bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — För att inte Sverigeskall förlora alltför mycket på sittutanförskap börjar det nu bli bråttom attsöka medlemskap (yrkande 40).I motion Fi295 av m.fl.(mp) anförs att inte bör gå med iEMU. Eftersom frågan har en sådanavgörande roll för den framtidasamhällsutvecklingen måste frågan om ettsvenskt deltagande i underställasfolket i en folkomröstning. Den bästatidpunkten för en folkomröstning är isamband med nästa riksdagsval. Om densker på ordinarie valdag kanfolkomröstningen bli beslutande ochvarken riksdag eller regering kan dåkringgå beslutet (yrkandena 13 och 14).Utskottets ställningstagandeI slutet av 1997 beslutade attSverige inte skulle införa EU:sgemensamma valuta, euron, när den s.k.tredje etappen av EMU inleddes den1 (prop. 1997/98:25, bet.1997/98:FiU9, rskr. 1997/98:75).Riksdagen beslutade attSverige bör hålla dörren öppen för etteventuellt framtida deltagande ivalutaunionen, och om det efter den1 bedöms lämpligt attSverige deltar, skall frågan underställassvenska folket för prövning.Utskottet delar regeringens uppfattningi budgetpropositionen att ett beslut omett eventuellt svenskt deltagande ivalutaunionen måste ha ett brett folkligtstöd och att frågan därför skallunderställas svenska folket för prövningi en folkomröstning. Utskottet delarockså regeringens uppfattning att detinte är aktuellt att delta i deteuropeiska växelkurssamarbetet ERM2.Med anledning av vad som anförts ovanavstyrker utskottet motionerna K369 (c)yrkande 3, Fi208 (fp) yrkandena 1-3,Fi291 (m) yrkande 17, Fi292 (kd) yrkande4, Fi293 (c) yrkande 5, Fi295 (mp)yrkandena 13 och 14, U301 (fp) yrkande40, U303 (m) yrkande 2 och N315 yrkande14.1.5.2 Information om och analyser aveurons effekterUtskottets förslag i korthetDet är viktigt att effekter av etteventuellt svenskt deltagande ivalutaunionens tredje steg studeras ochanalyseras samt att svenska folket fåren bred och allsidig information om EMUoch euron. En kommitté arbetar förnärvarande med att analysera förändradeförutsättningar förstabiliseringspolitiken vid etteventuellt deltagande i valutaunionen.Därutöver görs olikainformationsinsatser om EMU och euron.Mot denna bakgrund avstyrker utskottetmotionerna.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (v) och 7(mp).MotionernaI motion U303 av m.fl. (m)anförs att det behövs eninformationsinsats om euron för att ökakunskapen och intresset hos svenskafolket (yrkande 3).I motion Fi228 av m.fl.(v) anförs att regeringen inför enfolkomröstning om ett svenskt deltagandei EMU bör tillsätta en parlamentariskkommitté som skall handha förberedelsernaav folkomröstningen. Kommittén bör bl.a.fördela ekonomiska medel tillkampanjorganisationer samt övervaka attinformationen från myndigheterna präglasav saklighet (yrkande 1). Dessutom börbeslutet att delta i EU:s eurokampanjeravbrytas (yrkande 2). Enligt den s.k.stabilitetspakten måste denoffentliga budgeten i EU-länderna ligganära balans eller visa överskott.Länderna är skyldiga att utan dröjsmålvidta korrigerande åtgärder om det finnsrisk att finanserna avviker från målet.De länder som har svårast att uppfylladessa krav är länder som i likhet medSverige har en ambitiös offentlig sektor.Om som en följd av dessabudgetregler skulle tvingas minskautgifterna i de omfördelande systemenskulle det förstärka orättvisor i ettklass-, köns- och regionalt perspektiv.Enligt motionärerna bör därför regeringenta initiativ till att få ett undantagfrån budgetnormerna liknande det undantagsom har och som ävengäller i EMU:s tredje steg (yrkande 3).Vidare bör regeringen tillsätta enutredning med uppgift att analyserakonsekvenserna av ett svenskt EMU-medlemskap ur ett könsperspektiv (yrkande4).I motion Fi295 (mp) av . (mp) anförs att nackdelarna med ettmedlemskap i överväger fördelarna.EMU innebär fler miljöförstörandetransporter (yrkande 5) och EMU uppfyllerinte villkoren på ett optimaltvalutaområde (yrkande 9). Risken är storatt ECB kommer att bedriva enpenningpolitik som gynnar de större ochcentralt belägna länderna och missgynnarländerna i EU:s utkanter (yrkande 10).Dessutom kan EMU leda till en störrenegativ global resursfördelning, bl.a.genom att euron får större betydelse sominternationell reservvaluta (yrkande 11).Ett vanligt argument för medlemskap i att då bättre skulle kunna ståemot valutaspekulation. Men enligtmotionärerna är detta argumentvilseledande eftersom det inte finnsnågra historiska fakta som talar för attdet är svårare att spekulera mot störrevalutor än mot mindre, eller attvalutastabiliteten är större för valutorsom används inom en större region(yrkande 12). Enligt motionärerna ärockså de fördelar som kommer av att maninom euroområdet slipper växla pengarstarkt överdrivna, och de står inte iproportion till de negativa effekter somett medlemskap i ger upphov till(yrkande 6). De budgetregler som sättsupp i ochstabilitetspakten och de sanktioner somministerrådet kan vidta mot ett enskiltland undergräver demokratin och kan hotaförvärra de eventuella ekonomiska problemsom ett land dras med (yrkande 8). Detsom hände är ettuppenbart argument för att inteskall gå med i EMU.Utskottets ställningstagandeNär det gäller effekter av ett eventuelltsvenskt medlemskap i är detutskottets uppfattning att dessa måstestuderas och analyseras. I den storaoffentliga utredningen om ochEMU, den s.k. (SOU1996:158), gjordes en bred genomgång avde allmänna effekterna av en valutaunionoch effekterna för av att deltarespektive inte delta i valutaunionen.Utskottet vill i anslutning till dettaockså erinra om att regeringen tillsatten kommitté om stabiliseringspolitikensförutsättningar vid ett svensktdeltagande i valutaunionen. Kommitténpåbörjade sitt arbete i slutet av förraeret, och enligt planen skall ettslutbetänkande presenteras i slutet av2001. Utredningen analyserar bl.a.finanspolitikens roll ochfinanspolitikens olika instrument. Isammanhanget analyseras också behovet avoch konsekvenserna av s.k. buffertfonderav den typ som finns i . Iutredningens arbete ingår att ävenstudera den s.k. stabiliseringspakten ochandra budgetnormer i EMU.I motion Fi228 (v) vill motionärernaatt skall förhandla fram ettundantag från stabilitetspakten, så attSverige slipper uppfylla de budgetnormersom ligger i pakten. Utskottet villerinra om att mål för deoffentliga finanserna, dvs. ett överskottpå över en konjunkturcykel, är merambitiöst än det mål om balans elleröverskott som sätts upp istabilitetspakten.I motion Fi228 (v) vill motionärernavidare att ett eventuellt svensk EMU-medlemskap skall utredas ur ettkönsperspektiv. Utskottet har tidigarebehandlat yrkanden med samma innebörd,senast i betänkande 2000/01:FiU1.Utskottet utgår i från, i likhet med vadutskottet då anförde, att regeringen isin fortlöpande utvärdering och beredningav den ekonomiska politiken och EMU-politiken, i den mån det är möjligt, ävenbereder EMU-frågan i perspektivet hur ettmedlemskap i unionen särskilt skullepåverka kvinnor respektive män.I motion Fi228 (v) anförs också attSverige inte bör delta i EU:seurokampanjer. ingickregeringen ett samarbetsavtal med och om attkommissionen skulle bidra med omkring5 till regeringenseuroinformation. Utgångspunkten församarbetet är att den information som gesskall vara saklig och konkret och inte taställning till huruvida bör gåmed i den gemensamma valutan eller inte.Informationen handlar t.ex. om hur detenskilda företaget påverkas avvalutaunionen och euron. Som ett led idetta informationsarbete presenteraderegeringen en utökad ochinnehållsrik webbplats föreuroinformationen. Webbplatsen kan nåsvia adressen /euro.Det är enligt utskottets mening viktigtatt svenska medborgare får en bred ochallsidig information om EMU och euron. Enmängd olika informationsinsatser görsockså i olika delar av samhället. Under1999 och 2000 pågick t.ex. en bredfolkbildningskampanj om EMU. I tiobildningsförbund och folkhögskolor, bl.a.ABF, NBV, ,, ochTBV, hölls cirklar, seminarier ochdebatter om eurons effekt på svensktsamhällsliv. Utskottet vill i anslutningtill detta också erinra om attregeringens euroinformation , i samband med att denationella valutorna i euroområdet bytsmot euro, kommer att ha en omfattandeinformationskampanj om praktiskakonsekvenser och effekter av valutabytet.Med anledning av vad som anförts ovanavstyrker utskottet motionerna Fi228 (v),Fi295 (mp) yrkandena 5, 6 och 8-12 samtU303 (m) yrkande 3.1.6 Miljökonsekvensbeskrivningar ibudgetpropositionenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion medbegäran om att alla företag som arbetarmed miljöfrågor skall tas med i degröna nyckeltalen.Jämför reservation 8 (kd).MotionenI motion MJ519 av m.fl.(kd), yrkande 17, konstateras att iregeringens gröna nyckeltal ingår ettantal ISO- och EMAS-registrerade företag.Denna certifiering används som enkonkurrensfördel, men är ganska kostsam.Därför är det framför allt dekapitalstarka företagen som certifieras.Även många mindre och medelstora företagarbetar med miljöledningssystem utan attdet registreras. Den höga kostnaden ärett hinder för registrering men inte förett aktivt miljöarbete i företagen.Regeringen bör därför i sina grönanyckeltal även ta med de företag somaktivt arbetar med miljön.Finansutskottets ställningstagandeSedan 1999 års ekonomiska vårpropositionredovisas gröna nyckeltal som ettkomplement till de ekonomiskanyckeltalen. Syftet med gröna nyckeltalär att spegla den nationella utvecklingenför viktiga miljöproblem på ett enkeltoch informativt sätt. Gröna nyckeltalutgör därmed ett instrument för att nådet övergripande målet om att till nästageneration lämna över ett samhälle där destora miljöproblemen är lösta.I april 2001 lämnade regeringen enmiljömålsproposition med förslag tillmätbara delmål och åtgärdsstrategier föratt uppnå 14 av de 15 miljökvalitetsmålsom antagit (prop. 2000/01:130Svenska miljömål - delmål ochåtgärdsstrategier). Propositionen beredsför närvarande i miljö- ochjordbruksutskottet. I propositionen anförregeringen att för att kunna bedöma om deföreslagna åtgärderna för att nåmiljökvalitetsmålen är effektiva måstearbetet följas upp och utvärderas.Regeringen har därför lagt fram enstrategi för uppföljning, utvärdering ochrapportering av målen.Regeringen anför vidare i propositionenatt den anser att den nationellauppföljningen av miljökvalitetsmålenskall baseras på ett begränsat antalindikatorer. Även om en sådan redovisninginte är heltäckande visar den ommiljöarbetet går i rätt riktning och irätt takt. För att uppföljningen av målenskall bli sammanhållen och överblickbarär det också viktigt att systemet inteblir för omfattande. Regeringen anservidare att gröna nyckeltal är ett viktigtkomplement till de indikatorer somutvecklas för att följa upp och utvärderamiljökvalitetsmålen. I propositionenföreslår regeringen att ett särskiltmiljömålsråd knutet till Naturvårdsverketskall inrättas och att detta råd bl.a.skall ansvara för att vidareutvecklagröna nyckeltal.I propositionen redovisas också attregeringen avser att varje åröversiktligt rapportera till riksdagenhur arbetet med miljökvalitetsmålenfortskrider. En sådan redovisning böromfatta ett urval av indikatorer someterkommer . Med vissa intervallbör denna årliga redovisning kompletterasmed en fördjupad utvärdering.Utskottet anser att det är värdefullt förmiljöarbetet att även mindre ochmedelstora företag arbetar medmiljöledningssystem. Allt miljöarbetebidrar till att nå det övergripande måletom att till nästa generation lämna överett samhälle där de stora miljöproblemenär lösta.Enligt utskottet är gröna nyckeltal ettviktigt komplement till de indikatorersom utvecklas för att följa upp ochutvärdera miljökvalitetsmålen. Utskottetdelar regeringens bedömning att dennationella uppföljningen avmiljökvalitetsmålen skall baseras på ettbegränsat antal indikatorer. För attuppföljningen av målen skall bliöverblickbar är det alltså viktigt attsystemet inte blir för omfattande. Somframgått ovan är vidareutveckling avgröna nyckeltal redan en prioriteradfråga i regeringens politik. Arbetet medatt vidareutveckla de gröna nyckeltalenskall pågå löpande och arbetet kommerregelbundet att redovisas för riksdagen.Mot denna bakgrund anser inte utskottetatt det finns skäl att föreslå attriksdagen skall göra någottillkännagivande. Motion MJ519 (kd)yrkande 17 avstyrks.2 Budgetpolitikens inriktning ochutgiftstak för staten2.1 Utformningen av utskottets förslagtill rambeslutEnligt riksdagsordningen (5 kap. 12 §)skall i ett och samma beslutfastställa ramarna för de olikautgiftsområdena och godkänna en beräkningav statsbudgetens inkomster. Av dettaföljer att ocksåskall godkänna en beräkning av hur mycketanslagsbehållningarna väntas öka ellerminska . Vidare måste riksdageni det sammanhanget också ta ställningtill vilka förändringar som skall görasav olika skatte- och avgiftsregler samtberäkna effekterna av dessainkomstförslag. Därmed fastställs nästaårs regelverk för statsbudgetensinkomster, och utifrån detta beräknas hurstora inkomster statsbudgeten kommer attha. För att kunna beräknaupplåningsbehovet görs också en bedömningav hur nettot av myndigheternas m.fl. in-och utlåning i Riksgäldskontoretutvecklas under budgetåret samt vilkennivå eventuella kassamässigakorrigeringar skall ha. Genom attriksdagen tar ställning till dessastorheter framkommer budgetsaldot som enrestpost, och detta saldo visar statensamorteringar/upplåningsbehov under året.Beslutsordningen innebär alltså attriksdagen tar ställning till alla dessaposter genom ett beslut.Mot denna bakgrund har utskottet i enbeslutspunkt sammanfört alla förslag somavser utgiftsramar m.m. och beräkningenav statsbudgetens inkomster.Följande punkter i propositionensförslag till riksdagsbeslut behandlas idetta sammanhang:· punkt 2 om utgiftstak för stateninklusive ålderspensionssystemet vidsidan av statsbudgeten 2002-2004,·· punkt 3 om reviderad beräkningav de offentliga utgifterna ,·· punkt 5 om beräkning avförändringarna av myndigheternas m.fl. in-och utlåning i ,·· punkt 6 om beräkning avstatsbudgetens inkomster ,·· punkt 7 om beräkning avförändringar av anslagsbehållningar 2002,·· punkt 8 om fördelning avutgifter på utgiftsområden och·· punkterna 29-43 om lagförslagsom avser skattefrågor med budgeteffekt2002.·Dessutom behandlar utskottet i dettasammanhang regeringens förslag tillberäkning av de kassamässigakorrigeringarna.Partimotionernas alternativa yrkandenbehandlas också samlat i samma beslut.Motiven till utskottetsställningstagande redovisas på deefterföljande sidorna under rubriken 2.4Budgetpolitikens inriktning efter det attutskottet först behandlat 2.2Budgetutvecklingen och 2.3 Mål förbudgetpolitiken. Utskottet tar i dettasammanhang ställning till regeringensrespektive motionernas olikabudgetförslag parti för parti och bedömerdärvid förslagens budgetpolitiskaeffekter under rubriken 2.4.3Finansutskottets sammanfattande bedömningav budgetförslagen.I avsnitt 2.5 Utgiftstak för staten ochden offentliga sektorn behandlarutskottet den samlade nivån förstatsutgifterna som den kommer tilluttryck i utgiftstaket. Utskottet tardärefter ställning till vilka ramar somskall gälla för de olika utgiftsområdenanär i andra steget avbudgetprocessen fördelar utgifterna påanslagen. Det görs i avsnitt 2.6Fördelning av statens utgifter påutgiftsområden 2002.I två avsnitt behandlar utskottet deförslag som gäller 2.7Anslagsbehållningar och 2.8Myndigheternas in- och utlåning iRiksgäldskontoret.Därefter redovisar utskottet sittställningstagande mer i detalj vad gällerolika inkomstförslag (avsnitt 3) och deolika utgiftsområdena (avsnitt 4.1).Avsnitt 3 Inkomster är disponerat påföljande sätt. Under rubriken 3.2Skattepolitikens allmänna inriktning tarutskottet först ställning till de samladeförslagen i kommitté- ochpartimotionerna, vilka utgöroppositionspartiernas samlade alternativtill inkomstförslaget ibudgetpropositionen. Därefter gårutskottet över till att behandla despecifika förslagen i propositionen ochde i det sammanhanget väckta motionerna.Förslag om inkomstförändringar som tagitsupp i olika motionsyrkanden behandlas i huvudsak iden ordning respektive inkomsttitelredovisas i statsbudgeten.I avsnitt 4 Utgifter behandlarfinansutskottet de förslag ipropositionen och motionerna som gällerutgiftsområden. Det görs under rubriken4.1 Fördelning av utgifter påutgiftsområden 2002.Finansutskottets förslag till beslutbeträffande budgetförslagen för 2002återfinns i punkt 6 i förslaget tillriksdagsbeslut. De lagförslag somomfattas av beslutet behandlas i punkt 7,men deras materiella innehåll hardessförinnan godkänts i punkt 6. I punkt6 hänvisas dessutom till tvåsammanställningar återgivna i omedelbaranslutning till utskottets förslag tillriksdagsbeslut.I den första sammanställningenredovisas i tabellform utskottets ochreservanternas förslag till delsfördelning av utgifter på utgiftsområdenm.m., dels beräkning av statsbudgetensinkomster fördelat på inkomsttitlar.I den andra sammanställningen redovisassamtliga motionsyrkanden, uppräknadeämnesområdesvis, som finansutskottetavstyrker i punkt 6.I bilaga 2 återges de lagförslag ibudgetpropositionen som utskottetbehandlar i detta betänkande och i bilaga3 utskottets förslag till ändringar avregeringens lagförslag. En hänvisninggörs i punkt 7 till dessa bilagor.2.2 BudgetutvecklingenDe offentliga finanserna har sedan 1998uppvisat stora överskott och haruppställda mål för det finansiellasparandet överträffats med bredmarginal. I budgetpropositionen räknarregeringen med att detta överskott i årskall motsvara av BNP, vilket är2,mer än det målsatta sparandet.Den försvagade världskonjunkturen harslagit igenom på den svenska tillväxtenoch det påverkar också regeringensbedömning av hur det finansiellasparandet utvecklas . Ibudgetpropositionen räknar regeringen medatt överskottet i den offentliga sektornunder vart och ett av åren 2002-2004kommer att ligga på en nivå som är ca 1procentenhet lägre än vad som antogs ivårpropositionen. däremot haröverskottet räknats upp lika mycket,vilket förklaras av ökadeskatteinkomster, främst till följd av attinkomsterna från bolags- ochreavinstbeskattningen nu bedöms bli högreän tidigare.Regeringens budgetförslag bygger påprognoser gjorda före den 11 septemberoch fångar således inte upp den osäkerhetom den ekonomiska utvecklingen som följtpå terroristattackerna mot World TradeCenter i och Pentagon iWashington. varemellertid osäkerheten ikonjunkturbedömningen stor. Ibudgetpropositionen har därför denbaskalkyl som ligger till grund förbudgetförslaget kompletterats med tvåalternativa kalkyler, ettlågtillväxtalternativ och etthögtillväxtalternativ. I de trealternativa kalkylerna utvecklas denoffentliga sektorns finansiella sparandepå följande sätt.Tabell 9. Offentligt finansielltsparande enligt regeringens alternativakalkylerProcent av BNP20 20 20 2001 02 03 04Basalternativet 4, 2, 2, 2,6 1 2 3Lågtillväxtalte 4, 0, 0, 1,rnativet 3 9 7 3Högtillväxtalte 4, 2, 2, 3,rnativet 6 3 9 3I lågtillväxtalternativet antas dennuvarande konjunkturavmattningen bli merutdragen, vilket leder till attsysselsättningen faller och den öppnaarbetslösheten stiger. inleds enåterhämtning som fortsätter under 2004men sysselsättningsgraden är dåfortfarande lägre än i basalternativetsamtidigt som den öppna arbetslösheten ärhögre. Det offentliga sparandet försämrastill följd av den svaga konjunkturen, menmätt över en konjunkturcykel uppnås debudgetpolitiska målen. Utgiftstakenklaras efter smärre utgiftsbegränsningar.I nuvarande konjunkturläge talar detmesta för att den osäkerhet som följt påterroristattackerna inte kommer att geupphov till en svagare tillväxt än densom redovisas i lågtillväxtalternativet.Erfarenheterna av de preciseradebudgetpolitiska målen är enligtregeringens mening mycket goda. Somdelmål för budgetpolitiken gäller föråren 2002-2004 att överskottet i deoffentliga finanserna skall motsvara 2 %av BNP. Dessa nivåer bör enligtregeringens mening ligga fast. Regeringenframhåller emellertid att den framtidakonjunktursituationen kan medföra attmålen behöver omprövas, vilket i så fallkommer att göras i budgetpropositionenför respektive år.Med nu givna skatteregler kommerskattekvoten att sjunka med närmare 3procentenheter - från 53,1till av BNP - varefter den väntasstabilisera sig på en nivå strax över50 % av BNP.På motsvarande sätt väntasutgiftskvoten sjunka framöver,men inte lika snabbt. Från dagens nivå på54,sjunker den till av BNP2004.Förbättringen av de offentligafinanserna resulterade i attden offentliga sektorns nettoskuldeliminerades. Värdet av de samladeoffentliga tillgångarna är alltså nu återstörre än de samlade offentligaskulderna. väntasnettoförmögenheten motsvara av BNPför att därefter successivt växa tilldrygt 2004.Även den offentliga sektornsbruttoskuld minskar nu snabbt. Förra åretundersteg bruttoskulden av BNP,vilket innebär att numerauppfyller skuldkriteriet enligt EU:sMaastrichtvillkor. Bruttoskuldenfortsätter att minska ned mot av BNPvid utgången av 2004.Statsbudgeten uppvisade ettöverskott på . Enbidragande orsak till den höga nivån varinkomsterna från försäljningen av aktieri och en större överföring frånAP-fonden. beräknas överskottetuppgå till , och påmotsvarande sätt är detta överskottföranlett av bl.a. en större överföringfrån AP-fonden och en utdelning avöverskottsmedel från (f.d. SPP).Med de i budgetpropositionen redovisadeförslagen förutses statsbudgeten under denärmaste tre åren ge ett överskott på 15miljarder kronor 2002 samt ett underskottpå såväl 2003 som2004. räknar emellertidregeringen med att överskottet i denoffentliga sektorn under de båda senareeren kommer att motsvara 2,2 respektive2,av BNP, dvs. mer än de preliminärtföreslagna överskottsmålen på 2 %.Regeringen har därför i sina kalkylerförutsatt att ett belopp motsvarandedessa överskjutande överskott skalltillföras hushållen och att detta påsedvanligt sätt skall ske genom enavräkning mot statsbudgeten. Om man ävenrensar bort effekten av olika störreengångsåtgärder får man fram bilden av enmer beständig, underliggandebudgetutveckling. Omfattningen av dessaengångsåtgärder är under perioden1999-2004 betydande, främst beroende påde stora överföringar som görs från AP-fonden till statsbudgeten som ettresultat av pensionsuppgörelsen. Underden aktuella sexårsperioden beräknasengångseffekterna uppgå till drygt 300miljarder kronor, varav drygt 160 avseröverföringar från AP-fonden och 120 ärinkomster från försäljning av statligabolag.Engångseffekternas betydelse för detredovisade budgetsaldot framgår avefterföljande sammanställning som byggerpå uppgifter hämtade frånbudgetpropositionen.Tabell 10. Statsbudgetens underliggandesaldo efter överföring till hushållensamt efter justering för störreengångseffekter 1999-2004Miljarder kronor19 20 20 20 20 2099 00 01 02 03 04Statsbudgetens saldo +8 +1 +5 +1 -9 -92 02 8 5Beräkningsteknisk - - - - -4 -8överföring tillhushållenStatsbudgetens saldo(efter beräknings-+8 +1 +5 +1 - -teknisk överföring 2 02 8 5 13 17till hushållen)Större engångseffekter +7 +8 +5 +4 +2 4 9 9varav Försäljning av +1 +7 - +1 +1 +1statliga bolag m.m. 4 5 5 5Alectas - - +8 - - -utdelning avöverskottsmedelÖverföring +4 +4 +4 +9 +1 +4från AP-fonden 5 5 6 4Överföring - - 0 +2 - -från 0+2 - - - - -Premiepensionsmedel, 6 31nettoUnderliggande +1 +1 +4 - - -budgetsaldo 0 4 28 42 35Riksbanken har till statsverketlevererat in utöveren reguljär utdelning på 8,2 miljarderkronor. Eftersom den extra inleveransenså gott som helt hade formen avstatspapper som skrivs av direkt motstatsskulden påverkas budgetsaldot endastmarginellt detta år. Nästa års väntadeextra inleverans kommer dock att göras påannat sätt och är därför direktsaldopåverkande.Som framgår av tabellen beräknarregeringen att statsbudgeten skalluppvisa ett överskott på 58 miljarderkronor.