bet · GO01FiU20 · 2001-05-31 00:00:00 — Balanskravet bör inte omfatta det sparande somär knutet till Premiepensionsmyndigheteneftersom det, enligt motionärernasmening, är ett privaträttsligt sparande.Genom att i anslutning till sitttidigare framförda balansmål hävda attPPM-sparandet inte längre skall inräknasi de offentliga finanserna, frångårModerata samlingspartiet sin tidigareuppfattning i frågan och närmar sig ipraktiken nu den linje som regeringenförespråkar. Vad motionärerna faktisktföreslår är att nivån på det finansiellasparandet i den offentliga sektornlångsiktigt skall höjas till avBNP, dvs. till en nivå som motsvarar PPM-sparandet.Till saken hör emellertid att EU:sstatistikorgan har beslutat attpensionsmedlen i premiepensionssystemetskall räknas in i den offentliga sektorn.Något avsteg av det slag som Moderatasamlingspartiet förespråkar är såledesinte aktuellt. Enligt Europeiskanationalräkenskapssystemet skall nämligenenheter som uppfyller följande tvåvillkor räknas in i sektornsocialförsäkring, dvs. i den offentligasektorn.1. Om det enligt lag ärobligatoriskt för grupper avbefolkningen att delta i systemet.2. Om staten är ansvarig förstyrningen av systemet genom attbestämma avgifter och förmåner,oberoende av statens roll somövervakare (t.ex. Finansinspektionensroll som övervakare avförsäkringsbolagen).Sammanfattningsvis anser utskottet attdet inte är motiverat att ompröva dettidigare fastlagda målet för sparandet iden offentliga sektorn på i genomsnitt2 % sett över en konjunkturcykel.Med dessa motiveringar tillstyrkerutskottet regeringens förslag till nivåpå det finansiella sparandet i denoffentliga sektorn på avBNP (punkt 2) och avstyrker motionernaFi17 (m) yrkande 4, Fi18 (kd) yrkande 4samt Fi20 (fp) yrkande 2.Till frågan om nivån på utgiftstaketför staten återkommer utskottet tilllängre fram i betänkandet.2.3 Budgetpolitikens inriktningUtskottets delförslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslagtill inriktning av budgetpolitiken ochavslår därmed de alternativa förslagsom redovisas i motionerna Fi17 (m),Fi18 (kd), Fi19 (c) och Fi20 (fp).De formella beslut som direkt hör ihopmed detta ställningstagande behandlarutskottet i efterföljande avsnitt 2.4och 3.Jämför reservationerna 7 (m), 8 (kd), 9(c) och 10 (fp).2.3.1 Trepartiöverenskommelse ombudgetpolitikenAv budgetpropositionen framgår attregeringen harförsökt skapa största möjliga uppslutningkring en politik för full sysselsättning.Arbetsmarknadens parter har en viktigroll i detta sammanhang.Den ekonomiska vårpropositionen byggerpå en överenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen,och , vilkastår bakom riktlinjerna för denekonomiska politiken, budgetpolitiken,utgiftstaken och tilläggsbudgeten för2001.Samarbetet mellan de tre partiernaberör fem områden - ekonomi,sysselsättning, rättvisa, jämställdhetoch miljö - och innefattar både konkretaförslag och åtaganden inför framtiden.Enligt propositionen bekräftas genomdetta samarbete att det finns en politiskmajoritet för en ekonomisk politik som ärinriktad på full sysselsättning,prisstabilitet och ett överskott i denoffentliga sektorns finanser på igenomsnitt av BNP sett över enkonjunkturcykel. Denna politik syftardessutom till jämlikhet, jämställdhet ochekologisk hållbarhet.2.3.2 De politiska alternativenVårpropositionenNivån på de tidigare fastlagdautgiftstaken bör enligtregeringen ligga fast. Dock kan det bliaktuellt att tekniskt anpassa dessanivåer med hänsyn till nyaförutsättningar som eventuellt tillkommersenare. När man har gjort sådanatekniska justeringar har det varitmotiverat av omständigheter som inte haftnågon effekt på utgifterna för denoffentliga sektor, men väl för detakbegränsade utgifterna.För 2004 föreslår regeringen ettutgiftstak på ,vilket är mer än åretinnan. Denna ökning ger enligtpropositionen utrymme för de reformer förutveckling och rättvisa som presenteras ipropositionen. De nya satsningarna uppgårunder de tre närmaste åren till 8, 11respektive och harsin tyngdpunkt i reformer som rör vårdoch hälsa, arbetsliv, miljö, socialtutsatta samt internationellt bistånd.Satsningarna fördelar sig under de trenärmaste åren på följande sätt.Tabell 13. Regeringens satsning påreformer 2002-2004Nettoförsvagning av de offentligafinanserna i miljoner kronor200 200 2002 3 4Internationell 32 32 1solidaritet 857Socialt 1 2 2utsatta 344 495 581Miljö 538 511 2966Djurskydd 18 30 35Kultur 120 120 120Arbetsliv 1 2 2650 150 150Vård och hälsa 3 4 4196 096 996Investeringsbi 100 600 600drag tillbostäderÖvrigt 1 1 2350 080 105Summa reformer 8 11 17348 114 410varav 7 9 16utgiftsökninga 048 814 110rinkomstminskni 1 1 1ngar 300 300 300Inom området vård och hälsa satsarregeringen iökade statsbidrag till kommuner ochlandsting för att förbättratillgängligheten i sjukvården. Vidareskall statens ersättning till landstingenför läkemedel utgå i nya former somväntas dämpa de snabbt växandekostnaderna för läkemedelsförmånen.Övergångsvis leder reformen till attstatens utgifter för läkemedel successivtökar , menregeringen räknar med att det nya avtaletmed skall kunna ledatill att den nuvarande kostnadsökningenhalveras. Reformen beräknas 2004 kosta3,. Dessutom satsarregeringen ytterligare0,på entandvårdsreform. Inklusive tidigarebeslutade höjningar kommertandvårdsstödet i och med det att ha ökatmed 2003. Regeringenvill också avdela 0,1 miljarder kronorper år för en försöksverksamhet avseddatt motverka långtidssjukskrivningar.På arbetsmarknadsområdet kommerregeringen att besluta om höjdaersättningsnivåer iarbetslöshetsförsäkringen och iaktivitetsstödet fr.o.m. den 1 juli 2001.Satsningen beräknas kosta 0,5 miljarderkronor . Lägsta ersättningsnivån,grundbeloppet, höjs från 240 till 270kr/dag under hela ersättningsperiodenmedan den högsta ersättningsnivån höjsfrån 580 till /dag under de första100 dagarna av en ersättningsperiod.Regeringen vill också ändraarbetsskadeförsäkringen och luckra upp denuvarande reglerna som gör det svårt attbevisa att en viss sjukdom eller skada ären arbetsskada. Denna reform väntas fulltgenomförd öka utgifterna med 1,0miljarder kronor . Vidare tillförsArbetsmarknadsverket permanent 0,7miljarder kronor för att förbättraarbetsgivarkontakterna samt kvaliteten iaktivitetsgarantin och de individuellahandlingsplanerna. En del av dennasatsning skall också användas för att gepersoner med utländsk bakgrund enstarkare ställning på arbetsmarknaden.På miljöområdet görs nya satsningar,framför allt 2004 då ytterligare 3,0miljarder kronor fördelas på en rad olikaområden, däribland ett nytt klimatinvesteringsprogram, marksanering ochHållbara . Satsningar görs ocksåpå radonsanering, miljövårdsforskning,biologisk mångfald och nyckelbiotoper.Riksdagen har tidigare beslutat attbiståndsramens andel av BNI skallmotsvara 2002 och 2003. Nuföreslår regeringen att ramen höjs till0,av BNI 2004. Därutöver tillförsbiståndet 0,2 miljarder kronor.För att bistå de socialt utsatta harregeringen avsatt ökade resurser för attbl.a. förbättra bostadstillägget tillpensionärer, införa ett förbehållsbeloppi äldreomsorgen, dvs. ange ett lägstabelopp som en pensionär alltid skall hakvar att leva på när äldreomsorgsavgiftenär betald. Regeringen skall också införaett äldreförsörjningsstöd för deinvandrare som inte har bott tillräckligtlänge i för att uppfyllabosättningskravet för svensk folkpension.Ökade resurser satsas också på hemlösasamt på asylsökande barns skolgång och påvården av ungdomar som är omhändertagnaav . För attminska deltidsarbetslösheten villregeringen under de tre närmaste årenavdela . Denlägsta ersättningsnivån iföräldraförsäkringen skall successivthöjas från 60kr/dag till 120, 150 respektive 180kr/dag.Regeringen har också för avsikt attföreslå att studiebidraget till gymnasiestuderande förlängsfrån nuvarande nio till tio månaderfr.o.m. 2003, att polisväsendet tillförs0,2004 för att kunnaanställa fler poliser, att de närmare 0,4miljarder kronor som staten tarin i form av skatt på bekämpningsmedeloch skatt på kväve i handelsgödsel skallåterföras till jordbruksnäringen ilämplig form samt att ett nytt redarstödför svensk sjöfart i internationelltrafik införs, vilket beräknas uppgå till1,; ett beloppsom kommer att krediteras arbetsgivarnasskattekonton och alltså belastastatsbudgetens inkomstsida. Vidare villregeringen införa ett stöd på 2,5miljarder kronor för att stimulerabostadsbyggandet i områden medbostadsbrist samt satsa påtransportinfrastruktur, på kommuner somdrabbas av befolkningsminskning, på enförstärkning av samt påen utbyggd skattekontroll.Sammantaget väntas således de nyareformer som redovisas i vårpropositionenleda till en nettobelastning med 8,3miljarder kronor 2002, med 11,1 miljarderkronor och med 17,4 miljarder kronor2004.Trots detta räknar regeringen med attden offentliga sektorns finansiellasparande kommer att utvecklas på ettsådant sätt att uppställdabudgetpolitiska mål inte bara uppnås utanför även överträffas. Avden i propositionen lämnade redovisningenframgår att överskotten väntas bli avföljande storlek.Tabell 14. Regeringens finansiellasparande i offentlig sektor 2001-2004Miljarder kronor200 200 200 2001 2 3 4Inkomster +1 +1 +1 +1247 280 336 395,3 ,6 ,2 ,3Utgifter -1 -1 -1 -1168 209 263 306,8 ,5 ,4 ,0Finansiellt +78 +71 +72 +89sparande ,5 ,1 ,8 ,2Finansiellt +3, +3, +3, +3,sparande i % av 6 1¹ 1¹ 6¹BNPMålsatt +2, +2, +2, +2,överskott i % 5 0 0 0av BNP¹ Härav har regeringen för avsikt att tai anspråk 2002 och2003samt 2004 för enöverföring till hushållen.Regeringens nu redovisade inriktning avbudgetpolitiken väntas enligtpropositionen få följande effekt påstatsbudgeten under de närmaste tre åren.Tabell 15. Statens lånebehov 2001-2004Miljarder kronor20 20 200 20001 02 3 4Inkomster +7 +7 8,7 ,1,3 ,7Utgifter exkl. - - - 700statsskuldsräntor 64 66 687 ,71, 1, ,41 2Statsskuldsräntor - - - -m.m. 66 60 53, 56,,0 ,4 8 7Netto +2 +6 +7, +238, ,1 5 ,72Riksgäldskontorets - - - -nettoutlåning 5, 5, 8,0 8,25 6Överföring från AP- +4 +8 +13 +3,fonden 6, ,7 ,7 94Statsbudgetens saldoföreberäkningsteknisk +6 +9 +13 +19överföring 9, ,2 ,1 ,41Beräkningsteknisk - - - -överföring 25 25, 39,,9 6 9Amortering/ökning (-) +6 - - -av statsskulden 9, 16 12, 20,1 ,7 5 5Vid utformningen av sitt budgetförslaghar regeringen förutsatt att tidigarebeslutade utgiftstak för 2002 och 2003skall ligga fast. föreslårregeringen ett utgiftstak på 877miljarder kronor. För de tre närmastefterföljande åren har därigenom de avregeringen föreslagna utgiftstakenföljande sammansättning.Tabell 16. Regeringens utgiftstak förstaten 2002-2004Miljarder kronor20 20 2002 03 04Summa utgiftsområden exkl. 65 68 69Statsskuldsräntor 7, 4, 7,7 4 7Minskning av 3, 3, 3,anslagsbehållningar 5 0 0Ålderspensionssystemet 15 15 16utanför statsbudgeten 0, 2, 0,5 5 5Summa takbegränsade utgifter 81 83 861, 9, 1,7 9 2Budgeteringsmarginal 2, 4, 153 1 ,8Utgiftstak 81 84 874, 4, 7,0 0 0MotionernaModerata samlingspartiet redovisar imotion Fi17 en budgetpolitik som utgårfrån fem överordnade mål. De innebär attpartiet med sina förslag vill läggagrunden för en långsiktigt god tillväxtoch ett ökat välstånd för alla. Denoffentliga sektorn skall dessutom vara ibalans över en konjunkturcykel på enlägre utgifts- och skattenivå och med enfallande skuldkvot. Alla skall gesmöjlighet att växa och förverkliga sinaambitioner. Valfriheten skall ökas ochmänniskor skall åter ges kontroll översin tillvaro. Det allmänna skallslutligen också prioritera sinakärnuppgifter så att man återställerförtroendet för att åtaganden som måstevara gemensamma kan fullföljas.Den skattepolitik som redovisas imotionen är avsedd att minskabidragsberoendet och ökaförutsättningarna för arbete ochföretagande. Skattesänkningarna motsvarashuvudsakligen av minskade offentligautgifter och har i övrigt enutbudsstimulerande inriktning.Skattetrycket bör enligt motionärernasänkas ner mot nivåer som motsvarargenomsnittet för . Förperioden innebärmotionärernas förslag att utgifts- ochskattekvoterna sjunker med 3 respektive 5procentenheter jämfört med regeringens.Motionärerna är kritiska tillregeringens överskottsmål. Storaoffentliga överskott räcker inteför att säkra välfärden för morgondagenspensionärer, påpekar de. Framtidapensioner och löner kommer inte att kunnavara högre än det välstånd som skapas vidvarje givet tillfälle . Därförmåste en offensiv reformpolitik gå föreen överbeskattning av det svenska folket.Stabilitet i de offentliga finansernauppnås genom en stram utgiftspolitik somger balans i de offentliga finansernaöver en konjunkturcykel, lägreutgiftskvot samt en minskad skuldkvot.Därmed uppnås också en minskadkonjunkturkänslighet.Det av motionärerna förordadebalansmålet bör inte omfatta sådantsparande som förekommer i PPM-delen avpensionssystemet eftersom det är ettprivaträttsligt sparande. Givet dettabalansmål bör vi i nuvarandehögkonjunktur ha ett överskott på drygt1 % av BNP, exklusive PPM.Moderata samlingspartiets förslag tillskattesänkningar uppgår under de trenärmaste åren till 53, 86 respektive 110miljarder kronor och inriktas främst påinkomstbeskattningen. Skattesänkningarnauppges leda till ett radikalt minskatbehov av bidrag och transfereringar förhushåll med arbetsinkomster, vilket i sintur minskar kommunernas utgifter försocialbidrag. De skattesänkningar somriktar sig till låg- ochmedelinkomsttagare är enligt motionenväsentligt större än deutgiftsminskningar som påverkarhushållens köpkraft.Inkomstskatten skall sänkas genom ettkraftigt höjt grundavdrag som under detre närmaste åren skall uppgå till34 000, 34 000 respektive mensom senare skall höjas till 50 000 kr.Partiet vill därutöver införa ettförvärvsavdrag vid beräkningen avkommunal inkomstskatt. Åren 2002 och 2003skall detta förvärvsavdrag uppgå till 8 %men skall därefter höjas till föratt senare uppgå till . Värnskattenskall slopas och uttaget av statlig skattsuccessivt sänkas till fram till2004. I förlängningen skall den statligainkomstbeskattningen helt avskaffas.Barnfamiljer skall ges rätttill ett särskilt grundavdrag vid denkommunala beskattningen. Avdraget skalluppgå till per barn och ärtänkt att komplettera barnbidraget pådagens nivå. Dessutom införs rätt tillavdrag för styrkta barnomsorgskostnadersamt en skattereduktion på förhushållens köp av tjänster. Avdraget förresor till och från arbetet skallförbättras som bensin- ochdieselskatten sänks. Vidare skall avdragför pensionssparande åter få göras medett basbelopp.Regeringens förslag tillbegränsningsregel vidfastighetsbeskattningen avvisas avmotionärerna. De vill i stället på siktavskaffa fastighetsskatten. I ett förstasteg skall man återgå till 1997 årstaxeringsvärden och enbart beskatta halvamarkvärdet. Skattesatsen skall förinnevarande år sättas till försmåhus och för flerbostadshus.Därefter skall uttaget av skatt försmåhus successivt trappas ner till 0,8 %2004. Dubbelbeskattningen avutdelningsvinster skall avvecklas ochförmögenhetsskatten stegvis slopas.Statens inkomster från skatten påhandelsgödsel skall inte som regeringenaviserat återföras till jordbrukssektornutan helt avskaffas. Vidare skall skattenpå diesel för jord- och skogsbruketsarbetsredskap sänkas.De moderata skattesänkningarnafinansieras genom besparingar som underde närmaste tre åren uppgår till netto27, 57 respektive 69 miljarder kronor.Till en del leder besparingarna tillatt kostnaderna för hushållen ökar. Detsker genom högre egenavgift tillarbetslöshetsförsäkringen, genom attkostnaderna för trafikolycksfall försöver på den obligatoriskatrafikförsäkringen, genom att ytterligareen karensdag införs i sjukförsäkringensamt genom att ersättningsnivån i sjuk-och föräldraförsäkringen ocharbetslöshetsförsäkringen åter sätts till75 %. Den lägre ersättningsnivånmotiveras av de inkomstskattesänkningarsom motionärerna föreslår.Motionärerna vill emellertid ocksåminska företagsstödet, sänka partistödet,slopa presstödet samt åstadkommabesparingar genom att behålla kärnkraftenoch bedriva en effektivarearbetsmarknadspolitik.Utvecklingsbiståndet bör enligt derasmening begränsas, och vidare vill debegränsa bidragen till kommunsektorneftersom skatteintäkterna väntas ökakraftigt. Med en ökad satsning pårehabilitering räknar de också med attunder kunna minskautgifterna med 2, 4 respektive 5miljarder kronor.Regeringens aviserade höjning av golvoch tak i arbetslöshetsförsäkringen börenligt motionärernas mening integenomföras. De vill i stället införa enallmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring som inteadministreras av facket.Motionärerna avvisar också regeringensförslag om en allmän förskola och maxtaxai barnomsorgen och vill i stället gebarnfamiljerna ökade avdragsmöjlighetersamt införa ett nytt stöd kallatbarnomsorgskonto.Ökade resurser skall dessutom satsas påstödet till handikappade och för attåterställa änkepensionerna. Även den delav folkpensionen som hölls inne underåren 1993-1998 bör återställas. För attfå bort vårdköerna vill Moderaternainföra en nationell vårdgaranti ochsenare även en obligatoriskhälsoförsäkring som följer patienten.Denna försäkring är tänkt att ersätta dennuvarande landstingsskattens finansieringav sjukvården. Partiet motsätter sig inteden uppgörelse som staten träffatmed omläkemedelskostnaderna men anser attkostnadsansvaret för läkemedelsförmånen isin helhet bör tas över av staten.Apoteksmonopolet bör dessutom avvecklas,och man bör även i ökad utsträckninganvända sig av generisk förskrivning,dvs. satsa mer på likvärdiga menbilligare alternativa läkemedel. Enfrivillig läkemedelsförsäkring börinföras, och för dem som väljer att ståutanför denna skall det finnas ettlikviditetsskydd.Motionärerna anser att staten skall taöver kostnaderna för skolväsendet fr.o.m.2003. Det sker med hjälp av en nationellskolpeng som går direkt till skolan ochsom uppgår till sammanlagt 60 miljarderkronor. Eftersom denna kostnad lyfts avkommunerna minskar motionärerna ienlighet med finansieringsprincipen detgenerella kommunbidraget med ettmotsvarande belopp.Moderata samlingspartiet föreslår ocksåatt ytterligare två stiftelseuniversitetskall bildas och att man skall satsa merpå grundforskning och forskarutbildningliksom på väginvesteringar och försvaret.Under de närmaste tre åren villmotionärerna privatisera statliga företagför sammanlagt drygt 200 miljarderkronor. Deras avsikt är att under de trenärmaste åren sälja statliga företag för80, 45 respektive 45 miljarder kronorutöver de av regeringen planeradeförsäljningarna på 15 miljarder kronorper år. De inkomster detta ger skallhuvudsakligen användas till en snabbareamortering av statsskulden men också tillinvesteringar i infrastruktur och tillvissa andra utgifter av engångskaraktär.De finansiella effekter sommotionärernas förslag har på denkonsoliderade offentliga sektorn kanutifrån de i motionen redovisadeuppgifterna sammanfattas på följande sättför de kommande tre åren.Tabell 17. finansiellasparande i offentlig sektor 2002-2004Miljarder kronor¹ Beräkningsteknisk överföring ärliktydigt med överskottet utöver målsattsparande. Angivna belopp visar hur stortutrymme som teoretiskt finns tillgängligtför överföringar till hushållssektorn iform av skattesänkningar eller nyautgiftsåtaganden vid de nu redovisadeprognosförutsättningarna. Beloppen skallinte ses som ett givet reformutrymme.Regeringen kan nämligen senare föreslåatt de angivnaöverskottsmålen motsvarande av BNPskall anpassas tillkonjunkturutvecklingen. Nivåerna kanockså påverkas av den makroekonomiskautvecklingen. Erfarenheterna fråntidigare år visar dessutom att det inteär säkert att hela utrymmet tas i anspråkför en överföring till hushållen.Moderata samlingspartiet avvisaranvändningen av en budgeteringsmarginal.Om man till de moderata besparingarna påstatsbudgetens utgifter lägger effektenav detta ställningstagande får man framnivån på det av motionärerna förordadeutgiftstaket för staten.Tabell 18. utgiftstak förstaten 2002-2004Miljarder kronor20 20 2002 03 04Regeringens förslag 81 84 87till utgiftstak 4, 4, 7,0 0 0Föreslagen ökning av +3 +1 +1takbegränsade 4, 8, 1,utgifter 9 5 5Slopad - - -budgeteringsmarginal 2, 4, 153 1 ,8Moderaternas förslag 84 85 87till utgiftstak 6, 8, 2,6 4 7Moderata samlingspartiet föreslår attstaten skall ta över kommunernaskostnader för skolan. Förslaget innebäratt kommunerna kommer attavlastas en utgift på 60 miljarder kronorsamtidigt som belastningen påutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning ökar med ettungefär lika stort belopp.Omfördelningens effekt på statsbudgetenneutraliseras genom att de generellastatsbidragen till kommunerna minskas medett motsvarande belopp i enlighet medfinansieringsprincipen. Moderatasamlingspartiet föreslår därutöver fleraåtgärder som får effekt på kommunernasekonomi, inte minst en radskattesänkningar. Även dessa åtgärderregleras i enlighet medfinansieringsprincipen över statsbidragentill kommunerna och medför att dessabidrag höjs med närmare 87 miljarderkronor . De föreslagnakommunalskattesänkningarna höjer alltsånivån på Moderata samlingspartietsförslag till utgiftstak för staten menhar ingen effekt på utgiftstaket för heladen offentliga sektorn. Skillnadernamellan Moderata samlingspartiets ochregeringens budgetalternativ framkommerdärför tydligare i utgiftstaket för denoffentliga sektorn.Tabell 19. utgiftstak föroffentlig sektor 2002-2004Miljarder kronor20 20 2002 03 04Regeringens förslag till 1 1 1utgiftstak 15 21 264 1 0M:s avvikande nivå på det +3 +1 -4statliga utgiftstaket 2 4M:s avvikande nivå för ±0 ±0 ±0kommunsektornM:s avvikande justering - - -av nivån för interna 61 13 14transaktioner 0 3Moderaternas utgiftstak 1 1 1för offentlig sektor 12 09 115 5 3Avvikelse från regeringen - - -29 11 146 7Kristdemokraterna uppger i motion Fi18att partiet har utformat sitt budgetalternativ på ett sådant sätt attförutsättningarna för tillväxt varaktigtförbättras. Det åstadkommer man genomstrukturella reformer och genomstrategiska skattesänkningar på arbete,sparande och företagande.Jämfört med dagens regler sänker underde tre närmaste åren Kristdemokraternasskatteförslag uttaget av skatt med netto33, 53 respektive 66 miljarder kronor.Partiet vill genomföra eninkomstskattereform som både sänkerskattetrycket och minskarmarginaleffekterna. Grundavdraget vidstatlig och beskattning skallhöjas till , dvs. Höjningen skallomfatta alla inkomsttagare, således ävenpensionärer, och beräknas ge enskattesänkning med under2002. Den innebär också att man kan tjäna20 innan man behöver betalakommunalskatt, jämfört med dagensmotsvarande nivå på . Grundavdragshöjningen skall utformas som enstatlig skattereduktion, vilket medföratt förslaget inte har någon effekt påkommunernas inkomster.I motionen föreslås också attlåginkomsttagare skall få enskattereduktion på . Fullskattereduktion skall utgå förpensionsgrundande inkomster upp till135 , varefter reduktionen trappasav för att helt upphöra vid inkomster på245 000 kr.Från och med 2002 vill motionärernaockså slopa den nuvarande kompensationenför egenavgiften och ersätta den med ettförvärvsavdrag vid den kommunalabeskattningen. Förvärvsavdraget skall fågöras på arbetsinkomster upp till 8,07förhöjda prisbasbelopp, dvs. upp tillövre gränsen för uttag av egenavgift.Under de tre närmaste åren skallförvärvsavdraget motsvara , ,respektive av inkomsten. Ettförvärvsavdrag som enbart gäller förinkomst av tjänst ökar behållningen avatt arbeta jämfört med att uppbära a-kasseersättning, påpekar motionärerna.Förvärvsavdraget skall utformas som enstatlig skattereduktion, vilket medföratt inte heller detta förslag får någoneffekt på kommunernas inkomster.En särskild skattereduktion skalldessutom införas för hushållens köp avtjänster motsvarande av kostnadenupp till /år.Kristdemokraterna vill fr.o.m. 2003också införa en statlig skattereduktionpå per barn och år, ett belopp som2004 höjs till per barn och år.Värnskatten skall enligt motionärernaavskaffas och den nedre gränsen för rätttill reseavdrag sänkas från 7 000 till5 .