bet · GP01MJU2 · 2001-11-22 00:00:00 — Jordbruksverkethar emellertid givits högsta betyg iEkonomistyrningsverkets EA-värderingför år 2000.Den särskilde utredaren överlämnadeden sin rapportEffektivare jordbruksadministration koncentration och samverkan (Fi2001/2357). I rapporten har utredarenpresenterat två alternativ till eneffektivare hantering avjordbruksadministrationen. I detförsta alternativet lämnas i enlighetmed direktiven till utredaren ettförslag om en koncentration avadministrationen av jordbrukarstödentill nio länsstyrelser. Det andraalternativet handlar om enformaliserad samordning avadministrationen. Regeringen harunder utgiftsområde 18,politikområdet , redovisat sinaställningstaganden till utredarensförslag i dessa delar.Utredaren redovisar också en avJordbruksverket och länsstyrelsernagemensamt framtagen förteckning överde utvecklingsprojekt inom IT-områdetsom tillsammans skulle utgöra ettförbättrat handläggnings- ochkontrollsystem inomstödadministrationen. Flera åtgärderbör enligt myndigheterna vidtas underde närmaste åren varvid relativtstora investeringar krävs. Sammanlagthar dessa kostnader beräknats tilldrygt 100 miljoner kronor.Besparingarna beräknas till drygt 40miljoner kronor när åtgärdernafår full effekt. Besparingarna ärhänförliga i första hand tilllänsstyrelserna, men också tillJordbruksverket. För att kunnagenomföra åtgärderna börJordbruksverket få disponera enlåneram på 100 miljoner kronor.Regeringen anser att arbetet börbedrivas så att en koncentration avdjurbidragshanteringen tillJordbruksverket kan genomförasfr.o.m. under förutsättningatt de besparingar som myndigheternapekat på kan uppnås. Besparingarnasom dessa åtgärder medför uppstårinte och myndigheternakommer att få ökade kostnader pågrund av räntor och amorteringar förinvesteringarna som behövergenomföras. En gradvis avtrappning avnu tillförda resurser bör därför ske.Inom det fiskeripolitiska området harutgångspunkten för beslut inomresursförvaltningen varitförsiktighetsprincipen. Tekniskabevarandeåtgärder avser exempelvisredskapsbegränsningar,maskstorleksbestämmelser ochminimimått på fångad fisk. Deeffekter som uppnåtts inom vissafisken av införda regler är bl.a. enstörre flexibilitet i fisketsamtidigt med en väsentligförbättring i skyddet av ung ickelekmogen fisk. Dessutom innebär deten fördel för fisket genom att enomfattande hantering av undermåligfisk 1997 om eninternationell aktionsplan för denvilda östersjölaxen. Genomförandet avplanen har bidragit till att dennaturliga produktionen av lax harökat kraftigt i flera avvildlaxälvarna.Under de senaste åren haruppfyllelsen av målet att beslutadefångstkvoter inte skall överskridasförbättrats avsevärt. Genommålinriktade insatser har antaletöverskridna kvoter minskat från elvakvoter till att endast enkvot preliminärt överskridits för år2000. Vidare har kontrollensförbättringar bidragit till attproblemet med ifrågasattfångstrapportering i vissa områden iÖresund upphört.Beståndssituationen för flera av deför viktigaste arterna är utanför biologiskt säkra gränser.Vidtagna åtgärder såsom långsiktigaförvaltningsplaner, tekniskaregleringar och kvotminskningar föratt bestånden skall återhämta sigkommer att begränsa fisket under dennärmaste framtiden. Dessa åtgärder ärdock endast en del av vad som krävsför att uppnå en ekologiskt hållbarutveckling. Orsaken tillfiskbeståndens status kan i storutsträckning relateras till för storauttag av fisk och tillmiljösituationen. Minimeringen avföroreningskällor såsom miljögifteroch orsaker till övergödning äravgörande. Den pågående processen,inom såväl som EU, medintegrering av miljö- och fiskefrågorkommer att få stor betydelse. Kravenpå forskningen ökar mot bakgrund avett ökat behov av kunskap omtvärsektoriella samband. Dessasamband avser såväl biologiska somekonomiska och sociala faktorer.Regeringen föreslår därför attFiskeriverket tillförs ytterligaremedel för att kunna genomföra det avgemenskapen beslutade programmet förinsamling av uppgifter av betydelseför fiskeripolitiken.För att anpassa fiskeflottan tilltillgängliga resurser är det troligtatt den minskning som skett avfiskeflottans totala kapacitet kommeratt fortsätta.Nyrekryteringen till fiskarkåren ärett problem. som antaletyrkesfiskare minskar har medelåldernsuccessivt ökat. En förbättradbeståndssituation och ökad lönsamhetsamt förbättradeutbildningsmöjligheter och en ökadsäkerhet av arbetsmiljön ombord kangöra yrket mer attraktivt och därmedfrämja en utveckling av näringen samtskapa fortsattasysselsättningsmöjligheter ikustsamhällen.Svenskt vattenbruk har ett högttekniskt kunnande, miljömedvetenhetoch lyhördhet för marknadsmässigakrav och förväntningar. Det finnsockså exempel på negativmiljöpåverkan av vattenbruk. InomRegeringskansliet bereds enarbetsgruppsrapport om det svenskavattenbrukets framtid.Livsmedelsverket genomförde under år2000 en omfattande omorganisation,som man räknar med kommer attmedföra att verksamheten blireffektivare och tydligare. Dessvärrehar under år 2000inte helt kunnat genomföra allplanerad verksamhet. Detta gällerexempelvis stödet till kommunerna sominte givits i tillräckligt högomfattning.Livsmedelsverkets trovärdighet ärmycket hög och medierna citerar gärnamaterial och uttalanden frånLivsmedelsverket. Åtskilligakonsumenter vänder sig också direkttill för att fåkorrekt och neutral information.Regeringen anser därför attLivsmedelsverket i hög grad bidrartill att uppfylla målet förpolitikområdet.Livsmedelsverkets inledandeundersökningar av GMO i livsmedelantyder att det finns brister imärkningen av produkter sominnehåller GMO. Därför finns detbehov av att utöka kontrollen av har inte haftnågra invändningar irevisionsberättelsen för år 2000avseende ,, , Statens utsädeskontrolloch har en invändningavseende rörande enfelaktig redovisning motanslagsredovisningens inkomsttitel. Iövrigt anser RRV att årsredovisningeni allt väsentligt är rättvisande.Fiskeriverket har redovisat deåtgärder som vidtagits med anledningav invändningen.Den beräknade utgiftsutvecklingen påpolitikområdet Livsmedelspolitik ärföljande (i tusental kronor ochlöpande priser).-----------------------------------------------------Utfall Anslag Utgifts- Förslag Beräknat Beräknatprognos anslag anslag anslag-----------------------------------------------------2000 20011 2001 2002 2003 2004-----------------------------------------------------3 296394 7 652 6 829 7 765 7 731 7 745717 848 221 874 065-----------------------------------------------------1Inklusive förslag tilltilläggsbudget i samband med 2001 årsekonomiska vårproposition ochbudgetpropositionen för 2002.MotionerI motion MJ396 (c) föreslås attriksdagen inrättar ett nyttanslag för Forskning ochutveckling inomlivsmedelssektorn (yrkande 2).För detta ändamål anvisas (yrkande 7 delvis).Vidare föreslås att ettfyraårsprogram förExportfrämjande åtgärderinrättas såsom ett nytt anslag(yrkande 4). Härför bör enligtmotionen anslås (yrkande 7 delvis). Riksdagenbör vidare inrätta ett anslagför Stödprogram förstrukturomvandling avväxthusnäringen (yrkande 5).Till ett sådant anslag ansermotionärerna bör föras8 (yrkande 7delvis). Slutligen föreslårmotionärerna att riksdageninrättar ett anslag förKollektiv resurs förträdgårdsbranschen (yrkande 6)genom att tillföra 15 000 000kr (yrkande 7 delvis).Kristdemokraterna föreslår imotion MJ520 (kd) inrättande avett nytt anslag förInformationscentrum förbioteknik (yrkande 19). Tilldetta anslag bör enligtmotionärerna föras(yrkande 32 delvis).Utskottets ställningstagandeRiksdagen har genom beslut den21 fastställtutgiftsramen för utgiftsområde23 för till . Som utskottetåterkommer till innebärbeslutet en sänkning av ramenför med 3,5 miljarderkronor jämfört med regeringensförslag. Anledningen härtill äratt beslutat att höjaanslaget 43:5 Arealersättningoch djurbidrag m.m. samt ramenför i syfte attmöjliggöra en tidigareläggningav utbetalningar av arealstöd(bet. 2001/02:FiU11). Såsomregeringen påpekar finansierasmer än hälften av utgifternafrån EU-budgeten. Merparten avEU-stödet avser obligatoriskaåtgärder såsom arealersättning,djurbidrag, intervention ochexportbidrag. Därtill kommerdelfinansierade stöd ochersättningar som förutsätternationell medfinansiering. Tilldessa hör bl.a. strukturplanenför fiskerinäringen i Sverige.Utgifterna inom utgiftsområdetstyrs till stor del av och kan påverkasendast genom förändringar avden gemensammajordbrukspolitiken (CAP). Motbakgrund av det anförda och dådet i motionerna MJ396 (c)yrkandena 2, 46 och 7 delvissamt MJ520 (kd) yrkandena 19och 32 delvis framfördayrkandena om ytterligareutgifter på nya anslag interyms inom den av riksdagenfastställda ramen avstyrksdessa.Skördeskador m.m.Utskottets förslag ikorthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag om attsamma regler skall gällastatens ansvar förskördeskador vid odlingarav trädgårdsgrödor ochjordbruksgrödor. Medanledning av ettmotionsyrkande (s)föreslår utskottet attregeringen ser över dennärmare omfattningen avstatens ansvar förskördeskador i samband mednaturkatastrofer. Övrigamotionsyrkanden (s, kd) iämnet avstyrks.PropositionenRegeringen föreslår att sammaregler skall gälla avseendestatens ansvar för skördeskadorvid odlingar av trädgårdsgrödoroch jordbruksgrödor.Som skäl härför angerregeringen att staten genomåren har tagit på sig en del avden ekonomiska risken förskördeskador till följd avonormala väderleksbetingelser.I början av 1960-talet infördesett permanent skördeskadeskyddför spannmål, vallgrödor,potatis, oljeväxter ochsockerbetor (prop. 1961:94,JoU22, rskr. av StiftelsenSkördeskadeskyddet (medLantbrukarnas riksförbund somhuvudman), men kom efterriksdagsbeslut att upphöra år1994 (prop. 1993/94:236, bet.1993/94:JoU26, rskr.1993/94:326). Under åren 1988till 1993 utbetalades igenomsnitt ca 80 miljonerkronor från stiftelsen.Trädgårdsgrödor omfattadesinte av skördeskadeskyddet.Skördeskadedrabbadeträdgårdsföretag har emellertidhaft möjlighet att hosregeringen söka behovsprövadekontantbidrag på grund avnaturolyckor (prop. 1983/84:6,BoU6, rskr. Granskningenav enskilda ansökningar harvarit omfattande ochbedömningen har generellt varitmycket restriktiv. Ingenersättning till trädgårdsodlarehar beviljats av regeringensedan år 1992.Samhället har fortfarande ettövergripande ansvar föromfattande skördebortfall tillföljd av naturkatastrofer. DåStiftelsen ansvaret förskördeskadeersättningaruttalades:Staten bör följaktligen hakvar ett övergripande ansvarför katastrofartade skador påskörden. Överenskommelsen medLRF innebär också att statenäven i fortsättningen skallha ett övergripande ansvarvid skördeskador avnaturkatastrofkaraktär somdrabbar stora områden (prop.1987/88:74, bet.1987/88:JoU16, rskr.1987/88:130).Regeringen har sedanavvecklandet avskördeskadeskyddet mottagitansökningar från enskildaföretag ochintresseorganisationer omstatlig ersättning förskördeskador vid ett flertaltillfällen, bl.a. åren 1998 och2000, då skördebortfallen ivissa delar av landet varpåtagliga. Regeringen bedömdeatt de skördebortfall somuppkom nämnda år inte gavupphov till statligt ansvar.Jordbruks- ochträdgårdsgrödor omfattas avskilda stödordningar inom dengemensamma jordbrukspolitiken,varför de har olika ekonomisksårbarhet vid skördebortfall.För jordbruksgrödorna utgörarealersättningssystemet enbas.Regeringen anser att varjenäring och produktionsgren imesta möjliga mån skall bärasina produktionskostnader.Jordbruks- och trädgårdsföretagmåste ta med i beräkningen attvariation i pris och iavkastning är vanligtförekommande, inte minst närdet gäller grödor, såsomträdgårdsgrödor och potatis,vilka inte har fastställdainterventionspriser.Skattesystemet ger också ökadmöjlighet att utjämnainkomsterna mellan åren.Det är regeringensuppfattning att staten ävenfortsättningsvis bör ha ettövergripande ansvar vidskördeskador avnaturkatastrofkaraktär somdrabbar stora områden.Regeringen finner emellertidatt systemet för ersättning vidnaturolyckor iträdgårdsodlingar inte ärpraktiskt användbart, utan böravvecklas. Staten bör ha sammaansvar för skördebortfall iodlingar av trädgårdsgrödor somnär det gäller jordbruksgrödor,dvs. skadorna skall vara avnaturkatastrofkaraktär ochdrabba stora områden.Inom EU har under senare tiden diskussion om jordbruketsmöjligheter till att hanterarisker bl.a. skörde- ochprisvariationer inletts.Kommissionen analyserar förnärvarande frågan.MotionernaMotionärerna till motion MJ438(s) uttryckertillfredsställelse med attregeringen i propositionen slårfast att staten ävenfortsättningsvis bör ha ettövergripande ansvar vidskördeskador. Motionärernaefterlyser emellertid dennärmare innebörden av vadregeringen menar med att stödetendast gäller för stora områdensom drabbats (yrkande 1).Motionärerna anser vidare attdet behövs former och ekonomiskberedskap förskördeskadeskyddet (yrkande 2).I motion MJ520 (kd) ifrågasättsom det är de enskilda företagensom skall bära förlusterna närväderleksrelateradekatastrofsituationer uppstår.Det finns enligt motionärernaanledning att närmare utredaförutsättningarna förskördeskadeskydd genomförsäkringslösningar ellerandra modeller. Regeringen bördärför genomföra en utredningav dessa frågor och återkommatill med förslag(yrkande 10). Motionärernaanser att medel tills vidarebör anslås på ett nytt anslagErsättning vid skördeskador med15 (yrkande 32delvis).Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer iregeringens överväganden om attsamma regler skall gälla förstatens ansvar för skördeskadorvid odlingar av trädgårdsgrödoroch jordbruksgrödor. Utskottettillstyrker därför regeringensförslag i denna del.När det gäller frågan omomfattningen av det statligaansvaret för skördeskador somtas upp i motion MJ438 (s)yrkande 1 vill utskottet anföraföljande. Inom den gemensammajordbrukspolitiken omfattasinte jordbruks- ochträdgårdsgrödor av sammastödordningar. Sårbarheten vidbortfall av skördar är därförolika. Utskottet delarregeringens uppfattning attnäringarna som huvudregel skallbära sina egna kostnader ävennär det gällerväderleksrelaterade bortfall avskördar. Företagen måste ta medi beräkningen att pris ochavkastning varierar.Skattesystemet möjliggördessutom en utjämning avinkomsterna mellan olika år.Som regeringen påpekar bör dockstaten även fortsättningsvis haett övergripande ansvar förskördebortfall till följd avnaturkatastrofliknandehändelser, och ansvaret börvara detsamma vidskördebortfall såväl i odlingarav trädgårdsgrödor somjordbruksgrödor. Frågan omstatlig ersättning förkatastrofartade skördeskadorhar varit föremål förregeringens prövning bl.a. åren1998 och 2000. Trots att detrörde sig om betydande skadoransåg regeringen inte i någotfall att bortfallen givitupphov till statligt ansvar. Ilikhet med vad som anförs imotionen anser utskottet attdet föreligger en vissosäkerhet om avgränsningen avdet statliga ansvaret förskördebortfall till följd avnaturkatastrofliknandehändelser. Det vore ur flerasynpunkter värdefullt omnärmare klarhet kunde vinnas omomfattningen av det statligaansvaret härför. bör regeringen därförnärmare se över frågan omomfattningen av statens ansvarför skördebortfall till följdav naturkatastrofer. anfört med anledningav motion MJ438 (s) yrkande 1bör ges regeringen till känna.Utskottet anser sig inte berettatt föreslå någrauttalanden med anledning avmotionen i övrigt.Det mer allmännaskördeskadeskyddet för vissajordbruksgrödor som infördes på1960-talet upphörde genomriksdagens beslut ochregeringen föreslår nu attsystemet med möjlighet förskördeskadedrabbadeträdgårdsföretag att hosregeringen söka behovsprövadekontantbidrag på grund avnaturolyckor bör avvecklas. Idessa delar har utskottet somanförts ingen annan uppfattningän regeringen. Mot bakgrundhärav anser utskottet attriksdagen inte bör vidtaganågra åtgärder med anledning avmotion MJ520 (kd) yrkandena 10och 32 delvis. Det i motionenframförda yrkandet omytterligare utgifter på nyttanslag ryms för övrigt inteinom den av riksdagenfastställda ramen.43:1 StatensjordbruksverkUtskottets förslag ikorthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning underanslaget och avstyrkermotionsyrkanden om annanmedelstilldelning (m, kd,c, fp). Utskottettillstyrker ävenregeringens förslag ombemyndigande.PropositionenJordbruksverkets mål inompolitikområdetlivsmedelspolitik är att verkaför en konkurrenskraftig,miljö- och djurskyddsanpassadlivsmedelsproduktion till nyttaför konsumenterna.Jordbruksverket skall medverkatill en korrekt tillämpning avEU:s regelverk så attfinansiella sanktioner undviks.Av detta följer bl.a. attJordbruksverket har ansvaretsom utbetalningsställe och ärfondkoordinator för och med ärdjurregistren för nöt och grisett eget resultatområde.Eftersom utbetalningar i EU-stöd ersätts i efterskott frånEU-budgeten uppstår ettkreditbehov förJordbruksverket. Regeringenbedömer detta kreditbehov till5,för år2002. För att bl.a. kunna vidtaåtgärder inom IT-området somkommer att leda till ettförbättrat handläggnings- ochkontrollsystem inomstödadministrationen börJordbruksverket få disponera enlåneram på 100 miljoner kronor.Under anslaget har tidigareanvisats särskilda medel förBSE-kontroller m.m. Dessamedel, som uppgår till 16,15miljoner kronor, bör anvisasunder anslaget 42:5. Verketskall vidare till följd avmyndighetens ansvar få miljö-kvalitetsmålet Ett riktodlingslandskap i enlighet medmiljömålspropositionens (prop.2000/01:130) förslag fr.o.m. år2002 tillföras 0,6miljoner kronor. Därutöverskall för verkets arbete medutveckling av program förväxtgenetiska resurserytterligare 8,5 miljoner kronortillföras . kostnader förTullverkets kontroll avlivsmedel som kan erhållaexportbidrag har beräknatssammanlagt 12,5 miljonerkronor.Regeringen kommer senare attpröva frågan om införande avavgifter vid ansökan omexportbidrag. Regeringenredovisar under anslaget 44:3Miljöförbättrande åtgärder ijordbruket förslag tillåtgärder för den ekologiskaproduktionen. För att främjautvecklingen av ekologisktlantbruk anslås 23 000 000 krår 2002 som fördelas på till marknadsanalyseroch statistik, 10 000 000 krtill marknadsfrämjandeåtgärder, för ökadanvändning av ekologiskalivsmedel inom storhushåll ochoffentlig sektor och 3 000 000kr till ekologiskalantbruksorganisationer.Regeringen bedömeranslagsbehovet till 310 104 000kr för . Anslagsbehovenför beräknastill 294 146 000 respektive 308680 000 kr.MotionernaEnligt motion MJ396 (c) bör detbefintliga arbetet meddjurskydd förstärkas.Centerpartiet anslår därför utöver regeringensförslag (yrkande 7 delvis). Imotion MJ508 (m) anförs attJordbruksverket enligtregeringens förslag erhåller för för attanvändas bl.a. till att främjaanvändningen av ekologiskalivsmedel inom storhushåll ochoffentlig sektor. Motionärernaanser att det inte är statensuppgift att marknadsföra ochstimulera konsumtion av en visstyp av livsmedel. De föreslårdärför att anslaget minskas med23 . Emellertid ansermotionärerna attdjurskyddstillsynen börförstärkas och föreslår attytterligare anslåshärtill. Sammantaget föreslås imotionen att anslaget tillJordbruksverket minskas med i förhållande tillregeringens förslag (yrkande10). I motion MJ343 (m) anförsatt det måste vara efterfråganpå marknaden som avgör huruvidaproduktionen skall ske inomramen för ekologisk ellerkonventionell odling och intepolitiska beslut. Motionärernaavvisar därför den avregeringen aviseradeengångsvisa förstärkningen avanslaget till (yrkande 3). Enligt motionMJ520 (kd) har Jordbruksverketmöjligheter att rationaliseraoch minska sin byråkrati genomeffektiviseringar, exempelvisgenom enkla clearingsystem.Anslaget bör därför sänkas med54 i förhållandetill regeringens förslag(yrkande 32 delvis). Imotionerna MJ526 (fp) yrkande16 delvis och Fi294 (fp)yrkande 21 delvis föreslås attanslaget reduceras med i förhållande tillregeringens förslag.Utskottets ställningstagandeJordbruksverket har ett samlatsektorsansvar för bl.a.jordbruks- och trädgårdsnäringoch är chefsmyndighet förlandets distriktsveterinärer.Verksamheten är i hög gradinriktad på tillämpning av EU:sregleringar och stödsystem.Jordbruksverket skall arbetaför ett rikt och varieratodlingslandskap med biologiskmångfald och verka för attmiljöbelastningen frånjordbruket blir så liten sommöjligt. En viktig uppgift äratt verka för ett gotthälsotillstånd bland husdjurengenom högt ställdadjurskyddskrav och enrikstäckande djursjukvård genomdistriktsveterinärorganisationen.Som regeringen påpekar iresultatredovisningen pågårinom ettintensivt arbete med atteffektivisera verksamheten ochmed att införa de nyadatasystemen m.m. som föranledsav förändringar istödgivningen. Verket hardärvid erhållit högsta betyg iEkonomistyrningsverkets EA-värdering för år 2000.Jordbruksverket erhållerdessutom ansvar förmiljökvalitetsmålet Ett riktodlingslandskap i enlighet medmiljömålspropositionens (prop.2000/01:130) förslag från ochmed . Med det anfördaansluter sig utskottet tillregeringens bedömning avmedelsbehovet under anslaget43:1 och tillstyrkerregeringens förslag. Demotionsyrkanden som framförs omstörre eller mindre besparingarpå anslaggrundas inte på någon meringående eller sakligtmotiverad analys av vilkaverksamheter och uppgifter somskall reduceras med verkanredan under budgetåret 2002.Därmed avstyrks motionernaMJ343 (m) yrkande 3, MJ396 (c)yrkande 7 delvis, MJ508 (m)yrkande 10, MJ520 (kd) yrkande32 delvis, MJ526 (fp) yrkande16 delvis och Fi294 (fp)yrkande 21 delvis. Utskottetredovisar närmare sittställningstagande i frågor omekologisk odling under anslaget44:3 Miljöförbättrande åtgärderi jordbruket.43:2 Statensutsädeskontroll, 43:3Statens växtsortnämndoch 43:4 Bekämpande avväxtsjukdomarUtskottets förslag ikorthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning underanslagen 43:243:4.43:5 Arealersättningoch djurbidrag m.m.Utskottets förslag ikorthetUtskottet föreslår medhänvisning till riksdagensbeslut att sänka ramen förutgiftsområdet för år2002, som en följd av etttidigareläggande avutbetalningen avarealersättningar till år2001, att anslaget 43:5minskas med 3,5 miljarderkronor i förhållande tillregeringens förslag.Utskottet instämmer i vadregeringen anför i övrigt.Vidare avstyrker utskottetmotionsyrkande om statliglånegaranti (c) och omprinciperna förutbetalning avarealersättningar (kd).Slutligen tillstyrkerutskottet regeringensförslag om bemyndigande.PropositionenFrån anslaget utbetalasdirektbidrag i form avarealersättning, djurbidragm.m. Anslaget är obligatorisktför alla medlemsländer inom EUoch finansieras helt ifrån EG-budgeten. Arealersättninglämnas för odling av spannmål,oljeväxter, baljväxter,oljelin, gräsensilage och arealuttagen ur produktion. Vidarefinns arealbaseradeersättningssystem för bl.a.spånadslin, vicker m.m. Ettvillkor för ersättning är attåkermark tas ur livsmedels-eller foderproduktion. För åren1999, 2000 och 2001 gällde att10 % skulle tas ur produktion.Det totala bidraget ärbegränsat till en maximiareal,kallad basareal. För svensktvidkommande uppgår basarealentill drygt 1,73 miljonerhektar.Djurbidrag lämnas för am- ochdikor, handjur av nöt, tackoroch getter samt för slaktbidragav storboskap och kalvar.Utöver bidragen per djurbetalas extensifieringsbidragut till producenter av handjuroch am- och dikor omdjurtätheten var högst 1,4djurenheter per hektar. Sverigehar dessutom tilldelats ensumma pengar, ett s.k.nationellt kuvert, som skallfördelas efter medlemsstatenseget val. Det har beslutats attdetta belopp, som uppgår till26,och somavser , skall lämnas somett tilläggsbelopp tillslaktbidraget. ärbeloppet 53 miljoner kronor.Det agromonetära systemetinnehåller regler omkompensation dåvalutakursförändringar ledertill lägre stödbelopp inationell valuta. Dettainträffade förarealersättningar både den 1juli 1998, 1999 och 2000, fördjurbidrag den 1 januari 2000och för märkbar revalvering den1 .