bet · GO01UU4 · 2001-03-27 00:00:00 — förespråkar vidare en begränsningav vetots användning.FN:s finanserFN finansieras med obligatoriska medlemsavgifter,dels för den reguljära verksamheten, dels för defredsbevarande operationerna. De svenska bidragenför beräknas uppgå till 120 respektive 170miljoner kronor.FN:s finanser var fortsatt kritiska , menefter att betalat ca en tredjedelav sin skuld förbättrades situationen under 1999.USA har villkorat fortsatta avbetalningar till bl.a.en sänkning av nivåerna på de amerikanska bidragentill FN - en fråga som förväntas leda till utdragnaförhandlingar. Den svenska ståndpunkten bygger påprincipen att medlemsstaterna skall betala sinabidrag till FN , fullt ut och utan villkor.Sverige har uttryckt öppenhet förändringar i bidragsskalan och att organisationenminskar sitt beroende av den störste bidragsgivarenUSA.Generalförsamlingen 1999 beslutade om en samladutgiftsnivå för den tvååriga budgeten för 2000-2001på drygt 2,5 miljarder USD, en ökning med ca 0,1 %jämfört med tidigare budget.FN inför framtidenFN:s ansvar är att ytterst stå som garant för atträtt skall gå före makt i världspolitiken. FN:ssäkerhetsråd är kärnan i den internationellarättsordningen. FN måste stärkas för att bättrekunna möta de utmaningar världen står inför. Detråder bred enighet om att FN och dess säkerhetsrådmåste stärka sin förmåga att förebygga konflikter.Millennietoppmötet, vilken inleddegeneralförsamlingen , skulle bli,enligt vad regeringen framhåller i skrivelsen i majår 2000, ett viktigt tillfälle för världssamfundetatt se över FN:s roll och enas om åtgärder för attmodernisera organisationen.5.1.2.2 MotionernaVänsterpartiet välkomnar i motion 1999/2000:U21 (v)yrkande 1 regeringens skrivelse. Liksom tidigare FN-skrivelser är den dock alltför tillbakablickande.Motionärerna anser att regeringen börlägga fram en skrivelse om FN-arbetet samtatt den ges en mer framåtblickande inriktning.Vänsterpartiet menar i yrkandena 3 och 12 attfrågan om vetorätten i bör sesöver, även om den är känslig. Utgångspunkten börvara att vissa länders regeringar inte skall hasärskilda privilegier när det gäller beslut omingripanden i internationella konflikter.Vänsterpartiet konstaterar vidare i yrkande 10 attden övervägande delen av de stora frågor somsäkerhetsrådet behandlar rör . Dessa bördärför ges större representation i ett utvidgatsäkerhetsråd.I yrkande 4 framhålls att fortfarandebrister när det gäller insyn och transparens.Motionärerna konstaterar att utrikesutskottet 1995förklarade att det fanns ett stort intresse frånparlamentariker att få större insyn ochpåverkansmöjligheter i Världsbanksfrågor. Även omVärldsbanken bjudit in enskildariksdagsledamöter, saknas en genomtänkt strategirörande parlamentarisk insyn från banken och densvenska regeringen. kräver därförånyo att bör få ökad insyn i Världsbankensverksamhet.I yrkande 7 instämmer i några av deidéer som och fördefram i boken s United Nations". Bland annat menarmotionärerna att FN:s generalsekreterare skallväljas på en period av , som inte kan förnyas,samt att veto inte skall kunna läggas mot enkandidat.Sverige är ett av de länder i vilka folkrörelsernabedriver ett lokalt förankrat FN-arbete.Vänsterpartiet menar i yrkande 8 att den svenskadelegationen till genom sinbreda sammansättning av parlamentariker,intresseorganisationer och folkrörelser är ettföredöme för andra länder. Regeringen borde dock istörre utsträckning uppmuntra detta intresse ochtillvarata de kunskaper och erfarenheter som dedeltagande organisationerna besitter. Vidare böräven svenska ungdomar representeras i den svenskaFN-delegationen (yrkande 9).I yrkande 11 betonar barnetsrättigheter. konstateras att det finns ettgap mellan de ambitioner som världssamfundetuttryckte i och det minskadeinternationella biståndet. När biståndsflödena harminskat borde verka för en ytterligarekoncentration till de mest utsatta grupperna, tillvilka barnen i utvecklingsvärlden hör.Vänsterpartiet konstaterar i yrkande 13 attkvinnorepresentationen i FN har ökat under desenaste åren. är dockkvinnorepresentationen långt ifråntillfredsställande, varför motionärerna förespråkarett förändrat tjänstetillsättningssystem inom FN.Regeringen bör också rapportera denna frågautförligare i sina skrivelser till riksdagen.Mot bakgrund av att många internationellamotsättningar har sin grund i ekonomiskaförhållanden och orättvisor, förespråkarVänsterpartiet att ett ekonomiskt säkerhetsrådinrättas inom FN (yrkande 14). Ett sådan råd skullebl.a. kunna fungera som en del av ett system förtidig förvarning och underlätta konflikthantering.I yrkande 15 anför attgrundorsakerna till många av de naturkatastrofer sompå senare år drabbat ett stort antal är deklimatförändringar som inträffat till följd av denmassiva industriella utvecklingen i världens rikaländer. Oviljan bland de industrialiserade ländernaatt begränsa sina utsläpp och sinaenergiförbrukningar resulterar i katastrofer ochlidanden för befolkningen i världens fattiga länder.Sverige bör verka för att denna viktiga fråga iframtiden ägnas större uppmärksamhet i FN.Intressanta förslag föreligger om upprättande avvarningssystem när det gäller annalkandemiljökatastrofer och ökat stöd tillsäkerhetsåtgärder (yrkande 16). Vidare förordarmotionärerna särskilda skuldavskrivningar till deländer som drabbas av naturkatastrofer.För att förbättra uppföljningen av den stora mängdbeslut som fattas och resolutioner som antas av FN:sgeneralförsamling, säkerhetsråd samt i andrainstanser i organisationen menar iyrkande 17 att ett särskilt revisionsorgan börinrättas. revisorer kan här utgöra enmodell.Folkpartiet menar i motion 1999/2000:U22 (fp)yrkande 2 att en viktig orsak till FN:shandlingsförlamning i krissituaionerkrissituationersåsom i och i harvarit svårigheterna att nå enighet i säkerhetsrådet.Risken att någon av de fem permanenta medlemmarnaskall utöva sin vetorätt har ofta varit tillräckligtför att förhindra FN från att agera. bördärför driva på för att etablera en praxis isäkerhetsrådet som inskränker möjligheten attanvända vetorätten.Folkpartiet menar i yrkande 9 i samma motion attdet är nödvändigt att betalar sinskuld fullt ut för att FN skall kunna lösa sinafinansiella problem. Motionärerna finner det ocksåorimligt att ställer krav på nedskärningarsamtidigt som landet inte fullgör sina finansiellaåtaganden. bör därför driva frågan att demedlemsländer som inte betalar sin medlemsavgiftfullt ut skall fråntas rösträtten i FN:sgeneralförsamling.I yrkande 10 framhåller motionärerna attreformarbetet inom FN nu börjar uppvisa konkretaresultat, mycket tack vare generalsekreterare beslutsamma agerande. I rapporter till denkommande millennieförsamlingen föreslårgeneralsekreteraren att verksamheten skallkoncentreras på fattigdom, säkerhet och hållbarframtid. menar att dessa tre mål förFN:s verksamhet bör kompletteras med ett fjärde, somfokuserar på valfrågor. En samordnandeinternationell funktion för demokratiska val börinrättas inom FN, framförs i yrkande 11.Folkpartiet tar avstånd från de nedskärningar somdrabbat det svenska biståndet sedan 1995.Utgiftsbegränsningarna i statsbudgeten har bl.a.resulterat i att en rad FN-organisationer drabbatsav senarelagda svenska betalningar. Motionärernamenar i yrkande 12 att bättre bör slå vaktom sitt goda anseende i FN och vinnlägga sig om attutlovade svenska bidrag verkligen betalas i tid.Under 1990-talet har FN hållit bl.a. det socialatoppmötet i , kvinnotoppmötet i ochbefolkningskonferensen i . De resolutioner ochhandlingsprogram som antagits vid konferensernaåterstår fortfarande att genomföras. Bristanderesurser och svag handlingskraft utgör den svagalänken. menar i yrkande 13 att Sverigebör verka för att FN-konferensernas mål ochhandlingsprogram verkligen uppfylls.Kristdemokraterna påpekar i motion 1999/2000:U23(kd) yrkande 3 att betydligt fler människor dödas avlätta vapen än av massförstörelsevapen. Trots dettafinns det inget globalt program för att hantera enokontrollerad spridning av sådana vapen. bördärför tillsammans med övriga EU-länder driva på föratt få till stånd en internationell regim för lättavapen.En tydlig tendens är att säkerhetsrådet allt oftareger regionala organisationer uppdrag att genomförafredsfrämjande insatser. Västvärlden och depermanenta medlemmarna i säkerhetsrådet är inte likabenägna som tidigare att skicka trupper till denafrikanska kontinenten, varför måste skaffasig en bättre förmåga att hantera sina egnakonflikter. En viktig utmaning är därför attförbättra de afrikanska staternas kapacitet förfredsfrämjande insatser, menar iyrkande 6. Motionärerna anser därför att börverka för att utbildningen av de afrikanskaländernas fredsfrämjande kapacitet intensifieras.I yrkande 12 lyfter motionärerna fram extremfattigdom som ett av de största hindren för socialoch ekonomisk utveckling. Motionärerna menar att FNmåste öka ansträngningarna för att bekämpafattigdomen och anta som mål att antalet människorsom lever i extrem fattigdom skall halveras till år2015.Kristdemokraterna understryker i yrkande 13 attvärldshandeln fortfarande begränsas av mängder avtullar och kvoter. Industriländerna tillämpar högsttullskydd för jordbruks- och textilvaror - desektorer som utvecklingsländerna har störstkomparativa fördelar i. anser attSverige fortsatt måste verka förhandelsliberaliseringar även inom dessa områden.I yrkande 14 påpekar motionärerna attpåfrestningarna på miljön ökar medproduktionsökningar och ökad energianvändning.Samtidigt som utvecklingsländerna har rätt attutvecklas och skörda ekonomiska framgångar, skullejorden inte klara av att sex miljarder människorlevde som den rika världen gör. och övrigaFN-länder måste därför öka biståndet med ekologiskthållbara produktionsmetoder.I yrkande 15 konstaterar att enmiljard människor saknar tillgång till rentdricksvatten och att hälften av jordens befolkningsaknar adekvata sanitära faciliteter. Detta beräknasvara orsaken till av sjukdomarna iutvecklingsländerna. Motionärerna menar att Sverigeoch övriga måste sätta upp mål för attminska andelen människor som saknar tillgång tillrent vatten och sanitära faciliteter.Kristdemokraterna framhåller i yrkande 16 de enormautvecklingsmöjligheter som IT-revolutionen för medsig också för . finns risken attinternetInternet skall bidra till att öka deekonomiska klyftorna - majoriteten av världensbefolkning står helt vid sidan av den nya tekniken.Sverige bör därför verka för att FN tar framriktlinjer för hur IT-användningen skall kunna ökasoch breddas i utvecklingsländerna. I yrkande 17anförs att , i egenskap av ett ledande IT-land, bör ta initiativ till ökat samarbete mellannationella regeringar och det privata näringslivetför gemensamma IT-satsningar riktade motutvecklingsländerna.I yrkande 18 påpekar att endast10 % av läkemedelsforskningen är inriktad påsjukdomar som främst drabbar utvecklingsländernasbefolkning - som malaria dödar två livvarje minut. Motionärerna anser att mereffektivt bör stödja den av WHO ledda kampanjen motmalaria. beklagar i yrkande 20 attläkemedelsindustrin saknar incitament att investerai läkemedel riktade mot u-landssjukdomar. För attkomma till rätta med situationen behövs storasatsningar i samarbete mellan FN, nationellaregeringar och läkemedelsindustrin för att ökaforskningen om de fattigas sjukdomar. I yrkande 19fästs uppmärksamheten på hiv/aids, som drabbatAfrika söder om på ett katastrofalt sätt. Merän 23 miljoner afrikaner beräknas vara smittade -från att vara en hälsofråga har hiv/aids övergåtttill att bli en fråga om överlevnad för denafrikanska kontinenten. anser attSverige tillsammans med övriga länder i FN börarbeta fram en explicit målsättning för att hindraden vidare spridningen av hiv/aids.I yrkande 22 efterlyser en svensknationell handlingsplan för de mänskligarättigheterna. Alla FN:s medlemsländer uppmanadesvid i 1993 att upprätta ensådan handlingsplan, men hör till de ländersom ännu inte hörsammat denna begäran.I yrkande 23 lyfter frammanagementfrågornas och beslutsformernas betydelsenär det gäller reformer av FN. Konsensusprincipen ärFN:s styrka, men kan den försvårabeslutsfattande. Frågan är om FN:s högre tjänstemänbesitter rätt kompetens för att effektivt styraorganisationen. Den rådande hierariskahierarkiskaorganisationskulturen kan också utgöra ett hinder.Sverige bör därför ta initiativ till en översyn avmanagementfrågorna inom FN:s organisationer, menarmotionärerna.Säkerhetsrådet bör också reformeras, framförs iyrkande 24. Med en ökad samordning av den europeiskasäkerhetspolitiken bör driva linjen att EUendast skall tala med en röst i säkerhetsrådet ochföreträdas av ordförandelandet. Detta skulle ocksåfrämja utvecklingen av en regionalisering av FN-systemet.I yrkande 25 framhåller frågan omFN:s finanser som ett problem både på kort och långsikt. Den svenska ståndpunkten bör vara attmedlemsstaterna skall betala sina bidrag till FN itid, fullt ut och utan villkor. För att minska sittberoende av enskilda länder bör FN dock vara öppetför nya finansieringssätt, såsom upprättandet avfrivilliga fonder och ökat samarbete mednäringslivet.Kristdemokraterna anför i yrkande 26 att FN imassmedierna ofta fått skulden för misslyckanden somegentligen berott på att medlemsländerna inte ställttillräckliga resurser till förfogande. FN behövermarknadsföra sig bättre, och bör somföregångsland öka informationssatsningarna om FN.Det stora antal svenskar som arbetar i FN är tillstor del en outnyttjad informationsresurs, menarmotionärerna i yrkande 27. Vidare är det olyckligtatt de svenskar som gjort FN-tjänst ofta möterlikgiltighet när de återvänder till Sverige.Regeringskansliet bör därför upprätta ettkunskapscentrum för att samla svenskar somtjänstgjort i internationell tjänst (yrkande 28).Miljöpartiet anför i motion 1998/99:U201 yrkande 3att koralldöd kommit att utgöra ett globaltmiljöproblem. Värst drabbade är korallreven iOstasien, men även kuster i , ochStilla havet har drabbats. Mot den bakgrunden menarMiljöpartiet att FN bör inkludera skydd av korallrevi handlingsprogrammet för mindre örikens utveckling(SIDS, Development States).Vänsterpartiet anser i motion 1998/99:U202 (v)yrkande 6 att och de andra s.k. BrettonWoods-institutionerna bör inordnas i FN-systemet.I Mmotionären bakom 1998/99:U401 (c) och i denlikalydande partimotionen 2000/01:U404 (c) yrkande 4 konstaterasr att den svenskaregeringen har ställt sig bakom FN-resolutioner somförordar ökad ungdomsrepresentation men ännu inteinrättat en permanent ungdomsrepresentation i denegna delegationen. För att uppmuntra unga människorsglobala engagemang borde ungdomar beredas permanentplats i den svenska delegationen inför FN:sgeneralförsamling, på liknande sätt som bl.a. ,och gör.Moderaterna anser i motionerna 1998/99:U602 (m)yrkande 5 och 1999/2000:U607 (m) yrkande 7 att detinternationella regelsystemet för mänskligarättigheter är relativt väl utbyggt. Däremot är detmånga enskilda länder som inte uppfyller sinaförpliktelser. Därför borde FN:s generalförsamlingfå en detaljerad rapport om läget beträffandeefterlevnaden av de mänskliga rättigheterna i allamedlemsländer. Barnkonventionensuppföljningsmekanism kunde här tjäna som föredöme.I motion 1998/99:U614 (s) yrkande 1 uppmärksammarmotionärerna att ungdomsfrågor är en återkommandedagordningpunktdagordningspunkt vid FN:sgeneralförsamling. Av den anledningen borde det varanaturligt att den svenska delegationen inkluderadeungdomsrepresentanter. Dessa borde nomineras avLandsrådet för ungdomsrepresentanter,framförs i yrkande 2.I motion 1998/99:U620 (kd) yrkande 1 framhållermotionärerna att aborter av flickfoster i vissadelar av är så vanligt att andelen kvinnor iförhållande till män har sjunkit dramatiskt.Hittills har dock det internationella samfundetvarit tyst om detta allvarliga problem, varförSverige borde ta initiativ att lyfta upp frågan omprenatal könsdiskriminering på FN:s dagordning.Motionären bakom motion 1998/99:U627 (kd) yrkande 2menar att den handlingsförlamning som präglade FN:ssäkerhetsråd under kriget i Kosovo har sin orsak idess otidsenliga sammansättning och beslutsordning.Så länge som vissa enskilda länder har permanentplats och rätt till veto i säkerhetsrådet riskerarFN:s konventioner, resolutioner och andra beslut attförbli endast vackra ord.I partimotion 1998/99:T803 (v) fäster Vänsterpartietuppmärksamheten på att en stor del av världensbefolkning står utanför den nu pågående IT-revolutionen. Motionärerna föreslår därför i yrkande14 att bör ta initiativ till en konferens iFN:s regi för att sprida informationsteknik äventill de fattiga länderna. I yrkande 15 villVänsterpartiet lyfta fram de svenska personnumrensom en stor social innovation, som skulle kunnaanpassas till en global nivå.Miljöpartiet framhåller i motionerna 1998/99:A801(mp) yrkande 1, 1998/99:A807 (mp) yrkande 14,1999/2000:Ju722 (mp) yrkande 2, 1999/2000:A819 (mp)yrkande 24, 2000/01:So450 (mp) yrkande 14 och2000/01:A808 (mp) yrkande 38 att män liksom kvinnorunderställs föreskrivna normer om hur de skall betesig. Därför är det av största vikt att männens rollundersöks, analyseras och förändras. Motionärernamenar att det efter den stora kvinnokonferensen iBeijing behövs en om mansrollen.Regeringen bör därför ta ett sådant initiativ.I motion 1999/2000:U202 (v) konstaterarVänsterpartiet att det nu gått sedanFN:s kvinnokonferens i antog sitt särskildahandlingsprogram. Även den åtogsig att genomföra detta. Motionären anser attregeringen bör återkomma till medett förslag till en tidsplan för genomförandet avplanen i och i det internationellasamarbetet.I motion 1999/2000:U204 (m) yrkande 3 finnerModeraterna det obegripligt att FN:s säkerhetsrådunder har varit så passivt när det gällerkrigen i . FN måste prioriterafredsfrämjande insatser i , menarmotionärerna. I yrkande 4 framhålls att Afrikabehöver en övergripande freds- och säkerhetsordning.En sådan måste bygga på de afrikanska ländernas egetsamarbete, men även EU och måste känna ettansvar att understödja de goda krafterna i Afrika.Motionärerna bakom flerpartimotion 1999/2000:U216(c, fp) yrkande 2 uppmärksammar krigen i Central-och , och de svåra lidanden som därdrabbat civilbefolkningen. Motionärerna anser attdet nu är hög tid att engagerar sig i ensärskild samlad aktion för att uppnå fred ochförsoning i centrala och västra . Motionärernaframhåller att dessa delar av riskerar attglömmas bort av det internationella samfundet - förnärvarande är det främst enskilda organisationer somunder stora risker försöker bistå den lidandecivilbefolkningen. bör dock kunna spela enkonstruktiv roll genom att understödja fredsaktioneri , framförs i yrkande 4.Centerpartiet anser i partimotion 1999/2000:U402 (c)yrkande 3 att slutet på det givit nyaförutsättningar för att fördjupa globalt ochregionalt säkerhetspolitiskt samarbete. Demokrati,marknadsekonomi och respekt för de mänskligarättigheterna har fått universell acceptans.Insikten om dessa möjligheter och om vårt globalaoch ömsesidiga beroende måste prägla Sverigesinternationella insatser. anser attSverige bör vara pådrivande i arbetet att samlavärldens länder bakom ett förnyat åtagande för fred,rättvisa och hållbar utveckling.I yrkande 4 sätter miljöfrågan ifokus. är miljöfrågan underordnad andrafrågor, främst ekonomisk utveckling. Motionärernamenar att frågan är så viktig att den också måstegöras till en huvudfråga för FN.Motionärerna anför i yrkande 5 att den nationellasuveräniteten försvårar för FN att agera iinomstatliga konflikter. Motionärerna menar att FNborde eftersträva en bättre koordinering avansträngningar på olika geografiska områden ochverksamheter. Vidare borde en långsiktig strategiformuleras som inkluderar insatser inom områdenamänskliga rättigheter, miljö samt ekonomisk ochsocial utveckling.Motionärerna påpekar i yrkande 10 att FN-stadgansartikel 52 ålägger säkerhetsrådet att främjatvistelösning genom regionala avtal eller avregionala samarbetssorgansamarbetsorgan.Centerpartiet menar att regionalasamarbetsorganisationer såsom , OAU och Aseanbör uppmuntras att axla ett större ansvar förinomregionala problem.I partimotionens yrkande 11 framhållerCenterpartiet att FN har en viktig roll att spelasom samordnare av multilateralt bistånd samt även avgivarländers bilaterala insatser. bör verkaför att FN:s kapacitet att fungera som koordinatorbör prioriteras.Centerpartiet anser i yrkande 12 att de permanentamedlemmarnas vetorätt i säkerhetsrådet på ettoacceptabelt sätt kommit att användas för att hävdanationella intressen och maktanspråk. Motionärernaanser att bör förändras så att vetorättenavskaffas och att säkerhetsrådet breddas och görsmer representativt.I yrkande 13 betonas att FN för att kunna verkaeffektivt är beroende av att medlemsstaterna betalarsina bidrag . har FN tvingatsatt använda medel för den fredsbevarandeverksamheten för annan verksamhet. Motionärernaanser det vara oacceptabelt att många av världensländer inte solidariskt lever upp till sinaåtaganden gentemot FN. bör därför bidra tillatt sätta tryck på dessa länder.Motionären bakom motion 1999/2000:U405 (m) yrkande 1uttrycker stor oro över tilltagandekärnvapenkapacitet. Enligt egen utsago förfogarBeijing numera över såväl atom-, väte- somneutronbombsteknik. Vidare har den kinesiskamilitären utvecklat missiler med över 8 000kilometers räckvidd. har också vid upprepadetillfällen hotat med militärt våld och t.o.m.skickat missiler i övning i riktning mot . Iyrkande 3 konstaterar motionären att inte ären till underlydande provinsregering och attKinas provokationer mot därför måste påtalas.I yrkande 2 uppmärksammar motionären även Nordkoreaskärnvapenprogram. Landet har utförtmissilprov, och det internationella samfundet måstenu förhindra att skaffar siglångdistansrobotar.I motion 1999/2000:U406 (v) framhålls attanvändandet av utarmat uran i militära projektilerutgör ett miljöproblem. anser därföratt regeringen bör verka i FN för att användandet avutarmat uran förbjuds i projektiler ochstridsvagnar.Folkpartiet begär i motion 1999/2000:U643 (fp)yrkande 1 ett tillkännagivande om vad imotionen anförs om att klart och tydligt fördöma allkinesisk maktpolitik mot . I motionens yrkande2 konstateras att är den av defem stora kärnvapenmakterna som fortfarandeutvecklar och utplacerar kärnvapen i offensivapositioner, i första hand riktade mot . Av detskälet bör de internationella ansträngningarna förkärnvapenkontroll och icke-spridning främstadresseras till Kina.Folkpartiet beklagar i motion 1999/2000:U646 (fp)yrkande 3 att FN-mandat inte kunde utverkas förNatos bombningar i . Motionärerna menaratt ansvaret för detta helt åvilar ochFolkrepubliken som använt vetorätten isäkerhetsrådet som ett instrument för att hävda sigsom internationella stormakter. bör därförverka för att de permanenta medlemmarna upphör attmissbruka sin vetorätt.I motion 1999/2000:U903 (v) yrkande 6 anserVänsterpartiet att frågan om den ekonomiska maktensfördelning i högsta grad också gäller kvinnor ochmän - i såväl rika som fattiga länder. Kvinnornautför två tredjedelar av arbetet i världen men fårbara en tiondel av inkomsterna. Motionärernaföreslår att i FN tar ett initiativ för attorganisera en särskild konferens om ägarmaktensfördelning mellan kvinnor och män.I motion 1999/2000:Kr233 (mp) yrkande 2 anförs attregeringen bör arbeta aktivt för att uppmuntramedierna till självsanering vad avser bilden avkvinnan och mannen i medierna. I yrkande 5 i sammamotion begärs en utvärdering av vad som uppnåtts vadgäller handlingsprogrammet från konferensen iBeijing.I motion 1999/2000:MJ807 (mp) yrkande 5 lyfterMiljöpartiet fram brist på färskvatten som ettinternationellt säkerhetsproblem.