bet · GP01NU3 · 2001-11-20 00:00:00 — Regeringen har också för avsikt - som ettled i denna uppföljning - att intensifieraomställningsarbetet om det visar sig att villkorenriskerar att inte bli uppfyllda före utgången av år2003. Det uttalas också från regeringens sida attambitionen är att säkra en fortsatt bred politiskmajoritet för en stabil och långsiktig energipolitikoch att söka en aktiv dialog med företrädare förindustrin. Utskottet ser naturligtvis positivt pådetta och instämmer med regeringen att enighet ochlångsiktighet i energipolitiken är av stort värdeför industrins utveckling i vårt land.Regeringen stöder sitt ställningstagande tillfrågan om en stängning av på en samladanalys av de faktorer - effektbalansen,kraftbortfall, miljö och klimat - som ingår i destipulerade villkoren för en avstängning. Häri ingårbedömningar av en situation med såväl extremvinterkyla som torrår. Utskottet anser att denförsiktighetslinje som regeringen valt är klok, ochatt det är helt i enlighet med riktlinjeratt se till att villkoren med säkerhet är uppfylldainnan ett så pass genomgripande beslut som attstänga av en kärnkraftsreaktor fattas. uppfattning vore det ansvarslöst attfatta ett sådant beslut innan visshet finns om attvillkoren är uppfyllda och sålunda enbart baserat påosäkra förhoppningar. En sådan energipolitik kaninte föras i ett så energiberoende land som Sverige.Detta är också bakgrunden till att utskottet intekan ställa sig bakom de motioner som väckts avföreträdare för , ochMiljöpartiet om avställningen av den andra reaktorni . I dessa motioner förespråkas attdenna reaktor skall stängas , men medvissa nyansskillnader vad gäller den exaktatidpunkten. Den gemensamma linjen i motionerna äratt en stängning skall visa att statsmakterna menarallvar med energiomställningen och att en stängningkommer att skapa incitament för marknadens aktöreratt arbeta med energieffektivisering. uppfattning bygger en sådan politik merpå tro och mindre på hänsynstagande tilltillgängligt faktaunderlag. Utskottet vill erinra omatt utvärderingarna har visat att arbetet medenergieffektivisering är mycket svårt och måstebedrivas konsekvent och långsiktigt, ofta i närasamarbete mellan staten och näringslivet. Desamhällsekonomiska kostnaderna av ett sådant beslutsom motionärerna förordar skulle riskera att bliutomordentligt höga och skulle kunna äventyra denmedverkan från näringslivet som är nödvändig för attomställningsarbetet skall lyckas.Med hänvisning till vad som anförts avstyrkernäringsutskottet samtliga här aktuellamotionsyrkanden.Anslag m.m. inom utgiftsområde 21EnergiUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna de av regeringenföreslagna anslagen för inomutgiftsområde 21 Energi och avslå samtligamotionsyrkanden.InledningRegeringens förslag i budgetpropositionen tillanslag under utgiftsområde 21 redovisas i bilaga 3.I budgetpropositionen sägs att utfallet för år2000 påverkades av flera faktorer. Intresset harvarit stort för investeringsstöden för elproduktionfrån förnybara energikällor sedan detenergipolitiska programmet påbörjades år 1998.Utgifterna har hållits nere, främstberoende på de utgiftsbegränsningar som fanns underutgiftsområdet . Det har ocksåtagit att initiera de energipolitiskaåtgärderna som sträcker sig fram t.o.m. . Debegränsade utgifterna beror även på att deursprungliga insatserna för elminskande åtgärdertillfälligt avbröts i april 1999.Prognosen för i budgetpropositionenavspeglar fortsatt höga utgifter förinvesteringsstöden för elproduktion från förnybaraenergikällor, liksom för skyddet för småskaligelproduktion. Utgifterna för elminskande åtgärder ärdock fortfarande relativt små, vilket beror på attreviderade förordningar för konvertering tillfjärrvärme eller enskild uppvärmning trädde i kraftförst . I propositionen sägs attintresset för de nya investeringsstöden förkonvertering är stort. När det gäller den merlångsiktiga delen av det energipolitiska programmetmeddelas i propositionen att efterfrågan generelltsett är hög. Regeringen förväntar sig dock attutnyttjandet av anslaget för introduktion av nyenergiteknik kommer att ske fullt ut först under densenare delen av programperioden. Vidare är detregeringens bedömning att anslagna resurser förvissa kostnader för att avveckla en reaktor iBarsebäcksverket inte är tillräckliga för år 2001.Totalt sett minskar de anslagna resurserna inomenergiområdet något ,främst därför att de kortsiktiga åtgärdernasuccessivt trappas ner för att upphöra vid utgångenav . Vidare upphör anslag (35:9)Täckande av förluster i anledning av statligagarantier inom energiområdet vid utgången av år2001, vilket dock endast påverkar ramen förutgiftsområdet i en mindre omfattning. Dessagarantier för berörda bolag hanteras redan ienlighet med den nya garantimodellen, som beskrivs i2001 års reviderade finansplan under avsnitt 7.2Statliga garantier (prop. 2001/02:1 volym 1, s.171).Av budgetpropositionen framgår att den tydligasteminskningen av anslagna resurser uppstår mellan åren2002 och 2003, då ramen för utgiftsområdet minskarmed . Det beror främst påatt de energipolitiska åtgärderna på kort siktupphör vid utgången av . Regeringen avser medanledning av detta att återkomma till i enenergipolitisk proposition . Även anslagetför energiforskningen minskar något mellan åren 2002och 2003 beroende på att anslagsnivån tillfälligtvisminskades för att åter höjas åren 2001och 2002. De beräknade anslagsnivåerna förenergiforskningen stämmerenligt regeringens uppfattning överens med 1997 årsenergipolitiska beslut.I det följande redovisas regeringens förslag tillolika anslag inom utgiftsområdet och motsvarandeförslag i aktuella motioner. Därefter redovisasutskottets ställningstagande samlat i ett avslutandeavsnitt.Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader(35:1)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 127,7miljoner kronor.Anslaget är avsett för att finansieraEnergimyndighetens förvaltningskostnader. I dessakostnader ingår även nätmyndighetens verksamhet.Uppbyggnadskostnaderna för utlokaliseringen avmyndigheten, vilken skedde , harsuccessivt minskat . Energimyndighetenfinansierar sina kostnader för uppföljning ochutvärdering av de energipolitiska programmen genomde s.k. programanknutna kostnaderna som belastaranslagen för de olika åtgärderna inom detenergipolitiska programmet. Prognosen för dessaprogramanknutna kostnader uppgår till drygt 30miljoner kronor för år 2001.Regeringen bedömer att harförvaltat sin verksamhet på ett kostnadseffektivtsätt. Regeringen avser att återkomma till riksdageni fråga om myndighetens framtida uppgifter ochresurser i samband med att eventuella nya åtgärderpresenteras i en energipolitisk proposition våren2002.MotionernaI motion 2001/02:N350 (m) hänvisas till attmotionärerna föreslår omfattande neddragningar avanslagen kopplade till omställningsprogrammet. Somen följd av dessa neddragningar kanEnergimyndighetens administrativa kostnader minskas,sägs det. Förslaget i motionen är därför attEnergimyndighetens förvaltningsanslag minskas med 42miljoner kronor jämfört med regeringens förslag.Resursförbrukningen inom utgiftsområdet är lägreän förväntat, påtalas det i motion 2001/02:N371(kd). Resursutnyttjandet inom teknikupphandling avenergieffektiv teknik har exempelvis varit lågtmedan intresset för vindkraften är mycket stort,skriver motionärerna. I motionen konstateras det attår 2002 är för de kortsiktigaåtgärderna, och enligt motionärerna leder detta tillatt regeringen nu anslår stora belopp föravslutningen av programmet. I motionen uttalas attKristdemokraterna är tveksamma till att de anslagnamedlen kommer att efterfrågas och kunna förbrukas,och därför kan en besparing på 6 miljoner kronorgenomföras på anslaget.I motionerna 2001/02:Fi294 (fp), 2001/02:MJ521(fp) och 2001/02:N367 (fp) föreslås en besparing påanslaget med . Skälet förbesparingen - som också gäller övriga anslag inomdet energipolitiska omställningsprogrammet - är attpartiet anser att på nytt skall tas idrift. Staten kan då undgå kostnader föravvecklingen som större delen avåtgärdsprogrammen inom energiområdet kan slopas. Imotionen erinras också om att partiet önskar attmedel - - avsätts för stöd tillenergisäkerhet i Östeuropa.Bidrag för att minska elanvändning (35:2)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 251miljoner kronor.Anslaget avser främst bidrag till investeringar ikonvertering av elvärme till fjärrvärme ellerenskild uppvärmning. Inom anslaget finns även ettstöd till investering i solvärme samt ett stöd tillutbyggnad av fjärrvärmenätet.Regeringen anför att det kraftiga anslagssparandethar uppkommit genom att de ursprungliga åtgärdernaför att minska elanvändningen stoppades den 20 april1999 för revidering av utformningen. Prognosen förår 2001 är lägre än anslaget belopp för året dåreviderade förordningar för konvertering tillfjärrvärme eller enskild uppvärmning trädde i kraftförst . Intresset för de nyainvesteringsstöden rapporteras dock vara stort.MotionernaI motion 2001/02:N350 (m) anförs attenergieffektiviseringar fortlöpande kan genomföraspå elmarknaden utan statlig inblandning. Mot dennabakgrund anser motionärerna att inga medel skallföras upp på anslaget.Som tidigare nämnts ställer sig Kristdemokraternatveksamma till att de anslagna medlen inomomställningsprogrammet kommer att efterfrågas, och imotion 2001/02:N371 (kd) föreslås en besparing pådetta anslag med 6 miljoner kronor.I ekonomisk-politiska motion2001/02:Fi294 och i motionerna 2001/02:MJ521 (fp)och 2001/02:N367 (fp) yrkas - med hänvisning tilltidigare redovisade skäl - avslag på helaanslagsbeloppet.Bidrag till investeringar i elproduktion frånförnybara energikällor (35:3)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 168miljoner kronor.Anslaget avser bidrag till investeringar ibiobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk ochsmåskalig vattenkraft samt för utveckling ochprovning av ett upphandlingsförfarande för ny teknikför elproduktion med förnybara energislag.I propositionen föreslår regeringen att denekonomiska planeringsram som regeringen föreslog isamband med energipolitiska beslut ändrasgenom att den föreskrivna uppdelningen av deekonomiska resurserna mellan stöd till vindkraftverkoch småskaliga vattenkraftverk upphör att gälla.Sammantaget med vissa andra åtgärder innebär det attregeringen räknar med att disponera om 75 miljonerkronor inom anslaget som kan gynna utbyggnaden avfrämst vindkraft . Från den 1 januari2002 skall bidraget till investeringar ivindkraftverk och småskaliga vattenkraftverk uppgåtill av investeringskostnaden. Vidare anserregeringen att den nuvarande 15-procentigabidragsnivån kan sänkas utan att intresset förinvesteringar i vindkraft och småskalig vattenkraftminskar. Bidrag för vindkraft och småskaligvattenkraft bör, anför regeringen, reduceras till av investeringskostnaden för de ansökningar sombeviljas efter . Regeringensuppfattning är att vindkraften är kraftigtöverkompenserad i förhållande till övriga kraftslagunder anslaget.MotionernaModerata samlingspartiet anser att såväl särskildaproduktionsskatter som subventioner bör tas bort,uttalas det i motion 2001/02:N350 (m). Mot dennabakgrund anser motionärerna att inga medel skallföras upp på anslaget.I ekonomisk-politiska motion2001/02:Fi294 och i motionerna 2001/02:MJ521 (fp)och 2001/02:N367 (fp) yrkas - med hänvisning tilltidigare redovisade skäl - avslag på helaanslagsbeloppet.Åtgärder för effektivare energianvändning(35:4)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 115miljoner kronor.Anslaget avser bidrag för informations- ochutbildningsinsatser för energianvändning ochenergieffektivisering, liksom för teknikupphandlingför att utveckla och introducera energieffektivteknik på marknaden. Utfallet för år 2000överensstämde i stort med anslagna resurser.Prognosen för är lägre än anvisat beloppdärför att intresset är lågt för de åtgärder somryms i förordningen (1999:344) om statligt bidragtill teknikupphandling av energieffektiv teknik ochny energiteknik.MotionernaEnligt förslag i motion 2000/01:N361 (m) skall ingamedel föras upp på anslaget.I motion 2001/02:N371 (kd) föreslås att anslagetminskas med . Motionärerna menaratt det är osannolikt att hela anslaget på 115miljoner kan nyttjas på ett effektivt ochverkningsfullt sätt. Det uttalas också atttilläggsisoleringens betydelse inte har fåtttillräcklig uppmärksamhet i det energipolitiskaprogrammet. I stället bör frågan omstimulansåtgärder för tilläggsisolering påmotsvarande sätt som gäller för konvertering frånelvärme till annan uppvärmning prövas.I ekonomisk-politiska motion2001/02:Fi294 och i motionerna 2001/02:MJ521 (fp)och 2001/02:N367 (fp) yrkas - med hänvisning tilltidigare redovisade skäl - avslag på helaanslagsbeloppet.Energiforskning (35:5)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 466,3miljoner kronor.Anslaget används för att finansiera forsknings- ochutvecklingsinsatser på energiområdet. Det omfattandeanslagssparandet beror, enligt regeringen, till stordel på de utgiftsbegränsningar som fanns underanslaget . En stor del avanslagssparandet är uppbundet av redanfattade beslut. Prognosen för är ett utslagav att verksamheten successivt har ökat.Regeringen föreslår även att bemyndigandet omekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till827 för åren 2003-2006.MotionernaI motion 2001/02:N350 (m) uttalas attenergiforskningen skall vara långsiktig och intevara direkt relaterad till regeringens kortsiktigaenergipolitik. Energiforskningen är viktig och börpå sikt öka, sägs det. Motionärerna anser dock attforskningsinsatserna avseende etanolproduktion frånskogsråvara bör lyftas urenergiforskningsprogrammet. Motionärerna vill därföratt anslaget minskas med jämförtmed regeringens förslag.I motion 2001/02:N304 (c) sägs det att ett utökatsamarbete med svensk fordonsindustri kringutvecklingen av mer miljövänliga och energieffektivafordon inte får gå ut över statens anslag tillforskning och utveckling inom energiområdet. För attmotverka en sådan nedskärning vill motionärernatillföra, , 100 miljoner kronortill anslaget.Skogen är en viktig resurs i arbetet med attställa om till ett ekologiskt hållbartsamhälle, heter det i motion 2001/02:MJ339 (c).Motionärerna vill understryka att det finns en storpotential till energiutvinning ur den svenskaskogen. Det är, lyder budskapet, av yttersta viktatt forskningen om energi- ochdrivmedelsframställning ur skogsråvara fortsätter.I ekonomisk-politiska motion2001/02:Fi294 och i motionerna 2001/02:MJ521 (fp)och 2001/02:N367 (fp) föreslås - med hänvisning tilltidigare redovisade skäl - en besparing på anslagetmed 150 miljoner kronor.Vissa kompletterande uppgifterEnergimyndigheten finansierar ett forsknings- ochutvecklingsprogram för framställning av etanol urträråvaror. Etanolen används inom transportsektornför fordonsdrift. Programmet omfattar grundläggandeforskningsfrågor, teknikutveckling och arbeten ipilotskala. Som ett resultat av en teknikupphandlingkommer ca 4 000 bränsleflexibla bilar att levererastill den svenska marknaden med start hösten 2001.Totalt satsas påEtanolprogrammet som pågår . Enansökningsomgång avslutades i september 2001.Energimyndigheten undersöker också behovet avytterligare forskningsprogram inom områdetproduktion av alternativa drivmedel. Aktuellaområden är biogas, biologiskt baseradedrivmedelskomponenter för blandning i dieselolja ochbensin samt drivmedel framställda från förgasadbioråvara.Energiteknikstöd (35:6)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 130miljoner kronor.Anslaget används för att främja utvecklingen av nyenergiteknik genom stöd till forskning ochutveckling inom enskilda projekt eller program.Regeringen föreslår att anslagsbeloppet uppgår till130 för åren 2002, 2003 respektive2004.Regeringen föreslår även att bemyndigandet omekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till385 för åren 2003-2006.MotionernaI motion 2001/02:N350 (m) understryks att utvecklingav ny energiteknik är angeläget. Dock finnermotionärerna det inte rimligt att anslaget skallomfatta verksamheter kopplade till de regionalatillväxtavtalen. I motionen yrkas därför attanslaget minskas med jämfört medregeringens förslag.Som tidigare nämnts ställer sig Kristdemokraternatveksamma till att de anslagna medlen inomomställningsprogrammet kommer att efterfrågas, och imotion 2001/02:N371 (kd) föreslås en besparing pådetta anslag med 30 miljoner kronor.I ekonomisk-politiska motion2001/02:Fi294 och i motionerna 2001/02:MJ521 (fp)och 2001/02:N367 (fp) yrkas - med hänvisning tilltidigare redovisade skäl - avslag på helaanslagsbeloppet.Introduktion av ny energiteknik (35:7)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 230miljoner kronor.Anslaget avser bidrag för att främja utvecklingen avteknik som baserar sig på förnybara energislag ocheffektiv energianvändning i industriella processer iförsöks- eller fullskaleanläggningar. Utfallet förår 2000 var lägre än anslagnaresurser för budgetåret. Därtill finns ett stortackumulerat anslagssparande. Det lågautfallet beror till stor del på de långa tider somkrävs för att initiera projekt av den karaktär somstöds inom ramen för anslaget.Regeringen föreslår - förutom anslagsbeloppet -också att bemyndigandet om ekonomiska åtagandenunder anslaget får uppgå till 530 miljoner kronorför åren 2003-2006.MotionernaÄven under detta anslag anförs i motion 2001/02:N350(m) att det inte är rimligt att inom ramen förenergiteknikstödet innefatta verksamheter som ärkopplade till de regionala tillväxtavtalen. Motdenna bakgrund yrkar motionärerna att anslagetminskas med jämfört medregeringens förslag.Den tveksamhet som redovisat omhuruvida de anslagna medlen inomomställningsprogrammet kommer att efterfrågasavspeglas också under detta anslag, och i motion2001/02:N371 (kd) föreslås en besparing med 50miljoner kronor.I ekonomisk-politiska motion2001/02:Fi294 och i motionerna 2001/02:MJ521 (fp)och 2001/02:N367 (fp) föreslås - med hänvisning tilltidigare redovisade skäl - en besparing på anslagetmed 200 miljoner kronor.Energipolitiskt motiverade klimatinsatser(35:8)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 50miljoner kronor.Anslaget avser insatser för att förbereda,genomföra, utvärdera och utveckla metoder för s.k.genomförande och överlåtbara utsläppsrätter inomklimatområdet.Utfallet för var lägreän anslagna resurser för budgetåret. I propositionensägs att det begränsade utfallet, liksom detbetydande anslagssparandet, främst beror på attförhandlingsprocessen för att formalisera regler,riktlinjer, villkor och avtal för att beräkna ochkreditera utsläppsminskningar har försvårat ochfördröjt investeringsprojekten.Klimatöverenskommelsen i sommaren 2001undanröjde delvis osäkerheten om regelverket, menutfallet kan, enligt regeringens bedömning, kommaatt bli lägre än anslagsbeloppet för år 2001.Regeringen föreslår - förutom anslagsbeloppet -också att bemyndigandet om ekonomiska åtagandenunder anslaget får uppgå till föråren 2003-2005.Skydd för småskalig elproduktion (35:9)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 210miljoner kronor.Anslaget disponeras av och avserstöd till småskalig elproduktion. Stödet utbetalasmed per kWh el som produceras ielproduktionsanläggningar med en effekt om högst 1500 kW.Prognosen för bygger på att elproduktionenfrån vindkraft beräknas öka genom att nyaanläggningar tas i drift. Regeringen vill betona attde avsatta och beräknade resurserna för skyddet ärknappa. Prognoserna 2001 och år 2002överstiger de resurser som anslagits respektiveföreslås anslås. Regeringen avser att återkomma idenna fråga i den energipolitiska proposition somregeringen planerar . Regeringenföreslår därför att anslagsbeloppet oförändratuppgår till för år 2002.Ersättning för vissa kostnader vid avvecklingav en reaktor i (35:10)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 384miljoner kronor.Anslaget infördes . Det skall täckastatens åtaganden om ersättning av vissamerkostnader som uppstår till följd av att driftenav den första reaktorn i Barsebäcksverken harupphört enligt det avtal som träffats mellan staten,och . Ersättningen skalltäcka merkostnader för dels avställnings- ochservicedrift av den första reaktorn iBarsebäcksverken, dels singeldrift av den andrareaktorn i Barsebäcksverken. Ersättningen kan lämnaslängst t.o.m. år 2017.MotionenI ekonomisk-politiska motion2001/02:Fi294 och i motionerna 2001/02:MJ521 (fp)och 2001/02:N367 (fp) yrkas - med hänvisning tilltidigare redovisade skäl - avslag på helaanslagsbeloppet.Stöd till kärnsäkerhet i ÖsteuropaMotionernaI ekonomisk-politiska motion2001/02:Fi294 och i motionerna 2001/02:MJ521 (fp)och 2001/02:N367 (fp) föreslås att ett nytt statligtanslag anvisas om för stöd tillkärnsäkerhet i Östeuropa.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till de av regeringenframlagda förslagen till anslag ibudgetpropositionen.När det gäller partiernas olika förslag till rampå detta utgiftsområde och den fördelning de villgöra av utgiftsramen på anslagen framgår attModerata samlingspartiet vill göra besparingar påanslagen 35:1-7 med sammanlagt ca 637 miljonerkronor. föreslår besparingar på107 och fördelar dem över anslagen35:1, 2, 4, 6 och 7. pläderar för enutökning av ramen för utgiftsområdet med 100miljoner kronor, och denna förstärkning skall kommaanslaget 35:5 Energiforskning till godo. Folkpartietföreslår den största besparingen av samtliga partier- en ramminskning på ca - ochfördelar anslagsminskningarna över anslagen 35:1-7och 10. (Det sistnämnda anslaget avser ersättningför den av beslutade och genomfördastängningen av , en ersättning som alltsåFolkpartiet - som enda oppositionsparti - inte ärberett att ställa upp på.) I motionföreslås vidare att ett nytt anslag (50 miljonerkronor) inrättas för stöd till kärnsäkerhet iÖsteuropa.Näringsutskottet har i ett yttrande - i form avett protokollsutdrag - till finansutskottettillstyrkt regeringens förslag till ram förutgiftsområdet. Av protokollsutdraget framgår attföreträdarna för Moderata samlingspartiet,, förslagen i respektive partimotion.Finansutskottet har (bet. 2001/02:FiU1)tillstyrkt regeringens förslag till anslagsramar församtliga politikområden i budgeten.Av särskilda yttranden till detta betänkandeframgår att företrädarna för de nämnda partiernavidhåller sina förslag till ramar för olikautgiftsområden och att de därför inte deltar ibeslutet om anslagsfördelning för här aktuelltutgiftsområde.Utskottet övergår därmed till att kommentera en idetta avsnitt berörd motion.I motion 2001/02:MJ339 (c) påtalas vikten avfortsatt forskning kring och praktisk tillämpning avenergi- och drivmedelsframställning ur skogsråvara.Utskottet har ingen annan uppfattning, men betonarsamtidigt att tilldelningen av forskningsresurserprövas av ansvariga myndigheter på grundval avbedömning av bl.a. vetenskaplig relevans och tekniskframkomlighet. I den kompletterande redovisningenovan framgår i korthet arbete meddessa frågor.Med det anförda tillstyrker utskottet de avregeringen föreslagna anslagen för budgetåret 2002inom utgiftsområde 21 (se bilaga 3). Likasåtillstyrks de övriga här berörda förslagen tillriksdagsbeslut som lagts fram i budgetpropositionen.Samtliga aktuella motionsyrkanden avstyrks därmed.Affärsverket svenska kraftnätUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna regeringens framlagdaförslag till investeringsplan för perioden2002-2004 och finansiella befogenheter förAffärsverket för år 2002.PropositionenInvesteringsplanSvenska kraftnäts förslag till investerings- ochfinansieringsplan föraffärsverkskoncernen innefattar planeradeinvesteringar inom affärsverkskoncernen till ettbelopp om ca , varav 620miljoner kronor avser investeringar under år 2002.Investeringarna i stamnätet skall genomföras dels ibefintliga anläggningar, s.k. reinvesteringar, om690 , dels som nyinvesteringar om . Av nyinvesteringarna skall 280miljoner kronor användas till utrustning förtelekommunikation.