bet · GP01BOU1 · 2001-11-20 00:00:00 — Påförslag av utskottet gjorde därför etttillkännagivande som innebar att regeringen gavs iuppdrag att dels presentera en långsiktigt hållbarlösning på de problem beträffande bostadsbidragenför vissa studerande som uppstått, dels görade överväganden avseende bostadsbidragen i övrigtsom utskottet fört fram. Det innebär att flera av deförslag som läggs fram i motionerna redan ärföremål för regeringens uppmärksamhet genomriksdagens tillkännagivande.Med hänvisning till det nu anförda avstyrkerutskottet förslagen i partimotionerna Bo324 (fp)yrkande 12, Bo325 (c) yrkande 19 och Sf397 (fp)yrkande 7 samt motionerna Bo219 (v) yrkandena 1 samt47, Bo226 (kd) yrkandena 1 och 2, Bo237 (m)yrkandena 1 och 2 samt Sf7 (fp).Bostadsbidrag till utbytesstudenterEnligt motionerna Bo264 (fp) och Bo296 (v) bör detövervägas om inte också utbytesstudenter skall kunnauppbära bostadsbidrag de studerar iSverige. Utgångspunkten för förslagen är attutbytesstudenterna ofta har en sämrebostadssituation än andra studenter. Ett av skälentill detta anges vara att de har sämre ekonomiskamöjligheter att efterfråga en bra bostad.Utskottet vill inte ifrågasätta att mångautbytesstudenter kan ha en sämre bostadssituation änandra studenter. Det kan mot den bakgrundennaturligtvis vara rimligt att åtgärder vidtas föratt förbättra utbytesstudenternas möjligheter tillett bra boende. Enligt utskottets mening är dockdetta en fråga som inte bör lösas inom ramen förbostadsbidragen. Som motionärerna redovisar är enförutsättning för att bostadsbidrag skall kunna utgåatt den som uppbär bidrag bor och är folkbokförd iSverige. Utskottet är inte berett att frångå dennaprincip. I den mån ytterligare åtgärder erfordrasför att lösa utbytesstudenternas bostadssituationfår det enligt utskottets mening ske på annat sätt,t.ex. i form av insatser som har en direkt knytningtill studierna.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nuanförda motionerna Bo264 (fp) och Bo296 (v).Bostadsbidragsgrundande inkomst förnäringsidkareEnligt motion Bo236 (fp) bör bostadsbidragsreglernaändras så att avsättning till s.k. expansionsmedelinte räknas in i den bostadsbidragsgrundandeinkomsten. Den som driver enskild firma harmöjlighet att sätta av s.k. expansionsmedel sombeskattas när de återförs till inkomsten. Med deregler som gäller ingår sådan avsättningar somen del i inkomsten vid beräkningen av bostadsbidrag,men inte vid beräkning av sjukpenning,föräldrapenning och pension.Sedan 1997 gäller att den bidragsgrundandeinkomsten för egenföretagare utgörs av inkomsten avnäringsverksamhet ökad med avsättning tillperiodiseringsfond, avdrag för egen pension (vissdel) samt ökning av expansionsmedel. Skälet till attde redovisade avsättningarna fr.o.m. detta år ingåri den bostadsbidragsgrundande inkomsten är ensträvan att få likställighet i inkomstbegreppetmellan egenföretagare och löntagare. Det bör därförinte vara möjligt för en egenföretagare att reglerasina inkomster från näringsverksamhet på ett sättsom i bostadsbidragssammanhang kan gynnanäringsinkomster framför andra inkomster. Utskottetär mot den bakgrunden inte berett att ändrainkomstbegreppet för egenföretagare på det sätt somföreslås i motion Bo236 (fp).Stipendier i den bostadsbidragsgrundandeinkomstenSom en del i ett program för att förbättrakullturarbetarnas situation föreslås i motion Kr227(m) yrkande 12 att konstnärsstipendier skall räknassom bidragsgrundande inkomst.Vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomstenär grundregeln att den utgörs av summan av deskattepliktiga inkomsterna av tjänst,näringsverksamhet och kapital. Dessa inkomster, sombestäms enligt skattelagstiftningens regler,justeras sedan med vissa tillägg och avdrag somanges i lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Enligtbestämmelserna i 4 § skall sålunda skattefriastipendier ingå i denbidragsgrundande inkomsten. Till betydande del ärmotionen således tillgodosedd redan genom de reglersom gäller. Utskottet är med hänvisninghärtill inte berett att ställa sig bakom förslaget imotionen, varför den avstyrks.Bostadsanpassningsbidrag för elsaneringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget ombostadsanpassningsbidrag vid elsanering.Jämför reservation 49 (v, kd, c, mp).Ett kommunalt bidrag kan utgå till anpassning avbostäder i syfte att ge personer med funktionshinderett självständigt liv i ett eget boende. Kommunernaär skyldiga att lämna bidrag i enlighet medbestämmelserna i lagen (1992:1574) ombostadsanpassningsbidrag m.m.Motion So621 (c) tar upp frågan om rätten tillbostadsanpassningsbidrag i samband med s.k.elsanering. Motionärerna framhåller att elsaneringav bostäder visat sig vara en verksam metod för attgöra det möjligt för elöverkänsliga att bo kvar isina bostäder. Vidare hänvisar motionärerna tillvissa tidigare uttalanden från bostadsutskottet somanses ge stöd för uppfattningen att elsanering börberättiga till bostadsanpassningsbidrag. I motionensyrkande 6 föreslås mot denna bakgrund att det börslås fast att så skall vara fallet.Som konstateras i den aktuella motionen ärrättsläget sådant att kommunerna intekan anses vara skyldiga att lämnabostadsanpassningsbidrag för s.k. elsanering. Dennatolkning av rättsläget framgår bl.a. av för bostadsanpassningsbidraget. Till grundför denna uppfattning hänvisar verket till ettyttrande från och ett avgörande ikammarrätten.Bostadsutskottet bör inte uttala sig i frågan ombostadsanpassningsbidragslagens tillämpning i enviss typ av ärenden. Däremot kan utskottet vidhållasin tidigare redovisade uppfattning att det ärönskvärt med en över landet enhetlig tillämpning avlagen. Möjligheten att få stöd bör inte varaavhängig av vilken kommun man är bosatt i. Detgrundläggande problemet i sammanhanget ståremellertid att finna i att det fortfarande, trotsett mångårigt forsknings- och utredningsarbete,saknas en samsyn om de huvudsakliga orsakerna tillelöverkänslighetsproblemen. På samma sätt finnsfortfarande en betydande osäkerhet om hur man bästskall komma till rätta med problemet och om den typav åtgärder som kan innefattas i begreppetelsanering alltid är den bästa lösningen. Det finnsdärför starka skäl att kräva fortsattaansträngningar från alla inblandade instanser så attkunskapsläget ger underlag för en bredare samsyn idessa frågor. En sådan utveckling kan ocksåförväntas bidra till en lösning av det problem sommotionärerna uppmärksammar.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion So621 (c) yrkande 6.Verksamheten vid LantmäteriverketUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om anslagstilldelningen , jämförreservation 50 (m, -), förvaringen av förrättningsakter, taktila kartor, jämför reservation 51 (m,kd, c, fp, -).Anslagstilldelningen efter 2002Genom att marknadsanpassa delar av verksamheten vidLantmäteriverket skapas det enligt motion Bo316 (m)yrkande 7 ett utrymme för att minska anslaget tillverket för . bör statens anslagreformeras till att motsvara ett anslag som står förvilka beställningar staten lägger fram. Enligtmotionen bör därför ett s.k. beställningsanslagutvecklas.När det gäller den i motion Bo316 (m)aktualiserade frågan om anslagstilldelningen liksomanslagskonstruktionen för åren efter 2002 görutskottet följande bedömning. Det finns naturligtvisanledning att från tid till annan övervägaanslagstilldelningen till de statliga myndigheternaliksom hur anslagen skall konstrueras. Ett sådantställningstagande bör dock baseras på ett underlagsom möjliggör en rimlig bedömning av framtidaekonomiska och andra förutsättningar förverksamheten. Något sådant underlag har intepresenterats för utskottet. Motionen avstyrks.Förvaringen av förrättningsakterFörslaget i motion Bo268 (c) innebär att någoncentral förvaring av lantmäteriets kartor och tilldessa knutna originalhandlingar inte bör komma tillstånd. Enligt motionen är det mycket olämpligt attsamla alla förrättningsakter och originalkartor frånhela landet på ett ställe med avseende på såvälsårbarhet som tillgänglighet detta även ommaterialet gjorts tillgängligt idigital form.Inom lantmäteriet finns ett stort antalförrättningsakter, dvs. kartor och beslutshandlingarsom tillkommit vid en lantmäteriförrättning. Denhelt övervägande delen av dessa akter förvaras i dagvid lantmäterimyndigheterna och inte vidLantmäteriverket i . Skälet till detta är attakterna används i förrättningsverksamheten. Akternabehövs dels som grund vid nyalantmäteriförrättningar, dels för att dokumenteravad som beslutats vid dessa förrättningar. För attunderlätta hanteringen av förrättningsakterna harLantmäteriverket inlett en digitalisering av dessa.Hittills har detta gjorts för ochdåvarande . När det gäller övriga länär avsikten att förrättningsakterna också här skallöverföras till digital form. Det är , främst avekonomiska skäl, oklart i vilken takt detta kommeratt kunna ske.Överföringen av förrättningsakterna till digitalform har skett vid en enhet inom sombenämns () ochdess filial i , kommun. Det är ocksåavsikten att den fortsatta digitaliseringen skallgöras här. När väl en digitalisering är genomfördkommer de ursprungliga förrättningsakterna intelängre att behövas i den normalaförrättningsverksamheten. För de förrättningsaktersom digitaliserats gäller att akterna fråndet tidigare tills vidare förvaras itillfällig depå i , medan akterna frånStockholms län förvaras vid iGävle. Det är dock bara övergångsvis somoriginalakterna förvaras på detta sätt. kandet förutses att dessa akter, liksom de akter somdigitaliseras , kommer att arkiveras iden ordning som är normal vid statliga myndigheter.Det innebär att akter från regionalalantmäterimyndigheter kommer att arkiveras vidrespektive landsarkiv och de akter som finns hosLantmäteriverket i arkiveras vid Riksarkivet.Som framgår av utskottets kortfattade beskrivningfinns det inte några beslut om att på en platscentralt arkivera lantmäteriets förrättningsakter.Däremot kommer en viss centralisering att äga rumgenom att akterna förs till landsarkiven respektiveRiksarkivet. Det kan naturligtvis innebära atttillgängligheten till originalakterna försämrasnågot. kommer alla akter att blitillgängliga i digital form, något som avsevärtförbättrar tillgängligheten jämfört med . Fördet stora flertalet användare kommer detta med storsäkerhet att betraktas som en förbättring. Medavseende på den kvalitet som dokumenten kommer atthålla också i digital form torde det endast vara iundantagsfall som originalakten kommer att behövas.När det gäller originalakterna bör det också beaktasatt det är vanligt att äldre akter är väl användaoch därmed slitna. I många fall skulle de därförinte klara en fortsatt hantering.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nuanförda motion Bo268 (c).Taktila kartorLantmäteriverket bör enligt motion Bo208 (m) få iuppdrag att ta fram taktila kartor, dvs. kartoravsedda för synskadade och blinda. I motionenframhålls bl.a. att det är viktigt för defunktionshindrades eller synskadades delaktighet isamhället att de kan ta del av den geografiskainformation som producerar.Ansvarsfrågan när det gäller produktionen av taktilakartor bör därför klarläggas.Utskottet har i en rad olika sammanhang och vidmånga tillfällen givit uttryck för uppfattningen attfunktionshindrade skall ges samma möjligheter somandra att delta i samhällslivet. Oavsettfunktionshinder skall alla individer i görligastemån ges möjlighet till ett aktivt liv såväl i denegna bostaden som i samhället i övrigt. Tillgångtill taktila kartor utgör ett exempel på hurdelaktigheten kan ökas. har ocksåmed stöd från bl.a. EU bedrivit ett projekt för attutveckla metoder för framställning av taktilakartor. En rapport från projektet om utveckling avproduktionssystem för framställning av taktilakartor och höjdmodeller samt ett taktilt GIS-system(GIS = geografiska informationssystem) har ocksålagts fram . Något beslut om produktionav taktila kartor har dock ännu inte fattats. mening bör det i första hand övervägas ivilken utsträckning en produktion kan komma tillstånd inom ramen för nuvarande resurser och/ellermed stöd av externa finansiärer. Detutvecklingsarbete som genomförts torde ocksåutgöra en god grund för dessa överväganden.Utskottet är mot denna bakgrund inte nu berett attställa sig bakom förslaget i motion Bo208 (m).Verksamheten vid länsstyrelsernaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om nyckeltal för verksamheten vidlänsstyrelserna, jämför reservation 52 (m, -), tillsynen vid länsstyrelserna, länsstyrelsernas arbete med miljömålen.Utskottet har i avsnittet om anslagsfördelningeninom utgiftsområde 18 behandlat de förslag som avserfrågan om länsstyrelseanslagets storlek . I detta avsnitt behandlas tremotionsförslag om verksamheten vid länsstyrelserna.Nyckeltal för verksamheten vid länsstyrelsernaUtskottet tar först upp ett förslag i motion Bo316(m) yrkande 9 om utveckling av nyckeltal förverksamheten vid länsstyrelserna. Nyckeltalen börenligt motionen utformas så att de ger möjlighettill jämförelser av verksamheternas effektivitetmellan olika länsstyrelser.Ett motsvarande förslag behandlades ävenföregående år (bet. 2000/01:BoU1). Utskottet anförde då:Bostadsutskottet instämmer givetvis i synpunktenatt olika vägar bör prövas för att utveckla ocheffektivisera verksamheten vid länsstyrelserna. Iett sådant arbete har utvecklingen avresultatredovisningar och andra underlag föruppföljning och utvärdering stor betydelse.Redovisningen av verksamheten med hjälp av s.k.nyckeltal kan ses som ett viktigt instrument fördetta arbete. Det kan exempelvis gälla attredovisa arbetsbelastningen inom olikaverksamhetsområden eller resursförbrukningen fören viss typ av ärende. Användningen av nyckeltalmåste givetvis även kompletteras med andra formerav redovisningar av pågående verksamhet ochuppnådda resultat.I årets budgetproposition redovisar regeringenkortfattat inriktningen av vissautvecklingsinsatser avseende länsstyrelserna. Detframhålls att ett arbete pågår med att skapaprinciper för en enhetlig redovisning avverksamhet och ekonomi. Syftet är bl.a. attförbättra möjligheterna till uppföljning av ochjämförelser mellan länsstyrelsernas resultat. Enmer utförlig redovisning av detta arbete har isamband med motionsberedningen lämnats införutskottet. Av denna redovisning har framkommitatt en utveckling och användning av nyckeltal medi princip den inriktning som efterfrågas avmotionärerna redan pågår. Utskottet ser positivtpå detta arbete som bör kunna resultera i attäven det beslutsunderlag som i olika sammanhangunderställs successivt kan förbättras.Utskottet har erfarit att arbetet med att utvecklaredovisningskrav som ökar möjligheten tilljämförbarhet av verksamheterna vid olikalänsstyrelser fortgår. Dessa krav kommer bl.a. tilluttryck i regleringsbreven för länsstyrelserna.Utskottet ser positivt på detta arbete som ävenligger väl i linje med vad som förordas i motionBo316 (m) yrkande 9. Ett tillkännagivande i frågankan därför undvaras.Med hänvisning till det anförda avstyrks detaktuella motionsyrkandet.Tillsynen vid länsstyrelsernaI motion Bo278 (s) föreslås göra etttillkännagivande om den statliga tillsynen vidlänsstyrelserna. Motionärerna hänvisar till att denkommunala tillsynen avseende livsmedel m.m. intekunnat bedrivas på önskat sätt och förordar därförökade resurser till den statliga regionalaverksamheten.Inte heller förslaget i denna motion bör enligtutskottets mening föranleda något tillkännagivandefrån sida. Utskottet vill visserligeninte ifrågasätta att resursläget för vissa typer avtillsynsverksamhet vid kommunerna ochlänsstyrelserna är mycket ansträngt. Ävenredovisningen av länsstyrelsernas verksamhet ibudgetpropositionen ger underlag för en sådanbedömning. Ett ställningstagande till denna typ avresursfrågor kan emellertid svårligen göras igenerella termer utan får övervägas utifrånförutsättningarna inom varje sakområde. I fråga omett av de områden som motionärerna hänvisar till,livsmedelstillsynen, har en översyn nyligengenomförts av . Verket föreslår i enrapport som avlämnats till regeringen attlivsmedelstillsynen skall föras över från kommunernatill staten. Rapporten remissbehandlas förnärvarande.Utskottet avstyrker med hänvisning till detanförda motion Bo278 (s).Länsstyrelsernas arbete med miljömålenFrågor om livsmedelssektorns betydelse i tas upp i motionMJ341 (c). I motionens yrkande 5 föreslås riksdagengöra ett tillkännagivande om att regeringen i defortsatta instruktionerna om länsstyrelsernas arbetemed miljömålen betonar att såväl ekologiska somsociala och ekonomiska aspekter måste beaktas. Om såinte sker anser motionärerna att resultatet kan bliatt livsmedelsproduktionen söker sig till andraområden i med andra miljöambitioner än demsom finns i Sverige.Vad gäller länsstyrelsernas arbete med miljömålenförutsätter utskottet att detta sker med beaktandeav alla i sammanhanget relevanta frågor. kan utläsa görs det inte heller gällande imotion MJ341 (c) att så inte skulle havarit fallet. Utskottet kan därför inte se att detföreligger tillräckliga skäl för ett riksdagenstillkännagivande i den aktuella frågan. Motion MJ341(c) yrkande 5 avstyrks således.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Utformningen av bostadspolitiken (punkt 2)av (), (-), IngaBerggren (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 1. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:Bo318 yrkandena 1 och 2,2001/02:N224 yrkande 5, 2001/02:N313 yrkande 2 och2001/02:N319 yrkande 2 samt avslår motionerna2001/02:Bo267, 2001/02:Bo269, 2001/02:Bo290yrkandena 1 och 3, 2001/02:Bo307, 2001/02:Bo311,2001/02:Bo314, 2001/02:Bo320 yrkandena 1 och 2,2001/02:Bo322 yrkande 1, 2001/02:Bo323 yrkande 2, 2001/02:Bo325 yrkandena 25,2001/02:N267 yrkande 30 och 2001/02:So637 yrkande13.StällningstagandeBostadspolitiken i har havererat. Trots allaproblem, som bevisligen finns, lägger regeringeninte fram några förslag som kan leda tillförbättringar. Den socialdemokratiskabostadspolitiken har resulterat i bostadsbrist itillväxt- och utbildningsorter, bostadsöverskott iglesbygd och höga boendeskatter i stora delar avlandet. Det är dags att byta riktning och börja föraen bostadspolitik som är till för människorna. Detär dags att överge dagens havererade system ochtillskapa en ny bostadspolitik där de boende sätts icentrum.Sammanfattningsvis bör denna nya bostadspolitik- präglas av visioner och innovativt nytänkande tillglädje för alla boende,-- skapa valfrihet och ett bra boende till en så lågkostnad som möjligt,-- ge en fungerande bostadsmarknad i hela landet,-- ge de boende möjlighet att fullt ut själva taansvar för sitt boende och för sin bostad,-- öka flexibiliteten på bostadsmarknaden genom enstörre rörlighet och ett bättre utnyttjande avbostadsbeståndet.-För att ge bostadspolitiken denna inriktning måsteden självklara utgångspunkten vara att människorsjälva skall kunna välja den bostad de önskar.Bostadsmarknaden skall styras av människorsefterfrågan och fria val, inte av regleringar ochpolitiska eller administrativa beslut. Den ökaderörlighet detta skapar, såväl geografiskt som mellanolika boendeformer, leder till en öppen och flexibelbostadsmarknad till gagn för alla boende.Bostadspolitiken skall ge förutsättningar för attbevara och utveckla olika upplåtelseformer som kantillgodose olika individers önskemål i olika skedenav livet. Det förutsätter en öppen och fungerandemarknad utan inslag av snedvridande subventioner,detaljregeringar och politisk klåfingrighet.Äganderätten är en omistlig del i en demokrati.Ägandet stärker människors oberoende, skapartrygghet och bidrar till integration.Bostadspolitiken måste därför göra det möjligt förfler att äga sin bostad. Det ger den förutsebarhetoch frihet som alla boende har rätt att kräva. Somen del i denna politik skall ägarlägenhetermöjliggöras genom att det blir tillåtet medtredimensionell fastighetsbildning.Även bostadsrättens ställning måste stärkas.Ombildning av hyresrätt till bostadsrätt bör därförunderlättas. Det leder till en bättre balans mellanolika upplåtelseformer där det blir efterfrågan somavgör vilken typ av bostad som de boende efterfrågaroch inte andra styrmekanismer. En ökad andelbostadsrätter leder också till att integrationenökar i och med friköp av hyreslägenheter isegregerade områden.Hyresrätten måste återupprättas. Subventioner ochprisregleringar har lett till brist på hyresrätter,långa köer och en omfattande svart marknad. För attdet skall kunna vara möjligt att bygga och förvaltahyresrätter även måste en friarehyressättning tillåtas, särskilt i nyproduktion. Somett led i detta bör allmännyttans hyresnormerandeställning avskaffas detta för att återgebruksvärdessystemet dess ursprungliga funktion.Dessutom måste hyressättningssystemet reformeras såatt det bl.a. blir möjligt för kund ochfastighetsägare att vid inflyttning komma överens omen hyra som är relaterad till efterfrågan påbostäder. Det innebär dock inte attbesittningsskyddet skall kunna kringås genomorimliga hyreshöjningar. En hyreshöjning skall kunnaöverklagas till, och skälighetsprövas av, allmändomstol.För att få i gång byggandet krävs förändringar ochförenklingar. Plan- och byggprocessen måstereformeras och antalet instanser för överklagande avdetaljplan och bygglov minskas. Beskattningen avbyggande och boende måste sänkas. Det förutsätterbåde en sänkning av det allmänna skattetrycket ochen sänkning eller borttagande av de skatter som ärdirekt inriktade mot byggande och boende. Dettainnebär att den för många boende så betungandefastighetsskatten måste avvecklas liksomförmögenhetsskatten som kraftigt höjerboendekostnaderna i många bostadsområden. Störremöjligheter att utnyttja strandnära områden förbebyggelse måste införas. Vägnätet måste förbättrasför att möjliggöra nya bostadsområden.För att underlätta för unga och studerande att fåtag på bostad, skall en möjlighet att skattefritthyra ut del i stadigvarande bostad införas. För attskapa bättre ekonomiska förutsättningar vidbostadsförvärv för såväl samhället som den enskildebör ett bosparsystem införas.För att skapa lika förutsättningar för allahusägare bör tomträttsinstitutet avskaffas. Det börske genom att tomträtterna säljs tilltomträttsinnehavarna. Det frigjorda kapitalet kansedan användas i kommunernas kärnverksamhet eller iannan verksamhet som kommunen beslutar om.För att ge utrymme för de boendes önskemål ochförutsättningar och för att ge fastighetsägarnamöjlighet att fullt ut svara mot dessa börkommunernas roll på det bostadspolitiska områdetbegränsas. Det bör bl.a. ske genom att det kommunalaägandet av bostadsföretag successivt avvecklas.Vad vi nu med anslutning till förslagen i Moderatasamlingspartiets partimotioner Bo318 yrkandena 1 och2 och N224 yrkande 5 samt motionerna N313 (m)yrkande 2 och N319 (m) yrkande 2 anfört ombostadspolitikens utformning och inriktning börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Övriga motionsyrkanden avstyrks.2. Utformningen av bostadspolitiken (punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 2. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Bo290 yrkandena 1 och 3 samt avslårmotionerna 2001/02:Bo267, 2001/02:Bo269,2001/02:Bo307, 2001/02:Bo311, 2001/02:Bo314, 2001/02:Bo318 yrkandena 1 och2, 2001/02:Bo320 yrkandena 1 och 2, 2001/02:Bo322yrkande 1, 2001/02:Bo323 yrkande 2, 2001/02:Bo325yrkandena 25, 2001/02:N224 yrkande 5, 2001/02:N267yrkande 30, 2001/02:N313 yrkande 2, 2001/02:N319yrkande 2 och 2001/02:So637 yrkande 13.StällningstagandeDet finns ett stort behov av en samlad syn påbostadspolitiken för att skapa en ekologisk ochsocialt hållbar utveckling.