bet · GO01SoU13 · 2001-03-27 00:00:00 — Förslagetinnebär bl.a. att det nya förarbetsliv och socialvetenskap (FAS) övertar störredelen av Socialvetenskapliga forskningsrådetsforskningsmedel. godkände ävenvad regeringen förordat om den framtida inriktningenav den nya myndighetsorganisationen förforskningsfinansiering (prop. 2000/01:3, bet.2000/01:UbU6, rskr. 2000/01:98).Nationella folkhälsokommittén har i sittslutbetänkande Hälsa på lika villkor - nationellamål för folkhälsan (SOU 2000:91) som folkhälsomål 17angett "Långsiktig satsning på forskning,metodutveckling och utbildning". I betänkandetanförs bl.a. följande (s. 162 ff.)Folkhälsoforskningen har i vissa avseenden enrelativt stark position i jämfört med andraländer. Exempel på detta finner man inom t.ex.epidemiologisk forskning och forskning omarbetsmiljöer. finns det tydligteftersatta områden inom folkhälsoforskningen.- - -Det finns ett generellt stort behov av forskning omåtgärder för att påverka hälsoutvecklingen i olikagrupper av befolkningen. Det gäller såväl människorssociala och ekonomiska villkor som deras beteenden.Sådan forskning är särskilt angelägen eftersom denär en viktig grund för att få till ståndsystematiska metoder inom folkhälsoområdet, främstsådana som avser att påverka bestämningsfaktorernaför hälsa men också sådana som är användbara förutvärdering av åtgärder. Det är i det sammanhangetangeläget att bl.a. hälsoekonomisk forskning gesökat utrymme.Hälsoekonomin kan ge viktiga bidrag till attförklara varför individer och även organisationerfattar beslut på det sätt som de gör. Hälsoekonomerpekar här på incitamentens betydelse. Inomforskningsområdet ingår också bl.a.kostnadseffektivitetsbedömningar av åtgärder somavser att påverka hälsan i befolkningen. Sådanabedömningar kan tillsammans med epidemiologiskkunskap få stor betydelse som underlag för beslut omprioriteringar inom folkhälsoområdet.Det är av särskild vikt att få fram kunskap ommetoder som kan nå de personer som har de störstahälsoriskerna. Detta är särskilt angeläget då detfinns belägg för att traditionell hälsoinformation iförsta hand kommer mer hälsomässigt motiverade ochgynnade grupper till del.- - -I betänkande (SOU 2000:57)om Folkhälsoinstitu-tets nya roll i folkhälsoarbetetföreslås det att skall bli ettnationellt för metoder ochstrategier inom folkhälsoområdet. I uppdraget skallingå bl.a. att föra ut kunskap om metoder ochstrategier till lokala och regionala aktörer.Folkhälsoinstitutet skall även följa deninternationella och svenska folkhälsoforskningen. -- - instämmer i deredovisade förslagen om Folkhälsoinstitutetsframtida roll.Regeringen har till riksdagenöverlämnat en proposition, Statens folkhälsoinstitut- roll och uppgifter, prop. 2000/01:99, medanledning av betänkande.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin inställning attfolkhälsoinsatser skall ges hög prioritet. Förnärvarande pågår ett intensivt nationelltutvecklingsarbete på folkhälsoområdet. Framtidensfolkhälsoarbete kommer att påverkas av förslag till övergripandenationella folkhälsomål samt till strategier för hurmålen skall uppnås som kommittén presenterade i sittslutbetänkande och som nuremissbehandlas. I betänkandet presenteras ettheltäckande nationellt program för hur man kanfrämja hälsa och förebygga sjukdom och utjämna destora hälsoskillnader som finns i befolkningen.Utskottet utgår från att kommitténs förslag jämteremissinstansernas synpunkter kommer att vara ettviktigt underlag för regeringens kommande förslag påområdet. Även den Folkhälsorapport somSocialstyrelsen just överlämnat till regeringenkommer att påverka utformningen av politiken påområdet. Som utskottet tidigare anfört torde även deresultat som kommittén Välfärdsbokslut över kommer att presentera i sitt slutbetänkandehösten att ha betydelse för framtida insatserför att förbättra folkhälsan. Utskottet vill isammanhanget även framhålla betydelsen av attFolkhälsoinstitutet får en nyroll och nya uppgifter samt även det internationellaarbetet på området, inte minst inom WHO och EU.Regeringen har vidare aviserat att redan i höstensbudget föreslå bl.a. nya mål för folkhälsoområdet.Enligt utskottet har flera av de frågor som tas uppi motionsyrkandena berörts i slutbetänkande. Utskottet utgårfrån att dessa och liknande frågeställningar kommeratt behandlas i regeringens kommande förslag påfolkhälsoområdet. Utskottet anser, mot bakgrund avdet anförda, att inte bör ta någotinitiativ med anledning av motionerna 2000/01:So322(v) yrkande 1, 2000/01:So333 (s), 2000/01:So529 (m)yrkande 1 och 2000/01:So549 (fp) yrkandena 6, 12 och13. Motionerna avstyrks.Utskottet vidhåller sin inställning vad gällerfolkhälsoforskning. Nationella folkhälsokommitténhar angett långsiktig satsning på forskning m.m. påområdet som ett särskilt folkhälsomål (17) ochdärvid även understrukit vikten av att bl.a.hälsoekonomisk forskning ges ökat utrymme. Utskottetförutsätter att regeringen kommer att behandlafrågor om folkhälsoforskning i kommande förslag påfolkhälsoområdet med anledning av kommitténsslutbetänkande. Motion 2000/01:So549 (fp) yrkande 14avstyrks.Olika folkhälsoproblemMotionernaTvå motioner rör psykisk ohälsa m.m.I motion 2000/01:So471 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om psykisk ohälsa (yrkande 2).Motionärerna anför att vår höga materiellalevnadsstandard till trots rapporteras återkommandeom ökad psykisk ohälsa i befolkningen, särskiltbland ungdomar. Enligt motionärerna är dettaoroväckande och de anser att dessa larmrapportermåste tas på största allvar, varför regeringensnarast bör lägga fram förslag till åtgärder.I motion 2000/01:A277 av m.fl. (kd)begärs tillkännagivande om att stress böruppmärksammas i folkhälsoarbetet (yrkande 2).Motionärerna pekar på att den fysiska hälsan iSverige är god medan den psykiska hälsan tenderaratt försämras. Långvarig stress leder snabbt tillatt människor slits ned. Enligt motionärerna måstede immateriella värdena beaktas som viktigahälsofaktorer och ges ett större utrymme i detframtida folkhälsoarbetet.Tre motioner rör självmordspreventionI motion 2000/01:So471 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om förebyggande av självmord ochatt Nationella rådets program bör få nationellstatus (yrkande 4). Motionären anför att självmordär den vanligaste dödsorsaken i åldersgruppen 15-44år. Enligt motionärerna är tendensen med ökadpsykisk ohälsa bland ungdomar oroande och böruppmärksammas.I motion 2000/01:So370 av m.fl.(mp) begärs tillkännagivande att etthandlingsprogram för att förebygga suicid tas fram(yrkande 1). Motionärerna anför att suicid är ettallvarligt samhällsproblem som förutom alltmänskligt lidande orsakar samhället stora ekonomiskakostnader.I motion 2000/01:So396 av () begärstillkännagivande om en nollvision vad gällersjälvmord. Motionären anför att samhället under desenaste decennierna på ett mer övergripande sättintresserat sig för hur självmord skall kunnaförebyggas. För att gå vidare i detta arbete behövs,enligt motionären, en systematisk genomgång av varjesjälvmord för att få erfarenheter om vad som leddefram till självmordet.Elva motioner rör skadliga ljudnivåer m.m.I motion 2000/01:So432 av m.fl. (mp,v, kd, c, fp) begärs tillkännagivande att en laginförs som anger högsta tillåtna ljudnivå påoffentliga platser, att personer som sköterljudanläggningar skall genomgå utbildning för att fåtillstånd samt att tillståndsmyndigheten fårbemyndigande att vidta sanktioner mot överträdelse(yrkandena 1-3). Motionärerna anför att modernaljudanläggningar på diskotek, i motionshallar, vidmusikevenemang, i biosalonger och vid andraoffentliga tillställningar verkar med så högaljudnivåer att ett stort antal personers hörselorganskadas för resten av livet. Hörselskador uppkomna påfritiden ökar och ungdomar är en högriskgrupp,eftersom de ofta vistas i offentliga miljöer därljudstyrkan är hög. De har heller inte tillräckligkunskap om hur känsliga våra hörselorgan är.Skadorna skulle inte uppkomma om ljudnivåerna höllsinom de rekommendationer som finns, men som inteefterföljs av de ansvariga arrangörerna. Det viktigaär att sänka ljudnivåerna, öka kunskapen omskadorna, utföra kontroller och införa sanktionerför dem som inte följer bestämmelserna. Även imotionerna 2000/01:So275 av (),2000/01:So334 av (), 2000/01:So340av (), 2000/01:So380 av LennartKollmats (fp) och 2000/01:So535 av () begärs tillkännagivanden som innefattar krav pålagstiftning om gränsvärden för ljudnivåer ioffentliga lokaler m.m.I motion 2000/01:So549 (fp) av . (fp) begärs tillkännagivande om åtgärder motbuller (yrkande 10). Motionärerna anför att ungefärvar tionde person lider av hörselskada. Det ärviktigt att minska bullerstörningarna så attljudnivåerna sänks och färre människor utsätts förbuller. Enligt motionärerna bör Folkhälsoinstitutetfå i uppdrag att utveckla åtgärdsprogram motbullerstörningar i samarbete med berördasamhällssektorer som skolan, Trafiksäkerhetsverketm.fl.I motion 2000/01:Sf274 av m.fl.(mp) begärs tillkännagivande om barn ochhörselproblem (yrkande 25). Motionärerna anför att idagens samhälle får barn sällan vila sin hörsel. Omantalet skador på barns och ungdomars hörsel harökat vet ingen , för tillgången på bramätmetoder är begränsad och tillförlitlig statistiksaknas.I motion 2000/01:So310 av ()begärs tillkännagivande om nödvändigheten avskyndsamma åtgärder beträffande allvarliga buller-skador. Motionären anför att tinnitus, också kallatöronsus, anses drabba avbefolkningen. De risker för försämrad hörsel somföreligger i vårt moderna "ljudstarka" samhällemåste uppmärksammas.I motion 2000/01:So228 av () begärstillkännagivande om att vidta ökade åtgärder för attytterligare förbättra informationen om buller,bullerskador och tinnitus (yrkande 1). Vidare yrkastillkännagivande om en undersökning av hur man kankomma åt problemet med tinnitus mer specifikt ochhur problemen skall åtgärdas (yrkande 2).Motionären anför att allmänna rådom buller och höga ljudnivåer varit i bruk i någraår. Någon utvärdering har ännu inte gjorts, menregeringen har givit myndigheter som hartillsynsvägledningsansvar enligt iuppdrag att göra en utvärdering av hurbestämmelserna tillämpas. Inom ramen för dennautvärdering skall under detta årockså påbörja en undersökning av hur miljöbalkensbestämmelser beträffande hälsoskydd tillämpas.I motion 2000/01:So465 av och (båda s) begärs tillkännagivande om viktenav en översyn av reglerna vad gäller ljudnivån iallmänna lokaler. Motionärerna anför att gällanderegler rörande högsta tillåtna decibeltal bryts ochen högre volym än den tillåtna har blivit mer regelän undantag.Tre motioner rör allergipreventionI motion 2000/01:So471 av m.fl. (kd) begärsatt regeringen tillsätter en utredning om allergi(yrkande 5). Enligt motionärerna är skola ochförskola områden där det förekommer storaallergiproblem. Antalet elever med allergiskaproblem har fördubblats under de senaste 20 åren.I motion 2000/01:Sf274 av m.fl.(mp) begärs tillkännagivande om utbildning av mödra-och barnavårdens personal i allergiprevention(yrkande 23). Mödra- och barnhälsovårdens personalbör, enligt motionärerna, få en starkare roll ochutbildning när det gäller möjligheter tillallergiprevention och metoder för att få föräldraratt sluta röka, skapa bra boendemiljö och handlalivsmedel och andra produkter som är så bra sommöjligt i allergihänseende. Ett i stort likalydandeyrkande framställs i motion 2000/01:Bo520 av ThomasJulin m.fl. (mp) yrkande 4.Tre motioner rör fysisk aktivitetI motion 2000/01:So529 av och (båda m) begärs tillkännagivande omden positiva effekt som fysisk aktivitet innebär förbåde kropp och själ (yrkande 3). Motionärerna anföratt fysisk aktivitet och rätt kost ger snabbapositiva effekter för individens självuppfattning,välbefinnande och därmed självförtroende, något somger hälsospiraler. Motionärerna anser vidare att detbehövs mer forskning inom en rad olika områden sombiomedicinska effekter av fysisk aktivitet och dessbetydelse för inlärning, elevers kroppsuppfattningsamt integrering av fysisk aktivitet med andraskolämnen m.fl. områden. Det som motionärerna anserviktigast, en ny attityd till hälsa, innebär att denenskilde kan påverka sitt hälsoläge genom egnaaktiviteter och handlingar och är ett första stegmot ett nytt och mer hälsoinriktat beteende.I motion 2000/01:Ub806 av m.fl. (mp)begärs tillkännagivande om sambandet mellan barnsoch ungdomars ökade vikt och minskningen avidrottsutövandet (yrkande 5).I motion 2000/01:So295 av () begärstillkännagivande om att Folkhälsoinstitutetsnuvarande uppdrag blir början på ett långsiktigtförändringsarbete för att främja hälsa och förebyggasjukdom genom ökad fysisk aktivitet. Det är enligtmotionären viktigt att arbeteunder blir långsiktigt.Två motioner rör kost m.m.I motion 2000/01:So529 av ochCristina Husmark (båda m) begärstillkännagivande om kost och risken för sjuklighet och folkhälsoutvecklingen på (yrkande 2). Motionärerna anför att allt vi äterpåverkar oss och vårt immunsystem, något som alltfärre verkar känna till. Begrepp som Street food,Take away och snabbmat är allmänt accepterade i vårmatkultur . Det har blivit en livsstil somallvarligt kan komma att skada vår hälsa.I motion 2000/01:So297 av m.fl. (c)begärs tillkännagivande om att hela samhället ochsärskilt familjen, skolan och fritidsverksamhetenhar viktiga uppgifter i arbetet med att förebyggaätstörningar (yrkande 1). Motionärerna anför att denviktigaste förebyggande åtgärden mot ätstörningar äratt stärka självkänslan. Vidare begärstillkännagivande om att idrottsrörelsen skall kännaett starkt stöd från samhället i sitt arbete motanorexi och i sina ansträngningar att intensifierainformation om vikten av att äta rätt och de riskersom finns om detta inte följs (yrkande 2). Slutligenyrkas tillkännagivande om att vården behöver flerspecialister för att kunna ge dem som drabbas avätstörningssjukdomar en adekvat vård (yrkande 3).Tre motioner rör insatser mot olika sjukdomarI motion 2000/01:So471 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om migrän (yrkande 3). Motionärernaanser att migrän bör tas upp i det nationellafolkhälsoprogrammet. Vidare begärs tillkännagivandeom elöverkänslighet (yrkande 7). Motionärerna anseratt problemet med elöverkänslighet bör kartläggasytterligare. Forskningen på området måste följas såatt nödvändiga åtgärder kan vidtas.I motion 2000/01:So265 av ochElizabeth (båda m) begärs tillkännagivandeom förebyggande åtgärder mot osteoporos. Enligtmotionärerna borde man nu med alla medel förhindraatt fler och fler utsätts för det lidande och defunktionsnedsättningar med stora behov av hjälp, sombenskörhetsfrakturer medför. Motionärerna anser kan underlåta att på allvar satsa pådet förebyggande arbetet, i första hand för barn ochungdom, och på att inom vårdsektorn diagnostiseraoch behandla sjukdomen.I motion 2000/01:So391 av och () yrkas tillkännagivande om vikten av attBVC erbjuder nyblivna föräldrars barn vaccinationmot tuberkulos och om vikten av att informera ombetydelsen av vaccination mot tuberkulos (yrkandena1 och 2). Motionärerna anför att WHO haruppmärksammat världens alla regeringar på att intenonchalera hotet om en världsomfattandetuberkulosepidemi. Spridningen av TBC har stannat avefter förebyggande åtgärder i . I Sverigehar rapporterats igenomsnitt 550 nya fall av aktiv tuberkulos per år.Nya faktorer, som ökat resande, invandring,fritidsvanor och inte minst aggressivaretuberkulosbakterier, måste också vägas in när manbedömer smittorisken och smittvägarna i framtiden.Tre motioner rör övriga folkhälsofrågorI motion 2000/01:So322 av m.fl. (v)begärs att regeringen tillsätter en utredning meduppgift att se över betydelsen av arbetstidens längdoch förläggning för folkhälsan (yrkande 4).Motionärerna framhåller att de hälsoproblem somframför allt tycks öka och som är mycket oroande ärden negativa stressen. Denna stress har sin grund ikänslor av maktlöshet över den egna situationen.I motion 2000/01:So387 av ()begärs tillkännagivande om införande av ettnationellt förbud mot tomgångskörning och om ökademöjligheter att beivra överträdelser avtomgångsförbudet (yrkandena 1 och 2). Motionärenanför att diskussioner har förekommit om detberättigade i kommunala förbud mot tomgångskörning.Om tekniska skäl skulle överväga för en ändring ärdet lämpligt att sådana utredningar görs och beslutfattas på statlig nivå.I motion 2000/01:So408 av ()begärs tillkännagivande om behovet av en studie avde miljörelaterade sjukdomarna och deras utbredningi landet.Bakgrund m.m.Regeringen har i budgetpropositionen (2000/01:1,utg.omr. 9) under politikområdet Folkhälsa redogjortför de statliga insatserna på området (avsnitt4.5.1). Härvid anförs under rubriken inom politikområdet bl.a. följande (s. ).Ett av de hälsoproblem som ökar bland befolkningenär allergier, vilka drabbar främst barn och unga.Varannan person har under sinuppväxt haft problem med allergier eller annanöverkänslighet. har under 1999haft i uppdrag av regeringen att utveckla metoderför att bättre nå föräldrar med information i bl.a.allergiförebyggande syfte. Som ett led i dettaarbete har institutet bl.a. redovisat enkartläggning av hur allergiprevention bedrivs inombarnhälsovården samt en projektplan för hurfortsatta vetenskapliga konsensusarbeten ochmetodutvecklingsprojekt kommer att bedrivas.Behovet av att öka kunskapen och förståelsen ominomhusmiljöns betydelse för en hållbar miljö- ochhälsoutveckling, däribland förekomsten av allergier,låg bakom ett tjugotal myndigheters och byggsektornsgemensamma satsning på . Inomramen för innemiljöåret har ochBoverket haft ett gemensamt uppdrag att tillsammansmed andra berörda myndigheter och organisationerinitiera aktiviteter med inriktning påinomhusmiljöer där barn och ungdomar vistas.- - -Bra matvanor och tillgång till säker ochnäringsriktig mat är viktiga förutsättningar för engod hälsa. Med utgångspunkt i den nationellahandlingsplan för nutrition som fastställdes avregeringen har och i samråd med berörda myndigheter ochorganisationer tagit fram ett dokument, Nationellamål och strategier för nutrition 1999-2004.Dokumentet anger inriktning och ansvar förnutritionsarbetet i och syftar till attfungera som en vägledning för alla aktörer i detregionala och lokala arbetet med kost och hälsa.Dessutom har arbetat fram en nyrekommendation gällande intag av frukt och grönsakeroch arbetar med att ta framstrategier för att öka konsumtionen av frukt ochgrönt.Tillförlitliga och representativa data om kost ochfysisk aktivitet i befolkningen saknas i dag.Folkhälsoinstitutet har tillsammans medEpidemiologiskt Centrum och inlettett arbete med att utveckla enkätfrågor omlevnadsvanor inom området.År 1998 tog på regeringensuppdrag fram ett underlag angående fysisk aktivitet.Slutsatserna presenterades i rapporten - för nytta och nöje. Som ett led i dennasatsning har planerat attgenomföra ett fysiskt aktivitetsår 2001. Projektethar fått namnet "Sätt i rörelse 2001".- - -Regeringen har vidare i budgetpropositionen (prop.2000/01:1) under rubriken analys och slutsatser(avsnitt 4.6.2.) anfört bl.a. följande (s. 53 ff.).En negativ tendens är att psykiska ochpsykosomatiska besvär ökar, t.ex. nervositet, oro,ångest, sömnbesvär, särskilt hos unga kvinnor medlåg utbildning och hos barn och ungdomar. Denmentala ohälsan är ett växande folkhälsoproblem hosframför allt barn och ungdomar, där självmord är enbetydande dödsorsak. Den ohälsorelaterade stressenframstår även allt tydligare som en av de viktigasteriskfaktorerna för ohälsa, både i allmänhet och iarbetslivet. Ett allvarligt tecken är t.ex. ökningenav stressrelaterade arbetsolyckor för kvinnor ikommunal och landstingskommunal sektor. Det ärframöver viktigt att se hur arbetsplatsen somhälsofrämjande arena skall kunna utnyttjas för attpå så sätt kunna minska skillnader i ohälsa mellanolika grupper i samhället.En annan iakttagelse är att sociala skillnader ihälsa mellan sociala klasser inte tycks förändrasutan ligger kvar på nivåer som återfinns i mångaandra europeiska länder.Allergier och övervikt är andra hälsoproblem somökar i omfattning. Nästan tre miljoner människor iSverige har eller har haft någon form av allergieller annan överkänslighet. Det syns ingen sjunkandetrend i förekomst av allergi och annanöverkänslighet. Detsamma gäller i den övrigavästvärlden. pågår ett arbete med ennationell handlingsplan mot allergi under ledning avFolkhälsoinstitutet. Arbetet med att förebyggaallergi och annan överkänslighet måste intensifierasgenom miljöåtgärder och ökad information till bl.a.föräldrar och personal inom verksamheter som vändersig till barn.När det gäller kraftig övervikt har den nu blivitså vanlig att man räknar med att avbefolkningen, dvs. en halv miljon vuxna, hör tillriskgruppen. Det är särskilt anmärkningsvärt attandelen överviktiga ökar bland barn och ungdomar.Övervikt är dessutom vanligare bland arbetare änbland tjänstemän. Regeringen har för 2000 och 2001beviljat till landstingen förinsatser mot övervikt.Under 1980- och 1990-talen har det skettförändringar som påverkat smittskyddssituationen iSverige. Människors alltmer omfattande resande, denökade invandringen och handeln med livsmedel medföratt den epidemiologiska utvecklingen såvälnationellt som i omvärlden måste följas med stornoggrannhet. Infektionssjukdomar som blossar upp ien del av världen har en mycket störrespridningspotential . I ochBaltikum finns det uppenbara riskermed de totalresistenta tuberkulosbakterier somuppträder.I syfte att ytterligare förbättra smittskyddet ilandet avser regeringen att utarbeta en propositionmed ett förslag till ny smittskyddslag. Underlagetför propositionen utgör den utvärdering av detsvenska smittskyddet med tonvikt på smittskyddslagenoch övriga författningar som finns iSmittskyddskommitténs slutbetänkande Smittskydd,samhälle och individ (SOU 1999:51). Ismittskyddspropositionen kommer även problemen medvårdrelaterade infektioner att hanteras.- - -I samband med Nationella folkhälsokommitténsslutbetänkande har regeringen för avsikt att påbörjaett utvecklingsarbete inom folkhälsoområdet för attpå så sätt förbättra förutsättningarna förfolkhälsoarbetet i landet. I detta utvecklingsarbetekommer att ingå att ta ställning till vilka mål ochområden som bör prioriteras samtäven förbättra regeringens möjligheter att följa uppoch utvärdera folkhälsoområdet. kommer, efter dess ombildningden , att ha en viktig uppgift att fyllai detta utvecklingsarbete. - - - Regeringensutvecklingsarbete, med utgångspunkt i arbete samt Folkhälsoinstitutetsnya roll, bör vara att få ett bättre beslutsunderlagi syfte att förbättra folkhälsan i landet ochsärskilt när det gäller hälsan för de grupper isamhället som är mest utsatta ur folkhälsosynpunkt.Socialutskottet har i betänkandet 1999/2000:SoU7Folkhälsofrågor m.m., till vilket hänvisas, senastbehandlat frågor om olika folkhälsoproblem (s. 23f.). Utskottet anförde bl.a. följande.Utskottet delar motionärernas oro när det gällerskadliga ljudnivåer. Den moderna ljudmiljön är iflera avseenden inte sund och innebär risker inteminst för unga människor att drabbas av olika formerav hörselskador. Utskottet anser att det krävsåtgärder på samhällets alla nivåer för atttillförsäkra människor skydd mot olikabullerstörningar. Detta ligger också i linje med denhandlingsplan mot buller som antogs av riksdagen1994. Både behandlar för närvarandebullerfrågan ur ett folkhälsoperspektiv. bör inte föregripa kommittéernaskommande förslag på området. Utskottet erinrar omvad som sagts om skadliga ljudnivåerinomhus och kommunernas möjlighet att agera enligtmiljöbalken. För att bemästra problemen med alltförhöga ljudnivåer är det av stor vikt att bullerfråganges prioritet i det lokala miljöskyddsarbetet.Socialstyrelsens råd m.m. på området är avsedda attanvändas som hjälp av bl.a. kommuner i arbetet medatt minska effekten av olika typer av bullerinomhus. har som tillsynsmyndighetenligt också att följa upp kommunernasmiljöskyddsarbete bl.a. när det gäller störandeljud.