bet · GP01UBU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Specialskolorna utgör redan i dagviktiga resurscentrum som kommunerna kan ha hjälp och nyttaav i sina arbeten för att förbättra förutsättningarna för defunktionshindrade barn och ungdomar som är integrerade i denkommunala skolan. Men vi anser också att specialskolornabehövs för att tillgodose behoven för elever medsvårare funktionshinder och som den egna kommunen inte harresurser att klara av. har i sinbudgetmotion avsatt för attåterföra de fasta skoldelarna i de båda skolorna.7. Inrättande av ett riksgymnasium förblinda och synskadade barn medmultifunktionshinder m.m. (punkterna 11,13, 21, 48 och 60) - m, kd, c, fpav (), (), (), Per (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 11, 13, 21,48 och 60 borde ha följande lydelse:11. Inrättande av ett riksgymnasium för blindaoch synskadade barn med multifunktionshinderRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom framförs i reservation 7. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Ub322 yrkande 8.13. BarnomsorgskontoRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom framförs i reservation 7. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:Sf392 yrkande 21, 2001/02:Sf397 yrkande8 och 2001/02:So304 yrkande 6.21. Principer för medelstilldelning till defristående teologiska högskolorna i ,och ÖrebroRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom framförs i reservation 7. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:Ub465 yrkandena 1-4 och 2001/02:Ub497yrkandena 1-3.48. WaldorflärarutbildningRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom framförs i reservation 7. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Ub251.60. Samlad redovisning av de offentligaforskningsinsatsernaRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom framförs i reservation 7. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:Ub552 yrkande 9 och 2001/02:N10 yrkande2.StällningstagandeRiksdagen bör enligt vår mening uttala sig för inrättande avett riksgymnasium för blinda och synskadade barn medmultifunktionshinder. saknar blinda och synskadade barnmed multifunktionshinder tillräckligt bra möjligheter attstudera vidare efter . Den statliga specialskolanbehövs för svårt funktionshindrade elever med mycketspeciella behov av en egen skolmiljö för sin utveckling. Allakommuner kan inte nå den nivå i fråga om specialpedagogisktkunnande som en nationell specialskola kan erbjuda. Vad vihär har anfört bör tillkännage för regeringen somsin mening och därmed bifalla motion 2001/02:Ub322 yrkande 8.Vi anser att bör uttala sig för att införa ettbarnomsorgskonto för alla barn i förskoleåldern . Barnomsorgskontot skall vara 40 000 krper barn och skall kunna användas av barnens föräldrar ienlighet med deras önskemål, och de kan således fritt väljabarnomsorgsform. Maximalt får tas ut per år.Pengarna från barnomsorgskontot är inte skattepliktiga ochföreslås inte påverka några andra transfereringar ellerbidrag. införs en avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader. Avdraget får göras med maximalt 50 000kr per barn och år. Avdragsrätten gäller under helaförskoleperioden.Vi avvisar därmed maxtaxan inom barnomsorgen. Maxtaxantvingar föräldrarna att välja en viss form av barnomsorg. Enmaxtaxa förstärker orättvisorna mellan dem som kan och villutnyttja den kommunalt finansierade barnomsorgen och dem somvill eller måste ordna annan barnomsorg. Maxtaxa innebär merav statlig styrning och mindre av självbestämmande förfamiljen. Den är också ett ingrepp i det kommunalasjälvstyret och äventyrar såväl andra kommunala verksamhetersom kvaliteten i barnomsorgen. Vad vi här har anfört börriksdagen tillkännage för regeringen som sin mening ochdärmed bifalla motionerna 2001/02:Sf392 yrkande 21,2001/02:Sf397 yrkande 8 och 2001/02:So304 yrkande 6.Regeringen har fortsatt att utsätta de tre friståendeteologiska högskolorna i , och förekonomisk särbehandling, genom att inte tilldela demstatsbidrag efter samma villkor som gäller för övrigalärosäten, såväl statliga som fristående. Vi anser att dettaär orättvist och bör rättas till . Trots att det frånstatsfinansiell synpunkt är fråga om små belopp, som lätt kanrymmas inom de totala anslagen, är det mycket betungande fördessa högskolors huvudmän att bli ekonomiskt särbehandlade.Det är också skäligt att tilldela dessa högskolor ytterligareårsstudieplatser, så att en rimlig tillväxt kan komma tillstånd även där. Det vi här har sagt bör tillkännageför regeringen som sin mening och därmed bifalla motionerna2001/02:Ub465 yrkandena 1-4 och 2001/02:Ub497 yrkandena 1-3.Skolutvecklingen gagnas av att alternativ pedagogikutvecklas. Vid bedrivsWaldorflärarutbildning som bör få statens stöd. Det ärviktigt att ge ett särskilt uppdragbeträffande utbildning och forskning i waldorfpedagogik, såatt de som utbildas där får en erkänd lärarexamen. Detta börriksdagen tillkännage för regeringen som sin mening ochdärmed bifalla motion 2001/02:Ub251.En svårighet för forskningspolitiken är att samhälletsaknar överblick över de samlade offentligaforskningsresurserna och att prioritering av forskningdärigenom blir svårare. ansvarar för drygt hälften av de offentliga medlen till forskning.Den andra hälften består av sektorsmedel och kontrolleras aven mängd andra departement samt ett antal olikaforskningsråd. De olika departementens forskningsanslag är isin tur utspridda på en rad olika statliga verk. Desammanställningar av strukturerna för forskningsfinansieringsom gjorts visar tydligt på behovet av att skapa en samladbild av hur offentliga medel för forskning används. Enordning bör prövas där all offentlig forskningsfinansieringredovisas samlat. Det vi här har anfört bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmed bifallamotionerna 2001/02:Ub552 yrkande 9 och 2001/02:N10 yrkande 2.8. Åtgärder mot lärarbrist (punkt 50) - kd,fpav (), () och UlfNilsson (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 50 borde haföljande lydelse:50. Åtgärder mot lärarbristRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom framförs i reservation 8. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:Ub220 yrkande 4 och 2001/02:Ub387yrkande 1.StällningstagandeDet är regeringens uppgift att se till att det finnsutbildade lärare. Det har inte lyckats, och vi ser nu enlärarbrist som kommer att bli allt värre. Många utbildadelärare lämnar skolan. En viktig åtgärd måste vara att lockadem tillbaka. Med den nya lärarutbildningen tvingarregeringen personer som först läst en ämnesutbildning att,för att kunna bli t.ex. gymnasielärare, läsa tre terminer vidlärarhögskola i stället för som två terminer. Det ärhelt fel budskap när det är så ont om lärare. Vad vi här harsagt bör tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motionerna 2001/02: Ub220 yrkande 4 och2001/02:Ub387 yrkande 1.9. Riktlinjer för god forskningssed ochupprätthållande av forskningenstrovärdighet vad gäller gränsdragningenmellan partipolitik och forskning, m.m.(punkterna 64, 65 och 74) - vav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 64, 65 och 74borde ha följande lydelse:64. Riktlinjer för god forskningssed ochupprätthållande av forskningens trovärdighet vadgäller gränsdragningen mellan partipolitik ochforskningRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom framförs i reservation 9. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Ub381 yrkande 1.65. Kommissioner eller myndigheter medinriktning på forskningRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom framförs i reservation 9. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Ub381 yrkande 2.74. Forskning inom området elektromagnetiskstrålningRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom framförs i reservation 9. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:MJ422 yrkande 1 och avslår motionerna2001/02:Ub263 yrkandena 1 och 2 samt 2002/02:Ub295 yrkande1.StällningstagandeDet är viktigt att forskningspolitiken utformas med respektför både det fria sökandet efter kunskap, deinomvetenskapliga bedömningarna och samhällets behov ochprioriteringar. Riksdag och regering måste få ta initiativtill att vissa områden prioriteras forskningsmässigt. Däremotskall inte statsmakterna formulera de konkretaforskningsfrågorna. Det är dags att grundligt tänka igenomgränsdragningen mellan vetenskap och politik.Vetenskapsrådets ämnesråd bör få i uppdrag att uttömmandediskutera denna gränsdragning. bördärefter fastställa riktlinjer för och andrastatliga myndigheters mottagande av forskningsprograminitierade av statsmakterna. Det vi här har anfört börriksdagen tillkännage för regeringen som sin mening ochdärmed bifalla motion 2001/02:Ub381 yrkande 1.Regeringsuppdrag till forskare skall inte vara av såspecifik och avgränsande karaktär som de har varit ikommissioner som t.ex. ochprogram som t.ex. det om förhållande till nazismen.Den typen av beställningsuppdrag kan undergrävaförtroendet för forskning och forskare. Det vi här har anförtbör tillkännage för regeringen som sin mening ochdärmed bifalla motion 2001/02:Ub381 yrkande 2.Många människor oroar sig över hälsorisker i samband medexponering för elektromagnetiska fält. Forskningen inomområdet har inte kunnat fördjupas och vidareutvecklas såmycket som vore önskvärt, och det finns fortfarandeoklarheter och osäkerheter som leder till att beslut inte tasom t.ex. gränsvärden och andra försiktighetsåtgärder. Vianser att det finns behov av en sammanställning av denforskning som utförts inom området. Att göra dettaskulle kunna vara en intressant uppgift för ,det organ inom som skall främja kontakter ochdialog mellan forskare, de som finansierar forskning, de somanvänder sig av forskningsresultat inom privat och offentligsektor, föreningslivet, fackliga organisationer ochallmänheten. Det vi här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening och därmed bifalla motion2001/02:MJ422 yrkande 1.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlett följandesärskilda yttranden. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlasi avsnittet.1. Anslagen inom utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning (punkterna 58 och 86) - mav (), (), Per () ochCatharina ().Moderata samlingspartiet har i sina motioner föreslagit enannan inriktning av statens budget och andra utgiftsramar änden som har fastställt. Vårt alternativframgår av reservation 12 i finansutskottets betänkande2001/02:FiU1. För utgiftsområde 16 innebär det en utgiftsramsom är lägre än den som harfastställts (rskr. Eftersom vi ser vårt budgetförslagsom en helhet, väljer vi att inte reservera oss här tillförmån för våra förslag när det gäller utgiftsområde 16. Våraförslag till anslagsbelopp framgår av bilaga 2 till dettabetänkande.Vi menar att kvalitetsfrågorna måste få en merframskjutande plats i den svenska skolan. Skolelever,föräldrar och allmänhet har rätt att ställa krav på denutbildning som erbjuds. Vi vill därför inrätta ett friståendenationellt kvalitetsinstitut fr.o.m. . verksamhet anvisas 50 miljoner kronorför 2002, ett nytt anslag. Vissa delar av flyttasöver till det fristående institutet. Institutet skall stå föruppföljning och utvärdering, medan tillsynsverksamhet ochtillståndsgivning för skolan är kvar hos kvarvarande verksamhet förs samman medSpecialpedagogiska institutets. Anslaget förSpecialpedagogiska institutet utgår och i stället anvisassammantaget under Statens skolverk.Moderaterna föreslår ytterligare medel utöver vadregeringen föreslagit under att antal anslag. På grund av densvåra situationen i skolan föreslår vi en ytterligaresatsning på forskning inom skolväsendet med 6 miljoner kronorutöver regeringens förslag. Kunskapen om barns och ungdomarsinlärning är eftersatt. Vi föreslår också att 6 miljonerkronor utöver regeringens förslag anvisas under anslagetProgram för IT i skolan. har konsekvent drivitfrågan om informationsteknikens betydelse inomutbildningsområdet då IT har betydelse för utveckling,modernisering och förnyelse av skolans arbetssätt ochpedagogik. Eftersom bristen på läromedel för elever medhandikapp är ett problem, föreslår vi ytterligare1 miljon kronor till Skolutveckling och produktion avläromedel för elever med handikapp, och för att ge svenskamedborgare goda förutsättningar utomlands anvisar viytterligare till Bidrag till svenskundervisning i utlandet.När det gäller menar vi att behovetav statliga specialskolor är större än vad regeringen anser.En hög kvalitet behöver också säkerställas i undervisning ochvid resurscentrum, och vi föreslår därför ytterligare 25miljoner kronor till Specialskolemyndigheten.Anslaget Maxtaxa i barnomsorgen bör utgå (-3 900 miljonerkronor). har, tillsammans med ,, alternativa lösningar tillbarnomsorg och till finansieringen av en sådan. Även anslagetBidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhetbör utgå (-).Under ett nytt anslag, Vuxnas yrkeskvalificerandeutbildning, anvisar medel för ,folkhögskolor och kvalificerad yrkesutbildning. Det nyaanslaget uppgår sammantaget till . Underanslagen Bidrag till den särskilda vuxenutbildningssatsningenoch Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning anslås ingamedel och från utgiftsområde 17, anslag 25:1 Bidrag tillfolkbildningen överförs dessutom tillvårt nya anslag. Vi välkomnar i och för sig regeringensförslag att öka antalet platser för den kvalificeradeyrkesutbildningen med 500, men vi konstaterar attsatsningen är för liten. Dessutom fördelas platserna på ettsätt som inte är i överensstämmelse med vad vi anser är bäst.Den särskilda vuxenutbildningssatsningen, ,börjar dessutom utfasas med beaktande av att de som deltar iden särskilda utbildningssatsningen skall ges möjlighet attavsluta studierna. Vår anslagsram för det nya anslaget gerutrymme för en kraftig ökning av antalet platser inom denkvalificerade yrkesutbildningen. För utbildning anslås medel2002 för motsvarande 18 000 platser, 2003 för 21 200 platseroch för 25 000 platser.Vidare vill vi peka på att det i det moderatabudgetförslaget (2001/02: Fi291 yrkande 4) yrkas att anslaget11:1 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna skallutgå eftersom problemen med utanförskap inte löses med merstatsbidrag.Vi vill påbörja en successiv återuppbyggnad avgrundutbildningsanslagen till universitet och högskolor. Ivårt budgetförslag har vi samlat alla sådana anslag under ettanslag, som skall fördelas mellan lärosätena med utgångspunkti studenternas val samt att kvaliteten inom grundutbildningenskall främjas, vilket bl.a. kan mätas genomexaminationsfrekvensen. Detta samlade anslag omfattar i vårtförslag mer än summan avgrundutbildningsanslagen i regeringens förslag. I vårtförslag ökas anslaget 25:72 Enskilda utbildningsanordnare påhögskoleområdet m.m. med för att tryggamöjligheterna att driva utbildning och forskning ialternativa driftformer. Vi motsätter oss inrättandet av enrekryteringsdelegation och anser att den anslagspost somfördelas efter beslut av regeringen är alltför väl tilltagen.Därför minskar vi anslaget 25:73 Särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor m.m. med 50 miljoner kronor.Åren närmast efter 2002 vill vi fortsätta uppbyggnaden avgrundutbildningsanslagen och även förstärka forskningen medtillskott som skall förstärka den fria forskningen, bidratill finansieringen av doktorander och även finansierainrättandet av ett och medicin.Centrala tillförs ivårt budgetalternativ. Anledningen är att vi anser att det ärfel att myndigheten direkt skall disponera avgiftsintäkter.Tekniken är ett sätt att kringgå budgetramen. I praktikeninnebär vårt förslag en mindre driftram för nämnden som viockså vill konkurrensutsätta. I sammanhanget vill vi - medanledning av förslagspunkt 58 i utskottets förslag tillriksdagsbeslut - framhålla att ökningen av CSN:sarbetsuppgifter inte har motsvarats av utökade anslag. Istället har den del av verksamheten som finansieras medavgifter utökats. Det förtjänar att påpekas att hälften avavgifterna är påminnelseavgifter. Vi vill att anslagetUtvecklingsarbete inom område m.m.skall minskas med drygt 6,2 miljoner kronor.Moderaterna föreslår en målmedveten satsning på dengrundläggande forskningen. Under ett nytt anslag, 26:10 Ökadesatsningar på forskning, bör anvisas 776 947 000 kr.Huvuddelen av förstärkningarna skall gå till de treämnesråden under samt till en förstärkning avuniversitetens och högskolornas möjligheter att självafinansiera forskning.2. Anslagen inom utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning (punkt 86)- kdav () och ().Kristdemokraterna har i sina motioner föreslagit en annaninriktning av statens budget och andra utgiftsramar än demsom har fastställt. Vårt alternativ framgårav reservation 13 i finansutskottets betänkande 2001/02:FiU1.För utgiftsområde 16 innebär det en utgiftsram som är drygt6,lägre än den som har fastställts(rskr. Eftersom vi ser vårt budgetförslag som en helhet,väljer vi att inte reservera oss här till förmån för våraförslag när det gäller utgiftsområde 16. Våra förslag tillanslagsbelopp framgår av bilaga 2 till detta betänkande.Vi föreslår en besparing på anslaget med40 . Vi föreslår också besparingar på anslagetUtveckling av skolväsende och barnomsorg med 276 miljonerkronor. För Särskilda insatser på skolområdet föreslår vi enökning på . Medlen bör användas till enlärlingsutbildning.Vi har tillsammans med , ochFolkpartiet presenterat en alternativ politik för förskolanoch vi anser att anslaget Maxtaxa i barnomsorgen skall utgå(-). Vi föreslår också att bidraget tillPersonalförstärkningar i skola och fritidshem utgår och attmedlen, , överförs till utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner. Även Bidrag till vissaorganisationer för uppsökande verksamhet bör utgå (-50miljoner kronor). anser att de fackligaorganisationerna redan har uppsökande verksamhet i sittuppdrag varför inga ytterligare medel skall tillföras.Kristdemokraterna föreslår att ett nytt anslag införs föråterinförandet av de fasta skoldelarna på ochHällsboskolan. avsätts15 för ändamålet. Under en treårsperiodavsätts sammanlagt . föreslås enminskning av anslaget för på 15miljoner kronor.Vi välkomnar satsningen på grundutbildning vid universitetoch högskolor men anser att utbyggnadstakten är alltför högoch att kvaliteten därför urholkas. Anslagen tillgrundutbildning bör därför minskas med år2002. Motivering för att bedriva studier kan ske under 12 åri skolan. Det behövs därför ingen rekryteringsdelegation, ochanslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. kan minskas med . För att gelärosätena ytterligare resurser till kvalitetsfrämjandeåtgärder anser vi att lärosätena i , liksom i mångaandra länder, skall tillåtas att sälja utbildningsplatsertill utländska intressenter, såväl till stater och företagsom till enskilda personer. I vårt budgetförslag finns därförett anslag () uppfört för kostnaderna föratt anordna de utbildningsplatser som vi beräknar skallsäljas 2002. Vi har beräknat intäkter för dessa påstatsbudgetens inkomstsida.Som ett led i besparingar på myndigheter minskar vianslaget till med . Vislopar helt anslaget till Myndigheten för Sverigesnätuniversitet. Vi anser nämligen att lärosätena själva böradministrera satsningen på distansutbildningar och attHögskoleverket bör stå för tillsynen av verksamheten.Det är kunskap inom humaniora som är resonansbotten tillvårt samhälles värdegrund. kan därför inteacceptera en resursfördelning som så ensidigt som dagenspremierar forskning inom teknik och naturvetenskap.Kristdemokraterna vill ha en fördelning som ger betydligt mertill humaniora och samhällsvetenskap, medicin ochutbildningsvetenskap.3. Anslagen inom utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning (punkt 86)- cav ().Centerpartiet har i sina motioner föreslagit en annaninriktning av statens budget och andra utgiftsramar än demsom har fastställt. Vårt alternativ framgårav reservation 14 i finansutskottets betänkande 2001/02:FiU1.För utgiftsområde 16 innebär det en utgiftsram som är knappt5 miljarder kronor lägre än den som har fastställts (rskr.34). Eftersom vi ser vårt budgetförslag som en helhet, väljervi att inte reservera oss här till förmån för våra förslagnär det gäller utgiftsområde 16. Våra förslag tillanslagsbelopp framgår av bilaga 2 till detta betänkande.Vi föreslår att ett nationellt kvalitetsinstitut inrättas.Det bör ha till uppgift att utveckla och förfina metoder förutvärdering och stödja kommunerna i deras arbete, bl.a. genomatt erbjuda expertis inom området. Institutet skall såvälsammanställa uppgifter för nationella jämförelser somutveckla metoder för att förbättra utvärderingen och stödjakommunernas kvalitetsarbete. Ett nationellt kvalitetsinstitutbör vara fristående och inte ha myndighetsuppgifter. Förändamålet anvisas till ett nytt anslagför 2002.Anslaget 11:1 Förstärkning av utbildning istorstadsregionerna (-) bör avskaffas.Även anslagen Bidrag till personalförstärkningar i skola ochfritidshem liksom Maxtaxa inom barnomsorgen bör avskaffas.Vad gäller maxtaxa inom barnomsorgen förordar ,liksom , , ettbarnomsorgskonto som ökar barnfamiljernas valfrihet, och3 flyttas således till utgiftsområde 12Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Vad gäller medlenför personalförstärkningar, , föreslårvi att de överförs till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommunerna. Även anslaget Bidrag till vissa organisationerför uppsökande verksamhet bör utgå (-). Viföreslår dessutom besparingar med påvartdera anslagen respektive Utveckling avskolväsende och barnomsorg.Vi anser att det finns ett stort behov av kvalificeradyrkesutbildning på eftergymnasial nivå. Mycket pekar på attdet inom de flesta branscher finns ett stort behov av attmedarbetare fortsätter och skaffar sig en yrkesinriktadutbildning ovanpå gymnasieskolan. Den kvalificeradeyrkesutbildningen har visat sig fylla ett stort behov, någotsom har framkommit med verksamheten. Vivill därför öka antalet platser för den kvalificeradeyrkesutbildningen för att tillgodose näringslivetsefterfrågan på utbildad arbetskraft. Vid en ökning av antaletutbildningsplatser vill vi understryka vikten av att en högkvalitet på utbildningarna bibehålls. föreslårytterligare till Bidrag till kvalificeradyrkesutbildning, vilket motsvarar ca 500 nya platser.Centerpartiet föreslår en satsning för att stärkakompetensen och insatserna mot läs- och skrivsvårigheter(dyslexi) samt dyskalkyli. Vi föreslår att ett nytt anslaginförs på . Satsningen bör sedanfortsätta med och 400 miljonerkronor . Med rätta insatser i tidig ålder kan elevermed dyslexi och dyskalkyli ges en lust att lära. Ju längreman dröjer med att satsa extra resurser på dessa elever destodyrare blir det att reparera skadan. Vi menar att man börsatsa medel på bl.a. tidiga insatser i förskolan,fortbildning av lärare, inrättande av specialisttjänster, enerfarenhetsbas, diagnostiska prov för tidig upptäckt,stimulans till forskning, utveckling av läromedel ochresurser till skolbiblioteken.Centerpartiet har varit pådrivande för att bygga utuniversitet och högskolor runt om i landet. Det viktigaste ärnu att följa upp den utbyggnaden med resurser för att säkrakvaliteten och stärka forskningen. Vi vill därför halveraantalet nytillkommande utbildningsplatser till förmånför ökade resurser för forskning. Vi vill tillföra ,och samt 15 miljonerkronor vardera, utöver regeringens förslag, under derasanslag till forskning och forskarutbildning. Forskning ochforskarutbildning vid ochHögskolan i vill vi stärka med 10 miljoner kronorvardera. Vidare bör anslaget 25:74 Forskning och konstnärligtutvecklingsarbete vid vissa högskolor m.m. ökas med 100miljoner kronor och anslaget 25:72 Enskildautbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. bör tillföras 5miljoner kronor under anslagsposten anslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitetoch högskolor m.m. vill vi stärka anslagsposten tillNätuniversitetet med , införa en nyanslagspost Särskild förskollärarsatsning som tillförs 15miljoner kronor och minska anslagsposten som skall fördelasav regeringen med50 miljoner kronor.4.