bet · GP01SFU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Regeringenhar på tilläggsbudget föreslagit att 50 miljonerkronor avsätts till denna verksamhet redan under2001.I samband med behandlingen av regeringensproposition /2000:149 Nationell handlingsplanför utveckling av hälso- och sjukvården begärderiksdagen på förslag av socialutskottet (bet.2000/01:SoU5) att regeringen skyndsamt skulleåterkomma till med ett förslag omfinansiell samordning mellan olika myndigheter isyfte att öka hälsan och minska antaletsjukskrivningar. Mot bakgrund härav föreslårregeringen att av Dagmarmedlenskall få användas för finansiell samordning under2002. Av medlen under anslaget 19:1 används 100miljoner kronor och av medlen under anslaget 13:3Bidrag till hälso- och sjukvård inom utgiftsområde 9används . Regeringen, som avseratt återkomma om den finansiella samordningensnärmare utformning, är även beredd att itilläggsbudget eller ibudgetpropositionen pröva om ytterligaremedel skall göras tillgängliga för denna verksamhet.De senaste årens reallöneökningar har enligtregeringen luckrat upp inkomstbortfallsprincipen ochprivata och avtalsmässiga försäkringslösningar harfått en allt större betydelse. Enligt regeringen ärdet av yttersta vikt att de senaste årens utvecklingmed allt större andel av inkomsterna över takethindras genom att inkomsttaket höjs. En annananledning till att taket bör höjas är kritiken attden enskilde får betala två gånger för sinförsäkring, dvs. både genom arbetsgivaravgiften ochgenom privata lösningar. Regeringens avsikt ärdärför att höja taket från 7,5 till 10 prisbasbeloppfr.o.m. om det statsfinansiella lägettillåter det. Utgiftsökningen för sjuk- ochföräldraförsäkringen beräknas uppgå till ca1 miljard kronor 2003 och ca 2 miljarder kronor2004. Genom denna förändring beräknas andelenpersoner med inkomster överstigande taket att uppgåtill 8 %.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2002ModeraternaMargit m.fl. (m) begär i motion Sf382yrkande 12 att beslutar att för budgetåret2002 till anslaget 19:1 anvisa 10 068 miljonerkronor mindre än vad regeringen föreslagit.I samma motion begärs tillkännagivanden om attersättningsnivån i rehabiliteringspenningen bör vara80 % av sjukpenninggrundande inkomst (yrkande 1),att ytterligare en karensdag den åttondefrånvarodagen införs (yrkande 2) och attsjukpenninggrundande inkomst beräknas på ettgenomsnitt av de två föregående årens inkomst(yrkande 3). I yrkandena 4 och 5 begärstillkännagivanden om att sjuk- ochrehabiliteringsersättning skall utges för lönedelarupp till 7,5 inkomstbasbelopp och att det s.k. taketi sjukpenningen indexeras med inkomstbasbelopp somgrund. I yrkande 6 begärs avslag på regeringensstrategi för att motverka ohälsa i arbetslivet och iyrkande 7 ett tillkännagivande om atthavandeskapspenningen flyttas till utgiftsområde 10.I yrkande 8 begär motionärerna ett tillkännagivandeom att sjukskrivningar på grund av trafikolyckor böröverföras från sjukförsäkringen tilltrafikskadeförsäkringen.Även i motion Sf401 yrkande 6 i denna del avMargit m.fl. (m) begärs ett tillkännagivandeom att havandeskapspenningen förs till anslaget19:1.I motion Sf328 av m.fl. (m) begärstillkännagivanden om att rehabiliteringspenning börutges av sjukpenninggrundande inkomst(yrkande 1), att rehabiliteringspenning skallberäknas på ett genomsnitt av de två föregåendeårens inkomst (yrkande 2) och att en karensdaginförs i rehabiliteringspenningen den åttondefrånvarodagen (yrkande 3).Även i motion Sf403 av m.fl. (m)begärs i yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om attsjukpenninggrundande inkomst för sjuk- ochrehabiliteringspenning skall beräknas på de tvåföregående årens inkomst och att en karensdag skallinföras i sjuk- och rehabiliteringspenningen denåttonde frånvarodagen.KristdemokraternaDésirée m.fl. (kd) begär i motionSf354 yrkande 9 i denna del att beslutaratt för till anslaget 19:1 anvisa mindre än vad regeringenföreslagit.I samma motion, yrkande 1, begärs beslut om attinföra en ny rehabiliteringsförsäkring fr.o.m. den 1juli 2002 i enlighet med förslag ibetänkandet Rehabilitering till arbete (SOU2000:78). I yrkande 3 begärs beslut om att införa enny modell för trafikförsäkringen. Motionärerna anseratt personskador på grund av trafik bör föras tilltrafikförsäkringen. I yrkande 4 begärs beslut attinföra en andra karensdag i sjukförsäkringen medbibehållet högkostnadsskydd om högst tio karensdagarper år. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande ombehovet av regeländringar i karenssystemet.Motionärerna framhåller att personer med deltid,skiftarbete, timanställning eller fler arbetsgivarei praktiken kan få fler karensdagar. I yrkande 6begärs ett beslut om en ny beräkningsgrund försjukpenninggrundande inkomst. Enligt motionärernabör sjukpenninggrundande inkomst beräknas påsnittinkomsten ochskattepliktiga förmåner och semesterersättning görassjukpenninggrundande. I yrkande 7 begärs beslut omavskaffa de fasta stegen i sjukersättningen och attersättning i stället skall kunna lämnas i proportiontill nedsättningen av arbetsförmågan.Även i motion Sf392 yrkande 30 av . (kd) begärs beslut att skattepliktiga förmåneroch semesterersättning skall varasjukpenninggrundande.I motion Sf391 av m.fl.(kd) begärs i yrkandena 1-3 beslut om en nyrehabiliteringsförsäkring fr.o.m. den 1 juli 2002och att regeringen dels påbörjar det nödvändigalagstiftningsarbetet, dels tillsätter enorganisationskommitté med ansvar för genomförandet.Även m.fl. (kd) begär i motion A204yrkande 7 att regeringen lägger fram förslag till enny rehabiliteringsförsäkring.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf322yrkande 1 i denna del att beslutar att till anslaget 19:1 anvisa mindre än vad regeringen förslagit.Motionärerna anser att deras satsningar på aktivaåtgärder i stället för passiva kommer att minskakostnaderna för sjukpenning. Vidare kan kostnadernaminska genom att den sjukpenninggrundande inkomstenbaseras på historisk inkomst.I samma motion, yrkande 2, begärs etttillkännagivande om att avanslaget 19:1 skall användas tillrehabiliteringsersättning och rehabiliteringsstöd,och i motsvarande grad skall sjukpenningen minskas.I yrkande 3 begärs att beslutar att 500miljoner kronor av anslaget 19:1 avsätts förfinansiell samordning (eller motsvarande) och förrehabiliteringsutredningar m.m.I motion Sf245 yrkande 3 i denna del av AgneHansson m.fl. (c) begärs förslag om en höjning avgrundnivån till per dag i bl.a.sjukpenningen.I motion Fi293 yrkande 14 i denna del av AgneHansson m.fl. (c) begärs beslut attförsäkringskassorna får disponera upp till10 % av anvisade medel för sjukpenning ochrehabiliteringsersättning på det sätt som gällde iFinsam- och Socsamförsöken.FolkpartietLars m.fl. (fp) begär i motion Sf380yrkande 5 i denna del att beslutar att till anslaget 19:1 anvisa mindre än vad regeringen föreslagit.Ett likalydande yrkande återfinns i motion Fi294yrkande 14 i denna del av m.fl.(fp).I motion Fi294 yrkande 23 begärs förslag tilllagändring så att sjukförsäkringens kostnader förtrafikolyckor förs över till trafikförsäkringen.I motion Sf256 av m.fl. (fp)begärs i yrkandena 1 och 5 dels förslag om attförlänga rätten till närståendepenning och ledighetför vård av närstående , dels attriksdagen beslutar att för tillanslaget 19:1 anvisa mer änregeringen.I motion Sf395 av m.fl. (fp)begärs i yrkandena 5 i denna del och 7tillkännagivanden dels om att höja taket bl.a. isjukförsäkringen till 10 prisbasbelopp, dels om enbegränsning av sjukskrivningsperioden till . Iyrkande 8 i denna del begärs ett tillkännagivande omatt Finsamregler skall få tillämpas i hela riket.Motionärerna anser att fr.o.m.2002 skall få disponera av anvisademedel för sjukpenning, arbetsskadesjukpenning ochrehabiliteringsersättning på det sätt som gällde iFinsam- och Socsamförsöken. I yrkande 10 begärmotionärerna ett tillkännagivande om enrehabiliteringsgaranti. Senast efter fyra veckorssjukskrivning skall enligt motionärerna denförsäkrade få en rehabiliteringsutredning avförsäkringskassan.Övriga motionerBo Könberg m.fl. (fp, c och mp) begär i motion Sf386i denna del beslut om att försäkringskassornafr.o.m. 2002 får disponera av anvisademedel för sjukpenning och rehabiliteringsersättningför finansiell samordning på det sätt som gällde iFinsam- och Socsamförsöken. Motionärerna hänvisartill den uppgörelse som träffades i november 2000mellan regeringen, c, fp och mp.Jan m.fl. (s, v och mp) begär i motionSf375 i denna del beslut om att medlen förfinansiell samordning återförs till i detta fallutgiftsområde 10. Enligt motionärerna är landstingenunder hårt tryck och behovet av sjukvård ökar.Kerstin-Maria m.fl. (mp) begär i motionSf393 yrkande 1 ett tillkännagivande om attsamordningsprojektet enligt överenskommelsenmellan s, mp, c och fp bör införas ihela landet. Motionärerna yrkar att samordningeninförs med det snaraste.Övriga motioner om sjukpenning ochrehabilitering m.m.Sjukpenninggrundande inkomstMargit m.fl. (m) begär i motion Sf306yrkande 1 förslag till sådan ändring isjukförsäkringen att egenföretagare får eninkomsttrygghet som är likvärdig den som gäller förlöntagare. I samma motion, yrkande 3, begärs etttillkännagivande om att regeln om att enarbetstagare skall åtnjuta inkomst av eget arbete iminst i följd skall avskaffas. Kravetmissgynnar enligt motionärerna egenföretagare ochtillfälligt anställda om uppdraget inte ärtillräckligt långt.I motion N316 yrkande 1 av ()begärs ett tillkännagivande om att trygghetssystemenäven bör omfatta företagare. Enligt motionären börman inte göra någon skillnad på anställd ochföretagare.Maria () begär i motion Sf257 etttillkännagivande om att jämställa ägare avaktiebolag med ägare i andra bolagsformer vad gällerrätten till sjukförsäkring. Motionären framhålleratt den som startar handelsbolag eller enskild firmafår räkna en normal inkomst som sjukpenninggrundandeinkomst under ett uppbyggnadsskede. Enligtmotionären är det fel att detta inte gäller den somstartar aktiebolag.I motion Sf258 av och () begärs ett tillkännagivande om attmöjliggöra studier vid deltidssjukskrivning.Motionärerna påpekar att studiemedlet minskar vid t.ex. halvtidssjukskrivning. Eftersom densjukpenninggrundande inkomsten är vilande understudietiden - och inte aktiveras med mindre än attstudierna avbryts - kan sjukpenning inte utbetalaspå den andra halvan, om man inte dessutom har enstudietids-SGI.Sofia och () begär i motion Sf268ett tillkännagivande om en översyn avtrygghetssystemen för småföretagare. Motionärernaanser att företagare bör ha samma villkor somanställda.Eva Flyborg m.fl. (fp) begär i motion N267 yrkande11 ett tillkännagivande om socialförsäkringarnasregelsystem. Motionärerna påpekar attberäkningsunderlaget varierar i olika system,konsekvent till företagarens nackdel.I motion Sf265 av () begärs etttillkännagivande om att förutsättningarna börutredas för att arbetstagare , sompå grund av permittering valt att bli egenföretagare, ej skall behandlas sämre isjukförsäkrings- och pensionshänseende än om hanvalt att leva på arbetslöshetsersättning,omskolningsbidrag m.m.Kerstin-Maria m.fl. (mp) begär i motionSf393 yrkande 7 ett tillkännagivande om att dagensstudiemedelssystem är för dåligt integrerat medfrämst sjukförsäkringen och föräldrapenningen,vilket påkallar åtgärd och översyn.Britt-Marie och ()begär i motion Sf301 ett tillkännagivande omfördelarna med en mer schabloniserad beräkningsgrundvid fastställande av sjukpenninggrundande inkomst isamband med kollektiva löneförändringar.Motionärerna framhåller att det är krångligt förförsäkringskassan, arbetsgivare och löntagare atthantera alla intyg om löneändringar.I motion Sf372 av och (s) begärs ett tillkännagivande om attregeringen följer utvecklingen angåendesjukpenninggrundande inkomst och vidtar nödvändigaåtgärder. Enligt motionärerna börsjukpenninggrundande inkomst vara vilande så längestudiebidragsberättigade studier bedrivs, även omstudiebidrag inte uppbärs.Sjukförsäkringsfrågor i övrigtMargit m.fl. (m) begär i motion Sf403yrkande 3 ett tillkännagivande om en begränsning avsjukpenningtiden till med kompletterandeövergångsregler som klart anger att svåra fall avmedicinsk rehabilitering som kräver änett år skall vara berättigade till ersättning underlängre tid och att övergångsvis samma skall gällaför patienter som varit utsatta för förödandepassiva sjukskrivningsperioder. Motionärerna påpekaratt begränsningen till inte innebär att denförsäkrade inte har rätt till ersättning. Omnedsättningen av arbetsförmågan kan antas bestå enavsevärd tid skall sjukbidrag eller förtidspension(eller motsvarande enligt nya regler )kunna utges. I samma motion, yrkandena 4 och 5,begärs tillkännagivanden om att införa ett bättredefinierat sjukdomsbegrepp isjukförsäkringslagstiftningen och om åtgärder föratt minska de regionala skillnaderna i nyttjandet avsjukpenningen. I yrkande 6 begär motionärerna etttillkännagivande om att forskningen och utbildningeni försäkringsmedicin förstärks. För attsjukskrivningen skall bli ett i medicinsk mening brainstrument fordras enligt motionärerna delsutbildning i försäkringsmedicin underläkarutbildningen, dels att de yrkesverkamma läkarnavidareutbildas i försäkringsmedicin. Motionärernahänvisar till en utbildningsmodell som använts iSörmland och med en utbildning i förstahand inriktad på AT- och ST-läkare. Utbildningensyftar bl.a. till att förbättra sjukintygensmedicinska information och att stimulera samverkanmellan läkaren, handläggaren,försäkrings- och företagsläkare samt övrigvårdpersonal. Vidare bör man enligt motionärernainrätta en försäkringsmedicinsk institution viduniversitet/högskola med läkarutbildning. I yrkande8 begärs ett tillkännagivande om incitament för attminska den oproportionerligt stora sjukskrivningen iden offentliga sektorn.I motion Sf281 av de ()begärs ett tillkännagivande om behovet av attförbättra möjligheterna för funktionshindrade ochkroniskt sjuka att få arbete. Motionären anser attdet bör övervägas om högkostnadsskyddet för bådearbetsgivare och enskilda kan utvidgas.Lars () begär i motion Sf329 enöversyn av sjukförsäkringen i syfte att förändrasjukförsäkringssystemet vad gäller rätt tillsjukpenning efter 65 år.Helena () begär i motion Sf253 etttillkännagivande om vissa förändringar isocialförsäkringen. Motionären anser att en personsom är sjukskriven till i vissa lägen kanbehöva arbeta heltid för att därefter få en längretids hel ledighet för återhämtning.Lilian Virgin m.fl. (s) begär i motion Sf352 etttillkännagivande om sjukpenning vid retroaktivutbetalning av lön. Retroaktiv sjukpenning börenligt motionärerna utges från den tidpunkt ett nyttlöneavtal gäller och inte som från den dagavtalet skrivs under.Även i motion Sf369 av () begärsett tillkännagivande om sjukpenning vid retroaktivutbetalning av lön. Motionären anser att en översynbehövs på grund av att sjukpenning bara utgesretroaktivt från löneavtalets underskrivande.Ansvarsfördelningen mellan ocharbetsmarknadsmyndigheterna m.m.Carl-Axel () begär i motion Sf203 yrkande1 beslut om att ett gemensamt regelverk förförsäkringskassan och arbetsförmedlingen införs.Motionären påpekar att en arbetslös person som intelängre uppfyller kraven för att vara sjukskrivenändå kan anses ha medicinska arbetshinder som göratt han eller hon inte anses stå tillarbetsmarknadens förfogande. I ett sådant läge kanarbetslöshetsersättning förvägras. I samma motion,yrkande 2, begärs beslut om att sjukskrivningensvärde som instrument i rehabiliteringen utvärderas.Ingen utvärdering har enligt motionären gjorts somvisar att sjukskrivning minskarsjukförsäkringskostnaderna eller förbättrarförutsättningarna för rehabilitering. I yrkande 3begär motionären beslut om att enrehabiliteringspenning tillskapas. Sjukpenning ocharbetslöshetsersättning bör benämnasrehabiliteringspenning.I motion Sf237 av de ()begärs ett tillkännagivande om behovet av ensammanhållen rehabiliteringsprocess med gemensammamål för och arbetsförmedlingen.Ann-Marie och () begäri motion Sf290 ett tillkännagivande om undanröjandeav hinder vid rehabilitering. Motionärerna påpekaratt ansvar sträcker sig fram tilldess att den försäkrade är arbetsförmögen medanarbetsförmedlingen kräver att vederbörande skallvara anställningsbar.Även i motion Sf327 av och () kritiseras det förhållandet attförsäkringskassans ansvar sträcker sig fram tilldess att den försäkrade är arbetsförmögen, medanarbetsförmedlingen kräver att han eller hon skallvara anställningsbar.Samverkan och finansiell samordningSven-Erik m.fl. (v) begär i motion Sf294ett tillkännagivande om behovet av ett tydligarelagstöd för samordning av myndigheters insatser.Enligt motionärerna bör myndigheterna ha enlagstadgad skyldighet att efter individensgodkännande samordna sina insatser. Individen börkunna överklaga om inte en fungerande samverkankommer till stånd.I motion Sf324 av () begärs etttillkännagivande om ett försök med finansiellsamordning mellan och Landstingeti . Motionären vill att en ny period medFinsam inleds i hela under tre år.Désirée m.fl. (kd) begär i motionSf354 yrkande 2 ett tillkännagivande om finansiellasamverkansfrågor. Motionärerna anser att det ärmycket viktigt att länsarbetsnämnden deltar i detnuvarande samverkansarbetet inom ramen förSocsamförsöken. De framhåller att en nyrehabiliteringsorganisation inte innebär att denkraftfullare rollen för försäkringsgivaren minskarövriga huvudmäns ansvar att samverka.I motion Sf314 av () begärs etttillkännagivande om en lagstiftning som möjliggörfinansiell samordning mellan transfereringssystemen.Lena Ek och () begär i motionSf262 ett tillkännagivande om ett permanentande avSocsamförsöket i inom ramen för denframtida samordningen av lokal social verksamhetI motion So625 av och (c) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om atten finansiell samordning mellan landstingen ochförsäkringskassan bör ske för att ökasmärtvårdsinsatserna. Motionärerna anser attfinansiell samordning bör omfatta även smärtvården.Lars m.fl. (fp) begär i motion So628yrkande 7 ett tillkännagivande om Finsam ochliknande samarbete. En friare användning avförsäkringspengar minskar enligt motionärernalidande och spar pengar bl.a. genom att köerna tillvård och behandling minskar.RehabiliteringsfrågorMargit m.fl. (m) begär i motion Sf328yrkande 4 ett tillkännagivande om att tidsgränsenför framtagandet av en rehabiliteringsplan inom åttaveckor kan vara dåligt situationsanpassad för detenskilda fallet, och att det därför bör föreskrivasatt förslag på rehabiliteringsåtgärder skall lämnasinom rimlig tid med hänsyn tagen till bl.a.medicinska och arbetsmässiga skäl. I samma motion,yrkande 6, begärs ett tillkännagivande om attprivata vårdentreprenörer som bedriverrehabiliteringsverksamhet bör uppmuntras i syfte attreducera köerna till rehabilitering.Maria m.fl. (kd) begär i motion A246yrkande 7 ett tillkännagivande om tillgång tillsnabba insatser med rehabilitering vidarbetsrelaterad ohälsa. Motionärerna anser att detbehövs fler platser och mer resurser inom vården.I motion Sf213 av () begärsi yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om åtgärdermot kvinnors långa sjukfrånvaro och omrehabilitering i ett tidigare skede.Kenneth m.fl. (c) begär i motion So240yrkande 7 ett tillkännagivande om alla människorsrätt till rehabilitering. Motionärerna anser att denenskilde skall ha inflytande överrehabiliteringsprocessen och att en individuell planskall utarbetas.I motion So303 av m.fl. (c) begärs iyrkande 24 ett tillkännagivande om att myndigheternasamordnas så att den enskilde får en handläggare atthålla kontakt med, oberoende av vilken sektor som ärhuvudfinansiär. I samma motion, yrkandena 25 och 26,begärs tillkännagivanden om att växla passivt stödmot rehabiliteringsersättning senast efter tremånaders sjukskrivning och att förlänga gränsen förrehabiliteringsersättning. Motionärerna anser attden nuvarande ettårsgränsen bör tas bort. I yrkande27 begärs ett tillkännagivande om en individuellbehandlingsplan för rehabilitering genom lagfästarättigheter.I motion Sf234 av (c) begärs etttillkännagivande om att hörselskadades anhörigasdeltagande i kommunikationskurser finansieras viasocialförsäkringen.I motion So626 av och ()begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande omrehabilitering och kvinnors rätt tillsocialförsäkringsskyddet. Motionärerna framhålleratt kvinnor får vänta på rehabilitering änmän. De får dessutom rehabilitering under kortaretid och till ett lägre pris än män.I motion A247 av m.fl. (c)begärs i yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden dels omen kartläggning av vilka faktorer som bidrar tillskillnader i ökningen av sjukfrånvaro mellan olikaregioner, dels om en översyn av vilka faktorer sombidrar till att vissa yrkesgrupper och regioner ärmer långtidsfriska än andra. I samma motion begärstillkännagivanden om att utreda kriterier för en godarbetsmiljö och nedsättning av arbetsgivaravgifterför företag som uppfyller dessa (yrkande 4) och omatt utreda förutsättningarna för att ge alternativaaktörer möjlighet att administrera arbetsskade- ochsjukförsäkringen (yrkande 5).Lotta m.fl. (mp) begär i motionSf402 yrkande 4 ett tillkännagivande om att detfinns behov av att bättre analysera de faktorer somstyr utgiftsutvecklingen och framför allt ur ettgenderperspektiv.I motion A220 yrkande 1 av m.fl.(mp) begärs ett tillkännagivande om att göraföretagen ekonomiskt ansvariga för den ökadesjukfrånvaron i särskilda fall. Motionärerna anseratt detta bör gälla när sjukfrånvaron hos ettföretag når oacceptabla nivåer.Eva m.fl. (s) begär i motion Sf337yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om behov avutbildning och kunskap om hur vi minskarstressrelaterade sjukskrivningar och om bättresamverkan mellan försäkringskassa, arbetsgivare, densjukskrivne och vårdgivare.Utskottets ställningstagandeSjukförsäkringen m.m.Som framgår av propositionen harsjukpenningkostnaderna ökat kraftigt under desenaste åren. Därefter har ökningstaktenminskat, men en jämförelse mellan utfallet med motsvarandeperiod 2001 visar ändå en kostnadsökning på ca 20 %.För närvarande finns det inte något som tyder på attantalet långtidssjukskrivna och nybeviljadeförtidspensioner kommer att minska under de närmasteåren.Utskottet anser att kostnadsutvecklingen inomsjukförsäkringen är alarmerande och att åtgärdermåste vidtas för att hejda framför allt denfortgående ökningen av antalet långtidssjukskrivnaoch nybeviljade förtidspensioner. Utskottetkonstaterar med tillfredsställelse att regeringenhar intensifierat sitt arbete för att öka hälsan iarbetslivet. Arbetet med att samordna åtgärdernaleds av berörda statsråd i Finans-, Närings- ochSocialdepartementen. Som ett led i detta arbete harolika utredningsinsatser genomförts eller påbörjats.Exempel på sådana är ochUtredningen om den arbetslivsinriktaderehabiliteringen samt det arbete som sker inomRegeringskansliet med att ta fram en handlingsplanför åtgärder på arbetsmiljöområdet. Vidare har ensärskild utredare tillsatts för att sammanställaförslag, faktaunderlag och uppslag till en helhetsamt utarbeta förslag till en samlad handlingsplanför ökad hälsa i arbetslivet ().Senast den 15 december 2001 skall utredningenredovisa förslag till åtgärder på längre sikt.Det i propositionen presenteradeelvapunktsprogrammet syftar till att sätta denförsäkrade i centrum och att göra arbetsgivarensansvar för ohälsan tydligare. Det betonas samtidigtatt det är särskilt viktigt att i en strategi förhälsa i arbetslivet uppmärksamma kvinnors hälsa.Eftersom problemen med långa sjukskrivningar ärsärskilt stora bland anställda i den offentligasektorn, där en stor del av de anställda utgörs avkvinnor, innefattar programmet också försök attminska ohälsan hos några av de stora offentligaarbetsgivarna. Regeringen har på tilläggsbudgetföreslagit att avsätts till dennaverksamhet . Utskottet hartillstyrkt regeringens förslag (prot. 2001/02:4).Utskottet anser att åtgärden är väl motiverad inteminst mot bakgrund av en av RFV , yrke,arbetsgivare och återgång i arbete. Rapportenredovisar en studie av långvarigt sjukskrivna (60dagar eller längre) 1999 och 2000.