bet · GO01UbU15 · 2001-05-08 00:00:00 — Motionsyrkanden omkompensation till vissa kommuner försärskilda kostnader samt om ett nationelltkompetenskonto bör avslås.BakgrundKommunerna ansvarar för komvux. Det ekonomiskaansvaret har dock, sedan staten inledde densärskilda satsning som kallas och somskall pågå t.o.m. , varit delat så att statengenom statsbidrag har finansierat en omfattandeutbyggnad av komvux medan kommunerna själva med egnaskattemedel har finansierat ett basutbud. Dettaomfattar, enligt vad som redovisas i propositionen,knappt 38 000 årsplatser. i nuvarandeform kommer att upphöra vid utgången av år 2002.Regeringen aviserade i budgetpropositionen för2001 sin avsikt att trappa ned omfattningen av detstatliga stödet till vuxenutbildningen inom bådekommunerna och folkhögskolan.PropositionenEtt nytt riktat statsbidrag för kommunalvuxenutbildning skall införas fr.o.m. den 1 januari2003.Regeringen anser att det finns påtagliga riskeratt kommunerna, när statens bidrag minskar, kommeratt ställas inför konflikter när det gäller attsamtidigt tillgodose den egna organisationens behovoch enskilda individers speciella utbildningsbehov.Den positiva utveckling och förändring avvuxenutbildningen, som pågått sedan Kunskapslyftetstartade och som bl.a. kännetecknas av en mångfaldav utbildningsanordnare, bör inte få försvagas.Därför är det angeläget att ansvaret för att skapaförutsättningar för vuxnas lärande under ytterligarenågra år delas mellan stat och kommun.Det nya riktade statsbidraget till kommunernakommer att motsvara av den totalautbildningsvolymen. Detta innebär att kommunernasjälva finansierar den s.k. basorganisationen ochatt relationen mellan det nya statsbidraget ochkommunernas satsning tills vidare bibehålls. Dennaproportion mellan basorganisation och statsbidragkommer att gälla lika för samtliga kommuner, vilketinte varit fallet inom Kunskapslyftet.Från och med den 1 januari 2006 skall bidragetinordnas i det generella bidraget till kommunerna(inom nuvarande utgiftsområde 25).På motsvarande sätt skall ett särskilt riktatbidrag lämnas tillfolkbildningen för kurser inom folkhögskolan. Dettaskall fr.o.m. inordnas i detgenerella bidraget till folkbildningen.MotionerDe ekonomiska svårigheterna för exempelvis Gotlandatt erbjuda ett brett kursutbud påtalas i motion2000/01:Ub29 (m). Samverkan med andra kommuner är avgeografiska skäl omöjlig. Kommuner som har sådanasvårigheter bör kompenseras för ökade kostnader(yrk. Motionären vill se ett särskilt riktatbidrag till vissa kommuner för att möjliggöra ettbrett kursutbud i mindre studiegrupper (yrk. 2).Ett generellt bidrag till kommunerna minskarkreativiteten hos utbildningsanordnarna och destuderande, heter det i motion 2000/01:Ub30 (m) avsamme motionär. Han föreslår ett nationelltkompetenskonto som skall täckautbildningsanordnarens kostnader för utbildning förpersoner i nationellagymnasiekurser. Individen skulle därmed få störrevalfrihet när det gäller tidpunkt för utbildningenoch hos vilken anordnare den skall genomföras.Beloppet bör anpassas till varje individsutbildningsnivå, skriver motionären.Utskottets ställningstagandeRiksdagen bör enligt utskottets mening godkännaregeringens förslag om inrättande av ett nyttstatsbidrag till kommuner och folkbildningen ochavslå motionsyrkandena.Liksom regeringen anser utskottet det angelägetatt slå vakt om den positiva utveckling ochförändring av vuxenutbildningen som har skett underden period pågått i kommunerna ochatt förbättra deras möjligheter att successivtutveckla ett varaktigt system för vuxnas lärande somfrämjar delaktighet, personlig utveckling,sysselsättning och ekonomisk tillväxt.Samverkan mellan kommuner är ett sätt att ökamöjligheterna att erbjuda invånarna ett brett ochvarierat utbud av vuxenutbildning. Distansutbildningmed ny teknik kan enligt utskottets bedömning bliett ytterligare verktyg för att övervinna desvårigheter som kan finnas i kommuner som t.ex.Gotland. Enligt det lagförslag som utskottettidigare i detta betänkande har tillstyrkt skallStatens skolor för vuxna stödja kommunernasanvändning av distansmetoder i vuxenutbildningen ochkomplettera den kommunala vuxenutbildningen genomatt erbjuda utbildning av i huvudsak samma slag iform av distansundervisning.Utskottet kan inte ställa sig bakom det förslagtill kontosystem som framförs i motion 2000/01:Ub30.Uppsökande verksamhetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår ettmotionsyrkande om att kommunerna fullt utskall ta ansvar för uppsökande verksamhet.Jämför reservation 9 (m, kd, c, fp).Gällande bestämmelserVarje kommun skall, enligt 11 kap. 9 § skollagen(1985:1100), aktivt verka för att nå dem i kommunensom har rätt till grundläggande vuxenutbildning -personer som saknar kunskapermotsvarande - och för att motivera dematt delta i utbildningen. Varje kommun skall ocksåinformera om möjligheterna till gymnasialvuxenutbildning och verka för att vuxna deltar isådan utbildning (11 kap. 18 § skollagen).På regeringens förslag har alltsedan budgetåret1997 anvisats till defackliga organisationerna samt och föratt dessa skall utveckla uppsökande verksamhet såatt intresset för studier och utbildning kanbreddas. Medlen anvisades underanslaget Folkbildning inom utgiftsområde 17 Kultur,medier, trossamfund och fritid. Därefter har de istället anvisats inom utgiftsområde 16 Utbildningoch universitetsforskning under det anslag somfinansierar i kommunerna. Från ochmed avses avanslaget kunna användas för motsvarande verksamhetinom handikapporganisationerna.PropositionenFör vuxna med begränsade och ibland negativaerfarenheter av studier kan steget in i vuxenstudiervara svårt att ta. Ett omfattande och tidskrävandemotivationsarbete behövs för vissa personer.Regeringen anser att det är viktigt att kommunen tartill vara alla möjligheter till samverkan med andrai detta.För att göra det möjligt att ytterligare stärkaorganisationernas uppsökande verksamhet avserregeringen att i budgetpropositionen föreslå attverksamheten tillförs ytterligare ca 10 miljonerkronor fr.o.m. 2002.MotionerCenterpartiet anser enligt motion 2000/01:Ub33 attdet är naturligt att kommunerna fullt ut tar ansvarför uppsökande verksamhet. På så sätt kan man på denlokala nivån finna en arbetsmodell och desamarbetspartner som fungerar bäst i den egnakommunen. Motionärerna föreslår ett tillkännagivandeom detta (yrk. 6).Utskottets ställningstagandeU t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.De berörda organisationernas medverkan i arbetetmed att stimulera vuxna till studier är enligtutskottets mening värdefull och utesluter på ingetsätt samverkan på respektive ort mellan dessa ochkommunen. Verksamheten förutsätts ske i nära kontaktmed anordnarna av Kunskapslyftet.Skollagens definition av gymnasialvuxenutbildningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att skollagen ändras såatt syftet med gymnasial vuxenutbildning bliratt ge vuxna kunskaper och färdigheter på ennivå som motsvarar den som utbildningen igymnasieskolan skall ge.PropositionenSkollagens 11 kap. 2 § bör ändras så att det i andrastycket anges att syftet med gymnasialvuxenutbildning är att ge vuxna kunskaper ochfärdigheter på en nivå som motsvarar den somutbildningen i gymnasieskolan skall ge.Vuxenutbildningen måste enligt regeringen utgå frånden enskilda individens behov och förutsättningaroch därför präglas av stor flexibilitet. Kunskapernaoch färdigheterna som en vuxen skall kunna få igymnasial vuxenutbildning behöver inte direktmotsvara dem som ungdomar kan få genomgymnasieskolan.Denna ändring, liksom ändringen rörande sfi, somutskottet har behandlat i det föregående, avsesträda i kraft den 1 januari 2002.Utskottets ställningstagandeU t s k o t t e t tillstyrker förslaget tilländring av definitionen av gymnasial vuxenutbildningi skollagen och föreslår att antarförslaget till ändring av 11 kap. 2 § skollagen(1985:1100).Utskottet föreslår att även antarförslaget i övrigt till ändring i skollagen.Rätt till gymnasial vuxenutbildningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att skall avslåmotionsyrkanden om lagreglerad rätt tillgymnasial vuxenutbildning.Jämför reservationerna 2 (kd), 7(c) och 4(fp).BakgrundI skollagen (1985:1100) föreskrivs att kommunernaskall erbjuda gymnasial vuxenutbildning och att dedärvid skall sträva efter att erbjuda utbildning somsvarar mot efterfrågan och behov (11 kap. 17 §).Kunskapslyftskommittén föreslår i sittslutbetänkande Kunskapsbygget att vuxnas tillgångtill utbildning skall utformas som en garanti att -tillsammans med tidigare studier - få läsa enutbildning omfattande 2 000 gymnasiepoäng ellermotsvarande. Garanterad utbildning skall finnas atttillgå efter det att rätt tillsådan utbildning inträtt. Om det inte finnssärskilda skäl skall lärandet kunna påbörjas (SOU 2000:28 s. 296).PropositionenRegeringen delar den uppfattning som fleraremissinstanser gett uttryck åt, nämligen att det ärförenat med betydande risker och nackdelar attinföra en skyldighets- och/eller enrättighetslagstiftning på denna punkt. En exaktangiven nivå eller volym riskerar, med begränsaderesurser i kommunerna, att också bli ett tak förkommunernas åtagande i förhållande till denenskilde. De totala ekonomiska konsekvenserna ärvidare inte möjliga att bedöma. Möjligheten att bytayrkesinriktning och yrkeskarriär får enligtregeringen inte förbehållas dem som inte utnyttjadevuxenutbildningen i relativt unga år.MotionerKristdemokraterna åberopar i motion 2000/01:Ub28Kunskapslyftskommittén och anser att alla medborgarebör få rätt till minst gymnasieutbildning (yrk. 1).De vill öppna gymnasieskolan för alla upp till 25års ålder, så att det blir möjligt att göra ettstudieuppehåll efter för att sedanåtervända till gymnasieskolan. Därmed skullevuxenutbildningen bli den andra chans i livet somden skall vara och riskerar inte att reduceras tillatt reda upp det som gymnasieskolan inte klarat av,skriver motionärerna. I sin motion 2000/01: Ub287föreslår att alla skall fåmöjlighet att erbjudas utbildning upp till treåriggymnasial nivå eller motsvarande (yrk. 8).Centerpartiet anser enligt motion 2000/01:Ub33 attdet skall finnas en lagstadgad rätt attdelta i gymnasial vuxenutbildning (yrk. I motion1999/2000:A220, som väcktes innan vare sigKunskapslyftskommitténs slutbetänkande ellerpropositionen om vuxnas lärande lagts fram, pläderarCenterpartiet för en generell utbildningsgaranti. Enfortsättning på bör enligtmotionärerna utformas som en rättighet,inledningsvis för arbetslösa, att komplettera enkort tidigare utbildning upp till motsvarandegymnasienivå. Regeringen bör låta utreda hur ensådan garanti bör utformas (yrk. 11).Folkpartiet föreslår i motion 2000/01:Ub25 attalla vuxna utan genomgången gymnasieutbildning skallha rätt till minst gymnasieutbildning förgrundläggande behörighet till högskoleutbildningsamt också komplettering för särskild behörighet.Regeringen bör återkomma med lagförslag av dennainnebörd (yrk. 1).Utskottets ställningstagandeU t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Det är enligt utskottets mening viktigt att detframtida systemet för vuxnas lärande karakteriserasav att individens behov och efterfrågan är styrandei större utsträckning än . Utskottet delarregeringens bedömning när det gäller riskerna medatt nu föreslå en skyldighets- ellerrättighetslagstiftning om gymnasial vuxenutbildning.Om en rättighetslagstiftning även skall omfattavuxenutbildningen måste konsekvenserna av ochkostnaderna för detta utredas noggrant. En utredningom skollagen pågår och skall enligt nu gällandetidsplan vara slutförd . Utskottetutgår från att regeringen efter vederbörligberedning därefter kommer att förelägga riksdagenförslag om hur skollagstiftningen skallse ut.Regeringen aviserar i propositionen sin avsikt attutarbeta en helt ny förordning om kommunernasutbildning för vuxna. Den nya förordningen skallmöjliggöra och stödja en utveckling enligt deriktlinjer som redovisas i propositionen. De går utpå ökad flexibilitet, fokus på individens behov ochönskemål, individuella studieplaner, en mångfald avanordnare och en infrastruktur i form avvägledning, validering och nätverk som skapar formeroch kanaler för samverkan mellan kommunalaförvaltningar, statliga myndigheter ochinstitutioner, folkbildningen, parterna påarbetsmarknaden, handikapporganisationerna och andraberörda aktörer. avses få i uppdrag attföreslå hur kommunernas insatser för att tillgodosemöjligheter för vuxnas lärande kan följas upp.ValideringUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att medhänvisning till pågående utredning avslår ettyrkande om skyldighet för kommunerna atterbjuda validering.Jämför reservation 5 (fp).PropositionenFör en person med lång livs- och yrkeserfarenhet ärdet enligt propositionen inte rimligt att behövastarta studierna på en nivå som fastställs medutgångspunkt från de kunskaper som han eller hon hardokumenterade från den formella utbildning som haneller hon genomgick i sin ungdom. Hur informellkunskap praktiskt skall kunna tillgodoräknas och vadkunskaperna skall valideras mot är frågor som måstelösas. En särskild utredare arbetar nu med frågor omvalidering och skall slutredovisa uppdraget den 1oktober 2001. Regeringen avser att därefteråterkomma till frågan om validering.MotionerFolkpartiet föreslår i motion 2000/01:Ub25 attkommunerna skall vara skyldiga att erbjuda vuxna envalidering av sina kunskaper. I valideringen kanindividen också få vägledning om vilka åtgärder somhon eller han eventuellt kan vidta för att uppnåsitt mål (yrk. 14).Utskottets ställningstagandeU t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet med hänvisning till pågående utredning.Nationella styrorgan förvuxenutbildningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslåryrkanden om ett från friståendenationellt kvalitetsinstitut. börockså avslå ett yrkande från allmännamotionstiden, som är tillgodosett genompropositionen.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (kd), 7 (c)och 4 (fp).MotionerModeraterna, för framförslag om ett från skilt nationelltkvalitetsinstitut.Riksdagsrevisorernas kritik av sfi illustreraråterigen detta behov, anser enligtmotion 2000/01:Ub40. Avsaknaden av relevantstatistik och uppföljning av sfi-verksamheten ärotillfredsställande (yrk. Enligt centermotionen2000/01:Ub33 bör ett nationellt kvalitetsinstitutvara fristående och inte ha myndighetsuppgifter, somäven fortsättningsvis bör åvila (yrk. 1).Folkpartiet vill däremot att det friståendenationella institutet skall ta över även tillsynen,medan skall behålla sin stödjande ochrådgivande roll och sina utvecklingsuppgifter (mot.2000/01:Ub25 yrk. 15).Kristdemokraterna för i motion 2000/01:Ub287 - somväcktes innan propositionen om vuxnas lärande ladesfram - fram sin uppfattning att det inte finns skälatt organisera vuxenutbildningen på annat sätt äntidigare, trots att Kunskapslyftskommitténföreslagit det (yrk. Yrkandet förefaller syftapå förslagen från att detskall inrättas dels en sektorsövergripande,rådgivande beredning för livslångt lärande, dels enfrämjandemyndighet som ägnar sig åt utvärderingar avdet livslånga lärandet samt åt utveckling avkvalitetssäkringssystem för detta lärande.Utskottets ställningstagandeU t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Riksdagen har under desenaste åren tagit ställning till förslag om ettnationellt kvalitetsinstitut, senast vid beslut ombudget (bet. 2000/01:UbU1 s. 28 f.). Inganya skäl anförs i motionerna.Yrkandet i motion 2000/01:Ub287 är tillgodosett ioch med att regeringen inte har gjortKunskapslyftskommitténs förslag om de två nyaorganen till sitt.ÖvrigtUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden om ekonomiskt utbyte avlivslångt lärande, yrkesutbildning för äldrearbetslösa, kompletterande utbildning förinvandrare, vuxenutbildning inomnaturbrukssektorn, hushållsskolor,lokförarutbildning och utbildning förfinskspråkiga romer.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (kd), 7 (c)och 4 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandeKristdemokraterna föreslår i motion 2000/01:Ub287ett tillkännagivande om att utbildning skall lönasig (yrk. Det livslånga lärandet måste enligtmotionärerna även ge ekonomiskt utbyte för denenskilde. Det behövs en högre lönepremie för att ivarje fall längre utbildningar skall varaattraktiva.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande. skall enligtutskottets uppfattning inte ge direktiv förlönebildningen på arbetsmarknaden.Ett antal motioner tar upp behov av utbildning förvissa särskilda grupper eller vissa yrken.Enligt motion 2000/01:Ub281 bör manskapa möjlighet för äldre arbetslösa att genomgåkortare och specifikt inriktade yrkesutbildningarinom ramen för dels flexibla och mobilayrkeshögskolor, dels den rörliga ochföretagsinriktade lärlingsutbildningen (yrk. 8).Samma förslag förs fram i motion 2000/01:Ub280 (m)yrkande 6.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena. Förslagen är inte av det slag som behöverbeslutas av riksdagen.Moderaterna föreslår i motion 2000/01:Ub281 ocksåett tillkännagivande om kompletterande utbildningför invandrare. Alla som vill måste få möjlighet attkomplettera sina tidigare kunskaper. Det kan gällaspråkkunskaper eller yrkeskunskaper inom t.ex. IT,elektronik och medicin (yrk. 9).I motion 2000/01:Ub31 (fp) skriver motionären attdet behövs djupare kvalitativa undersökningar avorsakerna bakom svårigheterna som utländskvårdpersonal möter inför inträdet i det svenskaarbetslivet. Det måste till en mångfald av kurseroch program organiserade enligt de sökandeskunskapsförmåga och praktiska förutsättningar.Liknande krav gäller högutbildade invandrare inomandra yrkesområden (yrk. 4).U t s k o t t e t föreslår att avslåräven dessa yrkanden.Högskolor och universitet har i regleringsbrev för2001 ålagts att i ökad utsträckning och i närasamverkan med arbetslivet utforma utbildningar somsvarar mot arbetsmarknadens behov. Vidare skall deöka beredskapen för det livslånga lärandet ochutveckla flexibla studieformer för att göra detmöjligt för enskilda individer att utveckla sinkompetens inom högskolans ram. I betänkandetMångfald i högskolan (SOU 2000:47) har en särskiltutredare lämnat förslag som bl.a. gällertillvaratagande av utländska akademikers kompetens.Regeringen har aviserat att den kommeratt ta ställning till utredarens förslag.Centerpartiet tar i motion 2000/01:MJ233 upp behovetav ökad tillgänglighet av vuxenutbildning inomlantbrukssektorn (yrk. Vägen tillyrkesutbildning på detta område kan visa sigstängd när den enskilde först efter att ha genomgåtten annan gymnasieutbildning upptäcker att det ärtill lantbruket hon eller han vill förlägga sinyrkeskarriär.Motionerna 2000/01:MJ258 (m) yrkande 3 och2000/01:Ub223 (kd) tar upp samma problem. I denkristdemokratiska motionen påpekas att hemkommunerofta vägrar att betala för att vuxna skall kunnagenomgå naturbruksutbildning i annan kommun.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Det är enligt utskottets mening inte rimligt attskapa specialregler just för naturbruksområdet. Denutveckling av systemet för vuxnas lärande somregeringen vill främja med de förslag som framställseller åtgärder som aviseras i propositionen innebäratt kommunerna i större utsträckning än hittillsskall beakta den enskilda vuxna personensindividuella utbildningsbehov och önskemål.De få kvarvarande hushållsskolorna bör enligt motion2000/01:Ub801 (m) ses som en resurs i ettfolkhälsoperspektiv. Det handlar enligt motionärenbåde om de eftergymnasiala kurserna och degymnasielinjer som är inriktade på kost, hälsa ochfriskvård och som bör ges riksrekrytering. Hon anseratt det är en klar brist inom det eftergymnasialautbudet att man inte kan komplettera sitt kunnandeinom området kost, hälsa och friskvård.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Fyra f.d. lanthushållsskolor finns numera medstatligt stöd för kompletterande utbildningar. Treav dem anordnar dessutom gymnasieutbildning och hari den delen ställning som fristående gymnasieskolor.De fyra skolorna anordnar utbildning inom just deområden som motionären nämner. För elever som tas ini fristående gymnasieskolor är hemkommunen skyldigatt betala bidrag till skolan utan särskilt beslutom att utbildningen är riksrekryterande. Enförutsättning är dock att eleven är behörig tillutbildning på nationella eller specialutformadeprogram i gymnasieskolan och inte redan har sådanutbildning. Till de kompletterande skolorna betalasstatsbidrag med ett belopp per elev som vanligentäcker en betydande del av utbildningskostnaden, meninte hela.Kommunerna kan numera anordna kurser i idrott ochhälsa inom gymnasial vuxenutbildning. Kursen Idrottoch hälsa A kan dock inte utgöra kärnämne igymnasial vuxenutbildning.Motion 2000/01:Ub343 (s) tar upp behovet avlokförarutbildning i Stockholmsregionen.Motionärerna anser att den utredning som inom kortskall se över vissa frågor som SJ tidigare haftansvar för också lämpligen bör belysaförutsättningarna för utbildning av lokförare.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Den utredning som motionärerna syftar på har ännuinte blivit tillsatt. Utskottet har erfarit attNäringsdepartementet varit i kontakt medbranschorganisationerna angående lokförarutbildning.Dessa är i färd med att ta fram ett förslag om enstegvis utbildning, och departementet avvaktarbranschens förslag.Utbildningsmöjligheterna för finskspråkiga romer tasupp i motion 2000/01:Ub345 (s). Dessa är denminoritetsgrupp i som har den lägstautbildningen, och de utbildningsmöjligheter somerbjuds dem i kommunerna passar dem dåligt.Motionärerna pekar på att folkhögskolasedan flera år har bedrivit vuxenutbildning pågrundskole- och gymnasienivå för romer med gottresultat. Ett problem är att hemkommunerna, på grundav okunskap, inte alltid går med på att betala förromer som vill gå på denna folkhögskola, utan troratt de kan klara undervisningen själva. Det harkommit önskemål från romska grupper att Axevallafolkhögskola skall bedriva undervisning i mindregrupper i olika kommuner. Motionärerna anser attstaten bör se över romaniundervisningen i Sverigeskommuner och att undervisningen bör samordnas så attbästa möjliga resultat åstadkoms för allaromanielever - oavsett om de bor i läneller i Haparanda.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Regeringen gav i regleringsbrev för iuppdrag till att i sina löpandeutvärderingar kartlägga i vilken utsträckning denationella minoritetsgrupperna deltar ifolkbildningsverksamheten samt vilka ytterligareinsatser som folkbildningen anser kan behöva vidtasför att bredda dessa gruppers deltagande.Folkbildningsrådet överlämnade den 28 februari 2001en rapport om detta till regeringen. En arbetsgruppom romska frågor finns inomRegeringskansliet, numera underNäringsdepartementet. I anslutning till riksdagensbeslut om nationella minoriteter i (prop.1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69)har regeringen övervägt vilka former av samverkanoch påverkan som passar bäst för de olikaminoritetsgrupperna, bl.a. gruppen romer. Den romskaarbetsgruppens funktioner kan komma att övergå tillsamråd i nya former. Utskottet utgår från attregeringen överväger om Folkbildningsrådets nyssnämnda rapport skall föranleda några åtgärder. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Mål och strategi för vuxnaslärandeRiksdagen godkänner vad regeringen förordar ommål och strategi för vuxnas lärande (punkt 3) ochavslår motionerna 1999/2000:Ub805 yrkande 1,2000/01:Ub27 yrkande 1, 2000/01:Ub28 yrkande 7,2000/01: Ub32 yrkande 3 och 2000/01:Ub287 yrkande1.Reservation 1 (m) - delvisReservation 2 (kd) - delvis2. Anordnare av vuxenutbildningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub25yrkande 3, 2000/01:Ub26, 2000/01:Ub28 yrkande 4,2000/01:Ub36 yrkande 2 och 2000/01:Ub236 yrkande23.Reservation 1 (m) - delvisReservation 3 (kd, fp)3.