bet · GO01SoU10 · 2001-03-15 00:00:00 — Motionerna2000/01:So223 (c) yrkande 2 och 2000/01:So315 (m)avstyrks därför.När det gäller forskning kring alternativmedicin förutsätterutskottet att ansökningar om medel till forskning påområdet behandlas på likvärdigt sätt som andraansökningar. Motion 2000/01:So223 (c) yrkande 3avstyrks.Frågor om forskningI motion 2000/01:So279 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförsom medicinsk forskning (yrkande 11). Motionärernaanför att haft en god förmåga attöverföra vetenskapliga resultat till diagnostiskametoder och kommersiellt framgångsrika läkemedel menatt nu håller på att tappa sin ledande rollinom klinisk forskning. Motionärerna vill därförskapa ett svenskt "","och hälsa".I motion 2000/01:So263 av () begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs ombehovet av utvärderingar av etableradebehandlingsformer. Motionären påpekar att kliniskaprövningar av läkemedel nästan uteslutandefinansieras av läkemedelsindustrin. Mot bakgrundhärav torde det t.ex. vara mycket svårt attgenomföra en större klinisk prövning som syftar tillatt visa att en enkel billig behandlingsmetod kanvara säkrare och effektivare än ett etablerat dyrtläkemedel.I motion 2000/01:So234 av (c) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs om attdet krävs objektiv forskning av läkemedel föranvändning inom psykiatrin (yrkande 3).Tidigare behandling m.m.Regeringen lämnade i proposition 1999/2000:81Forskning för framtiden - en ny organisation förforskningsfinansiering förslag till en nymyndighetsstruktur för forskningsfinansiering. Fördet första skulle tre nya forskningsråd inrättas.Vetenskapsrådet var ett av de nya forskningsråden.De två andra föreslogs vara områdesinriktade ochavse sociala frågor och arbetsliv respektive miljö,lantbruk och samhällsplanering. Regeringen föreslogvidare att en ny myndighet för finansiering avforskning och utvecklingsarbete skulle inrättas.Socialutskottet avgav yttrande tillutbildningsutskottet (1999/2000:SoU6y), bl.a. överen motion (m) om inrättande av ett svenskt "NationalInstitute of Health". Utskottet uttalade att den ipropositionen föreslagna nya organisationen förforskningsfinansiering innebar att förutsättningarnaför kraftfulla forskningssatsningar inom t.ex.hälso- och sjukvårdens område skulle förbättrasjämfört med dåvarande organisationsstruktur.Utskottet delade inte motionärernas farhågor att denföreslagna ordningen med ett vetenskapsråd och tvåområdesinriktade forskningsråd skulle motverkamöjligheterna till kraftsamling inom viktiga fältinom hälso- och sjukvården eller på annat sättförsämra utsikterna för en framgångsrik utvecklingav forskningen inom det samlade hälsoområdet.Socialutskottet ansåg därmed attutbildningsutskottet borde avstyrka motionen i fråga(avvikande mening: m).Utbildningsutskottet, som tillstyrkte förslagen ipropositionen, avstyrkte motionsyrkandet(1999/2000:UbU17; res. följdeutskottet (rskr. 1999/2000:257). De nyamyndigheterna påbörjade sin verksamhet den 1 januari2001.Socialutskottet vidhöll sin inställning i frågan ominrättande av ett "" iyttrande till utbildningsutskottet med anledning avbl.a. proposition 2000/01:3 Forskning och förnyelsejämte motioner (2000/01: SoU2y) (avvikande mening:m).Utbildningsutskottet avstyrkte motionsyrkandet(2000/01:UbU6; res. följde utskottet(rskr. 2000/01:98).I sitt slutbetänkande framhåller Utredningen omläkemedelsförmånen att den medicinska ochsamhällsekonomiska forskningen i ökad omfattning böruppmärksamma om andra behandlingsformer änläkemedelsbehandling kan ge vinster för enskilda ochför samhället (s. 379 f.). Utredningen påpekar attläkemedelsbehandling sällan utvärderas i relationtill andra behandlingsformer i vetenskapligastudier. Det finns enligt utredningen anledning atti större utsträckning söka kartlägga vad som ståratt vinna med andra behandlingsformer änläkemedelsbehandling. Här finns uppenbarligen ettstort område för den medicinska ochsamhällsekonomiska forskningen att ägna sig åt, sägsdet i betänkandet.Utskottets bedömningDen omorganiseradesmyndighetsstrukturen för forskningsfinansiering.Utskottet förutsätter att den nya organisationeninnebär förbättrade förutsättningar för kraftfullaforskningssatsningar inom exempelvis hälso- ochsjukvårdsområdet. Utskottet har inte ändratinställning i frågan om inrättande av ett svenskt"". Motion 2000/01:So279(m) yrkande 11 avstyrks därmed.Utredningen om läkemedelsförmånen har uppmärksammat behovet avatt utvärdera läkemedelsbehandling i relation tillandra behandlingsformer. Enligt utskottet börkommande förslag på området inte föregripas.Utskottet avstyrker därför motion 2000/01:So263(kd).Forskning kring läkemedel för användning inom den psykiatriskavården är angelägen. Det ankommer dock inte påriksdagen att bestämma hur forskningen närmare skallbedrivas. Motion 2000/01:So234 (c) yrkande 3avstyrks.Hivpreventiva frågorI motion 2000/01:So282 av m.fl. (m)yrkas att begär att regeringen skall läggafram förslag som i avgiftshänseende likställeroffentlig och privat vård i enlighet med vad somanförs i motionen (yrkande 5). Enligtsmittskyddslagen är all undersökning, vård ochbehandling av en samhällsfarlig sjukdom kostnadsfriinom den landstingskommunala sjukvården. Privat vårdoch behandling är dock inte gratis. Motionärernaavvisar denna åtskillnad och vill att regeringensnarast återkommer med förslag i frågan medutgångspunkt i förslag.Tidigare behandling och pågående arbeteI betänkande 1999/2000:SoU9 behandlades ettmotionsyrkande med samma innehåll som det ovannämndaSo282 yrkande 5 (s. 69 f.). Utskottet anförde attfrågor om bl.a. kostnadsfrihet vid undersökning,vård eller behandling enligt smittskyddslagenbehandlas i betänkande.Utskottet hänvisade till att regeringen hade föravsikt att överlämna en proposition avseende defrågor som behandlats i betänkandet och avstyrktedärmed motionsyrkandet.Smittskyddskommittén anför i sitt betänkandeSmittskydd, samhälle och individ (SOU 1999:51) attkostnadsfriheten inte bör gälla endast undersökningenligt smittskyddslagen utan även vård ochbehandling som ges av privat verksamma läkare i defall dessa är anslutna till den offentligtfinansierade vården (s. 466 f.).Enligt uppgift från harregeringen för avsikt att presentera en propositionmed utgångspunkt i förslagunder hösten 2001.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller att inte bör föregriparegeringens kommande förslag på området ochavstyrker därför motion 2000/01:So282 (m) yrkande 5.Vård i livets slutskede m.m.I motion 2000/01:So390 av () ochGustaf () begärs att regeringen skall gestill känna vad i motionen anförs om att livs-testamenten - om de görs juridiskt bindande - börupprättas i två standardversioner. Den ena versioneninnebär att undertecknaren inte vill hållas vid livoch den andra att undertecknaren vill hållas vidliv. Motionärerna anser att kommittén om vård ilivets slutskede bör få ett tilläggsdirektiv ienlighet härmed.I motion 2000/01:So383 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om god vård i livetsslutskede (yrkande 9). Motionärerna framhållervikten av att det finns god tillgång tillsmärtstillande medel, att erforderlig omvårdnad ges,att man har möjlighet att ha sina närmaste omkringsig, att respekt visas för närstående och derasönskemål samt att både patient och närstående kan fåstöd. I motionen begärs vidare ett tillkännagivandeom hospis och palliativ vård (yrkande 10).Motionärerna anser att hospis och palliativ vård ärmycket angelägna verksamheter eftersom man där haren helhetssyn på människan - som ande, själ ochkropp. Hospisvården och palliativa team måstevidareutvecklas och etableras på flera ställen.I motion 2000/01:So433 av m.fl. (kd, m)begärs ett tillkännagivande om atthospisverksamheten bör byggas ut inom samtligalandsting (yrkande 1). Motionärerna anför att detgenom direktiv från riksdag och regering börklarläggas att det är i samhällets intresse attsamtliga landsting utvecklar denna vårdform istörsta möjliga utsträckning. I motionen begärs ävenett tillkännagivande om utökade resurser tillforskning om hospis- och anestesivård samt palliativvård (yrkande 2).Tidigare behandling och pågående arbeteMotioner om vård i livets slutskede har behandlatsav utskottet . Senast ibetänkande 1999/2000:SoU9 förelåg två motioner medsamma innehåll som de ovannämnda So390 och So433 (s.70 f.).I betänkandet återges vad som anförs i direktiventill kommittén om vård i livets slutskede (S1997:23) när det gäller livsuppehållande åtgärderoch livstestamenten. Det ges vidare en redovisningav vad kommittén anför i sitt delbetänkande Dödenangår oss alla - värdig vård i livets slut (SOU2000:6).Utskottet hänvisade till att kommittén om vård ilivets slutskede var i färd med att avsluta sittarbete samt ansåg att inte borde föregripakommande förslag på området. följde utskottet (rskr.1999/2000:194).Kommittén om vård i livets slutskede lämnade sittslutbetänkande, Döden angår oss alla - värdig vård ilivets slut (SOU 2001:6) . Kommitténshuvudförslag är att alla patienter, oavsett diagnos,i livets slutskede skall tillförsäkras en palliativvård på lika villkor över hela landet. Denpalliativa vården syftar till att vid sidan av derent medicinska insatserna trygga de döendes behovav god omvårdnad, trygghet och omtanke. Målet är attlindra den fysiska, psykiska, sociala ochexistentiella smärtan. Vården skall enligt kommitténvila på följande fyra hörnstenar:- Symtomkontroll i vid bemärkelse (dvs. att lindrasmärta och andra svåra symtom med beaktande avpatientens integritet och autonomi. Symtomkontrollenomfattar fysiska, psykiska, sociala ochexistentiella/andliga behov).- Samarbete av ett mångprofessionellt arbetslag(dvs. ett team i vilket läkare, sjuksköterskor,undersköterskor m.fl. ingår).- Kommunikation och relation i syfte att befrämjapatientens livskvalitet (dvs. en god inbördeskommunikation och relation inom och mellan arbetslagoch i förhållande till patienten och dennesnärstående).- Stöd till närstående under sjukdomen och efterdödsfallet.Kommittén förordar ingen specifik organisatoriskmodell utan anger vilka kriterier som huvudmännengemensamt behöver uppfylla för att kunna skapa engod palliativ vård. Kommittén betonar vikten avsamverkan mellan olika huvudmän, av ökad tillgångtill läkare och ökade medicinska insatser inomprimärvården samt av utbildning ochkompetensutveckling för alla berördapersonalkategorier. I betänkandet förordas vidareatt byggs upp där utbildning,forskning och vård kan kombineras. Kommitténunderstryker också behovet av ökade resurser förforskning. Enligt kommittén bör genomförandet av denpalliativa vården vid livets slut få genomslag ihela landet efter ett riksdagsbeslut.Socialstyrelsen bör få i uppdrag att följa upputvecklingsläget.Kommittén föreslår att det i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) och i lagen (1998:531) omyrkesverksamhet inom hälso- och sjukvårdens områdeskall införas tillägg med innebörd att i situationerdär patienten saknar förmåga att ta ställning tillvård och behandling skall hans eller hennes tidigareviljeyttringar respekteras. uttaladeönskemål får dock frångås om det finns grundadanledning att anta att patienten skulle ha haft enannan inställning i den aktuella situationen.Kommittén anser inte att s.k. livstestamenten skallvara ovillkorligen bindande men liksom andraviljeyttringar skall livstestamenten normalt följasom det inte finns tillräckliga skäl att anta attpatienten skulle ha haft en annan inställning i denaktuella situationen.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller att målet för vården skall varaatt ge patienten god livs-kvalitet även i livetsslutskede samt en lugn och värdig död. Vården bördrivas som en aktiv helhetsvård med lindring avsmärta och andra besvärande symtom samtpsykologiskt, socialt och andligt stöd åt patientenoch de närstående.De frågor som tas upp i motionerna 2000/01:So383(kd) yrkandena 9 och 10, 2000/01:So390 (kd, m) och2000/01:So433 (kd, m) yrkandena 1 och 2 omfattas avförslaget från Kommittén om vård i livets slutskede.Regeringens kommande förslag på området bör enligtutskottets mening inte föregripas. Motionernaavstyrks.Aborter, fosterdiagnostik m.m.I motion 2000/01:So260 av () ochMagda () begärs ett tillkännagivande om atten lagreglering krävs för att motverka förekomstenav könsselektiva aborter (yrkande 1). Vidare anförmotionären att ett förbud bör införas mot utlämnandeav information om fostrets kön före utgången av 20:egraviditetsveckan om det inte kan anses medicinsktmotiverat (yrkande 2). Även i motion 2000/01:So288av och (kd) begärsett tillkännagivande om lagstiftning motkönsdiskriminerande aborter.I motion 2000/01:So261 av () ochKjell Eldensjö (kd) begärs att en utredningtillsätts med uppgift att utröna vad en abortinnebär för smärtupplevelser för fostret och vadresultatet bör få för konsekvenser. Motionärernaanför att de medicinska framstegen när det gällerfostrets förmåga att uppleva smärta och det faktumatt det föreligger olika uppfattningar huruvidafostret får del av den narkos eller desmärtstillande medel som ges till kvinnan underaborten gör att en utredning bör tillsättas.I motion 2000/01:So287 av Skånberg och AnnelieEnochson (kd) begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförs om införlivande i svensklagstiftning av WHO:s rekommendation om när fosterjuridiskt sett skall räknas som barn (yrkande 1).Motionärerna anför att det är anmärkningsvärt attSverige inte införlivat idetta avseende. Dessa rekommendationer innebär attfrån vecka 22 skall ett missfall benämnasförlossning och benämnas barn. Ett liknandeyrkande framställs i motion 2000/01:So420 av Gustafvon (m) och () (yrkande 1).Vidare begärs i motion So287 ett tillkännagivande omvad i motionen anförs om praxis för den gräns förhur sent i graviditeten som abort får beviljas(yrkande 2). Motionärerna anför att kan barnsom föds i 23:e graviditetsveckan räddas och att detfinns barn som lever som är födda i graviditetsvecka22. Den enda rimliga lösningen är att justeratidpunkten för de senaste aborterna till vecka 20beaktande felmarginalen , heter det imotionen. Även i motion So420 begärs etttillkännagivande om att införlivandet av WHO:srekommendation skall få inverkan på svensk abortlagoch abortpraxis (yrkande 2).I motion 2000/01:So389 av () ochGustaf () begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförs om en utredning avpostabortsyndrom i ett kvinnohälsoperspektiv.Motionärerna anför att en utredning ompostabortsyndrom utifrån ett kvinnohälsoperspektivbör göra en sammanställning av det aktuellaforskningsläget inom såväl svensk forskning sominternationell, med avseende på fysiska och psykiskakonsekvenser av abort.I motion 2000/01:So421 av () ochTuve Skånberg (kd) begärs att en utredning tillsättsi syfte att utreda varför kvinnor väljer abort,vilket stöd kvinnorna önskar och andra aspekter somkan tänkas påverka aborttalet (yrkande 1). Enligtmotionärerna bör särskild uppmärksamhet riktas motförekomsten av aborter bland unga flickor. I yrkande2 anförs att en analys av varför har högstaborttal i bör göras. Slutligen begärs iyrkande 3 ett åtgärdsprogram för hur antalet aborterskall kunna minskas.I motion 2000/01:So471 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande om vad i motionenanförs om det abortförebyggande arbetet (yrkande 9).Motionärerna anför att ungdomsmottagningarna har enviktig roll i det abortförebyggande arbetet samt attsexualundervisningen måste fördjupas, däransvarstagandet för den egna sexualiteten ochpartnern måste betonas.Några motioner behandlar frågan om tonårsaborter.I motion 2000/01:So262 av () ochMikael () begärs att en utredningtillsätts med uppgift att belysa tonårsaborternasökning från så många infallsvinklar som möjligt(yrkande 1). Motionärerna anför att var som tonårsaborterna ökade och attdet är bland de yngre tonåringarna som ökningen ärstörst. Vidare begärs i yrkande 2 etttillkännagivande om att bör få iuppdrag att skyndsamt utarbeta en arbetsplan för hurantalet tonårsaborter skall minska och att denuppföljande forskningen även i fortsättningen bör fåökade resurser. Även i motionerna 2000/01:So229 avMagnus och () yrkande 1och 2000/01:So266 av och () behandlas frågan om tonårsaborter.I motion 2000/01:So430 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande om att föräldrarskall informeras om deras minderåriga barn ärgravida och står inför en abort och att dettainförlivas i nya allmänna råd.Motionärerna anför att när en minderårig blir gravidmåste föräldrarna underrättas för att bli delaktigai beslutet och ges möjlighet att stötta sitt barn.Undantag skall dock kunna göras när speciellaomständigheter gör det olämpligt.Frågan om forskning på aborterade behandlas imotion 2000/01:So290 av Skånberg och MagdaAyoub (kd). Motionärerna begär i yrkande 1 att engrundlig utredning görs av hur hanteringen avaborterade sker i samband med forskning.Motionärerna anför att de anser det oetiskt attanvända aborterade för experimentellforskning. Vidare anför motionärerna att tydligaregler bör slås fast för forskning på levande (yrkande 2).I motion 2000/01:So482 av och (kd) anförs att skallfå i uppdrag att utarbeta riktlinjer för hurkunskapen om sambandet mellan abort och bröstcancerskall tas till vara. Enligt motionärerna visar enamerikansk rapport ett statistiskt samband mellanprovocerad abort och en senare utveckling avbröstcancer.I några motioner behandlas frågor omfosterdiagnostik.I motion 2000/01:So401 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande om fosterdiagnostiki livets tjänst (yrkande 1). Motionärerna anför attfosterdiagnostik bör användas för att diagnostiserasjukdomar eller tillstånd där en insats för attbota, förebygga eller skydda barnet existerar.Möjlighet finns att begränsa när och hur samhälletskall tillhandahålla fosterdiagnostik. Så allsidiginformation som möjligt bör ges i samband medfosterdiagnostiken.I motion 2000/01:So402 av och () begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförs om att säkerställa att regeringensoch intentioner och beslut följs i frågaom preim-plantatorisk genetisk diagnostik.Motionärerna påtalar att inteutfärdat allmänna råd angående preimplantatoriskdiagnostik. Uteblivna allmänna råd och den ipraktiken tillåtande attityden i Socialstyrelsensrap-port Genetik i hälso- och sjukvården lederenligt motionärerna till motsatt utveckling jämförtmed vad regering och riksdag önskade enligtproposition 1994/95:142 och betänkande1994/95:SoU18. Även i motion 2000/01:So208 av HelenaBargholtz (fp) behandlas frågan om användning avpreimplantatorisk diagnostik. Motionärerna anför attriksdagen bör uppdra åt regeringen att återkomma medförslag om hur preimplantatorisk diagnostikframdeles bör bedrivas.I motion 2000/01:So426 av och () begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförs om att fosterdiagnostikensanvändande skall vila på etiska överväganden medmänniskovärdesprincipen som grund och vara gemensamför alla olika former av fosterdiagnostik (yrkandena1 och 2). Att stå för principen om alla människorslika värde och försvara abort av de fostersom har viss skada, kan endast ske genom attantingen hävda att dessa har ett lägre värde ellergenom att hävda att dessa individer inte är attbetrakta som människor, anför motionärerna.Motionärerna anför vidare att fosterdiagnostik skallfå utföras i syfte att göra abort endast vidallvarliga, snabbt tillväxande, ärftliga sjukdomarsom leder till tidig död utan möjlig bot ochbehandling (yrkande 3).Tidigare behandling och pågående arbeteUtskottet har behandlatmotionsyrkanden om abortförebyggande arbete, sebl.a. betänkandena /98:SoU2, 1997/98:SoU12,1998/99:SoU10 och 1999/2000:SoU9.I betänkande 1997/98:SoU12 () återgav utskottet delarav allmänna råd 1989:6 omtillämpningen av abortlagen samt delar avSocialstyrelsens allmänna råd om information omfosterdiagnostik, SOSFS 1997:20 (s. 80-83 utskottetsbetänkande).I betänkande 1999/2000:SoU9 () anfördeutskottet att det vidhöll sin inställning att det ärmycket angeläget att antalet aborter minskar ochbetonade därvid särskilt vikten av att antaletaborter bland tonårsflickor nedbringas. Vidareanförde utskottet att det vidhöll sin uppfattningatt det inte finns någon anledning att begränsarätten till abort eller att se överabortlagstiftningen. Vidare påpekades attSocialstyrelsen avsåg att ersätta degällande allmänna råden om abort. följde utskottet (rskr.1999/2000:194). m, kd).Motioner om information om fosterdiagnostik och omnär ett juridiskt sett skall räknas som barnsamt frågan om smärtlindring för behandladesockså i betänkande 1999/2000:SoU9. Utskottet anfördeatt dessa frågor faller inom ramen för Statensmedicinsk-etiska råds uppdrag och att inteborde ta något initiativ på området. Motioneravstyrktes (ej res. ).Frågor om preimplantatorisk diagnostik behandladesav utskottet i betänkande 1994/95:SoU18. Utskottetanförde i det sammanhanget följande.Utskottet delar uppfattningen i propositionen ochmotion So28 (kds) att preimplantatorisk diagnostikmåste användas med stor restriktivitet och endastför par med anlag för någon svår genetiskt betingadsjukdom eller kromosomavvikelse. Diagnostiken skallinriktas mot allvarliga, progressiva, ärftligasjukdomar som leder till tidig död och där ingen boteller behandling finns. Könsbestämning skall endastfå göras om det är medicinskt motiverat.Socialstyrelsen kommer enligt propositionen att fåregeringens uppdrag att noga följa utvecklingen ochrapportera om den fortsatta tillämpningen.Utskottet anser att såväl regeringen somSocialstyrelsen noga bör följa upp hur de föreslagnariktlinjerna för fosterdiagnostik fungerar ipraktiken. Regeringen bör om det behövs återkommatill med förslag till ändringar iriktlinjerna.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1994/95:334). ).Socialstyrelsen har överlämnat en rapportangående preimplantatorisk diagnostik tillregeringen. Frågan om preimplantatorisk diagnostikhar vidare behandlats i rapportGenetik och genteknik i hälso- och sjukvården (1999:12).Regeringen har tillsatt enparlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift attse över ett antal frågeställningar rörande genetiskdiagnostik, genterapi och kloning (dir. 2001:20).Kommittén skall bl.a. överväga och lämna förslagtill åtgärder när det gäller fosterdiagnostik ochpreimplantatorisk diagnostik. I direktiven anförsbl.a. att utvecklingen kan komma att leda till attde etiska frågorna i samband med fosterdiagnostikaccentueras samt att kommittén därför skall göra enöversyn av de nu gällande riktlinjerna och övervägaom dessa behöver förändras. Vidare anförs såvittgäller preimplantatorisk diagnostik att det frånprofessionens sida framförts att de riktlinjer somriksdagen ställt sig bakom visat sig vara svåra atttillämpa då de anses oklara på flera punkter.Kommittén skall därför göra en översyn avriktlinjerna för preimplantatorisk diagnostik.Kommitténs arbete skall redovisas senast den 28februari 2003.Enligt uppgift från pågår förnärvarande en omarbetning av de allmänna råden omtillämpningen av abortlagen.Av 11 § lagen (1995:831) om transplantation m.m.framgår att vävnad från ett aborterat fåranvändas endast för medicinska ändamål. För attsådant material skall få tas till vara fordras delsatt den kvinna som burit fostret samtycker tillåtgärden, dels att ger tillståndhärtill. Sådant tillstånd får lämnas endast om detfinns synnerliga skäl.I samband med införandet av bestämmelsen underströkutskottet (1994/95:SoU21) nödvändigheten av attfostret omhändertas på ett respektfullt sätt närvävnad skall tas. Den tilltänkta användningen måstevara i hög grad angelägen och vävnaden får endasttas i anspråk om det saknas en alternativ metod föratt uppnå motsvarande resultat. Utskottet var enigti sin bedömning av frågan om användning av vävnadfrån . följde utskottet (rskr.1994/95:381).Utskottet vidhöll denna inställning i betänkande1996/97:SoU6. Motion avstyrktes (ej res.