bet · GP01MJU3 · 2001-11-01 00:00:00 — För att måletskall nås krävs fortsatt bruk och utveckling av värdefullakulturmiljöer inklusive det öppna och varierade odlingslandskapet ikust och skärgård. Som regeringen anför bör därför en strategi förhur kustens och skärgårdens kulturarv och odlingslandskap kanbevaras och brukas tas fram . Arbetet bör utföras avRiksantikvarieämbetet i samverkan med berörda myndigheter,länsmuseer och organisationer. De länsstyrelser som utarbetatregionala miljö- och hushållningsprogram bör i enlighet medMiljövårdsberedningens förslag (SOU 2000:67) följa uppoch till regeringen redovisa vilka åtgärder som genomförts av olikaaktörer utifrån förslagen i respektive program. Som regeringen anförbör en genomgripande analys göras för att värdera hurutvecklingen fortskridit. Länsstyrelserna bör då också redovisa tillregeringen vilka ytterligare åtgärder som behövs för en hållbarutveckling i respektive skärgårdsområde. Med det anförda finnerutskottet syftet med motion MJ44 (fp) yrkande 2 delvis i alltväsentligt tillgodosett. Utskottet tillstyrker därmed regeringensförslag till delmål 2 under miljökvalitetsmålet och avstyrker motionMJ46 (c) yrkande 30.Enligt regeringens förslag innebär delmål 7 undermiljökvalitetsmålet att, genom skärpt lagstiftning och ökadövervakning, utsläppen av olja och kemikalier från fartyg skallminimeras och vara försumbara . Målet avser s.k.operationella utsläpp från fartyg, dvs. medvetna utsläpp som skervid fartygens normala drift vid t.ex. rengöring av lasttankar.Uppgifter finns främst om oljeutsläpp men det kan inte uteslutas attockså andra kemikalier släpps ut på detta sätt. Ett väl utvecklatsystem av internationella regler förbjuder utsläpp, och kapaciteteni svenska hamnar att ta hand om förorenat vatten ökar ständigt.Sverige verkar även internationellt för bevarandet av den marinamiljön i västerhavet inom () och iÖstersjön genom (). Genomförandet avHELCOM:s Östersjöstrategi för att komma till rätta med utsläpp avavfall från fartyg har lett till att ett harmoniserat regelsystemhar etablerats för hela . Östersjöstrategin utgjordeockså modell för utarbetandet av ett EG-direktiv som ytterligareharmoniserar regelverket i . Även arbetet inom () är av stor vikt för måluppfyllelsen.Trots detta upptäcks ca 400 illegala oljeutsläpp . Utskottetdelar regeringens uppfattning att en stor upptäcktsrisk och eneffektiv lagföring har hög preventiv betydelse. Så längeupptäcktsrisken inte är tillräckligt stor kommer mindre nogräknadesjöfarande att väga kostnaderna för att ligga något längre i hamnför att lämna av olja mot risken att bli upptäckt och lagförd förett olagligt utsläpp. Som regeringen anför bör övervakningen tillhavs skärpas och kombineras med utökad satellitövervakning. Vidarebör det internationella arbetet med att införa transpondrar påfartyg för att främja övervakning prioriteras. I sammanhanget börnämnas regeringens förslag till åtgärder mot förorening från fartyg(prop. 2000/01:139, bet. 2001/02:MJU4) som syftar till att minskaföroreningar från fartyg, bl.a. genom att möjligheterna att beivraolagliga utsläpp till sjöss av olja och andra skadliga ämnenförbättras. Propositionen kommer att behandlas av underhösten. Med anledning av motion MJ44 (fp) yrkande 2 i den del somavser miljölotsar på lastfartyg i vill utskottet erinra omatt frågor om lotstvång har behandlats bl.a. av trafikutskottet ibetänkande 2000/01:TU1. Där framhålls att fartyg på Östersjönväsentligen går på internationellt vatten, där Östersjöstaterna intehar någon jurisdiktion. Folkrättsliga principer hindrar dem alltsåfrån att föreskriva sådant lotstvång. Frågan om lotsning påfrivillig väg i behandlas emellertid bl.a. inom ramen församarbetet mellan Östersjöstaterna inom Helsingforskonventionen omskydd av miljö. Det kan tilläggas att globaltgällande utrustningskrav på s.k. transpondrar trädde i kraft den 1juli 2001, vilket avsevärt kommer att förbättra möjligheterna attidentifiera och följa fartyg.Det ovan anförda innebär att utskottet tillstyrker regeringensförslag till delmål 7 under miljökvalitetsmålet Hav i balans samtlevande kust och skärgård och avstyrker motion MJ45 (m) yrkande 17.Med hänvisning härtill och till vad utskottet i tillämpliga delaranfört ovan avstyrks även motionerna MJ44 (fp) yrkande 2 delvis ochMJ798 (fp, c) yrkande 1 i den mån motionsyrkandena inte kan ansestillgodosedda.Utskottet tillstyrker även de förslag till delmål undermiljökvalitetsmålet som inte omfattas av utskottetsställningstaganden ovan.Myllrande våtmarkerUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till delmål undermiljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker och avstyrker enmotion (m) om ändrad lydelse av delmål 4. Utskottetavstyrker även motioner (s, fp) om skydd av våtmarker ochsumpskogar.PropositionenMiljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker innebär att våtmarkernasekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet skallbibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden.Regeringen föreslår att följande delmål skall gälla förmiljökvalitetsmålet.· En nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker ochsumpskogar skall tas fram senast till år 2005.·· Samtliga våtmarksområden i Myrskyddsplan för skall ha ettlångsiktigt skydd senast år 2010.·· skall inte skogsbilvägar byggas över våtmarker medhöga natur- eller kulturvärden eller så att dessa våtmarkerpåverkas negativt på annat sätt.·· I odlingslandskapet skall minst 12 000 ha våtmarker och småvattenanläggas eller återställas fram till år 2010.·· Åtgärdsprogram skall senast finnas och ha inlettsför de hotade arter som har behov av riktade åtgärder.·Enligt regeringens bedömning är, med de förslag som läggs fram,förutsättningarna goda för att miljökvalitetsmålet skall kunna nåsinom en generation. För att de åtgärder som behövs skall få avseddeffekt krävs bl.a. ökad kunskap om storleken på de områden sombehöver restaureras och nyanläggas och de olika värden, bl.a.kulturvärden, som berörs i våtmarker av varierande slag. Regeringenanser också att Myrskyddsplanen bör kompletteras med ett störreurval sumpskogar och resultatet av våtmarksinventeringen iNorrbottens län. För att miljökvalitetsmålet skall nås förutsättsmedverkan från jord- och skogsbruket. Även andra sektorer måste visaden hänsyn som krävs. Statsfinansiella kostnader uppkommer främstför skydd och anläggande av våtmarker. kan det behövasytterligare ekonomiska medel för anläggande av våtmarker. Därföravser regeringen att återkomma med nya delmål i samband medförändring av landsbygdsförordningen om så är möjligt.Miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker bör i ettgenerationsperspektiv enligt regeringens bedömning innebära bl.a.följande.1. I hela landet finns våtmarker av varierande slag, med bevaradbiologisk mångfald och bevarande av kulturhistoriska värden.2.3. Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inomsina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftigapopulationer säkras.4.5. Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hotaden biologiska mångfalden introduceras inte.6.7. Torvbrytning sker på lämpliga platser med hänsyn till natur- ochkulturmiljön och den biologiska mångfalden.8.9. Våtmarker skyddas så långt möjligt mot dränering, torvtäkter,vägbyggen och annan exploatering.10.11.Våtmarkernas värde för friluftsliv värnas.12.MotionernaEnligt motion MJ45 (m) bör besluta att delmål 4 under miljökvalitetsmMyllrande våtmarker skall ha följande lydelse: skalltillräckligt många våtmarker i odlingslandskapet och i kustzonernaha anlagts för att väsentligt bidra till uppfyllandet av miljömålenIngen övergödning och Biologisk mångfald (yrkande 18).I motion MJ37 (fp) framställs krav på säkerställande av resterandesumpskogar och återställande av lämpliga områden till lövrika, våtasumpskogar (yrkande 4). Enligt motion MJ44 (fp) bör skyddet av deområden som skall skyddas enligt den internationellavåtmarkskonventionen stärkas och bör stödja grannländernarunt i deras arbete på området (yrkande 2 delvis). Viktenav att skydda och anlägga våtmarker betonas i motion MJ841 (fp)yrkande 11. Enligt motion MJ788 (s) bör ett utökat våtmarksskydd somomfattar hela införas snarast.Motionerna MJ769 (kd), MJ784 (c, m), MJ793 (s) och MJ804 (m, s, c)tar upp frågan om åtgärder mot myggproblemet i nedre Dalälven.Utskottets ställningstagandeVåtmarkerna, som tillhör de mest produktiva livsmiljöer människankänner till, har en nyckelroll för hydrologi och biologisk mångfaldbåde i skogs- och odlingsbygd. De är viktiga såväl för arter knutnatill våtmarkerna som för arter knutna till kringliggande ekosystemoch för rastande flyttfåglar. har våtmarkernaomvandlats till andra marktyper och det viktigaste syftet har varitatt åstadkomma odlingsbar mark. Regeringens förslag till delmål 1under miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker innebär att enstrategi skall utformas för skydd och skötsel av våtmarker ochsumpskogar. Strategin anger omfattningen och inriktningen av deåtgärder som behöver vidtas och fördelar ansvaret för dessa. Denstatliga skogsvårdsorganisationen, dvs. och deregionala skogsvårdsstyrelserna, har inventerat,beskrivit och kartlagt ca 130 000 sumpskogsobjekt med en sammanlagtareal på ca 1 miljon ha med avseende på naturvärden och skogsligaproduktionsvärden. Den genomförda sumpskogsinventeringen är därmedlandets mest omfattande naturtypsinventering. avsumpskogarna, motsvarande 50 000-100 000 ha, bedömdes efterinventeringen ha så höga naturvärden att de bör undantas frånskogsbruk. På betydligt större arealer krävs anpassad skogsskötsel.Som regeringen anför är en av de viktigaste åtgärderna att ta framen delstrategi för skydd av sumpskogar. I sammanhanget börframhållas att det långsiktiga skyddet av vissa sumpskogar åstadkomsäven genom de åtgärder som utskottet redogör för undermiljökvalitetsmålet Levande skogar. Med det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag till delmål 1 undermiljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker och avstyrker motion MJ37(fp) yrkande 4 i den mån motionsyrkandet inte kan ansestillgodosett.Ungefär 900 000 ha våtmarker har försvunnit i vårt land de senastehundra åren. För att säkra och skapa förutsättningar för biologiskmångfald och vårda eller återskapa kulturhistoriska värden samt föratt minska växtnäringsläckaget är det, som regeringen anför,nödvändigt att både återställa tidigare och anlägga nya våtmarker iodlingslandskapet. Anläggningen av nya våtmarker kan också utgöraett väsentligt bidrag till att uppnå miljökvalitetsmålet Ingenövergödning. Utskottet delar regeringens uppfattning att minst 12000 ha våtmarker och småvatten skall anläggas eller återställas iodlingslandskapet fram . Därmed tillstyrker utskottetregeringens förslag till delmål 4 under miljökvalitetsmåletMyllrande våtmarker och avstyrker motion MJ45 (m) yrkande 18.Utskottet avstyrker även motionerna MJ788 (s) och MJ841 (fp) yrkande11.Enligt våtmarkskonventionen skall varje part anmäla minst ettområde till den s.k. Ramsarlistan, även kallad CW-listan. Sverigehar tidigare anmält 30 områden till listan med en total yta omungefär 380 000 ha. Enligt vad utskottet inhämtat har regeringennyligen anmält ytterligare 21 områden och utvidgat 9 av de tidigareanmälda våtmarksområdena. Den totala arealen omfattar 527 990ha våtmarker, varav ca 126 000 ha utgörs av de nya områdena. Somregeringen anför kan det svenska miljömålsarbetet också stärkaSveriges insatser i det nordiska samarbetet och iÖstersjösamarbetet. Samarbetet i har stor betydelseför närmandet av kandidatländerna till EU och inom ramen förÖstersjösamarbetet pågår också ett omfattande arbete om hållbarutveckling, Baltic 21, som är inne i en fas där man upprättarsektoriella arbetsprogram för bl.a. jordbruk och skogsbruk.Utskottet, som inte har någon annan uppfattning än motionärerna imotion MJ44 (fp) om vikten av samarbete med våra grannar runtÖstersjön inte minst på miljöområdet, finner därmed motionensyrkande 2 delvis i allt väsentligt tillgodosett.I vårpropositionen för , utg.omr. 20, tillfördesNaturvårdsverket för ett statligt pilotprojekt förmyggbekämpning. Enligt vad utskottet inhämtat genomförde kommunernai Nedre Dalävsområdet genom undervåren 2001 en försöksverksamhet med besprutning som anses hafungerat väl. Motionerna MJ769 (kd), MJ784 (c, m), MJ793 (s) ochMJ804 (m, s, c) får därmed anses tillgodosedda.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till delmål undermiljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker i de delar som inte berörsav utskottets uttalanden ovan.Levande skogarUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till delmål undermiljökvalitetsmålet Levande skogar och avstyrker motioner(m, c, fp) om avslag respektive ändrad lydelse avmiljökvalitetsmålen 1-3. Utskottet avstyrker även motioner(m, c, fp, mp) om bl.a. förstärkt lagstiftning, ändradinriktning på avsättning av skyddsvärd skogsmark, principerför ersättning för intrång i markanvändning och förredovisning av skyddsvärd skogsmark samt om allemansrättensomfattning.PropositionenEnligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Levande skogaratt skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion skallskyddas som den biologiska mångfalden bevaras samtkulturmiljövärden och sociala värden värnas. Inriktningen är attmiljökvalitetsmålet skall nås inom en generation.Regeringen föreslår att följande delmål skall gälla förmiljökvalitetsmålet.1. Ytterligare 900 000 haskyddsvärd skogsmarkskall undantas frånskogsproduktion till år2010.2.3. Mängden död ved, arealenäldre lövrik skog ochgammal skog skallbevaras och förstärkastill på följandesätt:4.- mängden hård död ved skall öka med i hela landetoch medavsevärt mer i områden där den biologiska mångfalden ärsärskilthotad,- arealen äldre lövrik skog skall öka med ,- arealen gammal skog skall öka med ,- arealen mark föryngrad med lövskog skall öka.5. Skogsmarken skall brukaspå sådant sätt attfornlämningar inteskadas och så att skadorpå övriga kändavärdefullakulturlämningar ärförsumbara senast år2010.6.7. skallåtgärdsprogram finnasoch ha inletts förhotade arter som harbehov av riktadeåtgärder.8.Regeringen gör bedömningen att de föreslagna delmålen leder till attmiljökvalitetsmålet Levande skogar kan nås inom en generation ochatt det nu finns resurser som möjliggör bevarande av landetsurskogar och urskogsliknande naturskogar.Miljökvalitetsmålet bör i ett generationsperspektiv enligtregeringen innebära bl.a. följande.1. Skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga bevaras.2.3. Skogsekosystemens naturliga funktioner och processerupprätthålls.4.5. Naturlig föryngring används på för metoden lämpliga marker.6.7. Skogarnas naturliga hydrologi värnas.8.9. Brändernas påverkan på skogarna bibehålls.10.11.Skötselkrävande skogar med höga natur- och kulturmiljövärdenvårdas så att värdena bevaras och förstärks.12.13.Skogar med hög grad av olikåldrighet och stor variation iträdslagssammansättning värnas.14.15.Kulturminnen och kulturmiljöer värnas.16.17.Skogens betydelse för naturupplevelser och friluftsliv tas tillvara.18.19.Hotade arter och naturtyper skyddas.20.21.Inhemska växt- och djurarter fortlever under naturligabetingelser och i livskraftiga bestånd.22.23.Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inomsina naturliga utbredningsområden så att livskraftigapopulationer säkras.24.25.Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hotaden biologisk mångfalden introduceras inte.26.MotionernaI motion MJ45 (m) yrkas avslag på regeringens förslag till volymmåli delmål 1 under miljökvalitetsmålet om att undanta ytterligareskogsmark från skogsproduktion . Motionärerna framhållerdet omfattande miljöarbete som pågår inom skogsbruket och detfrivilliga arbetet med miljöcertifiering, vilket har intensifierats.Mycket tyder enligt motionärerna på att skogsbruket i kommeratt nå miljökvalitetsmålet i ett generationsperspektiv utanytterligare statliga ingrepp. En fond för bevarande av denbiologiska mångfalden bör inrättas och medlen användas för bevarandeav värdefulla miljöer (yrkande 19). Enligt motion MJ43 (fp) böretappmålet för skogsavsättning för sättas till 800 000 ha(yrkande 1) medan motionärerna i motion MJ44 från samma parti villhöja ambitionsnivån för skydd av skogsmark (yrkande 2 delvis).Enligt motion MJ46 (c) bör regeringen lägga fram förslag tilländring av inriktningen på avsättningarna av skyddsvärd skogsmark. Istället för renodlad avsättning av skogsmark bör skogsägarnastimuleras att arbeta med s.k. kombinerade mål och förstärktnaturvårdshänsyn (yrkande 4).När samhället inför långtgående restriktioner i enskildamarkägares möjligheter till normal markanvändning skall enligtmotion MJ45 (m) ersättning motsvarande den enskildes förlust iprincip alltid utgå (yrkande 14). Vid avsättningar av skogsmarkskall det i första hand vara statlig mark som skall komma i fråga(yrkande 20). Skogsmarkernas värde för rekreation bör säkerställasinom ramarna för de rättigheter och skyldigheter som allemansrättenanger. Enligt motionärerna är regeringens uppfattning attnaturvårdens sociala dimension skall väga tungt vid bedömning avbehovet att bevara tätortsnära natur inte en riktig bedömning avskyddsbehovet för naturområden (yrkande 21). Eftersom den enskildeskogsägaren är mycket viktig för miljöhänsynen framförs i motionMJ46 (c) yrkande 2 krav på full kompensation när skogsarealer tillföljd av statliga ingripanden avsätts för annat ändamål än skogligproduktion. Nuvarande budgetmedel framhålls som otillräckliga.Markägaren måste ges skälig ersättning för sina miljöinsatser vidbildandet av olika typer av reservat, antingen genom ekonomiskkompensation eller helst genom ersättningsmark (yrkande 3). Inomramen för de medel som avsätts för bevarandet av den biologiskamångfalden bör en omfördelning ske så att ersättning för skador påangränsande skog möjliggörs (yrkande 7).I motion MJ37 (fp) begärs ytterligare resurser tilllänsstyrelserna för att möjliggöra en kraftfull satsning påbiologisk mångfald i skogsmarken (yrkande 5) och enligt motion MJ44(fp) bör lagstiftningen på områden utvecklas och förstärkas (yrkande2 delvis). I motion MJ765 från samma parti framförs krav påintensifiering av arbetet med inrättande av naturreservat ochförstärkt biotopskydd (yrkande 1). I motion MJ46 (c) framställs kravpå en bred samhällsekonomisk konsekvensanalys av avsättningarna avskyddsvärd skogsmark (yrkande 1). Enligt motion MJ43 (fp) bör entydlig redovisning och utvärdering av de totala insatserna göras.Stora arealer med produktion av skog per ha och år, s.k.impediment, undantas vid avverkning. Mot den bakgrunden måstehela den areal som faktiskt redan undantas också redovisas (yrkande2). Enligt motion MJ46 (c) bör de skogliga impedimenten redovisasutifrån ett för i övrigt enhetligt skogsmarksbegrepp (yrkande5).Enligt motion MJ45 (m) bör regeringens förslag till delmål 2 undermiljökvalitetsmålet avslås. Till skillnad från regeringen ärmotionärerna av den uppfattningen att mängden död ved och arealenäldre lövrik skog och gammal skog har ökat kraftigt under 1990-taletvilket har lett till allvarliga utbrott av insektsskador i södra ochmellersta (yrkande 22). Enligt motion MJ46 (c) böretappmålet för mängden hård ved vara och inte som ärregeringens förslag. Ökningen av mängden död ved måste ske med storuppmärksamhet avseende utvecklingen av skadegörare och då särskiltinsekter (yrkande 6).I motion MJ46 (c) framhålls att målet att skogsmarken skall brukaspå sådant sätt att fornlämningar inte skadas och så att skador påövriga kända värdefulla kulturlämningar är försumbara senast år 2010bör omformuleras (delmål 3). Målet är orealistiskt,kulturmiljövärdena i skogen är inte tillräckligt väl kartlagda ochsynliggjorda, och medelstilldelningen är otillräcklig(yrkande 8).Enligt motion MJ44 (fp) bör omgående åtgärdsprogram för hotadearter utarbetas (yrkande 2 delvis). Skyndsamt skydd för denvitryggiga hackspettens biotop efterlyses i motion MJ749 (mp).Motionärerna i motion MJ756 (mp) begär att regeringen låtergenomföra en samordnad planering enligt 6 kap. 13 §miljöbalken av /dalgång i syfte att skapa ettnaturreservat.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag till delmål under miljökvalitetsmålet Levandeskogar syftar till att upprätthålla ekosystemens funktion, bevaraden i våra skogar naturligt förekommande biologiska mångfalden ochvärna om skogens sociala och kulturhistoriska värden.Det svenska skogsbruket har utvecklats i rättriktning genom att miljöfrågorna fått större utrymme inomskogssektorn. Kunskapsläget har förbättrats och skogsbruket haranpassats så att de skogspolitiska målen i hög grad samverkar med demiljöpolitiska. Det moderna ståndortsanpassade skogsbruket ger påsikt ett mer småskaligt och varierat skogslandskap, och inom ramenför gällande skogspolitik finns det handlingsutrymme somsektorsansvaret avser. Att flertalet skogsbolag och många mindremarkägare har valt att miljöcertifieras är ett bland många godaexempel i denna riktning. Vid utgången av hade ca 10miljoner ha huvudsakligen av storskogsbrukets marker certifieratsenligt den s.k. FSC-standarden. hade ca 1,3 miljoner hamark tillhörande småskogsbruket certifierats enligt den s.k. PEFC-standarden. Trots den positiva utvecklingen kan det inte uteslutasatt värdefulla skogsmiljöer fortsätter att utarmas och på siktförsvinner.Näringsutskottet har till miljö- och jordbruksutskottet yttrat sigöver de effekter regeringens förslag till delmål 1, dvs. avsättningav särskilt skyddsvärd skogsmark för naturvårdsändamål, kan få försvensk skogsindustri. Yttrandet, 2001/01:NU1y, har fogats till dettabetänkande. Efter att ha inhämtat upplysningar och synpunkter frånföreträdare för , LRF Skogsägarna ochSkogsindustrierna anför näringsutskottets majoritet (m, kd, c, fp)följande. , som godtar skogsindustrins bedömning omen 10-procentig minskning av omsättning och sysselsättning inomnäringen som effekter av delmålet, finner det frapperande attregeringen i stort sett inte berör de samhällsekonomiska effekternaav delmålet. vill också fästa uppmärksamheten påatt i propositionen har den mängd skogsmark som skall avsättas ökatsfrån 800 000 ha, som hade föreslagit, till 900000 ha utan att något särskilt motiv för detta har redovisats. Dennaökning motsvarar enligt näringsutskottet 2 000 normalstoraskogsfastigheter. Avsättningarna kommer huvudsakligen att beröraSyd- och och därmed främst drabba familjeskogsbruket.Slutligen anser näringsutskottet att det frivilliga miljöarbetetinom skogsbruket bör tillmätas större vikt än vad som kommer tilluttryck i propositionen. Mot bakgrund härav anser näringsutskottetatt det av regeringen föreslagna delmålet om avsättning av särskiltskyddsvärd skogsmark bör omformuleras.Miljö- och jordbruksutskottet gör för sin del följande bedömning.För att miljökvalitetsmålet Levande skogar skall kunna nås inom engeneration är det angeläget att skogsbolag och enskilda markägarefortsätter att frivilligt skydda skogsmark av hänsyn till höganatur- och kulturmiljövärden och av sociala skäl. Mot den bakgrundenanser utskottet i likhet med regeringen att fortsatta satsningar pålångsiktigt skydd av skogsmark är nödvändigt för att urskogar ochproduktiva representativa skogar med höga biologiska värden bevarasför framtiden. Utskottet delar därför regeringens uppfattning attytterligare 900 000 ha skyddsvärd skogsmark skall undantas frånskogsproduktion , varav statens ansvar för skydduppskattas till ca 400 000 ha. Delmålet förutsätter alltså ettfrivilligt ansvarstagande för skydd av minst 500 000 ha skogsmark.Enligt regeringens bedömning, som utskottet ansluter sig till, bör320 000 ha avsättas som naturreservat, 30 000 ha sombiotopskyddsområde och 50 000 ha skyddas genom naturvårdsavtal.Förutom statens del bygger delmålet på att skogsbolag och enskildamarkägare frivilligt skyddar skogsmark med höga natur- ochkulturvärden, ett arbete som pågår och som utskottetfinner mycket positivt. Det kan tilläggas att av åretsbudgetproposition (utg.omr.