bet · GP01FIU2 · 2001-11-29 00:00:00 — Eftersom dennaundersökning har senarelagts har ettstort reservationsbelopp byggts upp påanslaget. Motionärerna bedömer att dereserverade och anslagna medlenöverstiger anslagsbehovet för att kunnagenomföra en registerbaserad folk- ochbostadsräkning. De föreslår därför att enengångsvis indragning på 45 miljonerkronor skall göras på anslaget.Folkpartiet anser i motion Fi260 attplaneringen av en folk- ochbostadsräkning bör stoppas (yrkande 1)och att några medel inte bör anvisas fördetta ändamål (yrkande 2). Det senareyrkandet framför också imotion Fi294 (yrkande 10 i denna del).KammarkollegietPropositionenKammarkollegiets verksamhet finansierastill helt övervägande del med avgifter.Regeringen föreslår att ramanslaget 1:8Kammarkollegiet förs upp med 26,9miljoner kronor . Det är efterpris- och löneomräkning m.m. 4 miljonerkronor mindre än . Av minskningenskall delfinansieraverksamheten vid den nybildadeValmyndigheten och bidratill att förstärka kvaliteten i SCB:sbefolkningsstatistik.Intäkterna från den avgiftsfinansieradeverksamheten beräknas uppgå till205,8 miljoner kronor.MotionenKristdemokraterna vill i motion Fi276undersöka om inte kollegiets hantering avarvs-, gåvo- och stämpelskatt kan förasöver till och om inte ensamordning med t.ex. Statskontoret kan geytterligare effektiviseringsvinster.Anslaget bör enligt motionärerna minskasmed 2002 (yrkande 4)föreslår att ramanslaget försupp med för 2002.Av propositionen framgår också (avsnitt4.9.3) att NOU) ärföremål för översyn. Med hänsyn till denoffentliga upphandlingens omfattning ochmöjligheterna till effektiviseringar ärdet enligt regeringen viktigt att detfinns en ändamålsenlig tillsynsfunktionför den offentliga upphandlingen.Regeringen anser att inriktningen ochomfattningen av NOU:s verksamhet skallvara oförändrad i avvaktan på regeringensställningstagande till tillsynensframtida organisation. att NOU skall prioriteratillsynsverksamheten.MotionernaModerata samlingspartiet föreslår imotion Fi287 att NOU skall slås sammanmed som ombildas till enny myndighet benämnd Konkurrens- ochupphandlingsverket. Desamordningsfördelar som uppnås ger enligtmotionärerna vissa besparingar. För 2002föreslår de att anslaget halveras ochsåledes minskas med 3,7 miljoner kronor.Kristdemokraterna föreslår i motionFi276 att NOU vid halvårsskiftet 2002skall ombildas till en självständig delav (yrkande 2). Den avregeringen föreslagna anslagsnivån för2002 bör enligt motionärerna höjas till10 , varav dock 6 miljonerkronor skall överföras tillKonkurrensverket. I motionen yrkasemellertid på att anslaget halveras ochsåledes förs upp med (yrkande 4).Statens kvalitets- och kompetensrådPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:10Statens kvalitets- och kompetensråd försupp med för 2002.Statens kvalitets- och kompetensrådskall stödja och stimulera arbetet medkvalitetsutveckling ochkompetensförsörjning inom den statligaförvaltningen. Verksamheten finansierashuvudsakligen med anslag, men till vissdel även med avgiftsintäkter.MotionernaModerata samlingspartiet anser i motionFi287 att rådet bör avvecklas ochföreslår att anslaget halverasoch således minskas med 6,0 miljonerkronor.Kristdemokraterna föreslår i motionFi276 att hela anslaget till rådet drasin (yrkande 4).Centerpartiet uppger i motion Fi263 attpartiet tidigare motsatt sig att rådetinrättats. Motionärerna föreslår därföratt anslaget avvecklas.Ekonomiska rådetPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget förs upp med 2,3miljoner kronor för som är knutet tillFinansdepartementet består av sexnationalekonomiska forskare samtKonjunkturinstitutets generaldirektör somadjungerad medlem.MotionenKristdemokraterna bedömer i motion Fi276att den typ av insatser som rådetbedriver bör kunna rymmas under andraanslag. Motionärerna föreslår därför attanslaget avvecklas (yrkande 4).UtvecklingsarbetePropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:12Utvecklingsarbete minskas med 2,4miljoner kronor och förs upp med 17,4miljoner kronor för 2002.Anslaget används för att finansierainsatser som avser budget- ochverksamhetsutveckling och har på senareår framför allt bekostat detutvecklingsarbete som bedrivs inom ramenför (Verktyg för ekonomisk styrningi staten). Syftet med äratt skapa ett integrerat statligtkoncernsystem för prognos, budgetering,resultatstyrning ochbetalningsinformation.MotionernaKristdemokraterna erinrar i motion Fi276om att det utvecklingsarbete som anslagetskall finansiera gäller metoder förstyrning och uppföljning av statensresurser, något som enligt motionärernanu sköts av t.ex. RRV och ESV. Blandannat med hänvisning härtill föreslås imotionen att anslaget minskas med 10miljoner kronor 2002 (yrkande 4).Centerpartiet anser i motion Fi263 attverksamhetsutveckling samtutvecklingsinsatser för myndigheternasledning bör rymmas inom respektivemyndighets ramanslag. I motionen föreslåsdärför att anslaget avvecklas.ArbetsgivarverketArbetsgivarverket hör fr.o.m. nästabudgetår till politikområdet. Dessverksamhet är inte anslagsfinansierad.Merparten av verkets inkomster (drygt90 %) utgörs i stället av medlemsavgifterfrån myndigheter. Till en del finansierasverksamheten också med vissa direktaavgifter samt från regeringens särskildaanslag Arbetsgivarpolitiska frågor.Medlemsavgiften utgår med0,av medlemsmyndigheternasbruttolönesumma men kommer attsänkas till 0,09 %.Arbetsgivarpolitiska frågorRegeringen föreslår att anslaget 1:13Arbetsgivarpolitiska frågor förs upp med2,. Anslagethar fram t.o.m. innevarande budgetårredovisats på utgiftsområde 14 Arbetslivoch där benämnts Stabsuppgifter vidArbetsgivarverket. Den nya benämningenmotiveras av att regeringen kan komma attefterfråga uppgifter inom detarbetsgivarpolitiska området även frånannat håll än Arbetsgivarverket.De utgifter som belastar anslaget ärbl.a. arvoden för vissa nämnder,beredskapsuppgifter, medlemsavgifter förvissa samnordiska institutioner samtkostnader för utgivning avArbetsgivarverkets författningssamlingoch för utmärkelsen nit och redligheti rikets tjänst.Statliga tjänstepensionerRegeringen föreslår att anslaget 1:14Statliga tjänstepensioner m.m. förs uppmed för 2002.Anslaget har fram t.o.m. innevarandebudgetår redovisats på utgiftsområde 14Arbetsliv.Anslaget belastas med utgifter förpersonalpensionsförmåner och särskildlöneskatt på pensionskostnader m.m.Personalpensionsförmånerna styrs avkollektivavtal och medelsbehovet påanslaget av antalet förmånstagare,medelvärdet av den statligakompletteringspensionen samt avbasbeloppets förändringar.Politikområdet Finansiella system ochtillsynPolitikområdet omfattar reglering ochtillsyn av det finansiella systemet,statsskuldsförvaltning, statligagarantier, insättarskydd, statens in- ochutlåning samt kassahållning,premiepensionssystemet, internationelltfinansiellt samarbete, kompletteranderedovisningsnormer samt tillsyn avspelmarknaden.De myndigheter som ingår ipolitikområdet är de helt eller delvisanslagsfinansierade myndigheternaFinansinspektionen,,och Bokföringsnämnden.Dessutom ingår den avgiftsfinansieradePremiepensionsmyndigheten. Vidare ingården på utgiftsområde 17 uppfördaLotteriinspektionen.Revisionens iakttagelserRRV har inte haft några synpunkter påårsredovisningarna för de myndigheter somingår i politikområdet utan bedömer dem iallt väsentligt som rättvisande.Finansinspektionen,,ochLotteriinspektionen har fått betygetfullt tillfredsställande iEkonomistyrningsverkets EA-värdering.Riksgäldskontoret fick EA-omdömettillfredsställande.De revisionsorgan som granskar Nordiskainvesteringsbanken (NIB), Europeiskautvecklingsbanken (ERBD) och Europarådetsutvecklingsbank (CEB) har bedömt attdessa institutioners årsredovisningar för2000 är rättvisande.Målet för politikområdetMålet för politikområdet fastställdes isamband med beslut om budgetpropositionför 2001. Målet är- att det finansiella systemet skall varaeffektivt och tillgodose såväl samhälletskrav på stabilitet som konsumenternasintresse av ett gott skydd,- att tillsynen skall bedrivas effektivt,- att kostnaderna för statsskuldenlångsiktigt minimeras somrisken beaktas samt- att statens finansförvaltning bedrivseffektivt.FinansinspektionenPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:1Finansinspektionen förs upp med 141,9miljoner kronor . Utöver pris-och löneomräkning motsvarar det ettresurstillskott på 1,9 miljoner kronor.För att kunna förbereda genomförandet avde nya kapitaltäckningsreglerna, tillförsFinansinspektionen 8,2 miljoner kronorfr.o.m. 2002.Finansinspektionens verksamhetfinansieras med anslag, och baserat pådess storlek tar inspektionen uten obligatorisk tillsynsavgift samtansökningsavgifter för prövning av olikatyper av ärenden. Inspektionen tar ocksåut en avgift för marknadsövervakning.Inkomsterna från avgifterna redovisas påinkomsttitel.Därutöver uppbär Finansinspektionenvissa administrativa avgifter frånBokföringsnämnden ochInsättningsgarantinämnden som inte harsamband med tillsynsverksamheten och sominspektionen själv får disponera. Förnästa år beräknas dessa inkomster uppgåtill 8,7 miljoner kronor.MotionenCenterpartiet föreslår i motion Fi263 attanslaget till skallminskas med 9 miljoner kronor.InsättningsgarantinämndenPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:2Insättningsgarantinämnden förs upp med8,för 2002.Insättningsgarantinämnden ()administrerar det statligainsättningsgarantisystemet samt detstatliga investerarskyddet. De institutsom omfattas av dessa båda system skallockså svara för deras finansiering.Avgiftsinkomsterna redovisas motinkomsttitel och ett belopp motsvarandeanslaget till IGN avräknas från dessainkomster. beräknas inkomsternauppgå till 401 miljoner kronor.Överskottet placeras på räntebärandekonto i Riksgäldskontoret.Riksgäldskontorets förvaltningskostnaderPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:3Riksgäldskontoret: Förvaltningskostnaderförs upp med för2002.Anslaget disponeras för löne-,systemutvecklings-, lokal- och övrigaförvaltningskostnader. Anslagetdisponeras även för att täcka deomkostnader för upplåning ochlåneförvaltning samt direkta kostnaderför statens betalningssystem som framt.o.m. 2000 finansierades via ettsärskilt anslag B4 Riksgäldskontoret:Vissa kostnader för upplåning ochlåneförvaltning.MotionenCenterpartiet föreslår i motion Fi263att anslaget minskas med 10 miljonerkronor. Motionärerna erinrar om attstatens kostnader för statsskuldsräntorredovisas vid sidan av utgiftstaket,vilket enligt vad som uppges i motionendäremot inte gäller förRiksgäldskontorets provisionskostnaderför kronskulden. vill isitt budgetalternativ amorterastatsskulden snabbare än regeringen,vilket minskar upplåningsbehovet.Motionärerna anser därför att anslagetkan minskas i den föreslagnaomfattningen.BokföringsnämndenPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:4Bokföringsnämnden förs upp med 7,5miljoner kronor . Nivån ärförutom en mindre pris- och löneomräkningdensamma som i år.Avgift för Stadshypotekskassans grundfondPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:5Avgift för Stadshypotekskassans grundfondförs upp med för 2002.I februari 1997 sålde regeringenstatens innehav av aktier i till . Efterförsäljningen har SverigesStadshypotekskassa haft i uppgift attförvalta en återstående obligationsskuld.När skulden är reglerad skall kassanlikvideras. För att trygga utestående lånfinns en grundfond i form av en statliggarantiförbindelse. Staten har åtagit sigatt svara för avgiften för dennagarantiförbindelse, och för attsynliggöra denna subvention har avgiftenförts upp som ett anslag. Avgiftenmotsvarar av grundfondens storlek.Den kvarstående upplåningen genomStadshypotekskassan har minskat isnabbare takt än beräknat, vilket slagitigenom på grundfondens och därmed ocksåavgiftens storlek som båda minskatsnabbt. Till följd härav har ettanslagssparande byggts upp under fleraår, och detta anslagssparandet har bl.a.kunnat användas för att finansieraefterföljande års avgifter förgrundfonden.Insatser i internationellafinansieringsinstitutionerPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:6Insatser i internationellafinansieringsinstitutioner förs upp medoförändrat för 2002.Fram t.o.m. innevarande år benämndesdetta anslag Bidrag till kapitalet iEuropeiska . Namnbytetmotiveras av att anslaget fått ett vidgatändamål genom att det numera ocksåanvänds för att finansieramedlemsavgiften till Europarådetsutvecklingsbank (CEB) samt genom att detfr.o.m. 2002 skall kunna belastas omgarantier till internationellafinansieringsinstitut behöver infrias.Sverige skall enligt tidigare beslutmedverka i en höjning av grundkapitalet iEuropeiska och tecknaandelar motsvarande . Avdetta belopp skall sammanlagt 22,5 %betalas in i åtta lika stora posterfördelade . Varje sådanårlig post uppgår således till 6,4miljoner euro, eller 60 miljoner kronor.Avsättning för garantiverksamhetSedan 1998 styrs den statligagarantigivningen av nya principer.Omläggningen genomfördes för attkostnaderna för statens garantigivningskulle bli synliga och för attverksamheten långsiktigt skulle blifinansiellt självbärande. I det nyagarantisystemet förutsätts avgifternatäcka såväl den förväntade risken för ettinfriande av en garanti som deadministrativa kostnaderna. Tas inte fullavgift ut betraktas mellanskillnaden somen subvention, vilken skall belasta ettanslag på budgeten. Sådana anslagsmedelskall liksom influtna garantiavgifterföras till en garantireserv iRiksgäldskontoret, och där användas föratt täcka infriandet av garantier.Kvarstående garantier som utfärdatsenligt äldre regler - s.k. äldregarantier - har invärderats i det nyagarantisystemet och avgiftsbelagts ienlighet med de nya principerna. I tvåfall med anknytning till utgiftsområdethar regeringen ansett att full avgiftinte skall tas ut, och på tilläggsbudgetför 2001 har därför nyligenbeslutat att föra upp ett nytt ramanslag- Avsättning för garantiverksamhet - ochbelasta det med ett belopp motsvarandesubventionsinslaget för dessa bådaåtaganden.2PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:7Avsättning för garantiverksamhet förs uppmed för 2002.PremiepensionsmyndighetenPropositionenPremiepensionsmyndigheten () hör tillpolitikområdet, men dess verksamhet ärinte anslagsfinansierad. Sedan oktober2000 täcks utgifterna för PPM:sadministration dels med avgifter som tasut från pensionsspararnaspremiepensionskonton, dels med lån iRiksgäldskontoret för rörelsekapitalbehovoch anläggningstillgångar. Avgiften fårhögst uppgå till av desammanlagda tillgodohavandena påpensionsspararnas konton.Avgiftsintäkterna beräknas uppgå till 305miljoner kronor 2002.Ofördelat anslagMålet för områdetI budgetpropositionen redovisas inget målför revisorers verksamhet2002.Riksdagens revisorerPropositionenRiksdagens revisorer har till uppgift attpå vägnar granska statligverksamhet. Riksdagsstyrelsen harföreslagit att ramanslaget 90:1Riksdagens revisorer skall föras upp med27,för 2002.Vid beräkningen av anslaget har en pris-och löneomräkning gjorts med 0,4 miljonerkronor samt en slutjustering föravtalsförsäkringar med -0,9 miljonerkronor. Anslaget har därutöver räknatsupp med , men dennaökning finansieras genom en lika storminskning av det på utgiftsområde 1uppförda anslaget 90:3 Riksdagensförvaltningskostnader.MotionernaModerata samlingspartiet erinrar i motionFi287 om den nya friståenderevisionsmyndighet som skall bildas 2003.De samordningsfördelar som uppnås genomden nya organisationen gör det motiveratatt successivt trappa av anslaget tillRiksdagens revisorer. Motionärernaföreslår därför att anslaget för 2002minskas med 4 miljoner kronor.Kristdemokraterna föreslår i motionFi276 att revisorersverksamhet skall samordnas medRiksrevisionsverkets (RRV) . Som en följd häravföreslår motionärerna att hälften avrevisorernas anslag skall överföras tillRRV (yrkandena 3 och 4).Finansutskottets samladeställningstagande till anslagen inomutgiftsområde 2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltning omfattar utgifter förett antal centrala myndigheter, kostnaderför vissa garantiåtaganden samtkapitaltillskott till ett internationelltkreditinstitut. Dessutom ingår fr.o.m.nästa år också utgifterna för statligatjänstepensioner.Av utgiftsområdets 22 anslag fördelarsig 21 på två politikområden. Ett anslag- anslaget till revisorer -har inte hänförts till något politikområde.De i budgetpropositionen föreslagnaanslagen summerar sig till 8 754,4miljoner kronor, dvs. samma nivå somriksdagen i första steget avbudgetprocessen lagt fast som ram förutgiftsområdet (bet. 2001/02:FiU1).Förslag till alternativa anslagsnivåerhar framförts av Moderatasamlingspartiet, ,. Samtliga dessa alternativryms inom den fastställda utgiftsramenoch innebär att de samlade utgifterna påutgiftsområdet begränsas med alltifrån 78till 142 miljoner kronor.Utskottet har på de närmast föregåendesidorna redovisat hur regeringen önskarfördela anslagen på utgiftsområdet ochvilka av oppositionspartiernas förslagsom har effekt på denna fördelning. Imotionerna föreslås alternativa nivåerför sammanlagt 12 av utgiftsområdets 22anslag. Utskottet övergår nu till attredovisa sin samlade syn påanslagsfördelningen. Prövningen inriktasi första hand på de förslag där skildameningar framkommit.Kristdemokraterna anser attRiksrevisionsverket bör kunna öka sinavgiftsfinansiering och att denförestående sammanslagningen medRiksdagens revisorer kan leda till vissabesparingar. Partiet vill därför minskaRRV:s och RR:s anslag med sammanlagt 7,3miljoner kronor . I motionenanges inte vilken del av RRV:s verksamhetsom omfattas av kravet på en ökadavgiftsfinansiering. Dessutom gäller attRRV:s avgiftsbelagda verksamhet i storutsträckning avser uppdrag som genomförsför regeringens eller andra myndighetersräkning. var det mindre än20 % av RRV:s intäkter som kom från annathåll än staten. En ökadavgiftsfinansiering kan därför möjligenminska belastningen på RRV:s anslag menger knappast en besparing påstatsbudgeten i dess helhet.Riksdagens samtliga partier harenhälligt beslutat att en nyrevisionsmyndighet skall inrättas underförsta . Tre utredningar hardärefter tillsatts för att se över frågormed anknytning till samgåendet, däriblanden organisationsutredning som enligt sinadirektiv skall utgå ifrån att samgåendetmellan och Riksdagensrevisorer skall genomföras . Organisationsutredningenskall ha slutfört sitt arbete senast den30 . På vilken grundKristdemokraterna anser att man kantillgodoräkna sig besparingseffekter avett samgående redan innanorganisationsutredningen lagt fram sittbetänkande framgår inte.Även vill minska anslagettill om än med endast2 . Partiet preciserardock inte närmare sitt förslag.Med hänsyn härtill finner utskottetingen anledning att frångå regeringensförslag till medelsanvisning för RRV.Kristdemokraterna föreslår attStatskontorets anslag skallminskas med . Genomatt föra över delar av Statskontoret tillRRV - som i Kristdemokraternasbudgetalternativ redan fått sitt anslagnedskuret med -och samordna kvarvarande delar medKammarkollegiet räknar Kristdemokraternamed att kunna begränsa Statskontoretsanslag nästa år.Utskottet vill med anledning häraverinra om att Statskontoret liksomRiksrevisionsverket ochEkonomistyrningsverket fungerar somregeringens stabsmyndigheter.Statskontoret svarar därvid främst förutrednings- och utvärderingsverksamhet.När gårupp i den nya, friståenderevisionsmyndigheten kommer detta att fååterverkningar även på de båda övrigastabsmyndigheternas arbetsuppgifter.Enligt utskottets mening ter det signaturligt att man därvid samlat prövarhur stabsmyndigheternas stöd tillregeringen skall vara organiserat iframtiden. Utskottet är med hänsynhärtill inte berett att frångåregeringens förslag till medelsberäkningför Statskontoret.Moderata samlingspartiet,och Centerpartietföreslår att Statistiska centralbyrånsanslag skall minskas med 50, 15respektive . Moderatasamlingspartiet är rent generelltkritiskt till att skattemedel i så storutsträckning används för att finansieraen ökad statistikproduktion och villdärför begränsa SCB:s uppgifter samt ökaavgiftsfinansieringen. Kristdemokraternaföreslår att 1993/statistikreformfullföljs och att ansvaret förstatistikproduktionen i ökad utsträckningförs över på statistikansvarigamyndigheter. föreslår utannärmare motivering att SCB:s anslagbegränsas med 12 miljoner kronor.Enligt utskottets mening fullgör SCB enviktig uppgift genom att på ett opartisktsätt redovisa tillförlitlig statistik somär ett nödvändigt underlag för statens,kommunernas och näringslivets planering.Utskottet finner för egen del att det ipropositionen föreslagnamedelstillskottet till SCB är väl avvägtmot bakgrund av de krav som ställs påSCB. Utskottet ser därför ingen anledningatt ompröva förslaget att 394,4 miljonerkronor skall anvisas till SCB för 2002.Moderata samlingspartiet,, ochFolkpartiet vill helt eller delvisbegränsa anslaget till Folk- ochbostadsstatistik. villminska anslaget med 30 miljoner kronormedan som är för folk- ochbostadsstatistik vill göra enengångsindragning från anslaget på 45miljoner kronor. De båda övriga partiernamotsätter sig helt att ett anslag försupp i budgeten.Utskottet tillstyrker regeringensförslag och vill understryka att arbetetmed folk- och bostadsstatistik måsteläggas upp på ett sådant sätt attindividernas integritet skyddas. Inteminst gäller det personer som av olikaskäl har berättigade behov av att gömmasig.Kristdemokraterna anser attKammarkollegiets hantering av arvs-, gåvo-och stämpelskatt kan föras över tillRiksskatteverket och ifrågasätter om inteen samordning med Statskontoret kan geytterligare effektivitetsvinster.Kristdemokraterna föreslår med dennamotivering att Kammarkollegiets anslagskall minskas med en fjärdedel.Finansutskottet avstyrker dettaförslag.Moderata samlingspartiet samtKristdemokraterna föreslår att anslagettill . NOU:s verksamhet är förnärvarande föremål för översyn.Regeringen anser att inriktningen ochomfattningen av verksamheten skall varaoförändrad i avvaktan på regeringensställningstagande till tillsynensframtida organisation.Utskottet instämmer i regeringensbedömning och avstyrker de bådaförslagen.Moderata samlingspartiet,och villalla avveckla Statens kvalitets- ochkompetensråd. Moderata samlingspartietföreslår av denna anledning att anslagetför halveras. De båda övrigapartierna vill däremot helt avskaffaanslaget.Kvalitets- och kompetensrådet har tilluppgift att stimulera myndigheternaskompetensförsörjning samt främjakvalitetsarbetet inom förvaltningen.Enligt utskottets mening fyller Kvalitets-och kompetensrådet en uppgift som externpådrivare och idégivare i frågor som rörkompetensförsörjningen och kvalitetsarbetet inom den statliga förvaltningen.Kvalitets- och kompetensrådet inrättadesi början av 1999 och har således mindreän verksamhet bakom sig. mening har rådet en viktiguppgift att fylla, och det har inteframkommit något som skulle ge anledningatt krympa eller avveckla rådetsverksamhet.Kristdemokraterna föreslår att det tillFinansdepartementet knutna avvecklas och att något anslag fördetta ändamål inte förs upp i budgeten.Utskottet vill med anledning häraverinra om att fungerarsom initiativtagare till forskning ochsom en länk mellan och dennationalekonomiska forskningen. Dekonferenser, seminarier och möten ordnar ger enligtregeringen ett gediget underlag för denekonomiska politikens utformning. Rådethar också en viktig uppgift som rådgivaretill i vetenskapligafrågor, särskilt inom områdetmakroekonomi, modellbyggande ochmiljöekonomi. Mot bakgrunden härav ärutskottet inte berett att föreslå någonavveckling av det ekonomiska rådet.Kristdemokraterna och Centerpartietföreslår att anslaget förUtvecklingsarbete minskas med 10 miljonerkronor respektive avvecklas. Detutvecklingsarbete som anslaget är avsettatt finansiera sköts enligtKristdemokraterna nu av t.ex. RRV ochESV.