bet · GP01TU2 · 2001-11-27 00:00:00 — Dessa nyaetappmål bör vara mer övergripande än detidigare etappmålen har varit, anserregeringen. I den utsträckning det ärlämpligt bör etappmålen vara tydligtkvantifierade och tidsatta. Vissaetappmål bör innefatta mål för hur frågorskall hanteras, anförs det vidare.· Tillgänglighet och positivregional utveckling·Tillgängligheten för medborgare ochnäringsliv mellan glesbygd ochcentralorter samt mellan regioner ochomvärlden bör förbättras successivt,anser regeringen. Vidare börtillgängligheten inom storstadsområdenoch mellan tätortsområden öka. Sometappmål för delmålet om tillgänglighetskall gälla att kollektivtrafiken senast2010 bör vara tillgänglig förfunktionshindrade. Ytterligare ettetappmål bör vara att cykeltrafikensandel av antalet resor ökar, särskilt itätort. anges att ettuppföljningssystem i form av mått ochindikatorer bör utvecklas för delmålen omtillgänglighet och positiv regionalutveckling.· Hög transportkvalitet·Regeringen anser att kvaliteten i detsvenska transportsystemet successivt börförbättras, mätt i termer avförutsägbarhet, säkerhet, flexibilitet,bekvämlighet, framkomlighet och tillgångtill information. Vidare bör Sverigearbeta för att kunna jämföra dessakvalitetstermer med övriga EU-länders.Även för detta delmål bör ettuppföljningssystem i form av mått ochindikatorer utvecklas, anser regeringen.· Säker trafik·I enlighet med nollvisionen bör antaletdödade och allvarligt skadade till följdav trafikolyckor inom alla transportslagfortlöpande minska. Särskilt bör åtgärdersom syftar till att förbättra barnstrafiksäkerhet prioriteras. Antaletpersoner som dödas till följd avvägtrafikolyckor bör fram till 2007minska med hälften räknat årsnivå. Vidare anför regeringen atttrafiksäkra transportsystem börutvecklas. Ökad användning av teknik somfrämjar god trafiksäkerhet är en del idetta. Kommuner, skolor, företag ochfrivilligorganisationer bör engagerasytterligare i trafiksäkerhetsarbetet,sägs också.· God miljö·Transportsektorn bör bidra till attmiljöpolitikens delmål nås. Nuvarandetransportpolitiska etappmål för en godmiljö bör fortsätta att gälla. Närriksdagen fattat beslut om miljömålspropositionen, infrastrukturpropositionenoch den kommande klimatpropositionen börtransportpolitikens etappmål för en godmiljö ses över och uppdateras och ensamlad genomförandestrategi förtransportsektorn tas fram. Ökadanvändning av miljöanpassade fordon ochdrivmedel är en del i arbetet med attutveckla ett långsiktigt hållbarttransportsystem, anförs det.UppföljningI ett särskilt avsnitt i propositionenredovisas också hur uppföljningen av deolika målen är tänkt att genomföras.Enligt regeringens mening bör den årligaredovisningen till av hur detransportpolitiska målen uppfylltsinnehålla en uppföljning av delmål ochetappmål. Utvecklingen kan illustrerasmed hjälp av ett antal mått ochindikatorer, anförs det. Relevantamyndigheter kommer att engageras i arbetet med att utvecklauppföljningssystem. Regeringen anserockså att , och läneni sina förslag till prioriteringar införden kommande planeringsperioden ävenskall beskriva förslagens effekter.Vision för utveckling av ett långsiktigthållbart transportsystemRegeringen understryker också karaktärenav långsiktighet i den typ av beslut somutmärker transportpolitiken. Det kommeratt krävas ett målmedvetet arbete underlång tid. Mot den bakgrunden presenterasi propositionen en vision för ettlångsiktigt hållbart transportsystem för2030. En tydlig uppfattning om vart vi ärpå väg på underlättarprioriteringar på kortare sikt, anförsdet. Regeringen beskriver sin visionenligt följande:Visionen är atttransportsystemet har förändrats i taktmed de krav som ställts som följd av ettekologiskt, socialt, kulturellt ochekonomiskt hållbart samhälle i eninternationaliserad värld med en välfärdsom omfattar hela befolkningen i såvälSverige som globalt. Genom väl avvägdalösningar har förändringarna genomförtspå ett effektivt sätt.Ekonomiska styrmedel, lagstiftning,infrastrukturutveckling, samhälls-planering, myndighetsutövning, offentligupphandling och andra styrmedel samtmänniskors attityder och beteende harpåverkat efterfrågan på transporter iriktning mot ökad användning av mermiljöanpassade och säkra färdsätt. Nyatekniska möjligheter nyttjas för attstyra trafiken så att den fungerareffektivt, ger stor säkerhet och värnarmiljön. Alltfler människor väljer attresa kollektivt när kollektivtrafiken haranpassats efter människors behov aveffektiva, tillgängliga och prisvärdatransporter. Infrastrukturen möjliggör eneffektiv samverkan mellantransportslagen. Samhällsekonomisktmotiverade marginalkostnader för olikatransportslag används där det ärmotiverat. Andelen fordon som drivs meddrivmedel från förnybara energikällor harökat markant. Transportsystemet ärtillgängligt för alla trafikanter,oavsett funktionshinder, ålder eller kön.Kvinnor och män har samma möjlighet attpåverka transportsystemets tillkomst,utformning och förvaltning. Detta hargjort att transportsystemet svarar motkvinnors behov och värderingar i lika månsom mäns. Helhetssyn och samhällsekonomisk effektivitet är styrandeför de demokratiskt fattade besluten omtransportsystemet. Omsorg om människorsliv och hälsa liksom miljöhänsyn ärsjälvklara utgångspunkter. Risken attdödas eller skadas svårt i trafiken harminskat kraftigt.Det statliga vägnätet håller enstandard som är väl anpassad efterbehoven. Människokroppens tolerans motyttre våld är en dimensionerande faktor itrafiksäkerhetsarbetet. Järnvägsnätet harsnabbtågsstandard där det bedöms finnasen marknad. Regionalt resande sker i ökadutsträckning med tåg vilket möjliggjortsav en kapacitetsstark, turtät ochvälbyggd regional tågtrafik. Genom ökadaxellast och anpassad lastprofil påjärnvägsnätet har effektivagodskorridorer skapats. Tillgänglighetenför näringslivets godstransporter påjärnväg har ökat genom utbyggnad av detkapillära bannätet.Transportinfrastrukturen är välunderhållen och fungerar tillförlitligt.Väg- och järnvägsnäten är väl anpassadetill natur- och kulturmiljön och hållerhög internationell klass vad gällerestetiska värden. De är utformade så attrisken för personskador minimeras.Ett trafikslagsövergripande synsätt ärgrundläggande inom både persontrafikenoch godstrafiken och många gamla invandaföreställningar har brutits i samarbetemellan näringsliv och myndigheter.Effektiva intermodala godstransportkedjorhar utvecklats som ger näringslivet godamöjligheter till effektiva ochlångsiktigt hållbara godstransporter.Näten säkerställer mycket godainternationella förbindelser, både viafasta förbindelser och effektivaterminalpunkter. Det europeiskasamarbetet har bidragit till att desvenska näten väl ansluter till deeuropeiska transportnäten. Villkoren förtrafikering inom EU kännetecknas av ensund konkurrens som kunnat skapas genomgemensamma regler. Möjligheter tilldagspendling inom större områden haröppnats, framför allt genom godaspårtrafikförbindelser. Ett långsiktigthållbart transportsystem är på väg attuppnås.MotionsförslagParti- och kommittémotionerModerata samlingspartietModeraterna betonar i motion 2001/02:T18av m.fl. vikten av enutveckling av infrastrukturen. De anseremellertid att det finns flera skäl attrikta kritik mot regeringens förslag.Propositionen kom , säger de ochföreslår därför att planeringsperiodenstartar för att denödvändiga investeringarna skall kunnasättas i gång fort. De instämmer iregeringens slutsatser att det finns ettstort och akut behov av kraftfullainvesteringar i infrastrukturen.Tveksamheten är däremot uttalad när detgäller de konkreta förslag som harförelagts riksdagen.En kraftig satsning på vägnätet börgöras. Det eftersatta underhållet böråtgärdas och inte minst istorstadsområdena måste de nödvändigasatsningarna för att lösa trafikproblemenpåbörjas omgående.Regeringens förslag till finansieringinger betänkligheter, anser motionärerna.Stora delar i förslaget är inte allsfinansierade, andra delar föreslås blifinansierade genom upplåning, vilketleder till dramatiskt ökadekapitalkostnader under de närmaste åren.Infrastrukturens - och inte minstvägarnas - betydelse för den regionalabalansen lyfts fram i motion2001/02:Sk288 av m.fl. Pålandsbygden är det för många människorhelt avgörande för att klara den dagligatillvaron att kunna utnyttja bilen somtransportmedel, sägs det. För attåterställa vägkapitalet på det låg- ochmedeltrafikerade vägnätet behövs storasatsningar; även det enskilda vägnätetbehöver en ordentlig upprustning.I motion 2000/01:T201 av Bo Lundgrenm.fl. påminns om att infrastrukturenanvänds inte bara för att transporteragods och passagerare utan också för attöverföra information. Infrastrukturensamverkar i ett integrerat system, sominte är starkare än sin svagaste länk,anförs det. Effektiva vägtransporterkräver inte bara bra vägar utan också enväl utbyggd IT-infrastruktur. Utan hamnaroch bra vägar kan t.ex. inte flygbränslettransporteras fram till de flygplan somskall trafikera våra flygplatser.Infrastrukturen är därtill enförutsättning för att enskilda människorskall erbjudas den frihet det innebär attsnabbt, enkelt och billigt kunna resa ochinte minst hålla kontakt med nära ochkära via t.ex. telefon och Internet. Imotionen redovisar också singrundsyn på statens ansvar förinfrastrukturen, och den innebär attstaten inte skall ägna sig åt eller taansvar för sådan verksamhet som andra kanutföra lika bra eller bättre.I motion 2000/01:N266 av Bo Lundgrenm.fl. hävdas att bristen på effektivinfrastruktur verkar tillbakahållande påutvecklingen i vårt lands expansivaregioner som tillväxten hindrasatt sprida sig till mindre tättbefolkadeoch mindre expansiva regioner av vårtland. Även motion 2000/01:N385 av BoLundgren m.fl. har anknytning tillregionala frågor genom att vägarnasbetydelse för de traditionellalandsbygdsnäringarna betonas.Särskilt järnvägspolitiken tas upp imotion 2001/02:T239 av . Statens ansvar för det statligtägda järnvägsnätet bör vara att effektivtutnyttja och underhålla gjordainvesteringar och göra nyinvesteringar påde bandelar som uppfyller ägarensavkastningskrav. För att öka järnvägensattraktivitet och konkurrenskraft måsteen total avreglering av alljärnvägstrafik genomföras. SJ:s roll börrenodlas till att vara enstark operatör, som på affärsmässigagrunder kan konkurrera om trafik påsvenska och europeiska järnvägar. I frågaom godtrafiken förordas kombitrafik, sominnebär att olika trafikslag samverkarför "dörr- till dörrtransporter".Emellertid oroas motionärerna av denneddragning av antaletgodshanteringsplatser som det av statenägda bolaget nu genomför. Deanser att regeringen bör ombesörja enlösning av frågan innan en förändring avantalet godshanteringsplatser sker, t.ex.genom att s.k. shortlineföretag erbjudsmöjligheten att ta över verksamheten.Vidare kritiseras SJ:s absolutatrafikeringsrätt som ger företagetmonopol på persontrafik på alla lönsammajärnvägslinjer. Den förordning somreglerar fördelningen av trafikrätter bördärför ändras, anser motionärerna. Enutredning om huvudmannaskapet för SJ:sfordonsförsörjning bör göras, heter detvidare. Syftet skall vara att skapa fullkonkurrensneutralitet mellan deoperatörer som trafikerar det svenskajärnvägsnätet och som för detta ändamålhyr rullande materiel från SJ.Moderbolagets tillgångar i form avattraktiva fastigheter har placerats iJernhusen AB, som bör kunnaomstruktureras och försäljas på börsen.Arbetet med detta bör påskyndas och entidsplan bör läggas fram avregeringen, heter det. Den genomfördauppdelningen av SJ:s verksamhet i olikabolag är ett bra första steg ansermotionärerna, och de framhåller att denbör utgöra början på en privatisering avverksamheten. Slutligen begärs ettuttalande av om privatiseringav Statens järnvägar.Helt eller delvis samma förslagframställs i motion 2000/01:T519 av m.fl.VänsterpartietDe miljöproblem som en växande handel gerupphov till skulle kunna begränsas omtransporterna får bära sinasamhällsekonomiska kostnader, sägs iVänsterpartiets motion 2001/02:MJ527 avGudrun m.fl. Om avgifter ochskatter för transporter anpassas ienlighet med motionsförslaget skulleockså en lokal och regionallivsmedelsmarknad gynnas, framhålls det.På motsvarande sätt föreslås i motion2000/01:MJ218 av m.fl. attregeringen i internationella sammanhangskall verka i denna riktning. Genominternationella avtal bör det görasmöjligt att internalisera deinternationella transporternas externasamhällsekonomiska kostnader i priset förtransporterna.I motion 1999/2000:T208 av . efterlyses ett regeringsförslag omen handlingsplan för en ekologiskthållbar transportpolitik. Trafikpolitikenbör styras av i förväg uppsatta miljömålsnarare än på basis av prognoser om ökadtrafik, anser motionärerna som säger attprogrammet bör innehålla tydliga mål,åtgärdsprogram, tidsplan,ansvarsfördelning och erforderligfinansiering samt utgå från de nationellamiljömålen. Ytterligare ett förslag äratt en trafikomställningsmyndighet börinrättas som komplement till programmet.Myndigheten bör svara för samordning ochinformationsspridning när det gällertrafikomställningen. Slutligen framförmotionärerna betänkligheter motmångfalden i uppgifter; detfinns risk för inbördes konflikt mellanuppgifterna. Konsekvenserna av attöverföra uppgifter till andraorgan på lokal, regional och central nivåbör därför utredas anser de.KristdemokraternaKristdemokraterna har två utgångspunkternär det gäller kommunikationer, nämligenvälstånd och miljöhänsyn, sägs det imotion 2001/02:T41 av . Motionärerna förordar attplaneringen för perioden 2004-2015grundas på sju infrastrukturella grepp.Dessa är återställande av den allmännaväg- och järnvägsstandarden,återupprättande av nollvisionen, lösningav storstädernas trafikproblem,fullföljande av den s.k. svenskatriangeln och av den s.k. nordiskatriangeln med europeisk dimension,utnyttjande av alternativafinansieringsformer och utvecklande avanvänd-ningen av IT i transportsystemet.Den nu presenteradeinfrastrukturpropositionen kritiseras föratt sakna visioner om vilken påverkan somtransporterna skall och bör ha.Motionärerna anser - på grundval avredovisningen i propositionen om olikabrister - att nu är på väg alltlängre bort från det transportpolitiskamålet om en effektiv och hållbartransportförsörjning. En svaghet ipropositionen är också att delmålen intekonkretiseras i tillräcklig grad. Detsjätte målet, det om jämställdhet,välkomnas av , men devill fästa uppmärksamheten påatt andra grupper är åsidosatta itransportplaneringen. I fråga omgodstransporter bör särskilda insatsergöras för att skapa intermodalatransportknutpunkter. Ett annat förslaggår ut på att en särskild gren avnäringspolitiken bör skapas, nämligen förtransportnäringen.I motionen förordas attGodstransportdelegationen permanentas somett forum för transportfrågor. Vidaresägs att planeringen avtransportinfrastruktur bör styras avprincipen att väg- och järnvägskapitaletskall förvaltas på ett sådant sätt attinte värdet urholkas. Motionärerna anserockså att regeringen bör ta initiativtill en samlad infrastrukturpolitik förÖstersjöregionen och till ett nationelltprogram för transportinformatik.En nordisk infrastrukturpolitik framstårsom en angelägen åtgärd, sägs det imotion 2001/02:T450 av , och motionärerna föreslår attregeringen tar initiativ i detta syfte.Även frågor om järnvägen tas upp. Allajärnvägslinjer bör bli föremål förupphandling och förutsättningarna förinförande av s.k. slottider inomjärnvägen bör utredas. Såvitt gällervägtrafik anser motionärerna att Sverigeinom EU bör verka för gemensamma reglerför vägavgifter för tunga fordon.Även i motion 2000/01:T212 av JohnnyGylling m.fl. tas vägtrafikfrågor upp,och förslagen har i första handmiljöanknytning. Buller må vara ett mersällan diskuterat miljöhot men inte destomindre allvarligt, anför motionärerna ochförespråkar ökat skydd mot bullerstörandevägnät. Vidare måste klimatfrågan tas påstörsta allvar. Ett sätt att komma tillrätta med problemen vore att tillåta flerpilotprojekt för alternativa bränslensåsom ekoparaffin, heter det.Miljöaspekten berörs också i motion1999/2000:T210 av m.fl.Skärpta utsläppstak bör införas till år2010, anser motionärerna. Vidareunderstryks att planeringen avkommunikationer, boende och arbetsplatserbör utformas så att dessa blir en del avdet ekologiskt hållbara samhället.CenterpartietI motion 2001/2002:T15 av . framhålls att det för att företagoch privatpersoner skall våga investera ialla delar av landet krävs attinfrastrukturen garanteras på såväl kortsom lång sikt. Motsatsen innebär dåligakommunikationer - fysiska såväl somdigitala - och att nyinvesteringaruteblir. En väl utvecklad infrastrukturär sålunda en förutsättning för tillväxt,ökad sysselsättning och bibehållenvälfärd, anför motionärerna. Deunderstryker att en fungerandeinfrastruktur möjliggör för människor ochföretag att bo och verka i hela landet;infrastrukturens regionförstorandeeffekter måste erkännas och bejakas,heter det.Vidare är det nödvändigt att skapa ettgrönare transportsystem, menarmotionärerna. Mer av trafikvolymen -både när det gäller människor och gods -måste därför flyttas över från väg tilljärnväg. Likaledes måstekollektivtrafikens roll stärkas, både avmiljö- och jämställdhetsskäl. Samtidigtmåste man komma ihåg, framhålls det, attvägtrafik i många fall är ennödvändighet.Sammanhållna transportsystem är viktigaför att underlätta arbetspendling,arbetsresor, rekreationsresor och inteminst godstransporter. Rikstrafiken harhär en avgörande roll och dess arbete medsamordning av trafikslagen måstepåskyndas, anser motionärerna. Enhelhetssyn bör alltså präglatransportsystemet, och kan ettsamlat ansvar för fysisk infrastrukturvara att föredra. Detta liksom frågan omett särskilt verk för infrastruktur bördärför utredas. Vidare betonas vikten avatt stimulera infasningen av biodrivmedelgenom skattebefrielse. Trafiksäkerhetentas också upp; om nollvisionen inte baraskall förbli en vision krävs ett hårtarbete på många olika plan, anförmotionärerna och räknar upp en radåtgärder för att åstadkomma en politikför en trygg och säker trafikmiljö.Regeringens förslag om ett mål omjämställdhet välkomnas men motionärernasaknar konkreta förslag och begär därföratt en strategi utarbetas. Även frågan omvägtullar såsom finansieringsform ärföremål för ett förslag i motionen.Sådana bör dock användas endast i mindreskala och reserveras för störreinfrastrukturprojekt. Vidare förordarmotionärerna att den traditionellafysiska infrastrukturen och den digitalainfrastrukturen behandlas tillsammans.Motionärerna går härutöver in på frågorsom rör arbetet i EU. bör varapådrivande dels för att EU:stransportsystem miljöanpassas, dels föratt ett gemensamt program för utvecklingav transportsystemet i Barentsregionenutarbetas.I motion 2001/02:So501 av . uttrycks oro för de statligamyndigheternas neddragning av servicetill allmänheten. Samhället måstegarantera basservice i fråga om post- ochkassatjänster liksom godateleförbindelser med bredbandskapacitetför IT-användning, betonas det medhänvisning till de möjligheter tillsamverkan mellan de offentliga, privataoch ideella sektorerna som finns. När detgäller storstadsområdenas speciellaproblem anser motionärerna attmiljövänliga kollektivtrafiklösningar ärnödvändiga för att man skall komma tillrätta med dem.Det är angeläget att Rikstrafikensarbete med samordning av trafikslagenpåskyndas framhålls det i motion2000/01:T231 av m.fl., ochmotionärerna emotser en presentation avden då aviseradeinfrastrukturpropositionen. I dettasammanhang påpekar de att arbetet med attunderlätta kombitrafik bör intensifieras.I fråga om järnvägstrafik förespråkas imotionen en stegvis övergång tillkonkurrensutsatt persontrafik på allajärnvägslinjer. begärs ettförslag från regeringen om hur ägandet avstationer och övriga gemensammafunktioner skall utformas i framtiden.Godstransportdelegationens uppdrag hari allför liten utsträckning präglats avett ekologiskt perspektiv, heter det imotion 2000/01:MJ711 av . Motionärerna erinrar om att deinvesteringar som görs av nuvarandegeneration skall lämnas över till nästaoch det är då viktigt, framhåller de, attvi inte har byggt fast oss i sådanasystem som till sin natur ärmiljöovänliga. Därför bör den befintligainfrastrukturen prioriteras i möjligastemån före anläggandet av nya projekt.Vidare anser motionärerna att helhetssynoch tvärsektoriell planering är enförutsättning för att man skall kunnahitta de bästa transportlösningarna ochför att resurser skall kunna användas påett kostnadseffektivt sätt. Dagensuppdelning av ansvaret i olika verkmotverkar detta, anför de och efterlyseren utredning om ett samlat ansvar förinfrastrukturen.Både fysisk och digital infrastrukturär viktiga och utgör varandraskomplement, sägs det i motion2000/01:N267 av m.fl.Tillgången till fullgod kvalitet på bådadessa typer av infrastruktur skallgaranteras av staten, anser motionärerna.Motion 2000/01:Bo223 av om livskvalitet i storstaden, ochmotionärerna menar attsamhällsplaneringen måste inriktas på etttransportmönster som leder till minstamöjliga miljöpåverkan. I syfte att minskabehovet av transporter måste man iplaneringen skapa närhet mellanarbetsplats, bostad och service.Folkpartiet liberalernaMotion 2001/02:T46 av m.fl.tar sin utgångspunkt i frågan omkonkurrensens betydelse för en välfungerande trafik. Med fri konkurrenstillgodoses bäst den enskildes behov avtransporter och med fri konkurrens inomalla trafikslag uppnås bäst en hållbarutveckling och en ökad tillväxt, anförsdet.Det är positivt att regeringenuppmärksammar att män och kvinnor intehar samma resmönster, anser motionärernavidare. I systemet för reseavdrag tasingen hänsyn till att det är kvinnor somstår för den största delen av"nyttoresorna" för familjen. Därför börreseavdraget breddas så att även resortill och från dagis räknas.Vikten av konkurrens i trafiksektorntas även upp i motion 2001/02:T463 avKenth Skårvik m.fl. I linje härmed bör entotal avreglering genomföras både förgods- och persontrafik på järnväg.Trafikens miljöpåverkan oroarmotionärerna; speciellt vägtrafiken harnegativa effekter på naturen hävdar demen betonar att miljöeffekternaäven från andra transportslag böruppmärksammas mer. Flyget är en källatill utsläpp och buller och ävenjärnvägstrafiken ger upphov till buller,påpekas det. Med anknytning till fråganom persontransporter påpekar motionärernaatt bilen är en nödvändighet för många iSverige, både i staden och pålandsbygden. För att belysa bilens rollur ett antal perspektiv bör en bilsocialutredning göras, anser de.Behovet av ökad konkurrens itrafiksektorn är ett tema även i motion2000/01:T211 av m.fl.Vidare begärs en översyn avtrafikpolitiken där frågorna om trafikensbetydelse för ekonomin, näringslivet,boendet och den regionala balansenbelyses. Motionärerna anvisar också enrad åtgärder som skall bidra till attnedbringa den negativa miljöpåverkan fråntrafiken. Principerna förtransportpolitiken bör präglas av bådeavreglering och fri konkurrens samtidigtsom prissättningen skall vara baserad påsamhällsekonomiska kalkyler.Godstransporternas betydelse böruppmärksammas, heter det vidare.Motionärerna framhåller också vikten avatt bilen erkänns som en nödvändighet iglesbygden. Två yrkanden gällerjärnvägsfrågor; all persontrafik påjärnväg bör avregleras fullt ut ochBanverket bör genomföra fördelningen avtåglägen neutralt, utan gynnande av SJ.I motion 1999/2000:T209 av KenthSkårvik och återfinns ihuvudsak samma förslag som harrefererats.Miljöpartiet de grönaMiljöpartiet konstaterar att dagenstrafikmönster, som till stor del äruppbyggt kring väg- och flygtransporter,inte är långsiktigt ekologiskt hållbart.Många länder har gjort åtaganden attminska sina koldioxidutsläpp. Trots dettaökar i stället sådana utsläpp, såväl iSverige som i andra länder. Både förmiljön och för den långsiktigahushållningen med naturresurser måstemålet vara att järnvägen ges ennyckelroll i trafiksystemet, anserMiljöpartiet.