bet · GO01SoU9 · 2001-02-08 00:00:00 — Går det inte att hävautvecklingen mot allt tidigare tillbakadragande frånarbetslivet är förutsättningarna små för att kunnabevara välfärden - oavsett om de äldre blir mereller mindre vårdbehövande. I studien hänvisas tillatt i en (Ds 1999:61) konstaterats attden svenska äldreomsorgen fortfarande håller en högkvalitet och att ligger bra till jämfört medövriga länder vad gäller omfattningen av utbudet aväldreomsorg. är emellertid ett av de ländersom har de otydligaste reglerna kring äldreomsorgen.Detta gäller såväl vilka behov som äldre kanförvänta sig att få tillgodosedda inom denoffentliga äldreomsorgen som vilka avgifter denoffentliga omsorgen tar ut. I studien dras sammaslutsats som i att en stor del avvärdet av ett stabilt och för individen tryggtpensionssystem kan gå förlorat om inte sammastabilitet och trygghet skapas också inom vården ochomsorgen genom tydliga utfästelser från samhälletssida - till exempel i form av ettäldreomsorgskontrakt - och en stark och vitalsamhällsekonomi som gör dessa utfästelser möjligaatt hålla. En viktig fråga, om man överväger attinföra ett äldreomsorgskontrakt, är att studera omett sådant har införts i några andra länder och hurdetta i så fall fungerar. Två länder som kan varaintressanta att studera är som harinfört äldreomsorgsförsäkring och som är påväg att införa en sådan. Det krävs här att man nogaföljer uppbyggnaden och genomförandet samt genom enförutsättningslös forskning analyserar effekter ocherfarenheter, anförs det i studien.Frågan om avdragsrätt för hushållsnära tjänsterbehandlades senast av finansutskottet i betänkande2000/01:FiU1. hänvisade tillskatteutskottets yttrande (2000/01:SkU1y) där detanförts att förslaget skulle innebära ett avstegfrån de principer om en likformig och neutralbeskattning som ligger till grund för skattereformenoch som enligt skatteutskottets mening bör gälla.Vidare anfördes att risken är stor att effekterna påsysselsättningen blir mycket små eller inga allssamtidigt som kostnaderna blir stora. Stimulanser avdenna typ riskerar också att leda tillgränsdragningsproblem och ge upphov tillsvårkontrollerade gråzoner anförde skatteutskottetoch avstyrkte de aktuella motionerna.Finansutskottet avstyrkte i likhet medskatteutskottet motionerna. följdefinansutskottet (rskr. 2000/01: 36).Utskottets bedömningUtskottet vidhåller att det är angeläget att denenskilde ges möjlighet att själv bestämma över sinlivssituation och det sätt på vilket omsorgen ges.Inte minst alltmer mångkulturella karaktärreser nya krav på att utforma äldreomsorgen medhänsyn till människors olika språk och kultur.Utskottet står alltjämt bakom de nationella målenför äldrepolitiken som beslutades våren 1998.Utskottet konstaterar att den parlamentariskaÄldreberedningen har i uppgift att skapaförutsättningar för en långsiktig utveckling aväldrepolitiken bl.a. avseende äldres inflytande ochdelaktighet i beslutsprocesser och kvaliteten inomvård och omsorg. Resultatet av beredningens arbeteskall redovisas våren 2003.Utskottet välkomnar initiativ attutarbeta en handbok beträffande handläggning ochdokumentation inom för att stärka denenskildes rättssäkerhet.Motion So539 (c) yrkande 5 är i viss måntillgodosedd med det anförda och avstyrks. Ävenmotionerna So244 (m) yrkandena 2-3 och So363 (kd)yrkande 14 avstyrks.Utskottet vidhåller också att det inte bör införasnågon äldrepeng. Motionerna So244 (m) yrkande 4 och,So303 (m) yrkande 4, So456 (fp) yrkande 7 och Sk1025(m) yrkande 3 avstyrks.Utskottet vidhåller även att det inte börtillsättas någon utredning om obligatoriskäldrevårdsförsäkring. Motion So244 (m) yrkandena10-11 avstyrks därmed.Utskottet konstaterar vidare att entreprenader harblivit allt vanligare inom äldreomsorgen. Mångakommuner erbjuder vård och omsorg i olika formerbåde i egen regi och entreprenadupphandlad. Sammakvalitetskrav gäller oavsett formen förverksamheten. följer utvecklingeninom äldreomsorgen och redovisar också vissstatistik som bygger på underlag från Statistiskacentralbyrån (SCB). Även Svenska Kommunförbundetföljer på olika sätt utvecklingen inom området.Utskottet anser inte att något initiativ frånriksdagens sida behövs med anledning av motion So273(v) yrkandena 2 (delvis) och 5.Utskottet ställer sig bakom finans- ochskatteutskottens uppfattning att en avdragsrätt förhushållsnära tjänster skulle innebära ett avstegfrån de principer som ligger till grund förskattereformen. Motion So363 (kd) yrkande 11avstyrks därmed.Attityder till äldre, äldres inflytandem.m.MotionerI motion So363 av m.fl. (kd) begärstillkännagivanden om behovet av en medveten strategiför att möta det demografiskt förändrade samhälletsnya behov (yrkande 1) och om vikten av att genomaktiva åtgärder och attitydpåverkan stärka de äldresdelaktighet och inflytande i samhället (yrkande 2).Den växande andelen äldre i befolkningen får intedefinieras som ett "samhällsproblem" utan skallbetraktas som ett gemensamt samhällsansvar, menockså i hög grad som en resurs att tillvarata, anförmotionärerna. Äldre behöver vara representerade ibeslutande församlingar för samhällslivet, och olikaverksamheter skall utformas så att de svarar motäldres behov och önskemål. I motionen begärs ocksåtillkännagivande om förändrade regelverk kringmöjligheten till fortsatt yrkesutövande efter 65-årsdagen (yrkande 5). Motionärerna anför attgällande lagstiftning ger alla rätt till pension vid65 års ålder men detta innebär inte med automatikatt någon mot sin vilja skall tvingas bort frånarbetslivet. Slutligen begärs tillkännagivande omatt beakta de äldres speciella behov av närhet tillsamhällets service (yrkande 15). Motionärerna anföratt den offentliga servicen och många kommersiellaverksamheter genomgår en strukturomvandling sombegränsar tillgängligheten för vissa grupper. Sådanaservicepunkter som ,försäkringskassor, apotek polisstationer osv. Tillgången till information om samhälle,organisationer och företag blir allt mer knutet tillden nya informationstekniken. Dennastrukturomvandling drabbar de äldre som ställs införstora tillgänglighetsproblem.I motion So517 av () begärstillkännagivande om vad i motionen anförts om lagmot diskriminering av äldre (yrkande 1). Motionärenanser att attityderna mot den äldre människan är atthon inte är en fullvärdig medborgare. Hon anser attdet finns anledning att följer exempelvisKanada, , och ochlagstiftningsvägen försöker komma åtdiskrimineringen av de äldre. I samma motion begärsockså tillkännagivande om de äldres oro för densnabba utvecklingen av IT-samhället (yrkande 2).Motionären anför att många ser med oro hur den enabanken och det ena postkontoret efter det andraupphör med sin personliga service och att olikaorganisationers telefonservice automatiseras i alltstörre utsträckning. Det är därför angeläget attregeringen i sina omstruktureringar av samhälletsinstitutioner och verk beaktar de äldres oro för attinte kunna klara av sina elementära samhälleligaåtaganden. Slutligen begärs tillkännagivande omnedtrappningsprogram för äldre (yrkande 3).Motionären anför att det för många äldre är entragedi att sluta arbeta därför behövsavtrappningsprogram för en meningsfull pensionärstidsom inte bara rymmer hobbyverksamhet utan ocksåmeningsfullt och samhälleligt nyttigt arbete. Deäldres erfarenheter och kunskaper måste tas tillvara.I motion So388 av m.fl. (s) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en lag om förbud motdiskriminering av äldre. Eftersom allt fler äldreblir friskare och friskare längre upp i åldrarna ochgruppen äldre växer anser motionärerna att det ärdags att sluta diskriminera äldre. De behövs iarbetslivet med sin kompetens och erfarenhet.I motion So539 av m.fl. (c)begärs tillkännagivande om attpensionärsorganisationerna med flera i ett tidigtstadium bör vara delaktiga i den kommunalabeslutsprocessen (yrkande 2). Motionärerna anser attkommun och landsting bör ha ett intresse av ett välutvecklat samarbete med pensionärsorganisationernaför att tidigt få del av synpunkter och idéer föratt utveckla verksamheten för äldre. Problemet äratt många pensionärsråd kommer in för sent iprocessen.I motion So456 av m.fl. (fp) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lagstöd förpensionärsråd (yrkande 14). Motionärerna hänvisartill att en uppföljning av verksamheten ipensionärsråden i kommuner och landsting visar attmindre än hälften av dessa fungerartillfredsställande.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade motioner angående attitydertill äldre i betänkande 1999/2000:SoU8. Utskottetredovisade här resultatet av Socialdepartementetsenkätundersökning rörande pensionärsrådensverksamhet, Äldreberedningens arbete samt EU:sarbete på området. (För en utförlig beskrivning ses. Utskottet anförde följande (s. 10-11):Utskottet vidhåller sin uppfattning att attitydernatill äldre måste ändras i riktning mot att äldreskompetens och erfarenhet bättre tas till vara. Dettaligger helt i linje med de av fastlagdamålen för äldrepolitiken, som innebär att äldreskall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande isamhället och över sin vardag. Äldre skall kunnaåldras i trygghet och med bibehållet oberoende.Äldre skall bemötas med respekt och ha tillgång tillgod vård och omsorg. Att äldre skall bemötas medrespekt innebär, enligt handlingsplanen, att de inteskall diskrimineras på grund av sin ålder. Allamänniskor - äldre som yngre - skall behandlasrättvist, jämlikt och med aktning oavsett ålder,kön, ekonomiska förutsättningar, ras eller etniskbakgrund, funktionshinder eller annan omständighet.Utskottet kan konstatera att många äldre aktivtdeltar i föreningsliv och frivilligverksamheterliksom i politiska organisationer. Genompensionärsråd ges de äldre möjlighet till inflytandeöver den kommunala verksamheten. Det ankommer påkommuner och landsting att utveckla verksamhetenytterligare.Utskottet vidhåller också att en långsiktigförändring av regler, villkor och attityder påområdet är nödvändig. Det är därför glädjande attett aktivt arbete pågår för att förändra attitydernatill de äldre. En rapport om de aktiviteter som genomförtsoch deras effekter för fortsatt verksamhet kommeratt avlämnas till regeringen . EUhar också i olika sammanhang lyft fram behovet avatt ta till vara de äldres resurser i samhället.Vidare kan utskottet konstatera att denparlamentariska äldreberedningen har att särskiltbeakta behovet av åtgärder som innebär att äldresresurser i form av erfarenheter, kompetens ochkunskaper i högre utsträckning tas till vara inomolika samhällssektorer.De aktuella motionerna avstyrktes därmed. Riksdagenföljde utskottet.Socialstyrelsen har i rapporten iSverige och , Äldreuppdraget 2000:6,diskuterat erfarenheter från lokala pensionärsrådbåde i och övriga nordiska länder. Enenkätundersökning till pensionärsråden somgenomfördes visade att mindre än hälften av dekommunala pensionärsråden ansåg att de fungeradetillfredsställande. Något fler pensionärsråduppfattade sig som remissinstans än vidundersökningen . De landstingskommunalapensionärsråden tycks fungera bättre än dekommunala. I rapporten hänvisas till att i Danmarkoch finns entvingande lagstiftning om pensionärsråd. Även iSverige förs en diskussion om lagstiftning.Företrädare för de fem fria pensionärsförbundenförordar detta. Det är dock osäkert om lagstiftningverkligen skulle leda till ett större inflytande,anför . Troligare är att närpensionärskollektivet växer, när de storafyrtiotalskullarna går i pension, såkommer detta kollektiv att ställa andra och störrekrav på verkligt inflytande och ha resurser att görasin röst hörd. För att pensionärsråden i framtidenskall fungera bättre krävs enligt styrelsen dels attpolitiker och tjänstemän tar tillvara den resurs sområden kan utgöra, dels att pensionärsledamöterna ärpålästa och väl insatta i de frågor som skallbehandlas och vågar/orkar ställa berättigade krav.I budgetpropositionen 2000/01:1, volym 6, utgiftsområde 9redovisar regeringen att den avser att under våren2002 lämna en redogörelse till avseendegenomförandet av den nationella handlingsplanen föräldrepolitiken. Vidare redovisas attäldreberedningens arbete inriktar sig på trehuvudområden; äldre i arbetslivet, det friskapensionärslivet och äldre inom vård och omsorg.Äldreberedningen kommer att avsluta sitt arbete imaj 2003. Regeringen gör bedömningen attgenomförandet av handlingsplanen och denparlamentariska äldreberedningens förslag kommer attutgöra viktiga underlag för att utvecklaäldrepolitikens innehåll. Ett område som behöversärskild uppmärksamhet enligt propositionen är deäldres situation i IT-samhället. Som exempel nämnsäldres möjligheter att få tillgång till informationeller att sköta post- och bankärenden. Här redovisasockså att regeringen har beslutat om stöd till ca 20projekt som avser IT-utbildning för äldre samt 5projekt som avser tillämpningen av IT-teknik inomvård och omsorg.Av regeringens propositionsförteckning avseendepropositioner avsedda att avlämnas efter den 24januari 2001 under återstoden av framgåratt en proposition om höjd ålder föravgångsskyldighet planeras att avlämnas den 22 mars2001.Regeringen har beslutat tillkalla ensärskild utredare för att lämna förslag till ettutvidgat skydd mot diskriminering (dir. 2000:106).Utredaren skall lämna förslag till hur rådetsdirektiv /43/EG av omgenomförandet av principen om likabehandling avpersoner oavsett deras ras och etniska ursprung ochrådets direktiv /78/EG av den 27 november 2000om inrättande av en allmän ram för likabehandling iarbetslivet skall genomföras i . Detförstnämnda direktivet behandlar diskriminering pågrund av ras eller etniskt ursprung och det andradirektivet behandlar diskrimineringsgrundernareligion eller övertygelse, funktionshinder, ålderoch sexuell läggning. Direktiven utgör en del av ett"anti-diskrimineringspaket" som består av direktivenoch dessutom ett gemenskapens handlingsprogram motdiskriminering (2001-2006) som på olika sätt skallkomplettera direktiven. Utredarenskall redovisa sitt uppdrag senast den 1 februari2002. Undantag har gjorts för bestämmelserna omdiskriminering på grund av ålder. Utredarens arbetei denna del skall dock redovisas senast den 1 juli2002.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller att attityderna till äldre måsteändras i riktning mot att äldres kompetens ocherfarenhet bättre tas till vara. Detta ligger helt ilinje med de av fastlagda målen föräldrepolitiken. Att äldre skall bemötas med respektinnebär bl.a. att de inte skall diskrimineras pågrund av sin ålder. Äldres vilja att aktivt delta isamhällsutvecklingen bör enligt utskottet tas tillvara. Utskottet, som tidigare framhållit vikten avett mer flexibelt förhållningssätt till äldresyrkesarbete, kan konstatera att regeringen till mars2001 har aviserat en proposition om höjd ålder föravgångsskyldighet. Utskottet konstaterar vidare atten utredare tillkallats för att lämnaförslag till ett utvidgat skydd mot diskrimineringav äldre. Motionerna So363 (kd) yrkandena 1, 2 och5, So388 (s), So517 (kd) yrkandena 1 och 3 avstyrksi den mån de inte är tillgodosedda med det anförda.Många äldre deltar aktivt i föreningsliv ochfrivilligverksamheter liksom i politiskaorganisationer. Utskottet vill betona betydelsen avsåväl pensionärs-organisationernas arbete sompensionärsråden. Utskottet delar dock bedömningenatt det är osäkert om en lagstiftning ompensionärsråd skulle leda till ett större inflytandeför dessa. Det ankommer på kommuner och landstingatt utveckla pensionärsrådens verksamhet ytterligareoch att bättre ta till vara den kunskap ochkompetens dessa besitter. Motionerna So456 (fp)yrkande 14 och So539 (c) yrkande 2 avstyrks.Utskottet delar bedömningen att de äldres situationi IT-samhället behöver uppmärksammas vad gällerderas möjligheter att få tillgång tillsamhällsservice. Utskottet utgår från att regeringennoga följer utvecklingen på området och vid behovåterkommer till . Inom ramen föräldrepolitiken har ekonomiska resurser avsatts tillIT-utveckling för äldre. Många äldre deltar också iolika IT-verksamheter för seniorer. Utskottet anserinte att motionerna So363 (kd) yrkande 15 och So517(kd) yrkande 2 bör föranleda något initiativ frånriksdagens sida. Motionerna avstyrks.Kvalitetsarbete inom äldreboenden m.m.MotionerI motion So244 av m.fl. (m) begärstillkännagivande om förbättringar ochkvalitetsarbete i kommunernas egna verksamheter(yrkande 5). Motionärerna anför att det kan finnasbehov av insatser för ett samordnat kvalitetsarbetei enskilda kommuner eller i form av ett samarbetekommunerna emellan. Kommunerna är bäst lämpade attdriva och samordna detta arbete. Det ger ocksåbättre möjligheter att pröva nya och lokaltanpassade lösningar.I motion So353 av () begärstillkännagivanden om vad i motionen anförts om enöversyn av statliga regleringar för sjukhem i syfteatt skapa valfrihet för de boende och få bort köernatill sjukhemsboende. Motionären anser att det skullebehöva byggas fler sjukhemsplatser för att kunna taemot dem som står på väntelista. En följd av bristenpå sjukhemsplatser är att många patienter blir kvarpå akutsjukhusen efter operation och behandlingockså efter de sjukhusen skall behållapatienterna innan den kommunala äldrevården ochsjukhemsvården skall ta över. Motionären anser attdet statliga regelsystemet behöver ändras så att detuppmuntrar uppbyggnaden av nya sjukhem.I motion So273 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen begär att regeringen ger kommittén Senior2005 ett tilläggsdirektiv att utreda möjligheten attinföra en lag enligt vad i motionen anförts omminimikrav när det gäller vård och omsorg av äldre(yrkande 1). Vidare begärs tillkännagivande om vad imotionen anförts om en nationell sammanställning avstatistik över personal inom äldreomsorgen, hossåväl privata som kommunala vårdgivare (yrkande 2,delvis). Motionärerna anser att de äldres behov aven meningsfull tillvaro, ett aktivt liv utifrån orkoch förmåga samt behovet av stimulans tyvärr oftakommit i skymundan för de medicinska behoven ochinsatserna. De senaste årens neddragningar harbidragit till att utrymmet för utevistelse ochsamvaro minskat. upplever både de äldre,anhöriga och personal att endast de basalaomvårdnadsinsatserna utförs och att det som ärsjälva "livet" inte hinns med. Motionärerna anseratt det skall vara en rättighet för äldre att hamöjlighet till social gemenskap, vistas ute,upprätthålla de vanor och intressen som den enskildealltid haft och en lugn tillvaro utan stress och oroför om man över huvud taget kommer att få någonhjälp.I motion So363 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om att stimulera nya former aväldreboenden (yrkande 13). Motionärerna anser attden växande andelen äldre i befolkningen kräver enmedveten bostadsplanering från samhällets sida. Deäldre skall tillförsäkras en verklig valfrihet närdet gäller boendeformer. Kvarboendet kan oftaförlängas genom bostadsanpassning eller särskiltstöd. Nästa stöd i boendetrappan kan vara att bytatill seniorboende med viss trygghet ochservicefunktioner. När vårdbehoven blir stora är desärskilda boendeformerna, med den trygghet dessa kanerbjuda, vad som efterfrågas av såväl de äldre somde anhöriga.I motion So456 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om en omsorgsgaranti (yrkande 2).Motionärerna anser att kommunerna skall, utifrån enav utarbetad skiss, fastställa enomsorgsgaranti. De kommuner som inte lever upp tillde rättigheter som garanteras av omsorgsgarantinskall bli skyldiga att ge de äldre som inte får denomsorg som fastställts motsvarande avgiftsreduktion.Det blir dessutom ett ekonomiskt incitament förkommunerna att leva upp till målsättningarna iomsorgsgarantin. Vidare begärs tillkännagivande omvad i motionen anförts om konvale-scenthem (yrkande4). Många medicinskt färdigbehandlade patienter blirdirekt hemskickade trots att de saknar nära anhörigaoch ett socialt nätverk, anför motionärerna. Dettainnebär en stor otrygghet för den enskilde.Motionärerna anser att kommuner och landsting isamarbete bör införa en ny vårdform mellanslutenvård och boende för äldre människor. Det ärdags att återinföra konvalescenthemmen, men i enmodern form byggd på kunskap kring rehabilitering.I motion So339 av () begärstillkännagivande om statlig stimulans för utvecklingav äldreboende. Motionären anser det nödvändigt attutveckla kunskap om äldre och alternativa sätt attbo och få omsorg. Inte minst behöver samarbetetmellan eget boende, offentlig omsorg och frivillig-organisationer stimuleras. Väntjänst i form avfrivilliga organisationer kommer attvara nödvändigt för att utveckla sociala kontakteroch bryta isolering. Motionären anser att det ärviktigt att staten också i fortsättningen anslårmedel för att stimulera utvecklingen aväldreboenden.Bakgrund och tidigare behandlingI socialtjänstlagen (1980:620), 71 a §, regleras attvar och en som är verksam inom omsorger om äldremänniskor eller människor med funktionshinder skallvaka över att dessa får god omvårdnad och leverunder trygga förhållanden. Den som uppmärksammareller får kännedom om ett allvarligt missförhållandei omsorgerna om någon enskild skall genast anmäladetta till socialnämnden. har iFöreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2000:5 (S))angående dokumentation och utredning föreskrivit attav dokumentationen skall framgå vem som anmältmissförhållandena, vad dessa bestod i och vilkaåtgärder som vidtagits med anledning av anmälan (8§).Regeringskansliets halvtidsuppföljning av arbetetmed den nationella handlingsplanen för äldrepolitik(dnr S2000/4746/ST) redovisar att Socialstyrelsentagit fram nya allmänna råd om kvalitetssystem inomomsorgerna om äldre och handikappade, SOSFS 1998:8(S). pekar på att utveckling avkvalitetssystem är en process som tar tid ochbehöver stöd. Kommunerna har påbörjat denna process,men det är sannolikt att det kommer att ta flera årinnan samtliga kommuner har utvecklat heltäckandekvalitetssystem inom äldreomsorgen. Inom ramen föranslaget för nya initiativ och försök inomäldreområdet har regeringen beviljat särskildastimulansbidrag till femton projekt med inriktningpå kvalitetsutveckling. Ett av dessa projekt är enomfattande kvalitetsutbildning för nyckelpersoner ikommunerna. Ansvarig för projektet är SvenskaKommunförbundet.Av (följer upp ochutvärderar 2000:4) framgår att en uppföljning underår 1998 av verksamheten vid sjukhem visade att deboende hade avsevärt större omvårdnads- ochmedicinska behov än före ädelreformen. Tillgången påmedicinskt kvalificerad personal i form avsjuksköterskor hade minskat liksomläkarnas direktkontakt med de boende. Andelenkorttidsboende hade ökat markant och vårdtidernahade blivit kortare. Styrelsen anför att de fåstudier som finns om läkarmedverkan kan tolkas somatt direktkontakten läkare-patient inte förbättratsunder , men att en förbättringskett i fråga om läkarnas medverkan som konsulter.Utskottet har i betänkande 1997/98:SoU24 om dennationella handlingsplanen för äldrepolitiken bl.a.behandlat frågan om betalningsansvar för patientersom bedömts som medicinskt färdigbehandlade.Utskottet anförde bl.a. följande (s. 37):Kommunerna har betalningsansvar för depatienter som bedöms som medicinsktfärdigbehandlade. I propositionen redovisas att detfinns uppgifter som tyder på att betalningsansvaretibland kan verka alltför starkt som incitament förflyttning från sjukhus och att äldre inte alltid fårtid att vänja sig vid tanken på att återvända tillhemmet eller till det särskilda boendet för att därfå vård och stöd. Enligt överenskommelsen med statenkommer landstingen att ta särskilda initiativ föratt ytterligare förstärka samverkan med kommunerna.På flera håll i landet utvecklas nu också s.k.mellanvårdsformer där kommuner och landsting delarpå betalningsansvaret för patienter som ärmedicinskt färdigbehandlade vid sjukhus men som kanbehöva omfattande omvårdnadsinsatser innan deåtervänder till eget boende eller till det särskildaboendet. Utskottet ser mycket positivt på dennautveckling.