bet · GP01MJU1 · 2001-11-22 00:00:00 — åtgärderframför allt inom energi-, avfalls- ochtransportområdena.Det nya statsbidraget, som skall införas under2002, bör liksom de kommunala investeringsprogrammenutgå från det kommunala perspektivet och bör iförsta hand ges till samlade program med åtgärdersom minskar utsläppen av växthusgaser. Det lokalaangreppssättet och kravet på samlade program harvisat sig vara mycket framgångsrikt för att uppnågoda miljöeffekter men också när det gäller attstärka miljöarbetet i kommunerna. Programkravetstimulerar också till helhetssyn och samverkan.Kommunerna bör ha möjlighet att i vissa fall ta medåtgärder i klimatinvesteringsprogrammen som bidrartill att uppnå andra miljökvalitetsmål. Tyngdpunktenska dock ligga på insatser för att nå klimatmålet.Det bör ställas krav på att folkbildnings- ochinformationsinsatser skall ingå i klimatprogrammen.Kostnadseffektiviteten skall vara ett viktigtkriterium vid bedömningen av om ett klimatprogramskall beviljas statsbidrag. Det kan dock varaönskvärt att nya metoder och tekniker kan prövasäven om kostnaderna är höga för vissademonstrationsprojekt. Åtgärder som redan påbörjatskan inte få bidrag, inte heller åtgärder som ärlönsamma på kort sikt.Administrationen av klimatstödet bör hanteras aven myndighet.Regeringen föreslår att anvisasunder ett nytt anslag . För år 2003beräknas anslaget till och för år2004 till . Stödet finansieras delsgenom överföring av och300 från anslaget 34:1 Stödtill lokala investeringsprogram (utg.omr. 18) förekologisk hållbarhet, dels med de 400 miljonerkronor som i enlighet med ekonomiskavårproposition avsatts för klimatinvesteringar år2004.MotionernaEnligt motion MJ395 (c) bör anslaget tillförasytterligare för att förstärka detlokala arbetet (yrkande 2 delvis).I motion MJ508 (m) yrkas att anslaget skallminskas med (yrkande 6). Anslagenpåminner om de misslyckade lokalainvesteringsprogrammen.Enligt motionerna MJ521 (fp) yrkande 19 delvis ochFi294 (fp) yrkande 21 delvis bör anslaget minskasmed . De nya investeringsstöden börutgå.I motion T465 (c) yrkas tillkännagivande om att endel av anslaget bör öronmärkas för att möjliggöraindividuell återföring av kostnader för vatten ochvärme i flerbostadshus med hjälp av IT (yrkande 14).Utskottets ställningstagandeSom regeringen anfört kräver det föreslagnaklimatstödet förberedelser i form av bl.a.förordning, anvisningar och informationsinsatser ochkan tidigast komma igång under andra hälften av2002.I propositionen anförs att det lokalaangreppssättet och kravet på samlade program harvisat sig vara mycket framgångsrikt för att uppnågoda miljöeffekter men också när det gäller attstärka miljöarbetet i kommunerna. Programkravetstimulerar också till helhetssyn och samverkan.Kommunen skall samverka brett med näringsliv,organisationer och andra aktörer med att ta framprogrammet och även engagera allmänheten iklimatfrågorna. Åtgärder bör ske inom såväl kommunalsom annan verksamhet. Regeringen anför att förslagetom stöd till klimatprogram kommer att utvecklas iden proposition om klimatfrågor som regeringen avseratt presentera under hösten 2001.Programmen skall innehålla åtgärder som minskarutsläppen av växthusgaser, dvs. åtgärder framförallt inom energi-, avfalls- och transportområdena.Utskottet tillstyrker regeringens förslag ochansluter sig till regeringens bedömning när detgäller medelsbehovet under anslaget. Därmed avstyrksmotionerna MJ395 (c) yrkande 2 delvis, MJ508 (m)yrkande 6, MJ521 (fp) yrkande 19 delvis, Fi294 (fp)yrkande 21 delvis och T465 (c) yrkande 14. Utskottettillstyrker det bemyndigande som regeringenföreslår.BUPolitikområde Forskningspolitik underutgiftsområde 2026:1 för miljö,areella näringar ochsamhällsbyggande:Förvaltningskostnader och26:2 för miljö,areella näringar ochsamhällsbyggande: ForskningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker en motion (kd) om minskadmedelstilldelning under anslaget 26:2.Propositionen26:1 för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande:FörvaltningskostnaderAnslaget disponeras av för miljö,areella näringar och samhällsbyggande (Formas) förmyndighetens förvaltningskostnader. Rådetsviktigaste ansvarsområden är miljöforskning,forskning om de areella näringarna, forskning omsamhällsbyggande samt forskning för en ekologiskthållbar utveckling.Formas bildades . Genombildandet av Formas samlades stora delar av ansvaretför forskning till stöd för ett ekologiskt hållbartsamhälle och därmed skapades bättre förutsättningarför kraftfulla forskningssatsningar. Anslagetminskar i förhållande till 2001 därför att 5miljoner kronor tillfördes engångsvis föromställningskostnader i samband med övergången tillden nya organisationen.Regeringen föreslår att anvisasunder . och 2004 beräknasanslaget till respektive (båda beloppen motsvarar i 2002 årsprisnivå).26:2 för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande: ForskningAnslaget disponeras för stöd till forskning ochforskningsinformation inom områdena miljö ochsamhällsbyggande. För forskning om de areellanäringarna finns anslag 26:1 förmiljö, areella näringar och samhällsbyggande:Forskning och kollektiv forskning underutgiftsområde 23.För att underlätta planering, upphandling ochgenomförande av forskningsprojekt bör regeringenbemyndigas att ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst underår 2003, högst ,högst , högst 45miljoner kronor och högst 40 miljonerkronor under år 2007.I enlighet med ekonomiska vårpropositionföreslår regeringen att forskningen vid Formasförstärks med för och2003 och för utövertidigare föreslagna förstärkningar. Förstärkningenskall användas till forskning om biologisk mångfaldoch forskning till stöd för en ekologiskt hållbarutveckling såsom stöd för nationella samlingar förbevarande och hantering av insamlat material som ärav särskild betydelse för forskning om biologiskmångfald, forskning om förändringar i djur- ochväxtliv samt fysikaliska och kemiska förändringarinom olika biotoper både på land och i vatten samtstöd till unga forskare inom miljöområdet, t.ex.doktorandtjänster och postdoktorala tjänster.Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringenatt anvisas . För år2003 och 2004 beräknas anslaget till 272 413 000 krrespektive (motsvarar 265 904 000resp. prisnivå).MotionenEnligt motion MJ519 (kd) bör anslaget 26:2Forskningsrådet för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande: Forskning minskas med 40 000 000kr (yrkande 20 delvis).Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslagen och avstyrkermotion MJ519 (kd) yrkande 20 delvis. Utskottettillstyrker vidare det bemyndigande som regeringenföreslår.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Grushushållningsplaner (punkt 4)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ519 (kd) yrkande 8.StällningstagandeTvå tredjedelar av vårt grundvatten är beroende avgrusåsar. har i samverkan med Sverigesgeologiska undersökning, och Boverketden 13 decemher 2000 redovisat en rapport angåendevärdering av grundvatten- och grusförekomster samtkonstgjord grundvattenbildning. Det framgår avmyndighetens rapport, att det finns ett stort behov avatt ange både ekonomiska och icke ekonomiska värden påförnyelsebara naturresurser som grundvatten. inom Miljödepartementet.Insikten om grundvattenförekomsternas värde kangöra det lättare för vattenförsörjningens huvudmänatt göra riktiga bedömningar vid intressekonflikter,speciellt vid planering. Grundvattnet utgör enlångsiktigt mycket viktig del av landets resurser,och kvaliteten måste garanteras.Skatten på naturgrus infördes ochhar enligt rapporten haft effekt påmängden använt naturgrus och därmed bidragit tillhushållningen med denna resurs. Regeringen anser,att arbetet med att minska uttaget av naturgrus ochatt öka andelen återanvänt material bör fortsätta isamarbete med branschen. Regeringen avser därför attge Geologiska Undersökning i uppdrag atttillsammans med berörda intressenter ochsektorsmyndigheter utveckla frivilligaöverenskommelser som fördelar ansvaret för att nådelmålet om minskad naturgrusanvändning och ökadandel återanvänt material. I uppdraget skulle ingåatt utveckla kravspecifikationer och metoder för attavgöra vilka hushållnings- och miljöaspekter, sombör gälla för användning av naturgrus ochalternativt material.Kristdemokraterna anser, att det inte räcker medhushållningsaspekter vid frivilliga överenskommelserför att trygga tillgången till råvatten av godkvalitet. Grushushållningsplaner bör upprättas, båderegionalt och nationellt. Den nya administrationenav vattenavrinningsområden underlättar för en sådanhushållning.2. Utbyggnad av havsbaserad vindkraft m.m.(punkt 5)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:MJ420 (m) yrkande 5,2001/02:MJ484 (s) och 2001/02:MJ529 (c) yrkande 7.StällningstagandeEn storskalig vindkraftsutbyggnad längs den svenskakusten kan få negativa konsekvenser för svensktyrkesfiske. Det saknas erfarenhet av vad sominträffar i närmiljön runt vindkraftverketsetablering.De risker med utbyggnaderna som har framförtsgäller framför allt de infraljud som uppstår omkringett vindkraftverk och vilka effekterna blir påfisket, på fiskebeståndet och lekmiljön. De områdensom är aktuella för vindkraftverk är ofta just därfisken leker eller växer upp. Det är också där detsmåskaliga fisket bedriver sin verksamhet.Fiskeribiologiska undersökningar bör genomförasbåde vid planerade områden och i anslutning tillredan etablerade verksamheter.3. reservat (punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:MJ220 (c) yrkande 11och 2001/02:MJ529 (c) yrkande 9 samt avslårmotionerna 2001/02:MJ302 (v) yrkande 7, 2001/02:440(mp) yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:MJ467 (mp)yrkande 4.StällningstagandeDet arbete som pågår från ochlänsstyrelsens sida för att inrätta reservatlängs den svenska kusten skapar stor oro ochblockerar många av de framtidsdiskussioner somfiskerinäringen, tillsammans med kommunerna, skullebehöva koncentrera sig på. Det beror framför allt påden hantering som respektive myndighet ansvarar förnär det gäller planeringen av reservat.En avgörande fråga för ett livskraftigt fiske ärtillgängligheten till vattenområdena. Därför fårinte reservatsdiskussionerna ochnationalparksförslag genomföras utan att en myckettydlig dialog och överenskommelse med den näring somfrämst för sin överlevnad är i behov av och harvärnat om ett långsiktigt hållbart fiske.Det pågår på vissa håll runt den svenska kusten, it.ex. och Tanums kommuner, en lokaldiskussion mellan yrkesfiskarna och kommunerna medsyfte att finna alternativ till stark reglering ochreservatsförslag. Denna diskussion och värdefullagemensamma syn på kustfisket och ömsesidigaförtroende får inte nonchaleras av statens centralamyndigheter.4. Användning av miljöanpassade bilar(punkt 10)av (), (), IngvarEriksson (m), (), LarsLindblad (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:MJ303 (m) och2001/02:MJ308 (kd).StällningstagandeBiltrafik har vissa nackdelar och dit hör utsläppenav för miljön skadliga avgaser frånförbränningsmotorer. I tätorter och i storstäder kandessa utsläpp bli till allvarliga hälsorisker. Imånga kommuner i landet pågår därför ett intensivtarbete för att reducera de negativa verkningarna avavgaserna.I pågår ett aktivt arbete med attundanröja hinder och skapa incitament för att ökaandelen miljöbilar på stadens gator. harockså beslutat att på vissa ställen införa gratisparkering för elbilar. Nästa steg förväntas bliutvidgad gratis parkering även för andramiljöanpassade bilar.Det går inte att införa ett generelltundantag som innebär fri parkering förmiljöanpassade bilar. Trafikförordningen ger i dagmöjlighet till ett sådant undantag för handikappade,näringsidkare samt boende i ett visst område.Tillämpningen av likställighetsprincipen hindrarnämligen kommuner som vill göra undantag för attstimulera innehav av miljöanpassade bilar genom friparkering. har ett generellt undantagmen detta har inte prövats i domstol. Det vorerimligt att lagen ändras till den verklighet vi hari dag.5. Den svenska bilparken (punkt 11)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ306 (kd) yrkandena 1 och2.StällningstagandeVi har en åldrande bilpark i . Äldre bilarsläpper ut mer avgaser än nya bilar, förbrukar merdrivmedel och är mindre säkra än nya bilar. Förvarje gammal bil som byts ut mot en ny får vi alltsåbättre luft och mindre förbrukning av ändligaresurser som olja. Det finns åtgärder avmorotskaraktär och piskkaraktär, och båda ärnödvändiga för att nå tillräckligt stor effekt. Tillmorötterna kan nämnas ytterligare sänkt bilskattför nyare bilar och en förhöjd skrotpremie på gamlabilar. Till incitament av piskkaraktär kan manräkna en höjning av bilskatten på gamla bilar.En del av dessa åtgärder är redan föreslagna ochgenomförda, men det gäller att gå längre än vadstaten gjort. Kanske skall ett totalförbudför fordon i vissa åldersklasser i Sverigeövervägas. Viktigt är då att klargöra och säkragränsen mot s.k. veteranbilar.Regeringen bör kartlägga anledningen till att vihar en så åldrad bilpark och förslå åtgärder för attminska denna till förmån för miljön, människors livoch hälsa.6. Kalkning (punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 6. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ260 (fp) yrkande 2.StällningstagandeGenom att kalka skogsmarken i områden med högtnedfall av luftburna föroreningar kan man motverkaonaturlig markförsurning och återställavattenkvalitet i bäckar och sjöar. Det finnsresultat av god forskning och försöksverksamhet, ochdet är relativt väl känt vilka områden som är istörst behov av åtgärder och metoder.Ett av de mest behövande områdena i landet ärområdet från gränstrakterna //Hallandupp till i nordvästra delar av . Högt nedfall och berggrundmed låg buffertkapacitet, dvs. sur bergrund, görområdena särskilt känsliga, men fortfarande har intenågon insats gjorts i stor skala. Regeringen börpresentera åtgärder för att komma i gång med enskogsmarkskalkning mer fullskaligt i detta områdeoch andra liknande områden med försurningsproblem.7. Samordning av kalkning av sjöar ochvattendrag och skogskalkning (punkt 15)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 7. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ519 (kd) yrkande 3.StällningstagandeEtt antal internationella överenskommelser om attminska utsläppen av försurande ämnen harratificerats. Dessa överenskommelser förväntas ledatill kraftiga utsläppsminskningar från länderna iEuropa. Förutom utsläppsminskningar inom industrinoch energisektorn m.m. krävs omfattande kalkning föratt minska den befintliga försurningen.Miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning hartvå delmål avseende graden av försurning i vattenoch mark. För det första skall högst avsjöarna och högst av sträckan rinnande vattenvara drabbade av försurning som orsakats avmänniskan. För det andra skall trenden motökad försurning av skogsmarken vara bruten och enåterhämtning påbörjad i områden som försurats avmänniskan.Kristdemokraterna anser att regeringens åtgärderär otillräckliga. I budgetpropositionen nämnsskogskalkningen, men regeringen föreslår ingen sådanåtgärd. En långsiktig strategi för sjöar ochvattendrag bör omfatta mer än bara åtgärder direkt ivattnet eftersom försurningen i sjöar bland annat ären följd av att omgivande marker försurats.Det finns något motstridiga rapporter omskogskalkningens effekt på skogstillväxten samt påflora och fauna i skog och våtmark. Därför börförsök i större skala göras i områden med högtförsurningstryck och fler studier bör genomföras.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö-och naturvård (punkt 1)av (), (), () och ().Den 21 november 2001 beslutade majoritetbestående av socialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister att fastställa ekonomiska ramar förde olika utgiftsområdena i den statliga budgeten ochen beräkning av statens inkomster avseende 2002.Samtidigt beslutades om preliminära utgiftstak föråren 2003 och 2004.Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Ettövergripande mål för den ekonomiska politiken börvara en sänkt utgiftskvot. För detta krävs såväl enmoderniserad arbetsmarknad och avregleringar somsänkta skatter och lägre offentliga utgifter.Våra förslag syftar också till att skapaförutsättningar för ett ekonomiskt, kulturellt ochsocialt växande . Vi vill satsa på enutbildning som ger alla större möjligheter till ettrikare liv. Genom en större enskild sektor och ettstarkare civilt samhälle kan både företag ochmänniskor växa. Ännu fler kan komma in på denordinarie arbetsmarknaden. Den sociala trygghetenökar också i andra bemärkelser genom att hushållenfår en större ekonomisk självständighet. Frihetenatt välja bidrar både till mångfald, en bättrekvalitet och en större trygghet. De enskildamänniskorna för ett större inflytande över sina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling frånsubventioner och bidrag till omfattandeskattesänkningar för alla, främst låg- ochmedelinkomsttagare. värnar vi om demänniskor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter attpåverka sin egen situation. Vi slår också fast attdet allmänna skall tillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgiftersom måste vara gemensamma. Avsevärda resursertillförs till exempel för att bryta den ökadesjukfrånvaron och de ökande förtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ med våra förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar bör ses som en helhet där inte någon eller någradelar kan brytas ut och behandlas isolerat från deandra. När majoritet nu genomriksdagsbeslutet om ramar för deolika utgiftsområdena valt en annan inriktning avpoltiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutetom anslagsfördelning inom utgiftsområde 20. förordar vi i vår kommittémotion2001/02:MJ508 (m) yrkandena 16.2. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö-och naturvård (punkt 1)av () och ().Den ekonomiska ramen för utgiftsområde 20 har redanbeslutats av majoritet. Vikristdemokrater redovisar därför i ett särskiltyttrande i betänkandet vårt krav på ett nytt anslagför skogskalkning. Vi har länge kritiserat att detvarit svårt att utläsa ur regeringens budget hurmycket pengar som anslagits till kalkning. Såsmåningom bör hela den samlade kalkningsinsatsensammanföras till ett gemensamt anslag, eftersom engemensam strategi med sammanslagen sjö- ochskogskalkning kan komma att minska resursbehovet. Vihar anslagit 50 miljoner för , 2002respektive 2003.De försurande inhemska utsläppen har kraftigtminskat. Hälften av det sura nedfallet i vårt landorsakas av andra länder i . Men försurningen imark och vatten minskar långsamt. Eftersom marken ärförsurad, minskar försurningen av vattendragenganska långsamt, trots kalkning. Kalkning avavrinningsområden bidrar till snabbare minskning avförsurningen.Kristdemokraterna har länge yrkat på attregeringen skall ta fram ett klimatpolitiskthandlingsprogram. Äntligen verkar vi nu vara frammevid detta. Det krävs omgående krafttag för att hejdakoldioxidutsläppen. Det handlar om utfasning avfossilbränslen i energiproduktion och itransportsektorn. Det rimmar därför illa, attregeringen vill skattebelägga biobränslen.Bilindustrin bör ges i beting att finna andradrivmedel än fossilbränsle, ev. med stöd avlagstiftning. Man måste kunna redovisa, hurkoldioxidutsläppen från nyproducerade bilar helt kanupphöra. Miljökostnader bör vägas in vidupphandling.I budgeten hänvisar regeringen bl.a. till de grönanyckeltalen, där antalet miljöcertifierade företagingår. Vi kristdemokrater har i våra motioneråterkommit till att detta nyckeltal på något sättäven skall omfatta det miljöarbete, som bedrivs iicke-certifierade företag, eftersom kostnaden förcertifiering är relativt hög och därmed verkarhindrande.3. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö-och naturvård (punkt 1)av ().Den 21 november 2001 beslutade majoritetom ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena.Jag väljer att i ett särskilt yttrande redovisa vårpolitik som berör utgiftsområde 20 i den statligabudgeten.Det är glädjande att regeringen tagit till sig avKlimatkommitténs och förslag om attinrätta klimatpolitiska program. Anslaget 34:15Klimatpolitiska program bör dock ökas med 80miljoner kronor för att ytterligare förstärka detlokala arbetet. En del av anslaget bör öronmärkasför att möjliggöra individuell återföring avkostnader för vatten och värme i flerbostadshus medhjälp av IT.Kalkning är tyvärr en nödvändig åtgärd somutvecklingen ser ut . Medel tillkalkning av försurade sjöar, vattendrag och skogarbör få mer resurser. En omfördelning inom anslaget34:3 Åtgärder för att bevara den biologiskamångfalden bör därför ske genom att 15 miljonerkronor bör flyttas från de medel som avsätts förinköp av skogsmark. Därtill bör anslaget 34:3reduceras med genom att medlentill inköp av skogsmark minskas. Centerpartietförordar en ny modell för bevarande av skyddsvärdskogsmark.Centerpartiet föreslår att anslagen till ideellaorganisationer verksamma inom natur- ochkulturmiljöområdet räknas upp. Anslaget 34:2Miljöövervakning m.m. bör räknas upp med 5 miljonerkronor för detta ändamål. Saneringen av förorenadeområden bör tillföras mer medel. Ett led i attstärka det civila samhället är att ha starkaorganisationer. Organisationer som och Hembygdsförbundär antagligen de som har den bästa bevakningen avbevarandet av den biologiska mångfalden ikulturlandskapet. Även studieförbund ochfiskevårdsföreningar spelar på många platser en storroll i det ideella arbetet. Ersättningen till deideella krafterna är blygsamma jämfört med vadtjänstemän och konsulter kostar.Även anslaget 34:4 Sanering och återställning avförorenade områden bör räknas upp med 15 miljonerkronor. Inom anslaget 34:3 Åtgärder för att bevaraden biologiska mångfalden finns medel för avsättningav skyddsvärd skogsmark samt medel för kalkning.Dessa olika områden bör delas i budgethänseende föratt nå mer förutsägbara anslagsnivåer för respektiveinsatser och en mer långsiktig politik än vad somgäller i dag.4. reservat (punkt 6)av ().Det är mycket positivt att utvecklingen går mot attinrätta fler reservat. I detta sammanhangvill jag poängtera att dessa reservat ochspeciellt skyddade uppväxtplatser mycket väl går attkombinera med det lokala beståndsbevarandekustfisket.