bet · GP01KU1 · 2001-11-22 00:00:00 — För år2002 föreslår regeringen att verket tilldelas för denna uppgift.Från och med år 2003 beräknar regeringen att dessa arbetsuppgifter skallkunna finansieras inom anslaget.MotionerI motion K422 yrkande 1 (delvis) av m.fl. (c) föreslås attanslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag.Med hänvisning till att Radio- och visar goda resultat när detgäller att främja möjligheterna till mångfald inom radio och television,gör motionärerna bedömningen att den ökning som regeringen föreslår avanslaget inte är nödvändig för att klara verksamheten.I motion K425 yrkande 4 av Per m.fl. (m) föreslås att anslagetminskas med i förhållande till regeringens förslag, eftersommotionärerna motsätter sig de ökningar av anslaget som regeringen föreslår.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker propositionens förslag att anslaget 27:4 Radio- ochTV-verket skall uppgå till . Motionerna K422yrkande 1 delvis (c), i vilken det föreslås att anslaget skall minskas med2 jämfört med regeringens förslag, och K425 yrkande 4 (m), ivilken det föreslås att anslaget skall minskas med jämfört medregeringens förslag, och förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslaganvisar till anslaget 27:5 och . Vidare föreslår utskottet att avslår en motion (m) där det föreslås en minskning av anslaget med i förhållandetill regeringens förslag.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 27:5 och uppgå till budgetåret 2002.Granskningsnämnden skall genom efterhandsgranskning utöva tillsyn över attprogramföretagen följer reglerna som rör innehållet i ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten. Vidare skall nämnden följa innehållet iutländska ljudradio- och TV-sändningar som riktas till den svenskaallmänheten. Nämnden granskar program efter anmälan eller på eget initiativ. Nämndens verksamhet finansieras delvis genom att medel anvisas frånrundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida, vilket behandlas underutgiftsområde 17. föreslås att ()delfinansierar nämndens verksamhet. Enligt regeringens bedömning stämmernämndens efterhandsgranskning av innehållet i radio- och TV-sändningarriktade till allmänheten överens med målet om att motverka skadliga inslagi massmedierna.De s.k. utbudsstudierna anser regeringen ger viktig information ommångfalden och tillgången till ett varierat utbud i massmedierna. Nämndensarbete med denna typ av rapporter bör enligt regeringen därför fortsätta.För detta ändamål tilldelades engångsvis förår 2001. Mot bakgrund av bedömningen att dessa studier nu bör fortsätta påpermanent basis föreslår regeringen för detta ändamål ett årligt belopp på500 000 kr.Enligt propositionen om radio och TV i allmänhetens tjänst (prop. 2000/01:94) avser regeringen att under kommande tillståndsperiod geGranskningsnämnden i uppdrag att följa och utvärdera mångfalden inyhetsutbudet. Därför föreslår regeringen att nämnden tilldelas 250 000 krper år () för detta ändamål.Vidare föreslår regeringen att anvisas förarbetsuppgifter som har samband med lokalradioreformen.MotionI motion K425 yrkande 5 av Per m.fl. (m) föreslås att anslagetminskas med i förhållande till regeringens förslag.Motionärerna anser att reformeringen av den kommersiella lokalradion skerpå ett sätt som inte är acceptabelt i ett samhälle som värnaryttrandefriheten och motsätter sig därför ökade anslag tillGranskningsnämnden.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker propositionens förslag att anslaget och TV skall uppgå till 8 964 000 . Motion K425 yrkande 5 (m), i vilken det föreslås attanslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag,avstyrks.SamepolitikSametinget redovisas inom utgiftsområde 1, men verksamheten ingår som endel i politikområdet Samepolitik som i övrigt redovisas inom utgiftsområde23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar.Målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd påen ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar.För del regleras de övergripande målen för verksamheten isametingslagen (1992:1433). skall verka för en levande samiskkultur och därvid ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder somfrämjar denna kultur. skall bl.a. medverka i samhällsplaneringenoch bevaka att samiska behov beaktas.SametingetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslaganvisar till anslaget 45:1 budgetåret 2002.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 45:1 skall uppgå till budgetåret 2002.Regeringen anför att övergripande mål inte kan uppfyllasenbart genom verksamhet, vilket kan innebära vissa svårigheteratt redovisa resultatet av detta övergripande mål. har förförsta gången redovisat effekterna av sin verksamhet. Man har också inlettett arbete med kvalitetssäkring, vilket inneburit att man nu harindikatorer för kvalitetsbedömning. Enligt regeringen är det inomverksamhetsgrenen samiska språk som redovisningen av effekter och kvalitetär tydligast, även om kvalitetsredovisningen brister även här. Det är,anser regeringen, således fortfarande svårt att bedöma om det tingetåstadkommer är bra eller dåligt. Redovisningen av effekterna gör dock attdet är lättare än tidigare att få en bild av vad åstadkommit.Det finns mätbara effekter av kultur- och språkarbetet men knappast för deövriga verksamhetsgrenarna. Språkarbetet är kostnadsmässigt den dyrastegrenen.Regeringen anför att behöver en resursförstärkning för atthantera strukturfondsprogrammen mot bakgrund av att samerna fått egnainsatsområden i EU, mål 1 och Södra skogslänen. Detgeografiska området är genom denna indelning avsevärt större än tidigare.Det förväntas således en stor ökning av antalet ansökningar. Mål 6 harhandlagts med 1,5 anställda vilket visat sig underbemannat. För att klaratillströmningen av ansökningar inklusive uppföljning och projektbesök harSametinget på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionentillförts . Detta tillskott bör enligt regeringen behållas ävenfortsättningsvis.En utredare tillsattes för att göra en översyn av med uppgift att bl.a. beakta behovet av en tydligare skillnadmellan myndighet och folkvalt organ. Utredningen beräknas vara klar i juni2002.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag att anslaget 45:1 Sametingetskall uppgå till budgetåret 2002.Anslag som inte ingår i något politikområdeUtgiftsområde 1 omfattar anslag för vilka regeringen inte fastställer mål.Dessa ingår inte i politikområdesindelningen. För flera av dessaverksamheter råder särskilda förutsättningar där mål- och resultatstyrningenligt regeringens mening inte går att applicera. Det gäller anslagenKungliga hov- och slottsstaten, ledamöter och partier m.m.,förvaltningskostnader, ombudsmän,justitieombudsmännen, m.m. samt Stöd till politiskapartier. I propositionen föreslår regeringen att det inrättas ett nyttanslag som placeras i denna kategori, Expertgruppen för EU-frågor.Riksdagens ledamöter och partier m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med riksdagsstyrelsens förslaganvisar till anslaget 90:2 ledamöter och partierm.m. budgetåret 2002.PropositionenRiksdagsstyrelsen föreslår att anslaget 90:2 ledamöter ochpartier m.m. skall uppgå till budgetåret 2002.Från anslaget finansieras arvoden, kostnadsersättningar och traktamententill ledamöter, arvoden till EU- parlamentariker,arbetsgivaravgifter samt pensioner och inkomstgarantier åt f.d.riksdagsledamöter m.fl. Vidare finansieras reseersättningar vid resor inomSverige, sjukvårdskostnader och utbildning för ledamöter. Ävenkostnader för ledamöters deltagande i internationellt parlamentarisktsamarbete, såsom och Interparlamentariska unionen (IPU), liksombidragen till ledamöternas enskilda studieresor finansieras från anslaget.I anslaget ingår även stödet till partigrupperna i . Därutöveringår kostnader för ledamöters datakommunikation (ISDN).Riksdagsstyrelsen anför att verksamheten kommer att präglasav riksdagsvalet. En ökning av kostnaderna är beräknade förinkomstgarantier, pensioner, arvode m.m. sedan uppdraget upphört,datakommunikation (ISDN) och resor. En budgetreserv med anledning avsvårigheterna att bedöma förändringar efter valet har avsatts. Vidare anförriksdagsstyrelsen att bidraget för ledamöternas enskilda utrikesstudieresor har höjts med per ledamot från nästa mandatperiod,2002-2006, medan utskottens utrikes studieresor ligger på oförändrad nivå.Enligt riksdagsstyrelsen är den föreslagna anslagsnivån i enlighet mednivån för utgiftstaket som tidigare beslutat.Riksdagens arvodesnämndRiksdagens arvodesnämnd inrättades med uppgift attbestämma arvodet för ledamöter. Syftet var att så långt möjligtundandra beslut om arvodets nivå från ledamöternas inflytande. De treledamöterna i nämnden hämtas utanför och skall enligt förarbetenaha stor integritet, betydande erfarenhet av samhällslivet och goda insikteri lönebildningen. Nämndens beslut kan inte överklagas.Riksdagens arvodesnämnd beslutade attriksdagsledamöternas arvoden fr.o.m. skall utgöra 41 500kr . Arvodesnivån bör enligt förarbetena bestämmas bl.a. medhänsyn till löneutvecklingen för statsråden och för vissa statstjänstemän (främst domare i den s.k. rådsklassen). konstaterade i sittbeslut att statsrådens arvoden har höjts med fr.o.m. den1 men att något avtal för domargruppen inte förelåg ännu, dockatt motsvarande grupper statstjänstemän torde ha fått löneökningar . Mot bakgrund härav fann arvodesnämnden att riksdagsledamöternas arvodeskulle höjas. Beslutet innebär att arvodet för riksdagsledamöterna och EU-parlamentarikerna höjdes med 3,75 %.Enligt uppgift från riksdagsförvaltningen uppgår de sammanlagdakostnaderna för arvodeshöjningen till ochtill för . I budgetförslaget för hardet räknats med en arvodeshöjning på . De ökade kostnader somarvodesnämndens beslut medför ryms enligtriksdagsförvaltningen inom anslaget.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag att anslaget 90:2 Riksdagensledamöter och partier m.m. skall uppgå till budgetåret 2002.Riksdagens förvaltningskostnaderUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med riksdagsstyrelsens förslaganvisar till anslaget 90:3 . Vidare föreslår utskottet att i enlighet medriksdagsstyrelsens förslag godkänner investeringsplanen för samt bemyndigar riksdagsförvaltningen dels att ingåekonomiska förpliktelser avseende reparationer på fastighetersom inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst , dels att besluta om lån i Riksgäldskontoretför investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett beloppav . Utskottet föreslår också att avslår en motion(m) om att avhända sig ansvaret för tidningen föreslår att anslaget 90:3 Riksdagensförvaltningskostnader skall uppgå till budgetåret 2002.Utgifterna inom anslaget avser bl.a. löner, administration,fastighetsförvaltning, intern service, säkerhet, datateknik,förlagsverksamhet, bibliotek och informationsverksamhet.Riksdagsstyrelsen framhåller att verksamheten kommer attpräglas av riksdagsvalet. kommer att prioriterainsatser för att förbereda mottagandet av nya ledamöter och effekter aveventuella förändringar i partigruppernas storlek. Det innebär enligtriksdagsstyrelsen anspråk på service och stöd i olika former samt på teknikoch lokaler, vilket avspeglas i riksdagsförvaltningens budgetförslag.Vidare präglas budgetförslaget av ett antal större investeringar ochunderhållsåtgärder på fastighetsområdet. Enligt riksdagsstyrelsen är denföreslagna anslagsnivån i enlighet med nivån för utgiftstaket som riksdagentidigare beslutat.De höjningar av avgifter för IT- och telefonibasdrifttjänst somriksdagsförvaltningen aviserat till ombudsmän,justitieombudsmännen på samt till revisorer på föreslås finansieras genom neddragning av motsvarande belopp påramanslag 90:3 förvaltningskostnader.Riksdagsstyrelsen föreslår i propositionen att godkännerförslaget till investeringsplan för riksdagsförvaltningen för . Investeringar beräknas uppgå till ,vilket är en ökning jämfört med då de beräknadeinvesteringarna uppgår till 71 200 000 kr.Vidare föreslår riksdagsstyrelsen att att i fråga om ramanslaget 90:3Riksdagens förvaltningskostnader ingå ekonomiska förpliktelser avseendereparationer på fastigheter som inklusive tidigare gjordaåtaganden innebär utgifter på högst ochbemyndigar riksdagsförvaltningen att för besluta om lån iRiksgäldskontoret för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningarintill ett belopp av 192 800 000 kr.Riksdagens förvaltningsstyrelse beslutade inför attföreslå att de byggnadsinvesteringar som avser förvärv ochombyggnad av fastigheter och som tidigare finansierats genom anslag istället skulle finansieras genom lån i (prop. 1996/97:1utg.omr. 1 s. 12). biföll förvaltningsstyrelsens förslag (bet.1996/97:KU1). låneram hos uppgicktill , såväl som år1999 och . uppgår denackumulerade låneramen till 92,8 miljoner kronor.MotionenI motion K251 av och () föreslås att riksdagenbeslutar att ge riksdagsförvaltningen i uppdrag att på lämpligt sättavhända sig ansvaret för R & D. Enligt motionärerna har tidningen på senaretid valt att ha en något bredare profil och en högre grad av journalistiskambition. Motionärerna anser att tiden nu är mogen att ge tidningen en mersjälvständig ställning, förslagsvis genom att antingen genomfören upphandling av en entreprenör som kan ge ut tidningen eller genom endirekt försäljning.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens förslag att anslaget 90:3Riksdagens förvaltningskostnader skall uppgå till budgetåret2002.Vidare tillstyrker utskottet att godkänner förslaget tillinvesteringsplan för riksdagsförvaltningen för (yrkande3) och bemyndigar riksdagsförvaltningen dels att i fråga omramanslaget 90:3 förvaltningskostnader ingå ekonomiskaförpliktelser avseende reparationer på fastigheter som inklusivetidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst underåren 2003-2004 (yrkande 4), dels att för besluta om lån iRiksgäldskontoret för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningarintill ett belopp av (yrkande 5).Riksdagsstyrelsen har aktualiserat frågan om överväganden avseendeinriktning m.m. för tidningen (se styrelsensprotokoll 2000/01:5). Frågan kommer att övervägas i ett föreståendeutredningsarbete avseende informations- och kunskapsområdet (se styrelsensprotokoll 2001/02:1). Detta arbete bör inte föregripas. Utskottet avstyrkerdärför motion K251 (m).Riksdagens ombudsmän, justitieombudsmännenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med riksdagsstyrelsens förslaganvisar till anslaget 90:4 ombudsmän,justitieombudsmännen budgetåret 2002.PropositionenRiksdagsstyrelsen föreslår att anslaget 90:4 ombudsmän,justitieombudsmännen skall uppgå till budgetåret 2002.Justitieombudsmännen övervakar att de som utövar offentlig verksamhetefterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sinaåligganden. Ombudsmännen skall också verka för att brister i lagstiftningenavhjälps. Verksamheten regleras av föreskrifter i 12 kap. regeringsformenoch 8 kap. riksdagsordningen samt av lagen (1986:765) med instruktion förRiksdagens ombudsmän.Verksamhetsmålet för är att, med bibehållen kvalitet iärendehanteringen, fullgöra uppgifterna enligt instruktionen, minskaärendebalanserna och korta den genomsnittliga handläggningstiden elleråtminstone hålla den på oförändrad nivå samt bedriva inspektionsverksamhet,som har en klar rättssäkerhetsfrämjande effekt, i minst samma omfattningsom hittills.En höjning med har aviserats beträffande de avgifter som tasut av ombudsmän för IT- och telefonibasdrifttjänst.Finansieringen sker genom en sänkning av anslaget 90:3 Riksdagensförvaltningskostnader med motsvarande belopp.Ett nytt kollektivavtal mellan och rörande lönernaför chefsdomare beräknas medföra lönekostnadshöjningar medca . Riksdagsstyrelsen avser att återkomma påtilläggsbudget angående höjd anslagsnivå för de beräknadelönekostnadsökningarna.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag att anslaget 90:4 Riksdagensombudsmän, justitieombudsmännen skall uppgå till budgetåret2002.Kungliga hov- och slottsstatenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslaganvisar till anslaget 90:1 Kungliga hov- och . Vidare föreslår utskottet att avslår en motion (c) där det föreslås en minskning av anslaget med i förhållandetill regeringens förslag.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten skalluppgå till budgetåret 2002.Genom anslaget finansieras kostnaderna för statschefens officiellafunktioner inklusive kostnaderna för den kungliga familjens resor. Frånanslaget betalas också driftskostnader för de kungliga slotten utom rentfastighetsunderhåll, som finansieras av . Vidarebetalas Husgerådskammarens underhåll och vård av de konstsamlingar ochandra inventarier i de kungliga slotten som tillhör staten, men somdisponeras av konungen, från anslaget.I tilläggsbudgeten har regeringen föreslagit att anslaget ökasmed . Som skäl har regeringen anfört att speciella insatserbehövs för driften av parkerna, framför allt , somsedan 1991 är upptagen på FN:s världsarvslista. Även föremålsvården behöverenligt regeringen förstärkas.MotionenI motion K422 yrkande 1 (delvis) av m.fl. (c) föreslås attanslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag.Motionärerna anser att anslaget skall minskas så att det kommer ned i dennivå som gällde före fjolårets höjning.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker propositionens förslag att anslaget 90:1 Kungligahov- och slottsstaten skall uppgå till budgetåret 2002.Motion K422 yrkande 1 delvis (c), i vilken det föreslås att anslagetminskas med , avstyrks.Regeringskansliet m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslaganvisar 4 till anslaget 90:5 . Vidare föreslår utskottet att avslår motionerdär det föreslås minskningar av anslaget i förhållande till regeringensförslag med (m), med (kd), med (c) och med (fp) samt en motion (m) om att inte öka anslagetutöver påslag för pris- och löneomräkningar. Utskottet föreslår även attmotioner om medel för fortsatt diplomatisk närvaro i , , Beirutoch Heliga Stolen (m, kd, c, fp) respektive (fp) skall avslås.Utskottet föreslår därtill att avslår motioner om förbud förstatsråd att "döpa" skattepengar med sina namn, om inrättande av endjurskyddsminister, om principer för utrikesrepresentationen, dessorganisation, m.m., om ambassadernas verksamhet och om villkoren förmedföljare.BakgrundRegeringen föreslog ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100) att ärenden om representation i utlandet skulle föras överfrån utgiftsområde 5 och internationell samverkan tillutgiftsområde 1 för att fullfölja ombildandet avRegeringskansliet till en myndighet. Ytterst syftade förslaget till att påett mera ändamålsenligt sätt möjliggöra för atttillhandahålla ett effektivt och kompetent stöd för regeringen i dessuppgift att styra riket och förverkliga sin politik.Utrikesutskottet ansåg förslaget motiverat. Även konstitutionsutskottetfann förslaget välgrundat och pekade särskilt på att det låg i linje medprincipen en myndighet-ett anslag. framhöll detsamtidigt som angeläget att utrikesfrågorna i största möjliga utsträckningges en sammanhållen behandling och anförde att utskottet därför, i den måndet behövs, kommer att bereda utrikesutskottet tillfälle till yttrande vidberedning av budgetfrågor som berör utrikesförvaltningen (bet. 2000/01:KU23).PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 90:5 m.m. skall uppgåtill 4 budgetåret 2002.Anslaget finansierar förvaltningskostnader,kommittéväsendet, andra utredningar m.m. Anslaget fördelas mellanStatsrådsberedningen (statsministerns kansli), de tio departementen,och gemensamma ändamål (hyror m.m.). Anslaget finansierar fr.o.m. ävenförvaltningskostnaderna för och de 104utlandsmyndigheterna () samt de drygt 400 honorärkonsulaten.Redan i dag ingår dock utgifter för specialattachéer vidutlandsmyndigheterna som har ett annat departement än Utrikesdepartementetsom huvudman i anslag.Under våren 2001 var ordförande i . Kostnadernaför förberedelser och genomförande av ordförandeskapet förRegeringskansliet ryms enligt regeringen inom de av anvisadeekonomiska ramarna. Regeringen anför att de som riksdagentilldelade i extra medel beräknas att förbrukas i sinhelhet. Därtill uppges att myndigheten har gjort omprioriteringar avordinarie resurser för arbetet med ordförandeskapet i EU våren 2001.Med anledning av ökade arbetsuppgifter beslutaderiksdagen vid behandlingen av ekonomiska vårproposition att ökaanslaget med för , ytterligare för år2003 samt ytterligare för år 2004.Den svenska utrikesförvaltningen har enligt regeringen förändrats kraftigtunder senare år i takt med att antalet länder och samarbetspartners harblivit fler, bl.a. genom EU-medlemskapet, och att antalet forum att verkainom har mångdubblats.Regeringen anför att en omstrukturering i enlighet med planeradeprioriteringar och viljan att skapa utrymme för nysatsningar har lett tillföljande förändringar i utrikesrepresentationen. Fyra utlandsmyndigheterkommer att avvecklas , nämligen ambassaderna iLima, , och vid Heliga Stolen. Den sistnämnda ersätts med enStockholmsbaserad ambassadör. Ambassaden i flyttas till är att senare upprätta ett generalkonsulat i Kaliningrad.Generalkonsulatet i bibehålls och förstärks med ett center,finansierat delvis av biståndsmedel, för att främja kontakterna mellanSverige och . Ambassaderna i , , , ochColombo koncentrerar i fortsättningen sin verksamhet till främstbiståndsfrågor, vilket medför att Sida i ökad omfattning kommer att stå fördriftskostnaderna. Dessutom reduceras antalet utsända tjänstemän vid ettfemtontal utlandsmyndigheter.Vidare anför regeringen att det ingicks ett femtiotal överenskommelser medandra Schengenstater om samarbete på viseringsområdet inför Sverigesoperativa inträde i Schengen i mars 2001.MotionerAnslaget m.m.I motion K398 yrkande 1 av Per m.fl. (m) föreslås att anslagetminskas med 2 i förhållande till regeringens förslag.Motionärerna anser att inte bör byggas ut så somregeringen föreslår. Därutöver anser de att det extra anslag sominnevarande år utgår till följd av ordförandeskapet i EU bör avvecklas helt. Vidare anser motionärerna att en särskild upplysningskampanj omkommunismens brott mot mänskligheten bör genomföras. För detta ändamålanser de att bör anslås för . Motionärerna anserdärtill att anslagen till och utrikesförvaltningen inteborde ha slagits samman och att utrikesförvaltningen skall återföras tillutgiftsområde 5. I motion U344 (m) föreslår samma motionärer att riksdagentill utgiftsområde 1 anslaget för utrikesförvaltningen förår 2002 anvisar mer än regeringen även om intebeslutar att återföra anslagen för utrikesförvaltningen till utgiftsområde5 Internationell samverkan. Med hänsyn taget till att inte nu kanta ställning till förslaget att återföra utrikesförvaltningen tillutgiftsområde 5, innebär motionärernas förslag sammantaget en minskning avanslaget med jämfört med regeringens förslag.I motion K228 av () föreslås ett tillkännagivande förregeringen om att inte öka anslaget till utöver påslagtill pris- och löneomräkningar. Motionären anser det vara enfelprioritering att satsa på när andra myndigheter ochinstitutioner som polisen och sjukvården har fått genomgå kraftigabesparingar.I motion K352 yrkande 2 (delvis) av m.fl. (kd) föreslåsatt anslaget minskas med i förhållande till regeringensförslag. Motionärerna anser att satsningen på - utomsåvitt avser ordförandeskapet i EU - har varit obefogat omfattande.Utvecklingen och anpassningen av kan enligt motionärernamycket väl ske genom organisationsförändringar och rationaliseringar utanatt ytterligare resurser tillförs. Den föreslagna resursförstärkningen på160 för anser motionärerna inte bör genomföras. Dessutombör besparingar på det som tidigare utgjorde göras med250 .