form av EG-direktiv för deponering och avfall.Regeringen anser att redan vidtagna åtgärder i övrigt kommer atträcka för att bidra till att målet kan nås. Det behövs dock enutvärdering och analys av de ekonomiska och miljömässigakonsekvenserna av att införa en skatt på förbränning av avfall. Närdet gäller delmålet att den totala mängden genererat avfall inte böröka gör regeringen bedömningen att föreslagna åtgärder understrategin för giftfria och resurssnåla kretslopp, som omfattar enmiljöorienterad produktpolitik, kommer att bidra till att delmåletuppfylls.Energianvändning m.m. i byggnaderEnergianvändningen i byggnader bör minska i både nya och befintligabyggnader. Användningen av fossil energi i bostäder och lokalerskall minska kontinuerligt. har lämnat förslagtill delmål även beträffande inomhusmiljön. Inomhusmiljön ochenergianvändningen i byggnader påverkar varandra ömsesidigt, varfördessa frågor bör belysas ytterligare. Regeringen avser att senareåterkomma till med sina överväganden i dessa frågor. I detsammanhanget kommer regeringen också att ta upp radonfrågorna, somav kommittén har redovisats under miljökvalitetsmålet Säkerstrålmiljö. Vad gäller frågan om direktverkande elvärme bör följandenoteras. Effekterna av ett eventuellt förbud mot direktverkandeelvärme i nya byggnader bör analyseras liksom effekterna avatt begränsa möjligheterna till sådan värme i nya fritidshus.Energi- och miljödeklarationer av byggnader är åtgärder som syftartill att bl.a. minska energianvändningen. Frågan ingår i detpågående regeringsuppdraget till att bedriva enförsöksverksamhet med att deklarera byggnader.Återföring av fosfor till kretsloppetFosfor från organiskt avfall och avloppsslam bör ingå i kretsloppetmellan stad och land och återföras till jordbruksmark eller annanproduktiv mark utan risk för hälsa och miljö. saknasdock det tekniska underlag som möjliggör ett kvantitativt ochtidsatt delmål för denna fråga. Som en konsekvens av uppfyllelsen avmiljökvalitetsmålet En giftfri miljö bör dock även avloppsslam påsikt bli så rent att det kan återföras till jordbruksmark.Ny teknik bör utvecklas och införas för att skapa rena ocheffektiva kretslopp av fosfor. bör få i uppdrag atttillsammans med berörda parter ta fram en långsiktig strategi föråterföring av fosfor till . Regeringen avser att senast år2005 återkomma med förslag till delmål.Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö bör i ettgenerationsperspektiv enligt regeringens bedömning innebära bl.a.följande:1. Den bebyggda miljön ger skönhetsupplevelser och trevnad samt harett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kulturså att alla människor ges möjlighet till ett rikt och utvecklandeliv och så att omfattningen av människors dagliga transporter kanminskas.2.3. Det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form avbyggnader och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap medsärskilda värden värnas och utvecklas.4.5. En långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur utvecklas, både vidnylokalisering av byggnader, anläggningar och verksamheter ochvid användning, förvaltning och omvandling av befintligbebyggelse.6.7. Boende- och fritidsmiljön, samt så långt möjligt arbetsmiljön,uppfyller samhällets krav på gestaltning, frihet från buller ochtillgång till solljus, rent vatten och ren luft.8.9. Natur- och grönområden med närhet till bebyggelsen och med godtillgänglighet värnas så att behovet av lek, rekreation, lokalodling samt ett hälsosamt lokalklimat kan tillgodoses.10.11.Den biologiska mångfalden bevaras och utvecklas.12.13.Transporter och transportanläggningar lokaliseras och utformas såatt skadliga intrång i stads- och naturmiljön begränsas och såatt de inte utgör hälso- eller säkerhetsrisker eller i övrigt ärstörande för miljön.14.15.Miljöanpassade kollektivtrafiksystem av god kvalitet finnstillgängliga och förutsättningarna för säker gång- ochcykeltrafik är goda.16.17.Människor utsätts inte för skadliga luftföroreningar,bullerstörningar, skadliga radonhalter eller andra oacceptablahälso- eller säkerhetsrisker.18.19.Mark- och vattenområden är fria från gifter, skadliga ämnen ochandra föroreningar.20.21.Användningen av energi, vatten och andra naturresurser sker påett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt och främstförnybara energikällor används.22.23.Naturgrus nyttjas endast när ersättningsmaterial inte kan komma ifråga med hänsyn till användningsområdet.24.25.Naturgrusavlagringar med stort värde fördricksvattenförsörjningen och för natur- och kulturlandskapetbevaras.26.27.Den totala mängden avfall och avfallets farlighet minskar.28.29.Avfall och restprodukter sorteras så att de kan behandlas eftersina egenskaper och återföras i kretsloppet i ett balanseratsamspel mellan bebyggelsen och dess omgivning.30.MotionernaPlaneringsunderlagMotionärerna i motion MJ45 (m) begär att beslutar attdelmål 1 under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö skall haföljande lydelse: skall all fysisk planering och alltsamhällsbyggande ta hänsyn till och i möjligaste mån anpassas tillden övergripande målsättningen att uppnå en ekologiskt hållbarsamhällsutveckling (yrkande 27).Enligt motion MJ42 (s) bör det i delmål 1 ingå att det senast år2010 skall finnas program för hur behovet av lokal odling skalltillgodoses. I motion MJ45 (m) påpekas att en ökad andel hårdgjordyta i många fall är ofrånkomlig om man vill kunna utveckla ochexpandera tätorter (yrkande 26). I motion Bo223 (c) framhålls attgrönytornas skötsel och utbredning måste ses som en integrerad delav en god stadsmiljö (yrkande 6). Målkonflikter, prioriteringar ochavvägningar såväl mellan miljömålen som mot andra samhällsmål vadavser produktionsanläggningar för vindkraft lyfts fram i motion MJ41(m) yrkande 1.BullerI motion MJ44 (fp) krävs lagstiftning mot buller från fler källor äntrafiken (yrkande 2 delvis). Enligt motion MJ797 (fp) bör takten ibullerarbetet öka (yrkande 1). bör få ett tydligt,långsiktigt uppdrag att kraftfullt arbeta med bullerfrågornasärskilt på det långsiktiga strategiska planet (yrkande 2). När detgäller buller från markbunden trafik skall eftersträvas att även geboende tillgång till en god ljudmiljö (yrkande 3). Lagstiftningenbehöver stärkas så att miljömyndigheter med kraft kan driva frågorom bullersanering (yrkande 4). Regeringen bör med hög prioritetdriva bullerfrågorna internationellt, särskilt inom EU (yrkande 5).För att förebygga tinnitus bör enligt motion MJ707 (m) gränsvärdeninföras för buller vid evenemang. Som exempel föreslås ioffentliga och allmänna lokaler. I motion Bo509 (mp) begärs attgränsvärden för buller på arbetsplatser och ute i samhället tas fram(yrkande 3). Bulleraspekten som ett kvalitetskrav på produkter vidupphandling betonas i yrkande 4. I motion MJ41 (m) framhålls att enny gränsvärdesnorm för buller för vindkraft bör arbetas fram(yrkande 2). Respektavstånd bör införas för att skydda människorfrån buller, skuggflimmer och visuell nedsmutsning (yrkande 3).AvfallEnligt motion MJ46 (c) bör fastställa Miljömålskommitténsförslag till delmål: "ingår fosfor frånavfall och avlopp i kretsloppet och kan återföras till jordbruksmarkeller annan produktiv mark utan risk för hälsa och miljö" (yrkande24).Som åtgärder för minskat avfall föreslås i motion MJ44 (fp) attett system med kretsloppsförsäkringar inrättas och pant på batteriersnarast införs (yrkande 2 delvis).I motion MJ765 (fp) framhålls att i sitt arbete inom EUbör verka för att övertyga förpackningsindustrin i omfiberförpackningens alla möjligheter (yrkande 2).Energianvändning m.m. i byggnaderMotionärerna i motion MJ45 (m) anser att skäl saknas för ett förbudmot installation av direktverkande elvärme i nya byggnader (yrkande28). Som led i arbetet med förbättrad energianvändning ochenergieffektivisering föreslås i motion MJ46 (c) uppvärmning avbostäder med biobränslen, ändrade bidragsregler när det gällerkonvertering från el till uppvärmning med fjärrvärme eller husegenvärmekälla samt ändrade taxeringsregler för fastigheter (yrkande25).Utskottets ställningstagandePlaneringsunderlagFrågor om att utveckla en god och hälsosam livsmiljö i städer,tätorter och annan bebyggd miljö är av central betydelse församhällsplaneringen och förutsätter samordning mellan olikasamhällssektorer och samverkan mellan berörda aktörer. Somregeringen anför gäller detta särskilt miljökvalitetsmåletspreciseringar av natur- och kulturmiljö, biologisk mångfald,transporter och energianvändning, där åtgärderna för att uppnå målenberör många verksamhetsfält och ofta är sinsemellan beroende.Utvecklade program och strategier för sådana frågor ger underlag ochutgångspunkter för en fysisk planering och ett samhällsbyggande sombidrar till att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. I likhetmed regeringen anser utskottet att det finns anledning att läggaökad vikt vid att ta fram planeringsunderlag av särskild betydelseför den ekologiska dimensionen i arbetet för en hållbar utveckling.Program och strategier behöver utvecklas för miljöanpassadetransportsystem, för hur grön- och vattenområden jämtekulturhistoriska och estetiska värden skall tas till vara ochutvecklas samt för miljöanpassning av energiförsörjningen. Med detanförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till delmål 1under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö och avstyrker motionMJ45 (m) yrkande 27.Miljökvalitetsmålet innebär bl.a. att natur- och grönområden mednärhet till bebyggelsen och med god tillgänglighet värnas så attbehovet av lek och rekreation, lokal odling och ett hälsosamtlokalklimat kan tillgodoses. Närheten till parker och naturområdenär av stor betydelse för livskvaliteten i städer och närorter ochbidrar till att förbättra luftkvalitet och lokalklimat och förreningen av förorenat ytvatten. De bör därför skyddas och vårdassamtidigt som möjligheten att skapa nya attraktiva områden bör tastill vara. Målet innebär också att den biologiska mångfalden och detkulturhistoriska arbetet som är knutet till parker och naturområdenbevaras och utvecklas. Det är enligt utskottets mening angeläget attgrönområden värnas i sin helhet och att sammanhängande natur- ochgrönområden liksom spridningskorridorer mellan områdena skyddas. Somregeringen anför behöver program och strategier utvecklas bl.a. förhur grön- och områden skall tas till vara. I detta arbete är lokalanpassning utifrån platsens och regionens förutsättningar av storbetydelse. Det är således i första hand en uppgift för kommuner ochlänsstyrelser att med stöd av centrala myndigheter ta fram sådanaprogram och strategier. Denna uppfattning kommer också till uttrycki bostadsutskottets yttrande 2001/02:BoU3y, som fogats till dettabetänkande. Med det anförda avstyrker utskottet motion MJ45 (m)yrkande 26. Det anförda innebär också att motionerna MJ42 (s) ochBo223 (c) yrkande 6 kan anses tillgodosedda utan någon riksdagensvidare åtgärd.Miljökvalitetsmålet innebär bl.a. att användningen av energi,vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt,resursbesparande och miljöanpassat sätt och att främst förnybaraenergikällor används. Inför en omställning av energisystemet ihållbar riktning kommer såväl energieffektivisering som användningav förnybara energikällor att spela stor roll. En utveckling av deförnybara energislagen vindkraft och bioenergi bidrar direkt ellerindirekt till uppfyllelsen av flera av miljömålen. uppståremellertid ofta påtagliga effekter och konflikter med andra mål.Miljöhänsyn och anpassning till lokala förhållanden med stor omsorgvid val av lokalisering och utformning av anläggningarna är enligtutskottets mening nödvändiga utgångspunkter när det gäller enutveckling av energiproduktion från vindkraft och bioenergi.Underlag som kan öka kunskapen om nytta och konsekvenser avalternativa val underlättar allmänhetens medverkan och inflytande iprocessen. Som utskottet anfört ovan ger utveckling av program ochstrategier för frågor om bl.a. miljöanpassad energiförsörjningunderlag och utgångspunkter för den fysiska planeringen och bättreförutsättningar för samordning mellan olika samhällssektorer ochsamverkan mellan berörda aktörer. Med den anförda finner utskottetsyftet med motion MJ41 (m) yrkande 1 i allt väsentligt tillgodosett.BullerRegeringens förslag om delmål för buller fokuserar på trafikbuller,som är det bullerslag som stör flest människor. Med tanke på attbullerproblemen ökar, bl.a. på grund av den ökandetrafiken, gäller det att vidta åtgärder så att färre människorutsätts för buller överskridande de riktvärden som ställtsig bakom (bl.a. prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7). För att nådelmålet bedömer utskottet i likhet med regeringen att det krävsbåde statliga och kommunala insatser och ett aktivt förebyggandearbete. En verklig framgång i arbetet med att minska antaletbullerstörda människor kräver insatser både på nationell ochinternationell nivå för att minska bullret vid källan. På lång siktväntas de stora förbättringarna åstadkommas med hjälp avteknikutveckling och genom åtgärder i den fysiska planeringen sombl.a. syftar till att miljöanpassa transporterna medan direktabullerskyddsåtgärder, som är viktiga för att minska bullret vid demest utsatta miljöerna, kommer att utgöra endast en mindre del avinsatserna. Enligt utskottets bedömning kommer det arbete somplaneras att genomföras bl.a. på EU-nivå för att bekämpa bullret vidkällorna, dvs. arbetet med att få ned bullernivåerna från bl.a.fordon och däck, inte att få genomslag förrän . Inteheller vissa nationella åtgärder kommer att få effekt påbullernivåerna förrän under . Utskottet delarregeringens uppfattning att det är för tidigt attfastställa ett mål för . Inte heller föreligger i dagförutsättningar att fastställa förslag (SOU2000:52) om en minskning av antalet människor som utsätts förtrafikbullerstörningar som överstiger fastställda riktvärden . Av propositionen framgår att regeringen följerutvecklingen på det kommunala området och avser att återkomma medytterligare delmål för buller efter den första uppföljningen avmiljömålen. Utskottet tillstyrker således att delmålet för bullerskall vara i enlighet med regeringens förslag, dvs. en minskning med5 % jämfört med . Det kan tilläggas attregeringen i den framlagda propositionen om infrastrukturför ett långsiktigt hållbart transportsystem (2001/02:20, bet.2001/02:TU2) betonar att åtgärder för att minska bullret längsbefintliga vägar och järnvägar är väsentliga delar i arbetet med attåstadkomma ett långsiktigt hållbart transportsystem. Med det anfördafår syftet med motion MJ797 (fp) yrkande 3 anses tillgodosett.Utskottet tillstyrker därmed delmål 3 under miljökvalitetsmålet.För att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö skall kunna uppnåskrävs också handlingsprogram även för trafikbuller i andra miljöeroch för andra typer av buller än trafikbuller. Som framgår avpropositionen har regeringen för avsikt att ge iuppdrag att tillsammans med övriga berörda myndigheter utarbeta ettsådant handlingsprogram.Tätortsnära bullerfria områden är värdefulla och bör därför tastill vara. De är emellertid dåligt kartlagda, varför ett arbete föratt identifiera och kartlägga dessa områden bör inledas. Somregeringen anför har i sin roll som samordnandemyndighet för bullerfrågor ett särskilt ansvar för att se över dedefinierade riktvärdena och om det behövs föreslå ytterligareriktvärden för buller i andra miljöer än de som finns uttryckta idagens fastlagda riktvärden. Av propositionen framgår att regeringenavser att ge ett tydligt samordnings- ochuppföljningsansvar för arbetet med att nå bullermålet. Utskottetförutsätter att frågor om buller kommer att behandlas även i den avregeringen aviserade propositionen om inomhusmiljön.I likhet med bostadsutskottet (yttr. 2001/01:BoU3y) kan utskottetkonstatera att de frågor som tas upp i motionerna MJ41 (m) yrkandena2 och 3, MJ707 (m), MJ797 (fp) yrkandena 1 och 2 och Bo509 (mp)yrkandena 3 och 4 i många fall är eller kommeratt bli föremål för ytterligare uppmärksamhet från regeringens sida.Syftet med motionerna i aktuella delar får därmed anses i alltväsentligt tillgodosett.Med tanke på bullerfrågornas karaktär är det internationellaarbetet på bullerområdet inte minst viktigt och bör därföräven fortsättningsvis medverka aktivt i EU:s ochVärldshälsoorganisationens (WHO) arbete på området. Inom EU börarbetet inriktas på att påskynda den tekniska utvecklingen motminskat buller från fordon, däck och vägbeläggningar. I sammanhangetvill utskottet erinra om direktivet om buller i miljön frånutrustning som är avsedd att användas utomhus (2000/14/EG). Iarbetet med direktivet som omfattar ett sextiotal typer avutrustning, t.ex. gräsklippare, motorsågar, byggnadshissar ochsopcontainrar, har spelat en aktiv roll. Det föreliggersåledes ingen åsiktsskillnad härvidlag mellan utskottet, regeringenoch motionärerna i motion MJ797 (fp) yrkande 5. Motionen i denna delfår därmed anses tillgodosedd.Som regeringen anför kan erfarenheterna av tillämpningen avmiljöbalken och anknuten lagstiftning med vägledning av miljö- ochtransportmålen visa att behov föreligger av ytterligare förändringarav lagstiftningen. I det sammanhanget bör även uppmärksammas andrabullerstörningar än trafikbuller. Syftet med motionerna MJ44 (fp)yrkande 2 delvis och MJ797 (fp) yrkande 4 kommer således att blitillgodosett utan något särskilt uttalande härom.AvfallAvfallsområdet har stått i fokus för ochregeringens arbete med produkters miljöbelastning. En övergripanderiktlinje för avfallshanteringen är att minska mängden avfall förslutlig behandling, att minska avfallets farlighet samt att behandlaavfallet utifrån dess inneboende egenskaper (prop. 1997/98:145, bet.1998/99:MJU6). Avfall som deponeras ger emellertid upphov tillmiljöproblem. Föroreningar i avfallet sprids i deponin samt i markenoch i grundvattnet närmast deponin, vilket bidrar till övergödningoch försurning av sjöar och vattendrag. Gifter kan också läcka utoch bl.a. bildas metangas i deponin, vilket bidrar tillväxthuseffekten. För att minska de negativa effekterna pådeponeringen av avfall är det enligt utskottets mening angeläget attinföra högt ställda miljökrav på existerande och kommande deponier.Det är också angeläget att minska mängden avfall som deponeras.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag till delmålen 5och 6 under miljökvalitetsmålet En god bebyggd miljö.Enligt utskottets mening bör fosfor från organiskt avfall ochavloppsslam ingå i kretsloppet mellan stad och land och återförastill jordbruksmark eller annan produktiv mark utan risk för hälsaoch miljö. saknas emellertid det tekniska underlagsom möjliggör ett kvantitativt och tidsatt delmål för denna fråga.Som en konsekvens av uppfyllelsen av miljökvalitetsmålet en giftfrimiljö bör dock även avloppsslam bli så rent att det kanåterföras till jordbruksmark. Ny teknik bör utvecklas och införasför att skapa rena och effektiva kretslopp av fosfor.Naturvårdsverket bör därför få i uppdrag att tillsammans med berördaparter ta fram en långsiktig strategi för återföring av fosfor tillåkermark. Som regeringen anför bör strategin också innehålla ettkvantitativt och tidsatt delmål. I propositionen uttalar regeringensin avsikt att återkomma till med förslagtill sådant delmål. Det anförda innebär att utskottet avstyrkermotion MJ46 (c) yrkande 24 i den mån motionsyrkandet inte kan ansestillgodosett.Sedan inträde i EU är kretsloppsanpassning ett av de fyrasakområden som prioriterats särskilt. Kretsloppsanpassningen är ettområde där internationellt samarbete är särskilt viktigt för att nåde av riksdag och regering fastställda nationellamiljökvalitetsmålen och en god miljö i hela . När det gälleren aktiv produkt- och avfallsstrategi kommer det att i framtidenvara viktigt att främja produkter som från början är konstrueradeatt bli återvinningsbara. Dessa principer återfinns även ikommissionens förslag till EU:s sjätte miljöhandlingsprogram. Detföreligger således inte några grundläggande skillnader mellanutskottets uppfattning och syftet med motionerna MJ44 (fp) yrkande 2delvis och MJ765 (fp) yrkande 2. Utskottet är emellertid inte berettatt föreslå något särskilt uttalande med anledning av motionerna idessa delar.Energianvändning m.m. i byggnaderEnergianvändningen i byggnader bidrar i betydande omfattning tillmiljöbelastningen, och sektorn bostäder, service m.m. svarar för av utsläppen av koldioxid. Eftersom det främst är förbränning avfossila bränslen som bidrar till miljöbelastningen måsteanvändningen effektiviseras och även minska i omfattning. Enligttillgängliga uppgifter var den slutliga användningen av energiungefär densamma som trots nettotillskott avbyggnader. Utskottet anser det mot denna bakgrund rimligt attmiljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokalerminskar och är lägre än . Detta bör vara möjligtbl.a. genom att den totala energianvändningen effektiviseras för attpå sikt minska. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslagtill delmål 7 under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö.Inomhusmiljön och energianvändningen i byggnader påverkar varandraömsesidigt, varför dessa frågor bör belysas ytterligare. Ipropositionen uttalar regeringen sin avsikt att senare återkommatill med sina överväganden på området. Vad gäller fråganom direktverkande elvärme vill utskottet anföra följande. Som följdav det energipolitiska beslutet lämnades till utgången av år1999 statligt ekonomiskt stöd för att bl.a. främja övergång frånuppvärmning med direktverkande el i befintliga bostadshus till andraformer av uppvärmning, däribland vattenburna uppvärmningssystem. Ilikhet med regeringen gör utskottet bedömningen att nya låsningartill direktverkande elvärme, som minskar möjligheterna att användat.ex. förnyelsebara energikällor, bör undvikas. Därför bör en analysgöras av konsekvenserna av ett eventuellt förbud mot uppvärmning meddirektverkande el i nya byggnader liksom av effekterna av attbegränsa direktelvärme i nya fritidshus. I sammanhanget villutskottet erinra om att energi- och miljödeklarationer av byggnaderär åtgärder som syftar till att bl.a. minska energianvändningen.Frågan ingår i det pågående uppdraget till att bedriva enförsöksverksamhet med olika typer av deklaration av byggnader såsomkvalitetsdeklaration, miljödeklaration och energideklaration.Utskottet, vars uppfattning i frågan delas av bostadsutskottet(yttr.