bet · GP01UU2 · 2001-11-22 00:00:00 — Det innebär exempelvis miljöaspektoch sociala och demokratistärkande insatser till förmån för människor i samhnärvarande med Sida behovet av en övergripande svensk strategi för naturkatastrMed vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U216 (m) yrkandenaKrig och väpnade konflikter förblir ett allvarligt hinder för utvecklingenräknar med att en ekonomisk tillväxt på krävs i drabbade ländtillbakagång i utveckling som konflikter och krig förorsakar. I motion 2001/02:U229 (c) yrkande 16 framhålls vikten av attbehovet av att förebygga konflikter och ge krishantering efter konflikter. Vidaav att tillräckliga budgetmedel avsätts för att möta stora flyktingkatastrofer.Utskottet menar att arbetet med att söka förebygga väpnade konflikter har varitÄven inom en rad internationella organisationer har fokus på utveckling lagts pSamtidigt med att antalet mellanstatliga krig minskar, blir gränsen mellan miliskarp. Miljöförstöring, fattigdom, skuldsättning, etniskt, religiöst och polikvinnor är alla hot som måste mötas globalt på samma sätt som krig och väpnväxer insikten om nödvändigheten av att ingripa för att förhindra att ickkonflikter.I juni 2001 presenterade FN:s generalsekreterare en rapport om förebyggandeframhålls att förebyggandet av konflikter tillhör en av medlemsstaternas främstSverige verkat aktivt för att rapportens rekommendationer genomförs. FN:s beredoch med tydliga mål måste stärkas. stöder detta arbete både centralt ocroll i arbetet med att utveckla EU:s engagemang på området. UD och Sida harbiståndets roll i samband med konflikter. För att möta växande behov avinternationella katastrof- och fredsinsatser läggs ett utcentrum för sådan samverkan.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U229 (c) yrkandenaI motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 2 krävs att det framtida biståndesäkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande åtgärder. I yrkande 24 krävs att Sfredsuppbyggande processer i syfte att hindra nya konflikter och främja utvecklUtskottet konstaterar att miljöförstöring, fattigdom, skuldsättning, etniskt, rhot som måste mötas globalt på samma sätt som krig och väpnade konflikter. I gatt förebyggandet av konflikter tillhör en av medlemsstaternas främsta skyldighmenar att FN:s beredskap att ingripa snabbt, förutsägbart och med tydliga målsvenska biståndsvolymen ökar följer också nya möjligheter att ytterligare utvei samband med väpnade konflikter och fredsprocesser.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U231 (kd) yrkandenaI motion 2001/02:U283 (v) yrkande 1 framhålls att Organisationen för säkerhetkommit att framstå som den ledande operativa kraften i när det gällerverksamhet. Det finns redan ett embryo till en civil insatsstyrka i form av Roperation), och ett särskilt utbildningscenter planeras. har ocksåMotionärerna menar att regeringen bör ta initiativ till att upprätta en styratt det vore önskvärt om man i likhet med vad EU nu gör på den militära sidan uför den civila krishanteringen och den förebyggande verksamheten.Utskottet menar att har lång erfarenhet av och god kunskap om civil krCentralt i verksamhet är det breda säkerhetsbegreppet, där inte minrättigheter och rättsstatens principer sätts i fokus.Utskottet har vidare inhämtat att har ett tjugotal civila fältmissionerbehovet i varje enskilt land, men där fokus ligger på demokrati- och instdagsläget ca 1 050 personer, sekonderade av sina respektive hemländer, ikontinuerlig diskussion för att ytterligare förfina instrumenkonfliktförebyggande verksamhet. Uppbyggandet av den civila krishanteringsOSSE:s verksamhetsområde.Av 55 medlemsstater har 14 svarat och angett en numerär om csamtliga de 12 kategorier av missionsmedlemmar (mänskliga rättigheter,ekonomi/miljö, press/information, medier, politik, administration, militära exREACT-systemet.Utskottet har inhämtat att regeringen beslutade att utreda förutsamverkancenter för katastrof- och fredsinsatser. Samverkanscentret, som förbl.a. bidra till förberedande utbildning inför svenska medborgares deltaganinom områdena katastrofhantering, fredsbyggande och konfliktförebyggande insakunna samarbeta med aktörer inom ramen för t.ex. FN, EU och . Det nya samvfrån den 1 juli 2002.Utskottet anser därmed att motion 2001/02:U283 (v) yrkande 1 kan besvaras.I partimotion 2001/02:U300 (m) yrkande 19 framhålls hur viktigt det är med säksvaga länder utsätts för aggression. måste få en säkerhetsokrig. FN, EU och bör stödja AU - Afrikanska unionen - eller subregionala oratt utveckla trovärdiga garantier mot anfallskrig eller mot stöd till störtandbistånd får inte ges till regimer som grovt kränker de mänskliga rättigheterkommittémotion 2001/02:U311 (m) yrkande 9 framhålls att krig inte är något unkontinent som mest påverkas av krig. De lokala resurserna inriktas i alltför hödrabbas hårt direkt och indirekt. FN måste prioritera fredinternationella bistånd som går till bör främst inriktas på att undanrutveckling på hela kontinenten, nämligen krigen, och svenskt bistånd skall inteUtskottet konstaterar att bistånd i samband med väpnad konflikt enbart syftarnå utsatta människor. Detta bistånd är inte avsett och får inte ses som legitmänskliga rättigheterna eller är inblandad i anfallskrig. Utskottet menar att meffektiva säkerhetsordningar, vars syfte är att stoppa angreppskrig. Sverigesoch regionala organisationer bygger på denna insikt.Med vad som ovan anförts avstyrks motion 2001/02:U300 (m) yrkande 19. Mobesvarad med vad utskottet anfört.Sociala sektorerI kommittémotion 2001/02:U229 (c) yrkande 4 framhålls att tillgånglandsbygdsutveckling måste öka för att bidra till att förbättra villkoren förom det multilaterala biståndet måste fördelas mellan många medlemsländer ämöjligheter för att hantera specifika problem, som naturkatastrofer, ökenut2001/02:U209 (c) yrkande 9 krävs att i FN och i andra internationekvinnors fattigdom.Utskottet delar motionärernas uppfattning om att det är angeläget att flandsbygden, mot bakgrund av att en stor del av de allra fattigaste ländernafrågan om våld mot kvinnor har tagits upp av . I en deklaoch psykologiskt våld mot kvinnor vare sig det inträffar inom familjen, i samhaccepteras av statsmakten. Medlemsstater uppmanas att fördöma våld mot kvintradition eller religiösa överväganden.Sverige har konsekvent under en rad år, särskilt efter ibilateralt, uppmärksammat kvinnors villkor i internationellt utvecklingssamarbepå jämställdhet och diskriminering av kvinnor som påtalas i motionen. Sverigåtgärder för att t.ex. stärka kvinnors möjligheter att medverka i beslutandeförbättra kvinnors ekonomiska ställning och möjligheter att självständigt verlandstrategiarbetet ägnas också ofta betydande uppmärksamhet åt att involveraåt att tillgodose fattiga kvinnors behov och önskemål.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2001/02:U209 (c) yrkkan besvaras.I motion 2001/02:U306 (m) krävs att när ger bistånd måste ambitionen vreglerna i för att i ökad grad framhålla barns rätt till häUtskottet konstaterar att gjort en översyn avutvecklingssamarbetet i syfte att formulera en sammanhållen policy och utvecklai såväl det bilaterala som det multilaterala utvecklingssamarbetet. I översynstrategier för insatser för barn i särskilt utsatta situationer. Arbetet harbarnets rättigheter, FN-konferenserna och de svenska biståndspolitiska måleredovisas i en skrivelse till under våren 2002.Även inom Sida pågår ett arbete för att integrera ett barnrättsperspektiv iutarbetade Sida ett positionspapper om barnets rättigheter i det bilaterala utvSärskilda medel har anvisats för multilaterala insatser för att stimulera ett bprogram m.fl. multilaterala aktörer. beslutade regeringen att uppdragenom internationella organisationer genomföra biståndsinsatser om sammanutsatta barn.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U306 (m) kan besvarHandelsfrågorI kommittémotion 2001/02:U229 (c) yrkande 3 understryks att jordbruket och livu-ländernas utveckling. Landsbygds- och jordbruksutvecklingen måste få högrkunna uppnås. Detta kräver insatser på flera områden. Detta kan ske genomkompetens vid WTO-förhandlingarna och skapa förståelse för berättigde rika länderna måste stödjas och arbetet måste intensifieras för att försubventionerade livsmedel från den rika världen. Även i kommittémotion 2001/02länderna behöver hjälp med att i praktiken integreras i världshandelsshandelsrelaterat bistånd är därför stort.Utskottet delar motionärernas syn på fattigdomen på landsbygden i u-ländernatillväxt. I många länder i finns förutsättningar för en ökad jordbrukspoch för export. Förutsättningarna för en mer ändamålsenlig jordbrukspolitik hareformprogrammen. Jordbrukspolitiken i samarbetsländerna har en stark koppliförhandlingar inom WTO. driver inom EU frågan om marknadstillträde förUtskottet konstaterar vidare att handelsrelaterat tekniskt bistånd och utvecförbättra förmåga att framgångsrikt hävda sina intressen i deutarbetande av landanalyser och landstrategier lyfts frågor fram om handelns bi respektive u-land. Stöd utgår även till regionala initiativ i bl.a. Afrikatill att främja ett handelspolitiskt och ekonomiskt samarbete mellan regioneAfrika. Genom Sida utgår stöd till samarbete via handelskammare som ett led i aden privata sektorns företrädare i respektive länder.Därmed anser utskottet att motionerna 2001/02:U229 (c) yrkande 3 och 2001/02:U2I partimotion 2001/02:U300 (m) yrkande 3 framhålls att det över hela väfrihandelssamarbete. I har tjugo länder samlats i en regional frihandelsfor Eastern and Southern ). Kretsen kommer successivt att utökas. Motionästödja frihandelsansträngningar i Afrika.Utskottet delar motionärernas syn på vikten av att stödja frihandelsarbeOrganisationen har erhållit ett omfattande stöd från EU på ca 50 miljoner ecu uramen för bidrar till utvecklingen av handelssamarbetetDärmed anser utskottet att motion 2001/02:U300 (m) yrkande 3 kan besvaras.I kommittémotion 2001/02:U304 (c) yrkande 17 krävs att bör drivalivsmedelssäkerhet i alla internationella forum och, i yrkande 18, att Sverigekravet på ursprungsmärkning av livsmedelsprodukter.Utskottet konstaterar att inom EU är pådrivande i frågor om livsmedelssRiksdagen beslutade att skall arbeta för en jordbruks- och livsmtill global livsmedelssäkerhet. Detta mål skall uppnås med hjälp av enjordbrukspolitik som stör världshandeln med jordbruksvaror. Det är angelägetjordbruksavtal inom ramen för WTO så långt som möjligt eftersträva ett för u-läDet överordnade målet, att verka för en politik som bidrar till en förbättrad gsvenska ställningstagandena i flertalet frågor på jordbruksområdet. Den pågåentill sitt mandat begränsad och man kan inte här förhandla fram ändringar iTBT-avtalet (WTO:s avtal om tekniska handelshinder). Vid en ny, bredare rundaSPS-avtalet (WTO:s avtal om sanitära och fytosanitära frågor) aktualiserasomförhandling av avtalet kan tas upp i ministerdeklarationen. Några förslag oomförhandling har dock ännu ej lagts fram. EU:s linje är att undvika enunionen har lämnat en del förslag om förtydligande av kriterier förFörsiktighetsprincipen omnämns i ingressen i ministerdeklarationen från QatarmöDärmed anser utskottet att motion 2001/02:U304 (c) yrkandena 17 och 18 kan besvLivsmedelsfrågorOtillfredsställande tillgång till mat beror på fattigdom, politisk instabilitetjordbrukspolitik och social orättvisa. Nästan två tredjedelar av alla undeOceanien, ungefär en fjärdedel i söder om . Problemet är allvarAfrika där nästan hälften av befolkningen är undernärd. Betydelsen av tillräcklutveckling understryks i kommittémotion 2001/02:U229 (c) yrkande 5, och vidarvikt vid livsmedelsfrågorna i biståndspolitiken (yrkande 6).Utskottet framhåller att undernäring och främjande av livsmedelssäkerhet hansatserna för fattigdomsbekämpning. Undernäring och hunger är ett direkt resulundernäring betyder lägre produktivitet, lägre löner och sämre förutsättningahar ett pris för samhällsutvecklingen när den resulterar i lägre ekonomiskundernäring och lägre ekonomisk tillväxt kan som studierna visar ge anledning tfrågor som berör livsmedelssäkerhet bl.a. inom ramen för sektorstöd till hälsoinriktade insatser.Direkt bistånd både bi- och multilateralt till jordbrukssektorn och landsbygdsuminskat . Flera faktorer har medverkat till detta, bl.atidigare svaga resultat inom detta biståndsområde. har nya områdenstörre prioritet och därmed även påverkat fördelningen av resurser.Trots att det direkta stödet till jordbrukssektorn minskat har indirekt stöd föför de fattiga framför allt i ökat. Främst i form av breda hälsoinfrastruktur på landsbygden och nödvändig institutionsuppbyggnad. Stödet tillVärldsbanken, utvecklingsbankerna men även bilaterala givare har antytt attkommer att få högre prioritet och ökade resurser i framtiden.Därmed anser utskottet att motion 2001/02:U229 (c) yrkandena 5 och 6 kan besvarEuropeiska unionens gemensamma utvecklingssamarbeteUnionen är en av världens största finansiärer av utvecklingssamarbete. Tillsamedlemsstaterna för av världssamfundets offentliga bistånd. Unfinansieras över den reguljära budgeten, vilken fastställs av EuropaparlamenteResten finansierar medlemsstaterna dels via Europeiska utvecklingsfonden, ,, och , dels genom lån från Europeiska investeringGemenskapens utvecklingssamarbete har enligt propositionen länge kännetecknatstagit sig uttryck i långa beredningstider samt svag samverkan med partnerlbiståndsgivare. Fattigdoms-, jämställdhets- och problemanalyser har inte genomfRådet och kommissionen har enats om ett institutionellt reformpaket som skall o- ökad inriktning mot resultat som del av en övergripande reformering,-- stärkande av programmering baserat på det ramverk för landstrategier-- sammanslagen projekthantering vid nytt kontor, EuropeAid Co-operatio-- organisatoriska förenklingar,-- överföring av beslutskompetens och resurser till delegationerna i fä-- stärkt utvärderingsfunktion,-- ny inriktning av kommittéarbetet till strategiska frågor.-Sverige har varit en av de ivrigaste förespråkarna för reformerna. Vid utvecklidärför det svenska ordförandeskapet diskussionen på hur biståndet skall effektisamarbete mellan EG och FN, bl.a. genom mer flexibla finansieringsformer.Den bredare synen på konflikt- och säkerhetsfrågor - där t.ex. icke-miförebygga konflikter på ett tidigt stadium betonas - har under senarebiståndspolitiken. I deklarationen om EG:s utvecklingspolitik slogs fastkonfliktförebyggande i programmeringen av biståndet. Med detta beslut har konflaktiva påverkan, blivit en av de viktigaste pelaröverskridande frågornaCotonouavtalet mellan EU och 77 utvecklingsländer ingår politisk dialog ockonflikter. Biståndet till AVS-länderna inom ramen för den nionde europeiskauppgå till , vilket tillsammans med outnyttjade medel frå2000-2007. bidrag uppgår till , motsvarande ceftersläpningar i utbetalningar dröjer det dock innan kommerfonden.Inom den s.k. Barcelonaprocessen förs en politisk, ekonomisk och kulturelstabiliteten och främja samarbetet i och hur gemenskapen skai deras ekonomiska utveckling när ett planerat frihandelsområde införs 2010. För avsattes ca för stintegration, dels mer traditionellt utvecklingssamarbete.Samarbetet med och (ALA) omfattar såväl bistånd som ekonomiett fyrtiotal länder och utgör av EG:s totala utvecklingsstöd. Huvudlångsiktigt utvecklingssamarbete med inriktning på fattigdomsbekämpning och attEfter 1990-talets krig och konflikter är västra ett viktigt område fInsatserna, som knyter an till Stabiliserings- och Associeringsprocessen medsydöstra , skall bl.a. bidra till att utveckla förutsättningar för fred oländerna i regionen mot europeisk integration.Under år 2000 antog rådet en ny förordning som skall styra insatserna på västrfor Reconstruction, Development and Stabilisation). I denna förordning nämns eteuro för CARDS-programmet . ges det sJugoslavien (FRJ), där omfattande återuppbyggnadsprogram har inletts såväl i SKosovo.EG:s program för livsmedelsbistånd och livsmedelssäkerhet syftar till attfattigaste länderna. Programmet är i storleksordningen per åför insatser i AVS-länderna. och enskilda organisationerKommissionens kontor för humanitära frågor ECHO (European Community humanitära bistånd. Detta uppgick till ungefär 490 miljonerBalkan, Stora sjöregionen i , och . ECHO kanaliseraenskilda organisationer, medan förmedlas via FN, vilket är en marockså till insatser genom Internationella Röda Korsrörelsen.Utskottets övervägandenBehandling av motionerI motion 2001/02:U229 (c) yrkande 28 krävs att skall vara en pådrsamordningen av EU:s biståndspolitik. Vidare föreslås i yrkande 29 att reEuropeiska utvecklingsfonden i EU:s budget i syfte att öka insyn, möjliggöra enprioriteringarna för EU:s utvecklingspolitik.Utskottet konstaterar att inom EU driver flera frågor som har betybl.a. frågorna om att förbättra samordningen i fält; att utarbeta relevanta rindikatorer; att förbättra samordningen och samarbetet mellan kommissionens ochoch konsekventare tillämpning av jämställdhet mellan kvinnor och män.Utskottet konstaterar att EU:s medlemsstater undertecknadeförvaltning av gemenskapens bistånd inom ramen för . Avtalet skalenlighet med dess konstitutionella bestämmelser. Biståndet till AVS-länderna inutvecklingsfonden, 9, kommer att uppgå till , vilket tiltidigare år skall täcka . De nya medlen i 9 kommer att bldet interna avtalet ratificerats.Insynen i hanteringen av EUF-medlen kan överlag anses vara likvärdig med den soföljer samma principer. Dessutom medges insyn - liksom för geografiska ocbudgeten - genom en verkställighetskommitté () som är sammansatDock har inte samma inflytande över EUF-medlen som över budgfördel med att inkludera i budgeten är att det skulle underlätta ett mer sDetta måste vägas mot risken att dessa medel då inte reserveras för utvecklifallet med en separat fond.I samband med förberedelserna av förhandlingarna om 1996-19flesta EU-staternas uppfattning om att fortsätta finansieringen via en separatvar dessa länders bestämda önskemål.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion 2001/02:U229 (c) yrkande 2(c) yrkande 28 kan besvaras.I kommittémotion 2001/02:U233 (kd) yrkande 5 framhålls att klimatfrågan måstebryta kopplingen mellan ekonomisk tillväxt och ökade koldioxidutsläpp. En vikdel ligger i gemensamma satsningar på energipolitiken, bl.a. på energieffektiviUtskottet konstaterar att regeringen energipolitiska propositioninternationell samverkan är viktig. och EU har åtagit sig genom klimatbistå ekonomiskt och på annat sätt i syfte att möjliggörakoldioxidutsläpp. Partsmötet fattade beslut om att ett antal fonderdessutom tillsammans med några andra i-länder på partsmötet uttalat en starkmiljoner euro till klimatarbete utöver demiljöfonden, GEF, bedriver ett omfattande arbetet i , i hög utsträcknMinisterrådet antog en strategi för integrering av miljö och hkommissionen göra en översyn av medlemsstaternas energisubventioner för attmed en hållbar utveckling.Kommissionen lämnade ett förslag till direktiv om ett EU-systFörhandlingsarbetet mellan medlemsstaterna med förslaget som grund har påbörjatMed vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U233(kd) yrkande 5I kommittémotion 2001/02:U234 (kd) framhålls att världsekonomin behöver spelångsiktig hållbarhet. I yrkande 9 föreslås att EU-länderna bör samordna sitHandelsfrämjande arbete måste också bedrivas för att underlätta inträdet på i-lEU är en gemensam marknad, och att handelsfrågorna numera är gemensamma, bgemensamt europeiskt organ för handelsfrämjande mellan och Europa.Utskottet konstaterar att handelsfrämjande inklusive importfrämjande stödiskuterats vid översyner av svenskt utvecklingssamarbete och erfarenhetsutbytebiståndet. I de landstrategier som utarbetas för och EU:s bistånd utgtekniskt bistånd numera ofta framträdande delar. Ett ökat samarbete för exempkunna prövas på EU-nivå som ett led i den långsiktiga planeringen i samarbeteemellertid att det inte krävs något nytt organ för att främja handelsförbindGällande avtal täcker in även handelsrelaterade frågor på ett tillfredsställandHandelsrelaterat tekniskt bistånd och utvecklingssamarbete är, som ovan anfländernas förmåga att framgångsrikt hävda sina intressen i den globala handeln.angivna typ av stöd utgår till , såväl genom multilateralautvecklingssamarbete och tekniska bistånd avseende enskilda länder och regionerMed vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U234 (kd) yrkande 9I motion 2001/02:U259 (v) framhålls att Europeiska unionen är en av världensuppgick EU:s bistånd till , varav 757 miljoner kommer från1 att hela strukturen för EU:s bistånd bör ändras så att medlebiståndsorganisationer utnyttjas. Genom att använda redan upparbetade kanalernationella organen och FN, slipper man gå omvägen över EU:s byråkrati. De motstörre inflytande över hur biståndsmedlen används. EU kan, enligt förslagetsamordnare och utvärderare av olika insatser. EU:s utvärderingar av bistångarantera att utvärderingarna gjordes gemensamt av kommissionen, mottfrivilligorganisationer. I yrkande 3 föreslås att EU borde låta en oberoende exmellan EU:s handels- och jordbrukspolitik, dess bistånd och utvecklingsländernapå en dräglig nivå. Vidare understyrks i yrkande 4 att det är väl känt att kvinoch tyngsta ansvaret för försörjningen. För att få en uppfattning om hur bistånmän måste en utvärdering göras vad gäller konsekvenserna av EU:s bistånds-, hett könsperspektiv.Utskottet menar att EG:s bistånd lider av ett tungrott administrativt syststrävan att minimera svinn och oegentligheter. För utvecklingssamarbetebiståndskrona än både UNDP, och Sida. Den bristande kapaciteten bibland bristfälliga analyser och finansieringsbeslut. Utskottet anser emelleåterta det nationella ansvaret för EU:s bistånd, även om Sidas produktivitet skEG-biståndet ger EU möjligheter att på ett integrerat sätt stödja en extern polfredsbevarande och inriktad på långsiktigt hållbar utveckling.Genom att behålla ett program för utvecklingssamarbete inom ramen för EU ökas tEU möjliggörs också för länder som inte har några egna bilaterala program att ginte självklart att allt bilateralt bistånd från EU-länder skulle vara effektivFör att öka trovärdigheten för EG:s utvecklingssamarbete är det av största viktSida bidrar med de erfarenheter och resurser som kan ställas till kopolicyutveckling som metodmässiga förbättringar.Utskottet menar att utvärderingar av det slag som föreslås i motionen knappönskvärda. Alltför många inblandade parter skulle lätt leda till sammanblapartsintressen för det fortsatta samarbetet. Kommissionens utvärderingsfunktgetts en mer självständig ställning och rapporterar nu till styrelsen förEuropeAid Co-operation Office (Aidco).Cotonouavtalet, som utgör en modell för det sammanhållna utvecklingsperspektibasis i avvaktan på ratificering. Kommissionen är fortfarande i färd medbättre svara mot de nya krav som den nya utvecklingspolitiken från november 20kravet att kommissionen skall utveckla och precisera sina resultatmätniindikatorer och rapporteringsrutiner. Bättre samstämmighet mellan jordbruks-,mycket viktigt för att främja ekonomiska utveckling. På längre sikutredningar av sambanden mellan handel, utveckling och jordbrukspolitik.Utskottet har inhämtat att tillsammans med ett flertal medlemsstaternovember 2000 om att EG skall använda relevanta indikatorer i sin planeribistånd.