bet · GO01UbU13 · 2001-04-05 00:00:00 — Dessutom bör föräldrarna ochinte kommunen ges tolkningsföreträde gällande vadsom skall anses utgöra sådant "dagligtumgängesspråk" som nämns i grundskoleförordningen.I motion 2000/01:Ub289 (fp) föreslås attläroplaner, lagar och förordningar ändras så att denfinländska minoritetens rätt tillmodersmålsundervisning garanteras på alla nivåer iförskolan, och gymnasieskolan.I motion 1999/2000:Sf640 (mp) yrkande 6 uttalasatt hemspråkslärarnas status kan höjas genom atttjänsten görs om till en vanlig språklärartjänst.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Utskottet anser också att det ligger ett värde iatt modersmålsundervisningen integreras med denövriga verksamheten i skolan och ses som en del avskolans språkprogram. Utskottet har tidigarebehandlat yrkanden om modersmålscheck (bet.1998/99:UbU11). Utskottet påpekade därvid att envanlig anledning till att elever inte får denmodersmålsundervisning som de är berättigade till äratt kommunen inte har ett tillräckligt antal eleversom önskar undervisning i språket. Dessa svårigheterskulle snarare öka än minska med den utökadevalfrihet mellan anordnare av modersmålsundervisningsom motionärerna vill uppnå med sitt förslag ommodersmålscheck.Skollagskommittén har fått i uppdrag att se överskollagstiftningen. I kommitténs uppdrag liggerbl.a. att utreda och föreslå hur en ökadrättssäkerhet för eleverna kan åstadkommas (dir.1999:15). Utskottet har inte anledning att föregripadetta arbete.Modersmålsundervisningen är reglerad i såvälgrundskoleförordningen som gymnasieförordningen. uppdrag ligger att utredaförutsättningarna för förskolan att bilda en egenskolform inom det offentliga skolväsendet (dir.1999:15).Organisationen av skolans personal är liksomlönesättning och andra anställningsvilkor frågor förskolans arbetsgivare, framför allt kommunerna.Sex- och samlevnadsundervisningFlera motioner tar upp frågor rörande sex- ochsamlevnadsundervisningen i skolan.Vänsterpartiet föreslår i motion 2000/01:Ub246 attden nationella styrningen stärks när det gälleromfattning och innehåll i sex- ochsamlevnadsundervisningen. Förmågan att reflekteraöver frågor om sexualitet och samlevnad utifrån ettfrigjort och jämställt synsätt bör ingå som ettviktigt kunskapsmål i läroplanernas kunskapsmål förgrundskolan och gymnasieskolan (yrk. Med etthelhetsperspektiv på kunskap skulle det enligtmotionärerna vara lättare att förverkliga en brasex- och samlevnadsundervisning. Därför är det avsärskilt intresse att utvärdera utvecklingen avdenna undervisning inom ramen för den pågåendeförsöksverksamheten med slopad timplan (yrk. Imotionen påpekas att kritiska diskussioner ompornografin är ett ofta försummat område.Motionärerna vill att får i uppdrag attutveckla referensmaterial till stöd för en kritiskpornografidiskussion, som utgår från en frigjord ochjämställd syn på sexualitet (yrk. Vidare börSkolverket få i uppdrag att granskaläromedelssituationen när det gäller läromedel somframställer heterosexualitet som norm och homo- ochbisexualitet som avvikelser (yrk. I motionenlämnas synpunkter på innehållet i och utformningenav sex- och samlevnadsundervisningen (yrk. Blandannat påpekar motionärerna att det är viktigt attundervisningen sätter diskussioner om identitet,relationer och maktfrågor i centrum, snarare än ettsnävt biologiskt perspektiv, och att den utgår frånelevernas egna frågor och erfarenheter.Undervisningen skall syfta till att stödja allaelever till att självständigt och kritisktreflektera över såväl sin egen som andras sexuellaidentitet och könsidentitet.I motion 2000/01:Ub821 (v) yrkande 2 ansluter sigmotionärerna till yrkande 1 i motion2000/01:Ub246 med tillägget att det i det nyakunskapsmålet bör ingå att eleverna skall gesinsikter om könsöverskridande, transvestism ochtranssexualism. Även i motion 2000/01:Ju724 (v, s,c, fp, mp) yrkande 16 betonas att skolan skallansvara för att varje elev efter genomgångenskolform har utvecklat sin förmåga att reflekteraöver frågor om sexualitet, könsidentitet ochsamlevnad. Motionärerna framhåller att det ärviktigt att det uttrycks i kursplanerna att skolanockså skall informera om homo- och bisexualitet.Kristdemokraterna anför i motion 2000/01:Ub331yrkande 3 att det på många håll råder en osäkerhetom vem som skall ge eleverna undervisning om sex ochsamlevnad och i vilket ämne det skall ske. I varjekommun måste diskussioner föras med skolorna om hurdessa viktiga frågor behandlas. Sex- ochsamlevnadsundervisningen måste vara obligatorisk.Enligt motion 2000/01:Ub255 (kd) bör en utredningtillsättas om hur ungdomar ser på skolanssexualundervisning. Mot bakgrund av det allt råare,sexualiserade språket i många skolor är det enligtmotionären uppenbart att det finns brister i dennaundervisning.I motion 2000/01:So304 yrkande 6framhålls bl.a. att flickor tidigt måste få insiktom att det är de själva som bestämmer över sinkropp, både vad gäller utseende och sexualitet. Ettaktivt jämställdhetsarbete måste ske redan undertonåren, med inriktning på attitydförändringar bådevad gäller ungdomars samlevnad och språk.Skolhälsovården måste ges stöd i informationen omsex- och samlevnadsfrågor till ungdomar.Ungdomsmottagningarna, som stöder och hjälperungdomar, behöver ge särskild information och hasärskilda mottagningstider samt samtalsgrupper isamverkan med högstadium och gymnasieutbildningar. Imotion 2000/01:So545 (c) yrkande 11 påtalas behovetav en stärkt sex- och samlevnadsundervisning iskolan. Motionärerna hävdar att alltför många skolortycks meddela sådan undervisning enbart inom ramenför biologiämnet. De anser att sex- ochsamlevnadsfrågorna skall utgöra en viktig bas iundervisningen i stort.Enligt motion 2000/01:L459 (fp) yrkande 16 är detoacceptabelt att många klasser, särskilt igymnasieskolan men också i , inte fårnågon undervisning över huvud taget om sex ochsamlevnad. Alla elever har rätt till en bra sex- ochsamlevnadsundervisning, inklusive undervisning omhomo- och bisexualitet. Motionärerna hävdar att detockså förekommer att läromedel används som spriderfördomar om homo- och bisexualitet. De understrykeratt dessa läromedel naturligtvis skall ersättas medläromedel präglade av respekt och acceptans.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena.Skolverket genomförde på regeringensuppdrag en nationell kvalitetsgranskning om hurskolorna bedriver sex- och samlevnadsundervisning(rapport dnr 99:208). I rapporten framhöll verketatt det är nödvändigt med en tydligaremålformulering i läroplanen. Sexualitet ochsamlevnad som kunskapsområde nämns i läroplanenendast i uppdraget till rektor. Skolledning ochlärare får därmed föga vägledning beträffande vilkamål som skall uppnås och inte heller stimulans attutveckla sex- och samlevnadsundervisningen.Läroplanerna är som nämnts i det föregående förnärvarande föremål för översyn av en arbetsgruppinom . Arbetet skall varaslutfört senast den 31 maj 2001.Som också nämnts i det föregående har kursplanernaför alla ämnen reviderats medtillämpning från . I desamhällsorienterande ämnena markeras tydligt att tidskall avsättas för att diskutera och reflektera överbegrepp som identitet, sexualitet, kärlek ochjämställdhet. Där betonas vikten av att tala omvärdefrågor i samband med undervisning om samlevnadoch relationer, människosyn och språkbruk. Även ikursplanen för de naturorienterande ämnena och ibiologi finns vissa inslag som gäller sex ochsamlevnad.Inom fanns ett särskiltungdomsråd som bl.a. hade att arbeta med hur denframtida sex- och samlevnadsundervisningen skulleutformas som en del av värdegrunden och som en delav skolans arbetsmiljö. arbete utgörett viktigt underlag för diskussionerna om sex- ochsamlevnadsundervisningen, relaterat till degrundläggande demokratiska värdena, i projektetsslutbok - om samtal för demokrati iskolan. Boken har spritts bl.a. till skolorna.Därutöver har utarbetat referensmaterialsom kan användas i sex- ochsamlevnadsundervisningen. Någon särskild statliggranskning av innehållet i läromedel förekommerinte. Det ankommer på kommuner och skolor attbestämma vilka läromedel som skall användas iundervisningen.Skolverket har som anmärkts i avsnittet omvärdegrunden fått i uppdrag av regeringen attkartlägga bl.a. förekomsten av sexuellatrakasserier, homofobi och könsrelaterad mobbning iskolan. Verket skall också redovisa till regeringenvilka insatser som i övrigt behöver vidtas.Uppdraget skall avrapporteras senast den 1 november2002.Nya ämnenFörslag till nya ämnen läggs fram i tre motioner.I motion 1999/2000:Ub226 (s) pekas på behovet avatt riktlinjer utfärdas för hur skolan skall bedrivatrafikundervisning på ett långsiktigt ochstrukturerat sätt, från förskolan t.o.m.gymnasieskolan. Motionärerna hävdar att flerastudier visar på brister i denna undervisning. Debetonar att varje individ måste få den kunskap somkrävs för att hon eller han skall bli en ansvarsfullaktör i trafiken, såsom gångtrafikant, cyklist ellermotorfordonsförare.Enligt motion 2000/01:Ub333 (s) bör enobligatorisk brandskyddsutbildning införas igrundskolan. Motionärerna hänvisar tillnödvändigheten av beredskapsåtgärder för att undvikahändelser som brandkatastrofen i ,då många ungdomar omkom.En utredning om möjligheten att införa ettöverlevnadsämne, förslagsvis kallat Livsviktigt,begärs i motion 2000/01:Ub250 (mp). Ämnet, somenligt motionärerna skulle vara ett övergripande ochgenomgående kärnämne i bl.a. ochgymnasieskolan, skulle handla om ansvar,solidaritet, resurshushållning, etik, freds- ochkonfliktfrågor, men också om livets glädje,kreativitet och kärlek.U t s k o t t e t instämmer med motionärerna iatt det är angeläget att ge eleverna kunskap inom deområden som tas upp i motionerna. Motionerna böremellertid enligt utskottets mening avslås avriksdagen med hänvisning till följande.I läroplanerna för det obligatoriska skolväsendetm.m. (Lpo 94) respektive de frivilliga skolformerna(Lpf 94) föreskrivs att rektor har ett särskiltansvar för att eleverna får kunskaper itrafikfrågor. Därtill har utskottet erfarit att maninom startatdiskussioner i olika frågor som rörtrafikantutbildning, bl.a. inom skolan.Enligt kursplan för ämnet idrott ochhälsa skall skolan i sin undervisning sträva efteratt eleven utvecklar kunskaper om handlande i nöd-och katastrofsituationer. Efter brandkatastrofen iGöteborg utredde på regeringens uppdraghur skolorna hade hanterat krisen. Bland annat medledning av vad som då framkom har Skolverketutarbetat och publicerat ettreferensmaterial Beredd på det ofattbara - omkrisberedskap och krishantering i skolor. Skriftenhar skickats ut till alla skolor. Utskottet utgårfrån att skolorna inte bara utvecklarhandlingsberedskap för katastrofsituationer utanockså, i samarbete med t.ex. brandförsvaret,informerar elever om olika förebyggandeskyddsåtgärder.Sådana inslag i utbildningen som efterfrågas imotion 2000/01:Ub250 finns i de revideradekursplanerna för ämnen som tillämpasfrån . Bland annat görs en tydligmarkering av att det i de samhällsorienterandeämnena ingår att tala om värdefrågor i samband medundervisning om samlevnad och relationer,människosyn och språkbruk. Man betonar vikten av attdiskutera lokala och globala fördelningsfrågor ochansvaret för att uppnå en rättvis och fredligvärldsordning. Utbildningen i de naturorienterandeämnena skall enligt kursplanerna bl.a. bidra tillsamhällets strävan att skapa hållbar utveckling ochutveckla omsorg om natur och människor.Som utskottet nämnt i föregående avsnitt omvärdegrunden har ett förslag om ett nytt kärnämne igymnasieskolan överlämnats till Gymnasiekommittén2000 för behandling. Syftet med det föreslagna nyaämnet är att ge alla elever möjligheter att förvärvaoch utveckla en omvärldskunskap ochmedborgarkompetens som bygger på etik och moral somgrund för konfliktlösning.LäromedelFolkpartiet påpekar i motion 2000/01:Ub227 yrkande 4att en viktig del av den statliga uppföljningen avskolans kvalitet och likvärdighet måste vara attfölja utvecklingen på läromedelsområdet. Skolverketoch dess kvalitetsgranskningsnämnd bör ägnaläromedelsfrågorna stor uppmärksamhet, ansermotionärerna.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.Enligt skollagen skall utbildningen i såvälgrundskolan som gymnasieskolan vara avgiftsfri föreleverna. De skall utan kostnad ha tillgång tillböcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedelsom behövs för en tidsenlig utbildning. Enligtgrundskoleförordningen skall särskild vikt läggasvid att eleverna i undervisningen har tillgång tillläromedel som täcker väsentliga delar av ett ämneeller en ämnesgrupp och som är ägnade att ge fasthetoch sammanhang i studierna (2 kap. 24 §).I läroplanerna för det obligatoriska skolväsendetm.m. (Lpo 94) respektive för de frivilligaskolformerna (Lpf 94) anges som rektors ansvar attskolans arbetsmiljö utformas så att eleverna fårtillgång till handledning, läromedel av god kvalitetoch annat stöd för att själva kunna söka ochutveckla kunskaper.Någon nationell granskning av läromedlenförekommer inte. Det är läromedelsföretagen somutifrån skolans behov och på marknadens villkor tarfram läroböcker och annat studiematerial. Därutöverfinns studiematerial som tagits fram av företag,intresseorganisationer, branschorganisationer m.fl.Vilka läromedel som skall användas i undervisningenbestäms av skolhuvudmännen och skolorna.Centerpartiet begär i motion 2000/01:Ub270 yrkande 3en översyn av reglerna för sponsring av skolan.Motionärerna framhåller att utbildningen ochläromedlen måste vara objektiva.Marknadsföringslagen måste därför bli tydligare vadgäller sponsring av skolor.I motion 2000/01:Ub273 (v) föreslås att ensärskild paragraf som reglerar sponsring i skolaninförs i marknadsföringslagen (yrk. Vidarebegärs i motionen att får i uppdrag att isamverkan med ta fram etiskariktlinjer och råd för hur skolan skall ta emot stödi olika former från organisationer och företag (yrk.2). I motion 2000/01:Ub314 (v) yrkande 1 framhållsbehovet av lagregler för skolsponsring, av vilkatydligt skall framgå vad som är tillåtet respektiveicke tillåtet.En skärpning av marknadsföringslagen i syfte attbegränsa skolsponsring begärs även i motion2000/01:Ub328 (s). Motionärerna betonar att i denmån sådan sponsring får utgöra en kompletteranderesurs för skolan, får inga som helst krav påmotprestationer i fråga om undervisningensbedrivande förekomma från sponsorns sida.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.Enligt utskottets mening finns det genomläroplanernas krav på saklighet och allsidighet iskolans undervisning inget större utrymme förskolhuvudmännen att använda sig av exempelvissponsrade läromedel. Skolhuvudmännen har ansvar föratt undervisningen bedrivs så att de mål som styrskolan uppfylls. Att ta fram etiska riktlinjer förskolsponsring är en fråga för kommunerna.Elevens rätt till stödKristdemokraterna framhåller i motion 2000/01:Ub316yrkande 6 att alla elever måste ges tillräckligaläs- och skrivkunskaper; speciellt dyslektikerssärskilda behov bör uppmärksammas. De anser att allalärare bör få grundläggande specialpedagogiskakunskaper för att förstå och kunna hjälpa barn ibehov av särskilt stöd. Det är också nödvändigt medkunskaper om kulturskillnader och om hur man arbetarmed barn med utländsk bakgrund.Enligt i motion 2000/01:Ub225 yrkande4 måste elever med grava läs- och skrivsvårigheter(dyslexi) uppmärksammas mer i skolan. För mångaelever kan det vara avgörande om de kan fåundervisning enskilt eller i mindre grupp undervissa perioder. Därför måste speciallärartjänsteråterinrättas i skolorna och enspeciallärarutbildning införas på lärarhögskolorna.Motionärerna anser att det också är nödvändigt attsamtliga pedagoger inom och förskolanhar kunskaper och utbildning för att hjälpa elevermed läs- och skrivsvårigheter samt att lärarna ochskolhälsovården får en adekvat utbildning för atthjälpa elever med hyperaktivitet (ADHD och/ellerDAMP).U t s k o t t e t anser i likhet med motionärernaatt det är viktigt att elever i behov av särskiltstöd får den hjälp de behöver av utbildad personal.Utskottet föreslår emellertid avslag påmotionsyrkandena med hänvisning till följande.Från skall statens insatser förstöd i specialpedagogiska frågor samordnas i enmyndighet - - medansvar för såväl stöd som utvecklingsverksamhet.Syftet med förändringen är bl.a. att förbättramöjligheterna att på ett flexibelt sätt möta behovenav insatser för olika typer av funktionshinder.Stödet skall huvudsakligen riktas till huvudmän medansvar för förskoleverksamhet och utbildning inomdet offentliga skolväsendet samt till motsvarandefristående skolor. För elevgrupper med lättare ellermer vanligt förekommande svårigheter skallinsatserna inriktas mot att sprida kunskap, t.ex.genom kompetensutveckling och informationsinsatser.Den nya lärarutbildningen - som beslutatom (prop. 1999/2000:135, bet.2000/01:UbU3, rskr. 5) - betonar vikten avspecialpedagogisk kompetens hos alla lärare ochvikten av att lärare kan identifiera problem, därdet kan vara aktuellt med särskilt stöd.Specialpedagogik skall ingå i det allmännautbildningsområdet för alla lärarstuderande, ochdessutom skall specialpedagogik kunna väljas sominriktning och/eller specialisering.Utskottet vill också erinra om att bestämmelsernaom åtgärdsprogram för elever i behov av särskiltstöd har förstärkts och gäller i alla skolformeri den obligatoriska skolan och i gymnasieskolan.Vidare har i statsbudgeten avsatts särskilda medelför kompetensutveckling av lärare, där detspecialpedagogiska området är särskilt prioriterat,. Medlen fördelas avSkolverket till kommuner och enskilda skolor.En expertgrupp för ökad måluppfyllelse och eleveri behov av särskilt stöd tillkallades av regeringeni . Expertgruppen skall i ett begränsatantal kommuner bl.a. studera hur skolor planerarför, organiserar samt följer upp och utvärderarinsatser för att möta behoven hos elever i behov avsärskilt stöd. En slutrapport från expertgruppenskall avlämnas i maj 2001.Betyg m.m. i grundskolanGällande bestämmelserNuvarande betygssystem i regleras i 7kap. Det innebär attämnesbetyg ges i slutet av varje termin fr.o.m.årskurs 8 i tre steg, nämligen Godkänd (G), Välgodkänd (VG) och Mycket väl godkänd (MVG). Om enelev inte har nått upp till de mål som bestämts förämnet eller ämnesblocket får eleven inget betyg. Istället skall på begäran av eleven eller elevensvårdnadshavare ett skriftligt omdöme ges om elevenskunskapsutveckling i ämnet eller ämnesblocket.Slutbetyget från årskurs 9 sätts med hjälp avkursplanernas mål samt nationella betygskriteriersom utfärdats i anslutning till kursplanerna i varjeämne. Till stöd för en enhetlig bedömning för helalandet finns obligatoriska nationella ämnesprov isvenska, svenska som andraspråk, engelska ochmatematik. Ämnesprov i samma ämnen kan ocksåanvändas i slutet av årskurs 5 för att bedömaelevernas kunskapsutveckling. Dock är det inteobligatoriskt för skolorna att använda de nationellaproven för årskurs 5.Minst en gång varje termin skall läraren, elevenoch elevens vårdnadshavare ha utvecklingssamtal omelevens kunskapsutveckling och sociala utveckling.På begäran av elevens vårdnadshavare skall lärarensom ett komplement till utvecklingssamtalet lämnaskriftlig information om elevens skolgång. Sådaninformation får dock inte ha karaktären av betyg.Motioner och utskottets ställningstagandeFlera motioner tar upp frågor som rör betygen igrundskolan.Moderata samlingspartiet betonar i motion2000/01:Ub260 yrkande 2 att varje barns lärandestimuleras av individuell uppföljning avstudieresultaten. Individens insatser måstesynliggöras och uppmärksammas. anserdärför att betyg skall ges tidigare än i årskurs 8.Skriftliga omdömen skall ges senast i grundskolansårskurs 5 och för den som vill redan i årskurs 1. Imotion 2000/01:Ub282 yrkande 2 utvecklar Moderaternanärmare sin syn på betydelsen av en rak och tydligkommunikation mellan skolan och familjen om elevensresultat. Skolornas frihet att utforma egnainformationssystem bör enligt öka.Utöver kraven vad avser nationella betyg bör denenskilda skolan ges rätten att fritt utformaskriftliga omdömen på det sätt man själv önskar samtatt sätta betyg tidigare än i årskurs 8.Bestämmelserna om betyg m.m. igrundskoleförordningen bör förtydligas i denriktningen.Liknande synpunkter om tidiga betyg respektiveskriftliga omdömen samt om ökad frihet för skolornaatt utforma informationen om elevens resultat försfram i motion 2000/01:Ub206 (m) yrkandena 3 och 4.Motionären anser därutöver att eleven, närkunskapsmålet för har uppnåtts, skall fåett kvitto på detta i form av en grundexamen (yrk.5). Enligt motion 2000/01:Ub232 (m) kan man enkeltändra antalet betygssteg från tre till tio genom attta bort bokstavskombinationerna och i ställetutnyttja den underliggande sifferskala som i daganvänds till att räkna fram medelbetyg.Kristdemokraterna anser i motion 2000/01:Ub316 attmålrelaterade betyg bör ges i en sexgradig skala,senast fr.o.m. sjunde skolåret. Dessutom börskriftlig information om elevens kunskaper ochutveckling i förhållande till kravnivåerna iläroplanen utfärdas fr.o.m. femte skolåret (yrk.15). anser vidare att skolorna börvara skyldiga att utarbeta skriftliga omdömen omelev som lämnar utan betyg i ett ellerflera ämnen. Denna skyldighet skall gälla oavsett omeleven begär det eller inte (yrk. Också imotion 2000/01:Ub237 (kd) ställs krav på attbetygsskalan skall omfatta minst sex steg. Enligtmotion 2000/01:Ub256 (kd) kunde nuvarande betygsstegenkelt kompletteras med ett plus för starkt betygoch ett minus för svagt.Enligt i motion 2000/01:Ub239yrkande 5 bör regeringen ta initiativ till samtalmed riksdagspartierna för att nå en bredöverenskommelse om ett förändrat betygssystem igrundskolan. Utgångspunkten bör vara att betyg skallges tidigare och i fler steg än i dag.Folkpartiet framhåller i motion 2000/01:Ub225yrkande 5 att elever, föräldrar, skola ochskolpolitiker tidigare än i årskurs 8 bör få dentydliga signal om elevens kunskapsutveckling sombetyg innebär. I motionen föreslås att alla eleverskall få betyg från årskurs 6. Dessutom börbetygsskalan bli sexgradig. Enligt motionärerna ärdet inte tillräckligt med tre betygssteg för attvisa vilka kunskaper eleven har uppnått.En motsatt uppfattning om värdet av betyg framförsav i motion 2000/01:Ub276 yrkande 3.Motionärerna är övertygade om att betygen på flerapunkter påverkar undervisningen och elevernasutveckling negativt. De menar att betygen premierarfragmentariska kunskaper och korttids-inlärning,skapar hets i skolarbetet och förstärker en ojämlikmaktrelation i klassrummet. En betygsfri grundskolaskulle enligt dem gynna både elever och lärare.Motionärerna vill därför att hosregeringen begär förslag om hur en försöksverksamhetmed betygsfria grundskolor kan utformas.Skolket som ett växande problem i skolan tas upp imotioner från Moderata samlingspartiet respektiveFolkpartiet. anför i motion2000/01:Ub284 yrkande 3 att det är självklart attföräldrarna skall informeras om en elev är ogiltigtfrånvarande. De anser vidare att skolorna böråläggas skyldighet att informera föräldrar ochskolhuvudmän i ordnings- och uppförandefrågor.Folkpartiet vill i motion 2000/01:Ub225 yrkande 10att det skall vara möjligt att ange ogiltig frånvaropå terminsbetygen. I de tidigare skolåren skallföräldrarna i stället regelbundet få skriftliginformation om sina barns frånvaro från skolan.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena. Motsvarande motionsyrkanden harunder senare år avslagits avriksdagen på förslag av utskottet, senast ibetänkande 1999/2000:UbU15. Utskottet finner inteanledning att nu ändra sina tidigareställningstaganden.Skolverkets kvalitetsgranskningsnämnd har påregeringens uppdrag genomfört en nationellkvalitetsgranskning om betygssättningen i skolan.Resultatet av granskningen har redovisats i enrapport (nr 190). Med rapporten som grund harkvalitetsgranskningsnämnden i skrivelse tillregeringen lämnat sinasynpunkter på betygssättningen.