bet · GO01UbU12 · 2001-03-08 00:00:00 — Motioner från allmänna motionstiden Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utskottet behandlar i detta betänkande 44motionsyrkanden från allmänna motionstiden och2000.Motionsyrkandena avser frågor om bl.a.återinförande av specialskolan som skolform försynskadade respektive gravt språkstörda barn samtomprövning av beslutet att avveckla de fastaskoldelarna vid och ,inrättande av riksgymnasium för blinda ochsynskadade barn med flerfunktionshinder, stöd förfunktionshindrade elever i den kommunala skolan,tillgång till läromedel och hjälpmedel försynskadade elever, teckenspråkig skolmiljö,mottagande av barn i särskolan, införande avindividuella program inom Rh-anpassadgymnasieutbildning samt möjligheter för elever medfunktionshinder att välja skola.Utskottet föreslår avslag på samtligamotionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till tidigareställningstaganden av , vilka utskottetinte finner skäl att ändra, till pågående ellerplanerad utredning och till regeringsuppdrag somgivits åt Skolverket.I betänkandet finns reservationer på olika punkterfrån samtliga partier utom Socialdemokraterna ochMiljöpartiet.Innehållsförteckning Motioner från allmänna motionstiden 20002000/01:Ub204 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. begär att regeringen återkommer medförslag som ger barn och ungdomar medfunktionshinder rätt att välja skola.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kommunernasinformation till funktionshindrade barns föräldrarom hjälp, stöd och möjlighet att söka specialskolor.2000/01:Ub207 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att alla barn ochungdomar skall erbjudas möjlighet till enindividuellt anpassad utbildning.2000/01:Ub209 av de ()vari föreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om möjligheten för svårtfunktionshindrade ungdomar att välja individuellaprogram på riksrekryterande gymnasieutbildningar.2000/01:Ub219 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. beslutar att upphäva beslutet attstänga fasta skoldel i enlighet med vadsom anförs i motionen.2. begär att regeringen återkommer meden specificering av begreppet "visstids" innebörd.3. begär att regeringen låter utreda hurundervisningen och den sociala situationen är förbarn med funktionshinder i kommunernas skolor.4. begär att regeringen låtergenomföra en ekonomisk konsekvensanalys av beslutetatt avveckla specialskolorna.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om lokaliseringen avEkeskolans resurscenter.6. begär att regeringen låter utredaförutsättningarna för ett riksgymnasium för blindaoch synskadade barn med multihandikapp vidEkeskolan.2000/01:Ub220 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: begäratt regeringen låter utreda hur skolans placering avbarn i särskola fungerar, vilka behov barn somplaceras där har och hur dessa behov möts.2000/01:Ub239 av m.fl. (c) variföreslås att fattar följande beslut:22. begär att regeringen låter utredamöjligheten att införa ett riksgymnasium för blindaoch synskadade barn med multifunktionshinder.24. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att särskoleeleverskall ges möjlighet att läsa vidare till högreutbildning.25. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av tidigdiagnostisering av utvecklingsstörda barn, t.ex. isamband med fyraårskontrollen.2000/01:Ub269 av de ()vari föreslås att fattar följande beslut:1. beslutar att upphäva beslutet attlägga ner i enlighet med vad som anförs imotionen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om synskadades tillgångtill läromedel.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om synskadadeshjälpmedel och kostnadsansvar för dessa.2000/01:Ub297 av () variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningatt en utredning bör tillsättas med uppgift attföreslå nationella riktlinjer för på vilka grunderbeslut om mottagning till särskolan skall ske samtför hur utredning inför sådana beslut skall gå till.2000/01:Ub316 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om rätt tillteckenspråkslärare för barn med grav hörselskada.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om fortsatt drift avEkeskolan och Hällsboskolan.24. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om rätten förvårdnadshavare att avgöra om elev skall placeras isärskola.2000/01:Ub319 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att de fastaskoldelarna vid i och Hällsboskolani återinförs.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att den Rh-anpassadegymnasieutbildningen erbjuder elever individuelltprogram.2000/01:Ub346 av m.fl. (s) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att ungdomar med svårarörelsehinder skall få möjlighet att antastill individuellt program inom den Rh-anpassadegymnasieutbildningen.2000/01:So299 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:4. tillkännager förregeringen som sin mening vad imotionen anförs om möjligheten attvälja skola och utbildning.Motioner från allmänna motionstiden19991999/2000:Ub207 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om barn med funktionshindervars föräldrar har utländsk bakgrund.1999/2000:Ub212 av m.fl. (c) variyrkas25. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om specialskolor,26. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om enkompletterande gymnasiedel till Ekeskolan.1999/2000:Ub228 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om rätten för barnoch ungdomar med funktionshinder att välja skola,3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om kommunernasinformation till funktionshindrade barns föräldrarom hjälp, stöd och möjlighet att söka specialskolor,4. att hos regeringen begär förslag omen statligt garanterad och finansierad rätt attvälja skola för alla barn, vilken också omfattarbarn med funktionshinder.1999/2000:Ub242 av m.fl. (m, kd, c,fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om regeringensförslag att avveckla fasta skoldel,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att synskadadeoch talskadade barn skall ingå i specialskolansmålgrupp,3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om Ekeskolansresurscenter,4. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att utredaförutsättningarna för ett riksgymnasium för blindaoch synskadade barn med multihandikapp vidEkeskolan,5. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avförstärkning av den kommunala kompetensen vad gällerundervisning av barn med funktionshinder,6. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om särskildaförutsättningar för språkutveckling hos synskadadebarn med multifunktionshinder.1999/2000:Ub247 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avförstärkt statligt specialpedagogiskt stöd medhörselinriktning i norra regionen.1999/2000:Ub301 av () vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till enstrategi för hur funktionshindrade ungdomarstillgång till studier och arbetsmarknad kanunderlättas.1999/2000:So263 av m.fl. (fp) variyrkas6. att begär att regeringen gerSocialstyrelsen och i uppdrag att tillseatt berörd personal får adekvat utbildning om ADHD.1999/2000:So488 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Skolverketbör göra en analys av hur kommunernas schablonsystemhar påverkat handikappade barns möjligheter attvälja skola,2. att hos regeringen begär förslag nationell handlingsplan för att öka stödet tillbarn med dolda funktionsnedsättningar såsom DAMP,dyslexi och näraliggande diagnoser,3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omteckenspråkskunnig personal i specialskolorna fördöva.1999/2000:So490 av m.fl. (v) variyrkas7. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att regeringenbör ge i uppdrag att göra en översyn avhur skolorna följer läroplanens bestämmelser omyrkesförberedande insatser när det gällerfunktionshindrade. InledningRiksdagen beslutade , efter förslag ipropositionen Elever med funktionshinder - ansvarför utbildning och stöd, bl.a. att synskadade ochtalskadade elever inte längre skall tillhöra denstatliga specialskolans målgrupp (prop. 1998/99:105,bet. 1999/2000:UbU4, rskr. 1999/2000:14). För demskall kommunerna ha det fulla ansvaret. Staten skalldock även i fortsättningen ha ett stort ansvar föratt stödja kommunerna, bl.a. genom en ny samordnadorganisation för stöd i specialpedagogiska frågor,en utökad resurs-centerverksamhet samt satsningar påkompetensutveckling av skolans personal och påforskning.Till följd av att specialskolan upphör somskolform för synskadade respektive talskadade eleveravvecklas de fasta skoldelarna vid de statligariksskolorna i och iSigtuna successivt. Eke-skolan tar emot synskadadeelever och elever som dessutom är döva,hörselskadade eller utvecklingsstörda. Hällsboskolantar emot dels talskadade elever, dels döva ellerhörselskadade elever med beteendestörningar m.m.Avvecklingen av de fasta skoldelarna avses ske genomintagningsstopp, fr.o.m. vidEkeskolan respektive fr.o.m. vidHällsboskolan. byggs resurscentren ut vidde båda nämnda skolorna och tillförs en mindreskoldel för visstidsplaceringar.Specialskolan behålls som skolform för döva,dövblinda och hörselskadade elever. Det finns femstatliga regionskolor för döva eller hörselskadadeelever. Dessutom finns en statlig riksskola,Åsbackaskolan i , som tar emot döva ellerhörselskadade elever som också är utvecklingsstördaoch från även dövblindfödda elever.Riksdagen delade regeringens uppfattning att fördessa elever är en teckenspråkig skolmiljönödvändig.Den nya samordnade organisationen för statens stödi specialpedagogiska frågor innebär att i skolan () ombildastill en ny myndighet. I denna inordnas ,, och Tomtebodaskolansresurscenter. Till myndigheten förs också destatliga bidragen för landstingenshörselvårdskonsulenter, vissa kunskaps-center ochdatapedagogerna vid de regionala dataresurscentren(REDAH-centren). Myndigheten skall svara för såvälstöd som utvecklingsverksamhet.En särskild utredare har tillkallats för attförbereda inrättandet av den nya myndigheten (dir.2000:9). Utredaren, , har den 6 mars2001 lämnat förslag till regeringen angåendeövergripande mål, instruktion, organisation m.m. Enslutrapport beräknas föreligga senast den 30 juni2001.Myndigheten, som fått namnet , skall inleda sin verksamhet den 1 juli2001.Specialskolor m.m. för elever medsynskada respektive gravspråkstörningI två motioner - nämligen motion1999/2000:Ub212 yrkande 25 och motion1999/2000:Ub242 (m, kd, c, fp) yrkande 2 - begärsatt den statliga specialskolan skall finnas kvar somskolform för synskadade och gravt språkstörda elevermed flerfunktionshinder. I båda motionerna förs enargumentation mot beslutet att dessa grupper avfunktionshindrade elever skall integreras i denkommunala skolan. Motionärerna anser att det rör sigom så få barn med så speciella behov att det inteborde vara problematiskt för någon att acceptera attden statliga specialskolan skall finnas för dem.Samtliga kommuner kan inte heller nå den nivå ifråga om specialpedagogiskt kunnande som ennationell specialskola har, menar motionärerna.Barnen skall ha en rättighet och inte en skyldighetatt gå integrerat i den kommunala skolan. I motion2000/01:Ub242 yrkande 6 framförs också argumentetatt döva barn knappast är de enda barn medfunktionshinder som har behov av ett eget språk.Även synskadade barn med multifunktionshinder harbehov av en egen skolmiljö som förutsättning förspråkutveckling.Enligt motion 2000/01:Ub219 (m) yrkande begära att regeringen låtergenomföra en ekonomisk konsekvensanalys av beslutetatt avveckla specialskolan för nämnda elever.Beslutet kan ännu rivas upp, om det visar sig attuppdraget att ge barn med multifunktionshinder enfullgod utbildning överstiger kommunernas ekonomiskamöjligheter.Krav på ett upphävande av beslutet att avveckladen fasta skoldelen vid i förblinda och synskadade barn med flerfunktionshinderställs i motionerna 1999/2000:Ub242 (m, kd, c, fp)yrkande 1, 2000/01:Ub269 (m) yrkande 1 och 2000/01:Ub219 (m) yrkande 1.I det sistnämnda motionsyrkandet framhålls attalltfler elever sökt sig till , sedandebatten om avveckling av den fasta skoldelenbidragit till att göra skolan känd. Motionären menaratt det ökade söktrycket borde i sig vara ettargument för att ompröva stängningsbeslutet.Också vill i motionerna2000/01:Ub316 yrkande 9 och 2000/01:Ub319 yrkande 1att skall uttala sig för att den fastaskoldelen vid i skall finnas kvar.Deras yrkanden omfattar även fortsatt skoldrift vidHällsboskolan i för gravt språkstörda eleverm.fl. Enligt motionerna kan staten i vissa fallbehöva ta ett större ansvar för att minimera riskenför att elever i behov av särskilt stöd inte gestillräckliga möjligheter till utbildning utifrånsina specifika förutsättningar. Kristdemokraternaanser att de fasta skoldelarna vid ochHällsboskolan behövs också framöver. Många kommunersaknar kompetens och ekonomiska resurser för atttillgodose behoven för elever med svårarefunktionshinder.U t s k o t t e t finner inte skäl för riksdagenatt ändra sitt tidigare beslut att elever medsynskada respektive grav språkstörning inte längreskall tillhöra den statliga specialskolans målgrupp.Motionsyrkandena om återinförande av specialskolanför dessa elevgrupper bör alltså avslås. Riksdagenbör inte heller bifalla motionsyrkandena om ändringav beslutet att avveckla de fasta skoldelarna vidEkeskolan i och i behandlingen av propositionen Elever medfunktionshinder - ansvar för utbildning och stödjämte motioner ställde sig utskottet -liksom socialutskottet i yttrande tillutbildningsutskottet - bakom den viktigahandikappolitiska principen att barn medfunktionshinder så långt möjligt skall erbjudas enanpassad utbildning i sin hemkommun och därmed harätt och möjlighet att bo hemma med sina föräldrar.Förändringen av specialskolans målgrupp till attinte längre omfatta synskadade och talskadade barnsåg utskottet som ett viktigt steg mot enintegrering av elever med funktionshinder i denordinarie skolan.För döva, dövblinda och hörselskadade elever är enteckenspråkig skolmiljö nödvändig. Denna ståndpunktåterfinns även i för atttillförsäkra människor med funktionsnedsättningdelaktighet och jämlikhet, som ett undantag frånhuvudprincipen att utbildning för elever medfunktionshinder skall erbjudas inom den ordinarieskolorganisationen. Utskottet delade regeringensuppfattning att det är riktigt att behållaspecialskolan som skolform för dessa elevgrupper.Även om kommunerna skall ha det fulla ansvaret försynskadade och gravt språkstörda elever, skallstaten dock även i fortsättningen ha ett stortansvar för att stödja kommunerna, bl.a. genom en nysamordnad organisation för stöd i specialpedagogiskafrågor med regional och lokal förankring. Utskottetåterkommer till denna i följande avsnitt. Vid såvälEkeskolans som resurscenter skall detfinnas en mindre skoldel för barn och ungdomar somav olika skäl kan behöva mer intensifieradespecialpedagogiska insatser . Dessaresurscenter skall ingå i stödorganisationen.Målsättningen är att den nya samladestödorganisationen och en förändrad och utbyggdresurscenterverksamhet skall göra det möjligt förfler elever - i deras hemkommuner och under vistelsei resurscenter - att få del av specialpedagogisktkunnande med inriktning mot elevernas egna behov.I motionerna 1999/2000:Ub242 (m, kd, c, fp) yrkande3 och 2000/01:Ub219 (m) yrkande 5 begärs etttillkännagivande till regeringen angåendelokaliseringen av resurscenter, nämligenatt resurscentret också i fortsättningen bör varaförlagt till och inte flyttas till Stockholmeller annorstädes.U t s k o t t e t hänvisar till att i sitt förslag ienlighet med direktiven förordat att det gemensammaresurscentret för barn och ungdomar med synskada,som bildas av Ekeskolansresurscenter och Tomtebodaskolans resurscenter,skall bestå av två enheter med placering i Örebrooch Stockholm.Motionsyrkandena är därmed tillgodosedda och böravslås av riksdagen.En specificering av begreppet visstidsvistelse vidresurscenter efterfrågas i motion 2000/01:Ub219 (m)yrkande 2. Motionären påpekar att skilda tolkningarhar gjorts av begreppet, såsom att "" skullekunna innebära några månaders vistelse, en termineller hela skoltiden.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.Riksdagsbeslutet innebär attverksamheterna vid och Hällsboskolansresurscenter skall stärkas i syfte att ge utökatstöd vid utbildning av barn och ungdomar medsynskada respektive grav språkstörning i derashemkommuner. Vid resurscentren skall det finnasmindre skoldelar för visstidsplaceringar. Med sådanplacering avses att en elev erbjuds insatser frånresurscentrets sida som sträcker sig utöver vad somkan anses omfattas av sedvanliga utrednings- ochträningsbesök. Dessa placeringar vid resurs-centretkan efter överenskommelse mellan resurscentret,kommunen, eleven och dennes vårdnadshavare ochutifrån den enskilda elevens specialpedagogiskabehov pågå en längre eller och iblandvara av återkommande karaktär. De ingår därmed somett led i det åtgärdsprogram som hemkommunens skolaupprättat för eleven.Utskottet vill betona att visstidsplaceringenslängd styrs av de behov eleven har. Den bör därförinte närmare regleras.Enligt motionerna 1999/2000:Ub242 (m, kd, c, fp)yrkande 4, 1999/2000:Ub212 (c) yrkande 26 och 2000/01:Ub219 (m) yrkande 6bör regeringen låta utreda förutsättningarna för ettriksgymnasium för blinda och synskadade ungdomar medflerfunktionshinder vid . OcksåCenterpartiet vill i motion 2000/01:Ub239 yrkande 22ha en utredning om möjligheten att inrätta ettsådant riksgymnasium; dock anges inte i motionenvart detta skall lokaliseras. I samtligamotionsyrkanden påtalas att dessa ungdomar i dagsaknar bra möjligheter att studera vidare efter denobligatoriska skolan. De bör precis som alla andraungdomar ha rätt att kunna gå vidare i sinutbildning och utvecklas i sin egen takt, oavsettålder.U t s k o t t e t har förståelse för desynpunkter som framförs i motionerna om behovet avatt underlätta för svårt funktionshindrade eleveratt fortsätta sina studier efter den obligatoriskaskolan.Frågan om en riksgymnasieverksamhet för synskadadeelever med flerfunktionshinder berördes ipropositionen om elever med funktionshinder.Regeringen anförde där att det inte var aktuellt attbygga upp en sådan särskildgymnasiesärskolverksamhet. Det naturligaalternativet för dessa elever är den reguljäragymnasiesärskolan på hemorten eller inomsamverkansområdet. I propositionen anfördes vidareatt det är av stor betydelse att resurscentret vidEkeskolan riktar sina insatser mot barn och ungdomart.o.m. Det innebär attgymnasiesärskolan bör stödjas för att kunna mötabehoven hos äldre synskadade elever medflerfunktionshinder.Att insatserna i den nya samladestödorganisationen också skall avse ungdomar medfunktionshinder på gymnasienivå har skrivits in idirektiven till (dir. 2000:9). Däranges att stödet för dessa elever behöverförstärkas. Detta gäller även för elever medflerfunktionshinder i särskolan.Utskottet ser det som positivt att den förändradeverksamheten vid , med möjlighet tillvisstidsplacering, avses komma även de äldreeleverna till del och att den samlade statligastödorganisationen kommer att ha ett ansvar för attanalysera behoven av och erbjuda specialpedagogisktstöd till gymnasiesärskolan.Med hänvisning härtill föreslår utskottet avslagpå motionsyrkandena.Stöd för elever med funktionshinderBehovet av stöd för elever med funktionshinder i denkommunala skolan lyfts fram i tre motioner.Enligt motion 1999/2000:Ub242 (m, kd, c, fp)yrkande 5 behöver den kommunala kompetensenförstärkas när det gäller undervisning av barn medsvåra funktionshinder. Motionärerna anser attkommunerna knappast kan förväntas att mer än iundantagsfall klara att bygga upp det kunnande somkrävs för de mycket speciella behov som dessa barnhar.En nationell handlingsplan för att öka stödet förbarn med dolda funktionsnedsättningar, såsom DAMP,dyslexi och näraliggande diagnoser, efterfrågas imotion 1999/2000:So488 (kd) yrkande 2. Barn ochföräldrar måste få bättre tillgång än tillstöd, utredning och expertkunskap genom samverkanmellan hälso- och sjukvården samt förskola/skola,menar motionärerna.I motion 1999/2000:So263 (fp) yrkande 6 begärs attregeringen ger och iuppdrag att tillse att berörd personal inomförskola/skola samt barn- och skolhälsovården fåradekvat utbildning om ADHD. I motionen betonas attbarn med hyperaktivitet måste få hjälp . Detär också viktigt att fortlöpande utvärderabehandlingsmetoder och utveckla handlingsprogram föratt på bästa sätt kunna ge dessa barn stöd.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena och anför följande som motiveringhärför.Statens ansvar gentemot elever med funktionshinderskall främst vara att genom stöd till kommunerna ochandra skolhuvudmän främja att eleverna får enanpassad skolsituation av god kvalitet. Detta gälleri första hand ovanliga eller komplexafunktionshinder, där kommunerna inte i förväg harmöjlighet att bygga upp den kunskap som krävs i detindividuella fallet.Inledningsvis har nämnts att statens insatser förstöd i specialpedagogiska frågor skall samordnas ien myndighet - - medansvar för såväl stöd som utvecklingsverksamhet.Syftet med förändringen är att förbättramöjligheterna att på ett flexibelt sätt möta behovenav insatser för olika typer av funktionshinder samtatt förbättra samverkan mellan stat, kommun ochlandsting i frågor som rör barn och ungdom medfunktionshinder. Den nya samlade organisationen i specialpedagogiska frågor skall trädai kraft den 1 juli 2001.Enligt direktiven till (dir.2000:9) skall stödet huvudsakligen riktas tillhuvudmän med ansvar för förskoleverksamhet ochutbildning inom det offentliga skolväsendet samttill motsvarande fristående skolor.Specialpedagogiska institutet skall dock även svaraför vissa individuellt riktade insatser tillenskilda barn och deras vårdnadshavare. Detta gällerfrämst inom ramen för resurscentrens verksamhet. Medfunktionshinder avses såväl fysiska funktionshindersom medicinskt, psykiskt eller neurologisktbetingade funktionsnedsättningar, liksom svåra läs-och skrivsvårigheter/dyslexi.I direktiven anförs närmare om verksamhetensinriktning följande. För barn och ungdomar med svåraoch mer ovanliga funktionshinder kan stödet liksom behöva ges utifrån enskildas behov. Stödet bördå riktas till hela arbetslaget kring barnet iförskolan eller eleven i skolan samt som huvudregeläven till ansvarig specialpedagog och rektor. Förelevgrupper med lättare eller mer vanligtförekommande svårigheter skall insatserna inriktasmot att sprida kunskap, exempelvis genom mergenerell kompetensutveckling ochinformationsinsatser.Därtill vill utskottet erinra om att den nyalärarutbildningen - som beslutat om hösten2000 (prop. 1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3, rskr.5) - betonar vikten av specialpedagogisk kompetenshos alla lärare och vikten av att lärare kanidentifiera problem, där det kan vara aktuellt medsärskilt stöd.