bet · GP01TU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Verketsgrundläggande synsätt går ut på attfördelningen skall vara baserad på iförväg angivna effektivitetskriteriersnarare än på ett auktionsförfarande. Enrapport beräknas vara färdig /2002.Regeringen har gettLuftfartsverket i uppdrag att delskartlägga marknadssituationen förinrikesflyget och hur den påverkar målenför regionalpolitiken ochtransportpolitiken, dels lämna förslag pååtgärder. I motiveringen till uppdragetsägs att flyget är en viktig komponentför att man skall uppnå detransportpolitiska målen och då särskiltdelmålen om tillgänglighet och en positivregional utveckling. Vidare sägs attstaten spelar en viktig roll när detgäller att kontrollera att konsumenternasbehov av tillgänglighet till flygresoroch rimliga priser inte försämras. Ivissa fall kan det bli nödvändigt medstatliga åtgärder främst på flyglinjersom är olönsamma men transportpolitisktmotiverade. , som i sittutredningsarbete samrått medKonkurrensverket överlämnade den 19november 2001 rapporten - åtgärder föratt förbättra konkurrensen(, Luftfart och Samhälle,Rapport 2001:6). I denna görs bl.a. engenomgång av inrikesflygets utvecklingefter avregleringen, en internationellprisjämförelse, en belysning avkonkurrensen i några europeiska länder,en beskrivning av flygföretagensdriftsekonomi samt en redovisning avflygets legala förutsättningar. Deförslag som lägger framär grupperade efter de skilda syften deär ägnade att tillgodose: att stimulerakonkurrens, att påverka den regionalautvecklingen och att stimulerautvecklingen av flyget. Det betonas atthänsyn har tagits till den situation somflygmarknaden befinner sig i efterterrorattentaten mot iseptember 2001 och den rådandelågkonjunkturen.Såvitt gäller slottider förespråkarLuftfartsverket att - i sambandmed revideringen av slotförordningen -skall söka säkerställa att EG-rätten gördet möjligt att man även kantilldela regionalpolitiskt motiveradflygtrafik och nytillträdandelufttrafikföretag rimliga slottider påför godtagbara villkor. Ävenvissa andra åtgärder för att säkerställatransportpolitiskt angelägen flygtrafik,däribland till och från ,föreslås.Enligt utskottets uppfattning börinriktningen när det gällerslottidssystemet vara att åstadkomma etteffektivt utnyttjande av den befintligainfrastrukturen. är detangeläget att den regionalatrafikförsörjningen tillgodoses itillräcklig utsträckning. Utskottetkonstaterar att frågan om slottider idetta avseende ingår i Luftfartsverketsåtgärdsprogram och utgår från attregeringen går vidare på den linje somverket har föreslagit. Med vad utskottetnu har anfört behövs ingen åtgärd frånriksdagens sida. Motionerna 2001/02:T8(m) och 2001/02:T428 (s) avstyrks därföri behandlade delar.5.5 Avreglering och konkurrens inomflygetMotionsförslagMotion 2001/02:T419 av . (m) handlar om WTO-förhandlingarnapå tjänsteområdet, som äveninnefattar luftfart. Enligt motionärernasuppfattning måste dessa slutförasoch de begär ett uttalande som går ut påatt liberaliseringen av luftfarten börpåskyndas.Även i motion 2001/02:T463 av KenthSkårvik m.fl. (fp) tas konkurrensen påflygmarknaden upp, men motionärernaanvisar andra vägar för att målet skallnås. Trots avregleringen av flygtrafikenhar konkurrensen inte blivit bättre. Detvore bra om fler lågprisbolag etablerarsig i och därigenom kan sättapress på biljettpriserna. Det är ocksåviktigt att inte agerarkonkurrenshämmande genom att ge bättreslots till SAS, sägs det. Handel medslots bör införas på bör fortsätta singranskning av flygtrafiken i Sverige.Utskottets ställningstagandeSveriges agerande i (WTO, ) bildades formellt år1995 men har sitt ursprung i det allmännatull- och handelsavtalet () från år1947. WTO har ett bredare område än ,genom att avtalen omfattar inte barahandeln med varor utan även handeln medbl.a. tjänster (GATS). Ett mål för WTO äratt avskaffa diskrimineringen ivärldshandeln. Över 140 av världensländer är medlemmar i . ,liksom övriga EU-länder, är medlemmar iWTO, men även EU som organisation ärmedlem och representeras härvid avkommissionen. Även om deltar iWTO-mötena, är det i huvudsak genomsamordningen inom EU som Sverigesförhandlingsarbete drivs.I enlighet med GATS inleddes nyaförhandlingar om tjänstehandeln 2000, men de har främstgällt procedurfrågor. antogsriktlinjer för de fortsattaförhandlingarna. Vid en ministerkonferensi i fattades beslutom att en ny förhandlingsrunda skallinledas och om de områden som skall ingåi denna. Enligt ministerdeklarationenskall förhandlingarna vara avslutadesenast den 1 januari 2005.Den svenska tjänstemarknaden ärrelativt öppen för utländsk konkurrens.Som ett land med stor export av tjänsterhar intresse av atthandelshindren inom tjänstesektorn skalltas bort. Enligt svensk uppfattning måsteemellertid en liberalisering ske isamklang med andra samhällspolitiska mål,såsom länders förmåga och möjlighet attbedriva offentlig verksamhet, men ocksåmöjligheten att införa och upprätthållastatliga stödåtgärder inom t.ex.regionalpolitiken.I en bilaga till behandlaslufttransporttjänster. Däri fastställsatt avtalet inte omfattartrafikrättigheter eller därtill direktkopplade tjänster. Uttryckligen anges attavtalet omfattar reparation och underhållav flygplan, försäljning ochmarknadsföring av lufttransporttjänstersamt databokningssystem. Förhandlingarpågår om en eventuell utvidgning avsektorerna. Det kan förutses atttrafikrättigheter inte kommer attomfattas av sådana förhandlingar utanäven i fortsättningen regleras genombilaterala avtal. Fler kringtjänster medkoppling till flygtrafiken - såsommarktjänster - kan eventuellt komma attingå. Vidare görs bedömningen att hindersom inte är direkt kopplade tilltrafikrättigheterna bör kunna komma upptill diskussion. Det råder enighet om attsäkerhets-, miljö- och konkurrensaspekteräven i fortsättningen måste styraomfattningen av och formerna för deninternationella flygtrafiken.Enligt vad utskottet inhämtat verkarSverige för att GATS lufttransportbilagablir mer i fas med utvecklingen pålufttransportområdet och attunderlättande tjänster, såsommarkhantering, inkluderas i GATS.Med hänvisning till den nu lämnaderedovisningen anser utskottet att någonåtgärd från sida inte ärerforderlig; motion 2001/02:T419 (m)avstyrks följaktligen i aktuell del.Konkurrensen på flygmarknadenEtt syfte med avregleringen avinrikesflyget var attkonkurrensen skulle öka och därmed ledatill sänkta priser och ett bättre utbud.Under dessa tio år kan emellertid denmonopolliknande marknaden knappast sägasha brutits upp, i vart fall intevaraktigt. Inrikesflyget domineras av SASoch , som tillsammans har ca 90 %av marknaden för inrikesflyg i Sverige.Härtill kommer att SAS äger iSkyways och att de båda bolagensamarbetar i viss utsträckning. Ettresultat har blivit att intresset atttrafikera de olönsamma linjerna harminskat, eftersom avregleringen medförtatt den tidigare resultatutjämningenmellan flyglinjerna ärmöjlig. Detta har i sin tur påverkat denregionala balansen negativt. I många fallhar de berörda kommunerna tagit på sigett ansvar för att flygförbindelsernaupprätthålls.Det bör emellertid noteras att dekonkurrensvårdande myndigheterna nyligeningripit mot vad som bedömts vara skadligkonkurrensbegränsning i inrikesflyget.Sålunda har vid viteålagt SAS att inte . granskarfortlöpande flygmarknaden, inte minst motbakgrund av behovet av att följautvecklingen inom ett av de områden somtidigare var reglerat.I det föregående har en redogörelselämnats för den rapport om inrikesflygetsmarknadsförutsättningar somLuftfartsverket har färdigställtpå uppdrag av regeringen. Som framgåtthar en rad åtgärder ämnade att stimulerakonkurrensen föreslagits. Bland dessa kannämnas åtgärder för att begränsainträdesbarriärer på marknaden, endifferentiering av Luftfartsverketsflygoperativa produkter och ettutvecklat marknadsstöd påLuftfartsverkets flygplatser. Vidareföreslås att en kartläggning avetableringshinder skall genomföras.Utskottet konstaterar att frågan omkonkurrensförhållandena inominrikesflyget har behandlats inom ramenför och utgårfrån att den drivs vidare av regeringenpå lämpligt sätt. Med det anfördaavstyrker utskottet även den nubehandlade motionen, 2001/02:T463 (fp) inu behandlad del.5.6 Ägande i flygbolagMotionsförslagEtt förslag i motion 2001/02:T419 av m.fl. (m) går ut på atthinder för ägande över nationsgränsernaskall undanröjas. Sådana hinder ikombination med globaliseringen avluftfarten har lett till att flygbolageni stället har utvecklat ett samarbete iallianser, heter det. Detta har förflygbolagen återstått som den endamöjligheten till expansion. Effekten påkonkurrensen är dock inte entydig,framhåller motionärerna som föreslår attdet som ett alternativ görs möjligt förflygbolag att överta aktiemajoriteten iandra länders flygbolag. Detta skulleinnebära att kopplingen mellan denationella bolagen och den egna statenskulle upphöra.I tre motioner tas särskilt sikte på densvenska statens ägande i SAS.Det är olyckligt att staten bådebeslutar om spelreglerna för marknadenoch är ägare till en avaktörerna, sägs det i motion 2001/02:T450av m.fl. (kd). Staten bördärför se över sitt ägande i SAS, ansermotionärerna.I motion 2001/02:T15 av . (c) sägs att bör geregeringen möjlighet att sälja ut statensägarandel i SAS när sådanaförutsättningar finns på marknaden. Medelfrån försäljningen kan användas till attamortera på statsskulden eller tillinvesteringar i infrastrukturen, föreslåsdet vidare.Trots avregleringen i flygbranschen harkonkurrensen inte förbättrats, sägs imotion 2001/02:T463 av . (fp) med hänvisning till att SASfortfarande har en dominerande ställning.Motionärerna begär att statens andel ibolaget säljs.Utskottets ställningstagandeNationella flygbolagDen internationella flygverksamhetenstyrs i stor utsträckning genombilaterala luftfartsavtal, i vilka bl.a.trafikrättigheterna regleras. Det ärockså i sådana avtal som hinder kanuppställas för att andra än nationelltägda flygbolag får trafikera ett landsflygplatser. Det finns exempel på där ettsvenskt flygbolag nekatstrafikeringsrättighet i till följd avatt bolaget inte varit helägt av svenskaintressen. Systemet kan alltså innebärakonkurrenssnedvridningar men även haandra negativa effekter. Det förhållandetatt enskilda EU-länder har gjort sådanaöverenskommelser i bilaterala avtal medländer utanför EU begränsar alltsåmöjligheten för europeiska bolag attinneha ägarandelar i varandra. Även om EG-reglerna är mer liberala finns vissabestämmelser som innebär en begränsningav utländska intressens ägande inationella bolag. Hithörande frågor harbehandlats i ommarknadssituationen för inrikesflyget,till vilken utskottet har hänvisat i detföregående.Enligt vad utskottet har erfarit harförsök gjorts i olika sammanhang - främstinom FN-organet för civil luftfart, ICAO- att komma ifrån systemet som hindrarägande i andra länders nationella bolag.Utskottet förutsätter att regeringen,bl.a. inom , verkar för attkonkurrenssnedvridningar kan elimineras iså stor utsträckning som möjligt. Någonåtgärd från sida med anledningav motionsförslaget är dock intepåkallad. Motion 2001/02:T419 (m)avstyrks alltså i aktuell del.Statens ägande i SASUtskottet erinrar om att frågan omstatens ägande i SAS behandlades avriksdagen så sent som . Viddenna tidpunkt hänvisade utskottet (bet.2000/01:TU17) till beslut år1997 som innebar att regeringenbemyndigades att besluta om en minskningav statens ägarandel i bolaget inomramarna för en gemensam skandinaviskpolitik för ägarengagemang i SAS (prop.1996/97:126, bet. 1996/97:TU9, rskr.1996/97:232). Bemyndigandet begränsadestill förändringar som innebar enminskning av statens röstetal till lägstmotsvarande . Motivet förbegränsningen var att denna andel krävdesför att staten som ägare skulle kunnaförhindra beslut som krävde kvalificeradmajoritet, bl.a. ändringar ibolagsordningens bestämmelser om s.k.verksamhetsföremål.Utskottet, som konstaterar attbemyndigandet inte har utnyttjats, finnerinte heller nu skäl för attändra sitt beslut . Med detanförda avstyrks berörda förslag imotionerna 2001/02:T15 (c), 2001/02:T450(kd) och 2001/02:T463 (fp).5.7 Flygplatskapaciteten iStorstockholmsområdetMotionsförslagI flera motioner finns yrkanden om Brommaflygplats, som ligger i nära anslutningtill . Några går ut på ettbevarande, andra på en nedläggning avdenna flygplats. Två motioner berör andraområden, söder om motion 2001/02:T419 av Per-RichardMolén m.fl. (m) anförs att Brommaflygplats bör finnas kvar, men med denförändringen att företagsflyget skallersätta skolflyget, som till stor dellämnat . Motionärerna hänvisar tillatt det finns cityflygplatser i de flestaav världens ledande städer.Roy () konstaterar i motion2001/02:T8 - med hänsyftning på vad somsägs i direktiven tillStockholmsberedningen - att det intelängre är aktuellt med en ny flygplats iStockholms södra delar. Därmed återstårendast , menar motionären som ocksåhävdar att denna flygplats har betydelseför regioner utanför Stockholm.I motion 2001/02:T376 av DésiréePethrus () framhålls att detinte är lämpligt att öka trafiken påBromma med hänsyn till de boendes oro ochde säkerhetsrisker som finns vidinflygningen. nämns som ettintressant alternativ, och kanbehövas som komplement.Även i motion 2001/02:T229 av LennartDaléus (c) uttrycks oro över att nuförestående omförhandling av avtalet omBromma flygplats mellan stadoch kan medföra enfortsatt kraftigt miljöstörandeverksamhet för de 100 000-tals människorsom bor i närheten. skulleresultatet bli att nya, möjligabostadsområden inte kan bebyggas av bl.a.miljö- och säkerhetsskäl.Enligt vad som framförs i motion2001/02:T399 av m.fl. (s)finns det ett behov att skyndsamtförbereda en avveckling avflygverksamheten vid flygplats.Inte bara säkerhets- och miljöargumenttalar 2011 blir det definitivaslutdatumet för som flygplats.Området är idealiskt förbostadsbebyggelse, anför motionärerna.Tullinge flygplats är föremål förförslaget i motion 2001/02:T331 avCatharina (). Hon anseratt frågan om småflygets förläggning börlösas inom ramen för den s.k.Stockholmsberedningen och en alternativplats för verksamheten och övrigflygkapacitet måste anvisas inom regioneninnan avtalet om sägsupp.I motion 2001/02:T338 av GudrunLindvall m.fl. (mp) tillbakavisas en avLuftfartsverket framförd tanke på enflygplats på alternativt iNykvarn. En sådan placering skulle intebara orsaka bullerproblem för befintligbebyggelse utan också förstöra helaboenderegionen genom att stoppa denutflyttning från som skerutmed , anförs det.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets bedömning finns det påflertalet svenska flygplatser underöverskådlig tid förutsättningar för ökadflygtrafik utan större problem medträngsel. Flygplatserna iStorstockholmsområdet har emellertidkapacitetsbrist, till stor del som enföljd av funktionen som nav för både deninrikes och den utrikes flygtrafiken.Frågan om flygplatskapaciteten iStorstockholmsområdet har varit föremålför överväganden och förslag i olikasammanhang under en lång följd av år.Regeringen bemyndigade den 14 december2000 chefen för atttillkalla en kommitté med uppdrag (dir.2000:96) att till regeringen lämnaförslag på insatser som förbättrartransportsystemet i och övrigaMälardalen, övriga landet samtinternationellt. Kommittén skall föreslåinsatser för att uppnå sju angivna krav,däribland en tillräckligflygplatskapacitet i , därhänsyn också tas till ett väl fungerandeallmänflyg. I direktiven framhålls bl.a.att brist på flygplatskapacitet iStockholmsregionen vid attraktiva tiderpå dygnet bidrar till den mycketbegränsade konkurrens på flygmarknadensom finns i . Där sägs vidareatt en ny flygplats i de södra delarna avStockholms län skulle leda till betydandeingrepp i natur- och kulturmiljön. Ensådan flygplats skulle dessutom fånegativ inverkan på roll som navför inrikesflyget och för övrigaflygplatsers utvecklingsmöjligheter. Avdessa skäl, anförs det, är en nyflygplats i den södra delen av inte möjlig. Den slutligaredovisningen av arbetet skall görassenast . Kommitténhar antagit namnet Stockholmsberedningen.Regeringen beslutade den 1 mars 2001att ge kommittén tilläggsdirektiv (dir.2001:17) om att senast den 1 juni 2001bl.a. lämna förslag om hurflygplatskapaciteten i Stockholmsregionenkan tillgodoses vid befintligaflygplatser. En av ledamöterna ikommittén skall ges ett särskilt uppdragatt finna en god hantering av detcivilrättsliga avtal som ingåtts mellanstaten, genom , ochSigtuna kommun om vidare utbyggnad avStockholm-Arlanda flygplats. Dettadeluppdrag skulle redovisas senast den 1juni 2001. Stockholmsberedningen haremellertid anmält försening och räknarmed att arbetet i fråga omflygplatskapaciteten enligt bådeursprungsdirektivet ochtilläggsdirektivet kommer att redovisasunder år 2002.Luftfartsverket har i sin - i detföregående omnämnda - rapport ominrikesflygets marknadsförutsättningarföreslagit att regeringen i sinafortsatta överväganden om utbyggnaden avtransportsystemet i Stockholmsregionenskapar förutsättningar för att flygetslångsiktiga kapacitetsbehov säkerställs iregionen.I samband med behandlingen av tidigaremotionsförslag om Storstockholmsflygplatsfrågor har utskottet - senasthösten 1999 (bet. 1999/2000:TU1) - pekatpå att den lösning som väljs måsteuppfylla två grundläggandeförutsättningar. För det första måsteStockholm som landets huvudstadtillförsäkras goda flygförbindelser. Fördet andra måste kunna fylla sinfunktion som nav i det svenskaflygplatssystemet. Utskottet står fastvid denna bedömning. Såsom har redovisatsi det föregående harStockholmsberedningen i uppdrag att lämnaförslag på hur flygplatskapaciteten iStockholmsregionen kan tillgodoses vidbefintliga flygplatser, och - i ettsenare och slutligt skede - förslag ominsatser för att uppnå en tillräckligflygplatskapacitet i , därockså hänsyn tas till ett väl fungerandeallmänflyg. Utskottet vill för sin delinte föregripa Stockholmsberedningen utananser att resultatet av dess arbete böravvaktas. Med hänvisning härtill avstyrksmotionsförslagen i 2001/02:T8 (m),2001/02:T229 (c), 2001/02:T331 (m),2001/02:T338 (mp), 2001/02:T376 (kd),2001/02:T399 (s) och 2001/02:T419 (m).5.8 flygplatsMotionsförslagI motion 2001/02:T419 av Per-RichardMolén m.fl. (m) uttalas farhågor att densvenska flygtrafiken kommer att påverkasav den internationella situationen tillföljd av händelserna i i september2001. Motionärerna kritiserar emellertidLuftfartsverkets beslut att senareläggadelar av investeringarna på . Deanser att trängselproblemen påflygplatsen kommer att kvarstå, även omman måste räkna med att det blir en vissförskjutning i tiden. Samtidigtunderstryker de att möjligheterna för enexpansion av flyget avgörs av kapacitetenpå och i Stockholmsområdet.Enligt vad som sägs i motion2001/02:T450 av m.fl. (kd)bör ges i uppdrag attplanera för en fjärde bana på Arlanda.Den tredje banan kommer i princip attvara fullt utnyttjad den dag den invigs,anser motionärerna som anföratt förutsättningarna för en ny flygplatsi måste undersökasvidare.Ett likalydande förslag framställs imotion 2001/02:T355 av . (kd).Utskottets ställningstagandeSenareläggning av investeringarUtskottet har i det föregående tagitställning till vad regeringen harförordat beträffande ekonomiska mål ochinvesteringsplanen för Luftfartsverket.Sedan budgetpropositionen lades fram förriksdagen kan konstateras att både deninternationella och den inhemskaflygmarknaden har mattats av ytterligare,och den står nu inför storaomställningskrav.Enligt vad utskottet har inhämtat harLuftfartsverket utarbetat en ekonomiskhandlingsplan för hur verket skall kunnaklara av nödvändiga besparingar. En avåtgärderna går ut på en senareläggning avbyggandet av en ny terminal på ,terminal Syd. Utskottet vill här betonaatt vad som har underställts ären plan av övergripande slag. När detgäller tidpunkten för investeringarnasrealiserande och enskildheter i övrigtmåste , såsom ettaffärsdrivande verk, tillåtas göra enavvägning med utgångspunkt i delsmarknadsmässiga bedömningar, delsstatsmakternas krav på verket i fråga omekonomiska mål, utdelning m.m.Luftfartsverket har uttalat attsenareläggningen genomförs på ett sådantsätt att arbete snabbt kan återupptas närmarknaden vänder uppåt och ger etttillräckligt underlag för investeringar.Mot bakgrund av vad här har anförtsavstyrker utskottet motion 2001/02:T419(m) i berörd del.En fjärde bana på ArlandaAv årsredovisning för år2000 framgår att verket - för attsäkerställa den långsiktiga kapaciteten -har ett särskilt projekt för attförbereda utbyggnaden av en fjärde bana.Frågan om en fjärde bana på Arlandabehandlas inom ramen för den s.k.Stockholmsberedningens uppdrag när detgäller flygplatskapaciteten iStorstockholmsområdet.Med hänvisning till detta och till vadutskottet har uttalat om denavvägning som har attgöra i sin ekonomiska planering avstyrksmotionerna 2001/02:T450 (kd) och2001/02:T355 (kd) i nu aktuella delar.5.9 flygplatsMotionsförslagI motion 2001/02:T378 av (båda c) framhållsatt flygplats bör finnas medsom ett alternativ i den samladebedömningen införinfrastruktursatsningar. Flygplatsensläge i landets näst största region ochmed en strategisk placering mellan de tvåhuvudstäderna och Köpenhamnföranleder sådana satsningar, anförmotionärerna.Utskottets ställningstagandeMed anledning av motionerna konstaterarutskottet att i sintreårsplan för haraviserat en översyn av förhållandena vidLandvetter. Översynen är föranledd av detfaktum att under kortare tiderpå dygnet har närmat sig kapacitetstaket,såväl inne i terminalen som påstationsplattan och i tillfartsområdena.Dessutom sägs en totalöversyn ingå i denlångsiktiga utvecklingsplanen.Med hänsyn till att ,enligt vad som redovisats, följerutvecklingen på flygplats böremellertid motion 2001/02:T378 (c) inteföranleda någon åtgärd. Denavstyrks följaktligen.5.10 Skydd mot brottsliga handlingarMotionsförslagI motion 2001/02:T450 av . (kd) framhålls att ambitionsnivånför skyddet mot brottsliga handlingar börhöjas, särskilt vid inrikes flygningar. Idet hittillsvarande systemet kan nämligenpresumtiva brottslingar i förväg räkna utom och när sådan särskild kontrollbedrivs genom att de kan notera attrutinerna skiljer sig dåstickprovskontroller utförs från detillfällen då inga sådana kontrollergörs. Rutinerna vid incheckningen börvara likformiga, oavsett omsäkerhetskontroll förekommer eller inte,anser motionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar inledningsvis attden senaste tidens händelser har gett endramatisk påminnelse om vikten av skyddmot brottsliga handlingar, ellerluftfartsskydd som facktermen lyder.Motionsförslaget har behandlatstidigare av . sadesig utskottet (bet. 1999/2000:TU1) delamotionärernas uppfattning att dengällande ordningen inte vartillfredsställande men avstyrkteförslaget med hänvisning till attresultatet av den då pågående beredningenav slutbetänkande,där frågan togs upp, borde avvaktas.Samtidigt uttalade utskottet att detborde ankomma på i första handflygplatshållarna och polisen att utformaden stickprovsmässiga kontrollen inominrikesflyget så att luftfartsskyddet sålångt som möjligt kunde tillgodoses.Vid förra årets behandling (bet.2000/01:TU1) hade beredningen avLufträttsutredningens förslag emellertidinte avslutats. Utskottet vidhöll attresultatet av denna beredning bordeavvaktas.Utskottet kan konstatera attberedningen av utredningens förslagfortfarande pågår. Emellertid har en radåtgärder vidtagits - internationellt,inom EU och i - för att stärkaluftfartsskyddet.Inom EU har arbetet getts högstaprioritet. den14 framfördes som svensktförslag dels att passagerare och derashandbagage bör kontrolleras lika noga förinrikes- som för utrikesflyg, dels attdagens frivilliga europeiska inspektionerbör bli obligatoriska inom EU. har presenterat ett förslagtill en förordning med planeratikraftträdande . Förslagetinnebär hårdare kontroll av passagerareoch deras bagage, ökad säkerhet ombord påflygplan samt ökad kontroll av allpersonal som kommer i närheten av bl.a.flygplan.