bet · GO01SkU19 · 2001-03-20 00:00:00 — Utskottet har inte funnitskäl för att ändra det tidigare ställningstagandetoch avstyrker därför motionsyrkandet.Arbetslokal i bostadenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om utvidgadavdragsrätt för kostnader för en privatbostadsom delvis används i näringsverksamhet.Jfr reservation 19 (m, fp och mp).Gällande rättNär en privatbostad används i en näringsverksamhetär avdragsrätten begränsad till skälig del avkostnader för hyra o.d., värme, vatten och avloppsamt elektrisk ström. Avdrag medges även förkostnader i övrigt som är betingade avnäringsverksamheten. En förutsättning är att ensärskild del av bostaden har inrättats förnäringsverksamheten. Om så ej är fallet kan avdragmedges med ett schablonmässigt beräknat belopp omarbete utförts minst i den egnaprivatbostaden. Schablonbeloppet är förlokal i egen eller makes fastighet och förlokal i hyrd lägenhet eller bostadsrätt.MotionernaEnligt motion Sk735 yrkande 21 av . (m) är avdragsmöjligheterna för arbetslokal ibostaden för små, och reglerna bör enligt motionenses över. I motion Sk742 av m.fl. (c,m, kd, fp) yrkas att det skall vara möjligt förföretaget att dra av marknadsmässig hyra för rum ibostaden alternativt att företagaren fårproportionera kostnaderna mellan rörelsen och denprivata ekonomin. Enligt motion N388 yrkande 2 avMatz m.fl. (mp) bör de schablonbeloppsom gäller för avdragsrätten höjas.Utskottets ställningstagandeFöre skattereform kunde t.ex. en villa somanvändes i ägarens rörelse delas upp i en bostadsdeloch en rörelsedel. Vid skattereformen infördes istället principen att den övervägande användningenskulle vara styrande för i vilket inkomstslagfastigheten skulle beskattas, dvs. om fastighetenskulle behandlas som näringsfastighet eller somprivatbostad. Syftet var att uppnå enkla, enhetligaoch likformiga regler för inkomstbeskattningen. Närfastigheten väl klassificerats skulle enhetligaregler gälla för respektive inkomstslag. Inäringsverksamhet måste alla faktiska inkomster ochutgifter beaktas medan enklare och merschablonmässiga regler tillämpas i inkomstslagetkapital.Utskottet vill inte förorda en återgång till vadsom gällde års skattereform och avstyrkerföljaktligen motion Sk742. När det gäller nivån pånuvarande schablonmässigt beräknade avdrag villutskottet erinra om att harbehandlat reglerna i betänkandet Stoppreglerna (SOU1998:116). Enligt utredningen har inget framkommitsom ger anledning att ompröva de valda schablonerna.Utskottet finner mot bakgrund av det anförda intenågon anledning till ändringar i gällande regler.Utskottet avstyrker följaktligen även motionernaSk735 yrkande 21 och N388 yrkande 2.RepresentationUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om attutöka företagens avdragsrätt förrepresentation.Jfr reservation 20 (m).Gällande rättUtgifter för representation och liknande ändamålskall enligt 16 kap. 2 § inkomstskattelagen dras avbara om de har samband med närings-verksamheten, såsom då det uteslutande är fråga omatt inleda eller upprätthålla affärsförbindelsereller liknande eller då utgifterna avser jubileumeller personalvård. Avdraget får inte överstiga vadsom kan anses skäligt. För utgifter för lunch,middag eller supé får avdraget inte överstiga 90 krper person och måltid med tillägg för mervärdesskatttill den del denna inte skall dras av elleråterbetalas.Riksskatteverket har till ledning för en enhetligrättstillämpning lämnat rekommendationer (RSV S1997:2) om avdrag för utgifter för representationm.m. I rekommendationerna redogörs även förrättsfall som har betydelse för att avgöra t.ex. vadsom kan anses utgöra skäligt avdrag för kostnaderför representation. För representationsgåvor börenligt rekommendationerna tillämpas en beloppsgränsom exklusive mervärdesskatt per person.MotionernaI motion Sk644 av och () yrkas att avdragsrätt för måltider ochgåvor i samband med representation skall höjas.Enligt motion Sk735 yrkande 22 av . (m) bör reglerna för avdrag avrepresentationskostnader göras mer generösa än vadde är i dag.Utskottets ställningstagandeAvdragsreglerna för representation har ändrats vidflera tillfällen . Hösten 1995beslutade att avdragsramen förmåltidsutgifter i samband med representation skullevara exklusive mervärdesskatt från och , vilket innebar ungefär enhalvering av avdragsramen. minskadesavdragsramen ytterligare till . Samtidigtändrades reglerna så att vin och sprit skulle fåräknas med inom avdragsramen , något som skullemedföra förenklingar för skattemyndigheterna ochföretagen. Utskottet finner inte skäl att gå ifråndet tidigare ställningstagandet. Det har heller intei motionerna anförts något som kan motivera attutöka avdragsrätten för representation i samband medmåltider eller i något annat avseende. Utskottetavstyrker motionerna.Inkomst av prostitutionUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslaget om attinkomster av prostitution inte skallbehandlas som skattepliktiga inkomster.MotionenI motion Sk743 av och () yrkas att inkomst av prostitution inte skallbetraktas som näringsverksamhet och att avdrag förkostnader inte skall kunna göras. Motionärernahänvisar till en dom i Regeringsrätten (RÅ 19821:20) där inkomster i samband med prostitutionansetts som skattepliktiga. Att beskatta inkomsterav prostitution kan enligt motionärerna legitimerafortsatt prostitution.Utskottets ställningstagandeKöp av sexuella tjänster är kriminaliserade enligtlagen (1998:408) om förbud mot köp av sexuellatjänster. En sådan lagändring som motionärernaefterlyser torde enligt utskottets mening inte kunnabli ett verksamt medel för att motverkaprostitutionen. Åtgärder mot handeln med sexuellatjänster bör i stället koncentreras direkt påefterfrågan på och tillgången till sexuella tjänstermot betalning. Insatser för att hjälpa prostitueradeatt komma bort från prostitutionen är därvidsärskilt viktiga. Utskottet avstyrker motionärernasförslag. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Skattenivån i tjänsteföretag, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:K398yrkande 12, 2000/01:Sk324 yrkande 11,2000/01:Sk632 yrkandena 1 och 2, 2000/01:Sk718,2000/01:Sk732 yrkande 3, 2000/01:Ub259 yrkande 2,2000/01:N243 yrkande 9 och 2000/01:N267 yrkande16.Reservation 1 (m, kd, c, fp)2. Tonnageskatt, fartygsfonderRiksdagen avslår motionerna 2000/01:T212yrkande 32 och 2000/01:T642 yrkande 10.Reservation 2 (m, kd)3. ÅkeribranschenRiksdagen avslår motion 2000/01:T477 yrkande 1.Reservation 3 (m, kd)4. Periodiseringsfonder i mindre företag,m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk630,2000/01:Sk730, 2000/01:Sk740, 2000/01:N317 yrkande 2 och 2000/01:N388yrkande 5.Reservation 4 (m, kd, c, fp)Reservation 5 (mp)5. Skogskonto och ersättningsfondRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk739 och2000/01:Sk779.Reservation 6 (m)6. Avsättning till pensionsstiftelseRiksdagen avslår motion 2000/01:Sk789.7. YrkesfiskareRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk1024,2000/01:MJ243 yrkande 17 och 2000/01:MJ307yrkande 3.Reservation 7 (m, kd)8. Kooperativ verksamhetRiksdagen avslår motion 2000/01:N380 yrkande 5.9. ÄgarbeskattningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk324yrkande 12, 2000/01:Sk712 yrkande 2,2000/01:Sk746, 2000/01:Sk749 yrkandena 1 och 2samt 2000/01:N264 yrkande 3.Reservation 8 (m, kd, c, fp)10. Kapitalinkomstbeskattningens nivåRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk712yrkande 1, 2000/01:Sk713, 2000/01:Sk735 yrkande 2och 2000/01:T717 yrkande 1.Reservation 9 (m)Reservation 10 (fp)Reservation 11 (mp)11. Beskattningsmetod för aktievinsterRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk712yrkande 3, 2000/01:Sk747 och 2000/01:Sk813.Reservation 12 (m, fp)12. RoyaltyRiksdagen avslår motion 2000/01:Sk735 yrkande7.Reservation 13 (m, fp)Reservation 14 (kd)13. FåmansföretagRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk26,2000/01:Sk27 yrkandena 1-3, 2000/01:Sk28,2000/01:Sk321 yrkande 20, 2000/01:Sk323 yrkande56, 2000/01:Sk609, 2000/01:Sk649, 2000/01:Sk735yrkandena 11-14, 2000/01:Sk736, 2000/01:Sk748,2000/01:N324 yrkande 7 och 2000/01:N381 yrkande 15.Reservation 15 (m, kd, c, fp)14. Generationsskiften i familjeföretagRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk323yrkande 45, 2000/01:Sk324 yrkande 19,2000/01:Sk625, 2000/01:Sk642, 2000/01:Sk735yrkande 4, 2000/01:Sk764, 2000/01:Sk778,2000/01:Sk1025 yrkande 7, 2000/01:MJ256 yrkande 7, 2000/01:MJ306 yrkande 10,2000/01:N267 yrkande 19 och 2000/01:N385 yrkande12.Reservation 16 (m, kd, c, fp)15. FastighetsinvesteringsbolagRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Fi503,1999/2000:Bo232 yrkande 7 och 2000/01:Bo235yrkande 11.Reservation 17 (m, fp)16. avslår motion 2000/01:Sk735 yrkande15.Reservation 18 (m)17. Arbetslokal i bostadenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk735yrkande 21, 2000/01:Sk742 och 2000/01:N388yrkande 2.Reservation 19 (m, fp, mp)18. RepresentationRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk644 och2000/01:Sk735 yrkande 22.Reservation 20 (m)19. Inkomst av prostitutionRiksdagen avslår motion 2000/01:Sk743.Stockholm den 20 mars 2001På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: ArneKjörnsberg (s), (), AnitaJohansson (s), (), PerRosengren (v), (), (), Per (), de (), (), (),(), (), LennartAxelsson (s), (), () och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Skattenivån i tjänsteföretag, m.m. (punkt 1)- m, kd, c, fpav (), (), CarlErik (), de (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen om sänkt skattpå arbete. Därmed bifaller delvismotionerna 2000/01:K398 yrkande 12, 2000/01:Sk324yrkande 11, 2000/01:Sk632 yrkande 1, 2000/01:Sk732 yrkande 3,2000/01:N243 yrkande 9 och 2000/01:N267 yrkande 16och avslår motionerna 2000/01:Sk632 yrkande 2,2000/01:Sk718 och 2000/01:Ub259 yrkande 2.StällningstagandeNivån på beskattningen av arbete har mycket storbetydelse för tillväxten i ekonomin och för hurföretagssektorn kan utvecklas. En hög beskattning avarbete leder till en sämre fungerande arbetsmarknad:mindre arbete, färre arbetstillfällen och störrerisker för flaskhalsar i expansionstider. Med sänktskatt på arbete stärks tillväxtkraften i ekonomin såatt sysselsättningen kan öka. Till följd av en ökadsysselsättning och genom att en mindre del av lönengår till skatt kan fler leva på sin lön. Därmedminskar behovet av bidrag och offentligasubventioner.Ett gemensamt drag i de skatteförslag som vårapartier presenterade som alternativ tillregeringens politik är sänkta marginaleffekter ochbetydande lättnader genom höjda grundavdragoch/eller skattereduktioner. Detta betyder mest fördem med de lägre inkomsterna. För att eliminera dehöga marginaleffekternas negativa effekter påarbetsmarknadens funktionssätt är det också hög tidatt fullfölja inriktningen skattereform,dvs. att de allra flesta betalar endastkommunalskatt och att marginalskatten som högst kanuppgå till . I en fortsatt process av sänktaskatter ned mot de skattetrycksnivåer som präglarjämförbara måste inriktningen både varaatt slå vakt om låginkomsttagares förutsättningaratt försörja sig på sitt arbete och på att värnaSveriges konkurrenskraft om företagande och kunskap.En sänkning av beskattningen av arbete och avandra skatter till en i förhållande till omvärldenrimligare nivå har självfallet stor betydelse förutvecklingsmöjligheterna för turistnäringen ochandra personalintensiva branscher liksom försmåföretagandet i glesbygd. Flera motionärer som tarupp situtationen i glesbygden och för särskildabranscher har också pekat på detta.När det gäller hushållsnära tjänster vet vi attdet är det höga skatteuttaget som hindrarefterfrågan och utbud från att mötas på en vitmarknad. Inkomstskatter, sociala avgifter och momsdriver upp timpriset till nivåer som nästan ingahushåll med normala inkomster är beredda att betala.Så gott som alla hushållstjänster, som städning,fönsterputsning eller barnpassning, som utförs motbetalning sker därför svart. Riksskatteverketsundersökningar visar att skatt på oredovisadeinkomster uppskattas till ca perår. Hushållstjänsterna utgör sannolikt en betydandedel av dessa miljarder. Vi har i samband medbehandlingen av statsbudgeten gemensamtföreslagit att en skattereduktion på införs förprivatpersoners betalning av arbetskostnadeninklusive moms för hushållstjänster som utförs i detegna hemmet, per år.Vi förordar att med anledning av vadsom anförs i flera av de nu aktuella motionerna omsänkt skatt på arbete m.m. tillkännager tillregeringen att det är angeläget för företagandet ochsamhällsekonomin att sänka skatten på arbete.2. Tonnageskatt, fartygsfonder (punkt 2) - m ,kdav (), (), CarlErik (), de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen om översyn avrederiernas företagsbeskattning. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2000/01:T212 yrkande 32och 2000/01:T642 yrkande 10.StällningstagandeEtt grundläggande krav på skattesystemet är attnäringsverksamhet som drivs här i landet får sammavillkor som gäller för näringsverksamhet i de ländersom våra företag konkurrerar med. Utredningen omsjöfartens struktur- och kapitalsituation har ibetänkandet Svensk sjöfartsnäring, hot ochmöjligheter (SOU 1998:129), med hänvisning tilluppgifter från kommissionen, bl.a. anfört att fleraEU-länder medger fonderingsmöjligheter förrederierna och reducerad bolagsskatt ellertonnageskatt. Utredningen har inte haft i uppdragatt lämna förslag på skatteområdet, men har uttalatatt fartygsfonder bör utredas vidare. Enligt våruppfattning måste rederiernas företagsbeskattningses över mot bakgrund av den utveckling som äger rumi vår omvärld. Det är angeläget att systemetutformas så att rederierna kan grunda sinainvesteringar på kommersiella bedömningar mera än påskattemässiga avvägningar.3. Åkeribranschen (punkt 3) - m, kdav (), (), CarlErik (), de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i motion 2000/01:T477 yrkande1 om åtgärder för att förbättra åkeribranschensvillkor. Därmed bifaller motionen.StällningstagandeI motionen redovisas de stora skillnader ikonkurrensförutsättningarna som finns mellan svenskaoch utländska åkare. Som framgår av motionen behövsdet åtgärder på flera fronter om svenska åkerierskall bli konkurrensmässigt jämställda med utländskaåkerier. På skattesidan gäller det att komma tillrätta med de problem som följer av en högskattebelastning på arbete och kapital och de högabränsleskatterna. Vi förordar att beslutarett tillkännagivande till regeringen i enlighet medmotionen.4. Periodiseringsfonder i mindre företag, m.m.(punkt 4) - m, kd, c, fpav (), (), CarlErik (), de (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen om ensnabbutredning av åtgärder för att förbättraskattereglerna för småföretagen. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2000/01:Sk630, 2000/01:N317 yrkande 2 och 2000/01:N388yrkande 5 och avslår motionerna 2000/01:Sk730 och2000/01:Sk740.StällningstagandeDe första åren efter nystart av ett företag är oftamycket kritiska för företagets fortlevnad. Imotionerna förordas bl.a. en ökad rätt förnystartade och små företag att sätta av mer tillperiodiseringsfonder än andra företag. Vi anser atten sådan åtgärd eller någon form av skatteuppskovför att stödja nystartade företag måste övervägas ien utredning liksom vilka åtgärder på skatteområdetsom kan vara lämpliga för att generellt underlättakapitalbildningen i småföretag. Vi förutsätter atten sådan utredning skall arbeta snabbt. Vårt förslaginnebär att motionerna i detta avsnitt till stor delblir tillgodosedda.5. Periodiseringsfonder i mindre företag, m.m.(punkt 4) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i motion 2000/01:N388 omperiodiseringen av småföretagens överskott. Därmedbifaller motion 2000/01:N388 yrkande 5 ochavslår motionerna 2000/01:Sk630, 2000/01:Sk730,2000/01:Sk740 och 2000/01:N317 yrkande 2.StällningstagandeEn svårighet som stjälpt många småföretag ärperiodiseringen i redovisningen.Avskrivningsmöjligheterna är starkt begränsade förde små företagen och småföretagen i synnerhetkännetecknas av stora svängningar i verksamhetensomsättning och lönsamhet. Som föreslås i motion N388bör därför dagens möjligheter att periodisera ettöverskott utökas och reavinstbeskattning kunnaskjutas upp. Detta kan låta sig göras om tidsgränsenför redovisningsskyldigheten blir två år.6. Skogskonto och ersättningsfond (punkt 5) - mav (), (),de () och CatharinaHagen (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen om utredningav avsättningsnivåerna till skogskonto i samband medexpropriation. Därmed bifaller delvismotion 2000/01:Sk739 och avslår motion2000/01:Sk779.StällningstagandeMotionären anför bl.a. att bättrefonderingsmöjligheter vid expropriation skulle gebåde markägare och samhället en rimligareplaneringshorisont samt förbättra möjligheterna attsäkra fler skyddsvärda biotoper och skapa flernaturreservat. Vi instämmer i detta och anser attregeringen bör utreda en förstärkning avreserveringsutrymmet.7. Yrkesfiskare (punkt 7) - m, kdav (), (), CarlErik (), de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen om enresultatutjämningsmöjlighet för yrkesfiskare. Därmedbifaller motionerna 2000/01:Sk1024,2000/01:MJ243 yrkande 17 och 2000/01:MJ307 yrkande3.StällningstagandeFiskeinkomsterna varierar starkt mellan olika år pågrund av olika stora fångstmängder. Den storavariationen i inkomst är ett problem för yrkes-fiskarna. En resultatutjämningsmöjlighet harföreslagits av utredningen (Jo 1998:05) omkonkurrenssituationen för det svenska yrkesfisket(SOU 1999:3). En annan möjlighet vore att införa ettfiskekonto enligt den modell som råder förskogsbrukets skogskonto. Detta skulle förbättravillkoren för fiskerinäringen och underlättanyinvesteringar. Vi anser att bör geregeringen i uppdrag att vidare bereda frågan om enresultatutjämningsmöjlighet för yrkesfiskare ochåterkomma med förslag.8. Ägarbeskattning (punkt 9) - m, kd, c, fpav (), (), CarlErik (), de (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen om slopaddubbelbeskattning. Därmed bifaller delvismotionerna 2000/01:Sk324 yrkande 12 och2000/01:Sk712 yrkande 2 och avslår motionerna2000/01:Sk746, 2000/01:Sk749 yrkandena 1 och 2 och2000/01:N264 yrkande 3.StällningstagandeDen lättnad i dubbelbeskattningen av bolagsinkomstersom införts i är begränsad till onoteradeföretag. Enligt vår mening finns det skäl att gåvidare och införa regler som avskaffardubbelbeskattningen i alla företag. De nya reglernaskall utformas i enlighet med de regler som gälldeunder och som infördes på initiativ av dendåvarande borgerliga regeringen. Det får ankomma påregeringen att lägga fram ett förslag om beskattningav ägarkapital i enlighet med vad som här anförts.Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.9. Kapitalinkomstbeskattningens nivå (punkt 10)- mav (), (),de () och CatharinaHagen (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen om nivån påkapitalinkomstbeskattningen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:Sk712 yrkande 1,2000/01:Sk735 yrkande 2 och 2000/01:T717 yrkande 1och avslår motion 2000/01:Sk713.StällningstagandeDen vid en internationell jämförelse höga svenskabeskattningen av kapitalinkomster försvårarkapitalbildningen och är därmed också en hämsko pånyföretagandet. Till följd av den höga beskattningenav kapital har lågt räknat ca 500 miljarder kronorlämnat landet utan att svenska skattemyndigheter harnågon insyn. Enligt vår mening bör den löpandebeskattningen av kapitalinkomster sänkas successivttill . Tillsammans med våra förslag om attavskaffa dubbelbeskattningen och förmögenhetsskattenskulle en sådan åtgärd innebära en kraftfullvitalisering av svenskt näringsliv och lägga grundentill en mycket god sparandemiljö i och enspridning av ägandet på betydligt fler händer. Ettspritt ägande i den privata sektorn skaparriskvilligt kapital och bidrar till attlätta bördan från pressade offentliga system. Viföreslår att tillkännager för regeringenvad som anförts om sänkt kapitalbeskattning ochmotiven för att uppmuntra till ett ökat privatsparande i motionerna Sk712 yrkande 1, Sk735 yrkande2 och T717 yrkande 1.10. Kapitalinkomstbeskattningens nivå(punkt 10) - fpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen om nivån påkapitalinkomstbeskattningen. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2000/01:Sk712 yrkande 1,2000/01:Sk735 yrkande 2 och 2000/01:T717 yrkande 1och avslår motion 2000/01: Sk713.StällningstagandeDet är uppenbart att med det höga svenskaskattetrycket, och med strävan att arbete ochkapital i varje fall i princip skall behandlas likafrån skattesynpunkt, blir beskattningen av kapitalinternationellt sett mycket hög.Internationaliseringen och allt rörligareskattebaser gör det mycket svårt att upprätthållaett högt skattetryck på rörligt kapital. Detta fårrimligen långsiktiga konsekvenser där skatter sombolagsskatt, dubbelskatt på aktieutdelning,reavinstskatt, skatt på kapitalinkomster,förmögenhetsskatt m.fl. måste tas upp till prövning.De mest skadliga kapitalskatterna ärförmögenhetsskatten och dubbelskatten påaktievinster, och ett slopande av dessa skatter ärdärför nödvändigt. Vidare bör en allmän sänkning avkapitalskattesatsen för avkastning och reavinsterframöver kombineras med det internationella arbetetmot illojal skattekonkurrens.11. Kapitalinkomstbeskattningens nivå(punkt 10) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen om utvecklingav gröna fonder. Därmed bifaller motion2000/01:Sk713 och avslår motionerna 2000/01:Sk712yrkande 1, 2000/01:Sk735 yrkande 2 och 2000/01:T717yrkande 1.StällningstagandeDet har , inte minst i anslutning tillpensionsreformen, växt fram en del olika fonder förmer eller mindre etiskt sparande. Kriterierna förvad som kallas etiska placeringar växlar. Defondbolag som lanserat etiska fonder har ofta fåttutstå hård granskning och mer eller mindrevälgrundad kritik.Det är naturligtvis mycket positivt att människorgör bedömningar av hur de pengar man vill placeraanvänds. Det var ju från början en av tankarna medaktiesystemet; man satsade på enskilda företag mantrodde på eller vars produktion man sympatiserademed. Genom fonderna har en anonymisering skett.Marknadens fonder är ofta lika anonyma som detstatliga ägandet.Samhället har ett övergripande ansvar attstimulera en ekologiskt hållbar utveckling. Det ärdärför vi i , och i andra länder, infört grönskatteväxling.