bet · GO01NU7 · 2001-03-20 00:00:00 — Att ett offentligt monopol ersätts av ettprivat anser utskottet inte är positivt, vare sigför näringslivet i stort eller för möjligheterna förkvinnor att driva företag. Utvecklingen på dettaområde bör noga följas av regering och riksdag. Närdet gäller konkurrens mellan offentlig och privatverksamhet, som berörs i några motioner, villutskottet framhålla att det är viktigt attkonkurrensneutralitet kan uppnås och upprätthållasmellan dessa båda sektorer.Med det anförda avstyrker utskottet de häraktuella motionerna i berörda delar.Kooperativa frågor och socialekonomiUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om ökadeinsatser beträffande kooperativa företag ochsocial ekonomi med hänvisning till vidtagnaåtgärder och pågående arbete. Jämförreservationerna 8 (m, kd, fp) och 9 (c).MotionernaDet behövs ytterligare utredning av hur den socialaekonomin kan användas för att lösa olika ekonomiskaoch samhälleliga problem, anförs det i motion2000/01:N348 (s). Motionärerna anser att regeringeninom ramen för sitt arbete med social ekonomiallsidigt bör diskutera de möjligheter som densociala ekonomin kan erbjuda. Den sociala ekonominsinstrument kräver tre grupper av förutsättningar,säger motionärerna. Den första gäller det politiskasystemet, som i attityd och handling måste ställasig positivt, t.ex. genom lagstiftning,institutionell infrastruktur och utbildningssystem.Det finns stora brister i fråga om officiella dataoch statistik över den sociala ekonomin, påpekarmotionärerna. Den andra förutsättningen gällerbehovet av ett väl utvecklat rådgivningssystem. Dentredje förutsättningen gäller tillgång tillfinansiella instrument. Särskilda, för den socialaekonomin anpassade, finansiella instrument saknashelt, och de befintligakapitalförsörjningsinstituten beaktar inte despeciella krav som ställs av den sociala ekonominsorganisationer, anför motionärerna.I saknas - till skillnad från i mångaandra länder - särskilda finansieringsinstrument iform av institut o.dyl. för kooperativa företag,sägs det i motion 2000/01:N373 (s). En grundligutredning av möjligheterna till nyafinansieringslösningar för kooperativa och liknandeföretagsformer bör företas, anför motionärerna. Deanser att framför allt möjligheten att använda detpensionskapital som kommer att finnas i det framtidapremiereservsystemet bör undersökas.Uppdraget för det nationella () bör tydliggöras och institutet börges förutsättningar till en långsiktig utveckling,anförs det i motion 2000/01:N377 (s). År 1993beviljade den dåvarande regeringen anslag förbildande av institutet, som är ett nätverk beståendeav statliga och regionala myndigheter, medMitthögskolan som samlande kraft, sägermotionärerna. Institutet har arbetat med informationoch forskning kring frågor rörande den socialaekonomin i och deltagit i olika projekttillsammans med medlemsländer i EU. Motionärernapåpekar att är den myndighetsom har störst kunskap om och intresse för socialekonomi och att tyngdpunkten i SISE:s verksamhet ärförlagd där för närvarande.Arbetet med avregleringar som ger utrymme ochskapar förutsättningar för den sociala ekonomin attväxa bör intensifieras, anförs det i partimotion2000/01:N267 (c). Verksamheter inom den socialaekonomin tillhör någon av följande fyra kategorier:kooperativa företag; föreningar med ekonomiskverksamhet; stiftelser med allmännyttiga mål;ömsesidiga försäkringskassor, och verksamhetenkännetecknas av följande fyra kriterier:medlemsnytta/samhällsmål; demokrati; människan gårföre målet; solidaritet som kitt, sägermotionärerna. Kunskapen om den sociala ekonomin ärdålig inom den offentliga förvaltningen, vilket oftaleder till att företagare inom området möts medskepsis, hävdar motionärerna. Vidare sägs det finnasen mängd regleringar som förhindrar denna typ avföretagande att utvecklas. Motionärerna menar därföratt det är önskvärt att en bredare kunskap om densociala ekonomin förs ut till offentlig förvaltning.Staten, landstingen, regionerna och kommunernamåste utveckla strategier för att stärka ochutveckla den sociala ekonomin, anförs det i motion2000/01: N380 (c). I slutrapporten från deninterdepartementala arbetsgruppen för social ekonomifinns förslag till åtgärder som utan tidsutdräkt kanbli föremål för beslut av riksdag och regering,säger motionärerna. Det gäller t.ex. följande:möjlighet till stöd ur förförprojektering/tekniskt bistånd och hur bidrag tillsmå projekt administrativt organiseras; former ochinnehåll för regeringens dialog med folkrörelser ochden sociala ekonomin; rätten till a-kassa förarbetslösa som är styrelseledamot och/eller tecknarfirma i en ekonomisk förening. Inom dessa områdenbör regeringen skyndsamt fatta beslut ellerframlägga förslag till riksdagsbeslut, anförmotionärerna.I partimotion 2000/01:N388 (mp) begärstillkännagivanden om företagsrådgivning förkooperativ, förnyelse av den offentliga sektorn ochföretagsformer inom den sociala ekonomin och om densociala ekonomins betydelse. I motionen föreslås,som tidigare nämnts, att det skall skapas regionalaföretagsutvecklingscentrum anpassade tillregionernas behov och förhållanden och attlänsorganen skall ges möjligheter att organisera sinegen företagsrådgivning. Det skall t.ex. finnas enfristående organisation för information ochrådgivning för kooperativt företagande, förnyelse avden offentliga sektorn och företagsformer inom densociala ekonomin, sägs det. Människors engagemang iotraditionella och ideella verksamheter kan vara engod investering och ibland en inkörsport till egetföretagande, anför motionärerna. De hänvisar vidaretill den tidigare nämnda rapporten från deninterdepartementala arbetsgruppen, i vilkenkonstateras att den sociala ekonomin harförutsättningar att bidra med nya arbetstillfällen,speciellt för grupper som är svaga påarbetsmarknaden. Den sociala ekonomin kan också ökasamhällets service, t.ex. genom nya lösningar inomvård och omsorg, säger motionärerna. De anser attsatsningar på den sociala ekonomin kan få avsevärdbetydelse för den ekonomiska tillväxten, särskilt pålandsbygden.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog motioner likartade dehär aktuella (bet. 1999/2000:NU13). Utskottetanförde att de kooperativa företagen intar en viktigroll inom småföretagsamheten och hänvisade tillvidtagna åtgärder och pågående utrednings- ochberedningsarbete. En reservation (m, kd, fp) avsågmotiveringen för avstyrkande, och i en annan (c)krävdes åtgärder för att ge det kooperativaföretagandet bättre möjligheter att utvecklas.NUTEK skall enligt sin instruktion lämna stöd tilllokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU). för för verket skall frånanslagsposten (2) Information, rådgivning,mötesplatser och nätverk under anslagetNäringslivsutveckling (38:2) täckas kostnader förbidrag till LKU för lämnande av kostnadsfrirådgivning och information enligt förordningen(1998:1633) om statsbidrag till kooperativutveckling med ett belopp om 18 miljoner kronor.Under hösten 1999 och första kvartalet 2000genomfördes en informationssatsning om denkooperativa företagsformen - Starta egettillsammans. Enligt regleringsbrevet skall NUTEKsenast lämna en slutrapport med enutvärdering av denna satsning. I uppdraget ingår attredovisa bidragens användning och satsningensmåluppfyllelse och att lämna rekommendationer förfortsatt informationsarbete. I uppdraget ingår ocksåatt redovisa förändringar i kunskap och attitydertill kooperativt företagande i förhållande tillresultaten i Företagskooperativa utredningensbetänkande Attityder och lagstiftning i samverkan(SOU 1996:31) och i möjligaste mån analysera Startaeget tillsammans-satsningens eventuellaattitydförändringar.Enligt regleringsbrevet skall vidare undervåren 2001 redovisa en utvärdering av samtligainsatser inom kompetensutvecklingsprogrammet förrådgivare vid LKU.Regeringen tillsatte en arbetsgruppmed uppgift att kartlägga villkoren för den socialaekonomin samt belysa den sociala ekonomins betydelsei samhället. Med social ekonomi avses enligt EU:sterminologi verksamhet som tjänar medlemmarna ochkollektivet före vinstintressen samt att människanoch arbetet skall ha förtur framför kapital närverksamhetens resurser fördelas. Kärnan i densociala ekonomin består av kooperativa företag,ömsesidiga försäkringskassor, ideella föreningar somockså bedriver ekonomisk verksamhet och stiftelser.Arbetsgruppen lade fram en delrapport,Social ekonomi i EU-landet - tradition ochförnyelse i samma begrepp (Ds 1998:48). Enslutrapport från arbetsgruppen, Social ekonomi - entredje sektor för välfärd, demokrati och tillväxt?,avlämnades . I rapporten beskrivsbegreppet social ekonomi på följande sätt:Med social ekonomi avses organiseradeverksamheter som primärt har samhälleligaändamål, bygger på demokratiska värderingar ochär organisatoriskt fristående från den offentligasektorn. Dessa sociala och ekonomiskaverksamheter bedrivs huvudsakligen i föreningar,kooperativ, stiftelser och liknandesammanslutningar. Verksamheter inom den socialaekonomin har allmännytta och medlemsnytta, intevinstintresse, som främsta drivkraft.Rapporten innehåller dels en belysning av betydelsenför det svenska samhället av verksamhet som bedrivsi föreningar, kooperativ, allmännyttiga stiftelseroch liknande sammanslutningar, dels en kartläggningav villkoren för verksamheterna. Utifrån dennakartläggning formuleras ett antal områden där detbehövs vidare utredning och dialog samt ett antalfrågeställningar som bedöms ha stor betydelse för deberörda verksamheternas framtidautvecklingsmöjligheter.Social ekonomi berörs i budgetpropositionen för år2001 under utgiftsområde 17 Kultur, medier,trossamfund och fritid. Målet för politikområdetFolkrörelsepolitiken är att människor skall ha bästamöjliga förutsättningar att bilda och delta i olikatyper av folkrörelser och föreningar. Social ekonomiutvecklas i hög grad i glesbygden och på landsbygdenmed stor betydelse för byars och bygders överlevnadoch utveckling, sägs det. En förutsättning för attsåväl den sociala ekonomin som den lokala demokratinskall kunna utvecklas och stärkas är att det erbjudsgoda möjligheter för människor att sluta sig sammanoch mötas i lokala föreningar och grupper. Ipropositionen sägs också att regeringen genom enaktiv folkrörelsepolitik vill bidra till att stärkaden sociala ekonomin i samhället och till attutveckla, fördjupa och bredda demokratin. Ansvaretför frågor om social ekonomi har flyttats överfrån till ,där är ansvarigt statsråd. Samtidigthar ansvaret för folkrörelsepolitiken lagts hosstatsrådet , Justitiedepartementet.I en motion tas bristen på statistik rörande densociala ekonomin upp. Inom () pågår ett arbete kring detta.Sommaren 1999 uppdrog regeringen åt SCB att göra enförstudie kring möjligheterna att bygga upp endatabas kring den s.k. tredje sektorn/socialaekonomin i . Till förstudien knöts enreferensgrupp med statistikanvändare inomorganisationer, forskning samt departement ochmyndigheter. har förstudien omformatsoch utvidgats. deltar nu genom SCBtillsammans med och someuropeiska "pilotländer" i ett internationelltstatistikprojekt. FN:s statistikdivision, i och Schoolof Economics samarbetar i projektet om att - medanknytning till det nya nationalräkenskapssystemet -utveckla statistik över "nonprofit-sektorn". Dettahar i utvidgats till att gälla den tredjesektorn och den sociala ekonomin. SCB:s deltagandefinansieras förutom av regeringen också av femberörda statliga myndigheter. SCB genomför ocksåunder , på beställning avregeringen, en kartläggning av svenskarnasengagemang i ideella och ekonomiska föreningar.Undersökningen rör bl.a. medlemskap, typ avaktiviteter, förtroendeuppdrag, ideellt arbete samtbildande av nya föreningar och kooperativ.Inom ramen för det nya svenska programmet föreuropeiska socialfondens mål 3 finns ett särskiltinsatsområde för social ekonomi. Enligt ettregeringsbeslut kan aktörer inom densociala ekonomin beviljas förskott på projektmedel.I den forskningspolitiska propositionen hösten2000 aviserade regeringen en kartläggning ochutvärdering av folkrörelseforskningen och stödettill denna (prop. 2000/01:3, s. 234). Häri inbegripsforskning om verksamhet som kan räknas till densociala ekonomin. Den kan bl.a. ge underlag till enprövning av , somefterlyses i en motion.Regeringen avser att inrätta eninterdepartemental tjänstemannagrupp för frågor omföreningar, kooperation och liknandeverksamhetsformer samt om frågor under rubrikensocial ekonomi. Gruppen skall bestå avrepresentanter för berörda enheter inom olikadepartement. Den skall bl.a. vara ett forum församråd i aktuella frågor, ge underlag till en mersamlad politik och till regeringens dialog medorganisationer inom sektorn, själv samverka medsådana organisationer samt organisera och följavissa gemensamma insatser inom området. Frågor kringstatistik, forskning och relationerna till EU inomområdet skall ingå i gruppens uppgifter.Regeringen förbereder - i samarbetemed svenska och europeiska organisationer inom densociala ekonomin - den sjunde europeiska konferensenom social ekonomi som skall äga rum i den 7-9juni 2001. En nationalkommitté med uppgift att varasamordnande organ för arbetet har inrättats. Ikommittén ingår statsrådet somordförande och ett tjugotal representanter förkooperativa och ideella organisationer. Konferensenföregås av omfattande lokala aktiviteter runt om ilandet och ett femtontal förkonferenser på olikateman. kommer i sin slutrapporttill regeringen att dra slutsatseroch erfarenheter från konferensen samt föreslå hurdessa skall följas upp på nationell nivå. Underhösten 2001 planeras någon form av samrådsmötemellan regeringen och folkrörelseorganisationer ivid mening, dvs. den sociala ekonomins aktörer, attäga rum.Inom övervägs en översyn avde ideella föreningarnas rättsliga situation.Riksdagen beslöt om registrering avmedlemsfrämjande föreningar (prop. 1999/2000:88,bet. 1999/2000:LU24). Medlemsfrämjande föreningardriver inte själva affärsverksamhet, men derasmedlemmar kan leverera till, eller handla hos, enannan ekonomisk förening som den medlemsfrämjandeföreningen själv är medlem i. beslutinnebär bl.a. att en medlemsfrämjande förening kanregistreras som ekonomisk förening, vilket intetidigare var möjligt. Möjligheten att registreramedlemsfrämjande föreningar ansågs främja bådemedlemsnyttan och en ökad konkurrens på marknaden.Utskottets ställningstagandeKooperativa företag intar, enligt utskottets mening,en viktig roll inom småföretagsamheten. skallunder innevarande budgetår, som nämnts, avsätta 18miljoner kronor för bidrag till de lokalakooperativa utvecklingscentrumen - LKU.Utskottet ser mycket positivt på sådan verksamhetsom bedrivs inom ramen för det som benämns socialekonomi. Dessa verksamheter, som har allmännyttaeller samhällsnytta och inte vinstintresse somfrämsta drivkraft, kan mobilisera medborgarnasengagemang och arbetsinsatser i sådant som hardirekt koppling till människors vardag. Verksamheterinom den sociala ekonomin kan både ha en positiveffekt på den ekonomiska utvecklingen - särskilt pålandsbygden - och innebära nya lösningar på vård-och omsorgsområdet. Social ekonomi bygger på en typav underifrånperspektiv som utskottet anser i ökadutsträckning bör känneteckna olikasamhällsaktiviteter.Som redovisats pågår en rad olika aktiviteterrörande social ekonomi inom ,myndigheter och EU-arbetet. Sålunda avses eninterdepartemental tjänstemannagrupp inrättas iRegeringskansliet för frågor om kooperation ochsocial ekonomi. Den skall fungera som forum församråd i aktuella frågor, ge underlag till en mersamlad politik och till regeringens dialog medorganisationer inom sektorn, själv samverka medsådana organisationer samt organisera och följavissa gemensamma insatser inom området. Frågor kringstatistik, forskning och relationerna till EU inomområdet skall ingå i gruppens uppgifter. När detgäller statistik på området pågår, som nämnts, ettarbete inom SCB, och forskning om verksamhet inomden sociala ekonomin aviserades i denforskningspolitiska propositionen. Utskottet anseratt det är viktigt att öka kunskapen om den socialaekonomin.Senare under våren 2001 skall, som tidigarepåpekats, den sjunde europeiska konferensen omsocial ekonomi äga rum i . Konferensen föregåsav olika aktiviteter både i och i , under ledning av statsrådetUlrica , som har bildats kommer i enslutrapport att dra slutsatser ochredovisa erfarenheter från konferensen samt föreslåhur dessa skall följas upp på nationell nivå.Utskottet utgår också från att frågor om socialekonomi kommer att aktualiseras i denregionalpolitiska proposition som regeringen haraviserat till hösten 2001.När det gäller frågor rörande finansieringsformeroch konkurrensneutralitet för kooperativa företag,som tas upp i några motioner, vill utskottetunderstryka vikten av att personer som vill startakooperativa företag får likvärdigt stöd som andraföretag från olika näringspolitiska aktörer. Densärbehandling av kooperativa företag som kanförekomma beror ofta på okunskap. Därför är olikainformationssatsningar, såsom t.ex. den nyligengenomförda satsningen Starta eget tillsammans,angelägna.Mot bakgrund av de åtgärder som vidtagits och deaktiviteter som pågår beträffande kooperativaföretag och social ekonomi kan utskottet inte senågot behov av ett riksdagsuttalande i frågan. Dehär aktuella motionerna avstyrks därmed i berördadelar.TurismUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omturistnäringen med hänvisning till vidtagnaåtgärder och pågående arbete inom bl.a.Framtidsgruppen. Jämför reservation 10 (m,kd, c, fp).MotionernaStaten bör initiera en studie i marin turism för attundersöka hur marknadsföringen av denna skall ske,anförs det i motion 2000/01:N232 (s). är enhalvö med en mycket lång kuststräcka, ochvattensport och andra aktiviteter med anknytningtill hav och sjöar har alltid varit populära blandbåde svenskar och utländska turister, sägermotionärerna. De anser dock att denna tillgång inteanvänds tillräckligt i den marknadsföring som görsav i utlandet.Regeringen bör ta initiativ till samtal i syfteatt medverka till att hotell ochkonferensanläggningar görs fria från pornografi,anförs det i motion 2000/01: N356 (s). Motionärernaanser det angeläget att regering, riksdag ochmyndigheter har möjlighet att hålla konferenser påhotell som är fria från pornografi. Företrädare förnäringslivet har framfört att det inte ligger ideras eller deras anställdas intresse att det finnspornografi på de hotell- och konferensanläggningarde använder, medan hotell- och konferensägarnahänvisar till kundernas önskemål, säger motionärernaoch menar att det också är angeläget för personalvid dessa anläggningar att deras arbetsplatser görsfria från pornografi. Regeringen bör iupphandlingsregler och policydokument ha krav på attde hotell och anläggningar som utnyttjas är friafrån pornografi, anser motionärerna.En strategi för att bättre samordna resurserna föratt öka turismen i är nödvändig, anförs deti motion 2000/01:N358 (s). har godaförutsättningar att bli ett attraktivt turistland -fin miljö, naturområden med stora skönhetsvärden,attraktiva storstäder, kultur, musik, m.m., sägermotionärerna, men konstaterar att Sverigefortfarande är ett litet turistland i jämförelse medEuropa i övrigt. Turismens andel av BNP är i Sverigeca , jämfört med ett genomsnitt för på ca6 %, och underskottet i det svenska turistnettotuppgår till . Ensatsning på att göra till ett attraktivtturistland skulle skapa många nya arbetstillfällen,bl.a. för invandrare och ungdomar, anförmotionärerna.Staten har ett övergripande mål förmarknadsföringen av utomlands och måste -genom omfördelning inom den aktuella utgiftsramen -öka satsningarna på denna, anförs det i motion2000/01:Sk732 (m). Turismen är viktig för landetsalla delar, men särskilt för glesbygden, där en stordel av sysselsättningsproblemen skulle kunna lösasom regeringen utformade en ny politik för branschen,säger motionärerna. De anser att höga skatter ochavgifter, krångliga system, olikamervärdesskattesatser och stelbenta regler påarbetsmarknaden är några hinder som gör attturistbranschen inte växer.Det behövs åtgärder av olika slag för attturistbranschen skall kunna växa, anförs det imotion 2000/01:N202 (m). Motionären förordarföljande åtgärder: sänkning av arbetsgivaragifteroch sociala kostnader för turistföretagen;klassificering av fastigheter och andrainvesteringar inom turistbranschen somproduktionsfaktor; ersättning av investeringsbidragoch sysselsättningsstöd med en sänkning avarbetsgivaravgiften för turistbranschen; reduceringav mervärdesskatten på restaurangtjänster ochskidliftar; åtgärder mot den osunda konkurrensenfrån "svart delar" inom turistbranschen; tilldelningtill kommunerna av de skatteintäkter som genereras irespektive kommun; införande av samma villkor förturistbranschen rörande elskatt som gäller förindustrin; en generell höjning av vinstnivån inomturistbranschen.I motion 2000/01:N211 (m) begärs att riksdagenskall besluta att avskaffa lagen (1966:742) omhotell- och pensionatsrörelse. Yrkandet motiverasmed följande två ord: Myndigförklara medborgarna.Villkoren för turismen i måste förbättras,anförs det i motion 2000/01:N259 (m). Motionärenframlägger följande förslag till åtgärder: sänkningav skatten på arbete, eftersom turistindustrin ärpersonalintensiv; anpassning av reglerna påarbetsmarknaden till turismens karaktär; sänkning avmervärdesskatten på transport- och hotelltjänstertill åtminstone europeisk nivå; avveckling avkommunala engagemang på turismens område, eftersomkonkurrensen inte sker på lika villkor; anpassningav regler och förordningar till turistnäringensverksamhet med hänvisning till att turismen är enservicenäring; minskning av byråkratiskt krångel närolika tillstånd skall sökas av turistföretag.Regeringen bör i den planerade regionalpolitiskapropositionen uppvärdera turismen som näringsgrentill samma nivå som de traditionellanäringsgrenarna, anförs det i motion 2000/01:N336(v). Insatser vad gäller samordnad marknadsföringbör då komma till stånd, anser motionärerna. Demenar att svensk turism går att utveckla till entillväxtbransch. investerar Sverigebara en fjärdedel av vad de nordiska grannländernagör per capita på att marknadsföra landet utomlands,säger motionärerna och framhåller att mellanåren 1989 och 1999 hade en tillväxt på turistområdetmed , medan hade och 5,1 %.Dessutom har den inhemska turismen minskat kraftigt,varvid 60 miljoner övernattningar försvunnit mellanåren 1989 och 1999, motsvarande en tredjedel avhemmamarknaden, säger motionärerna.I motion 2000/01:N243 (kd) föreslåstillkännagivanden i följande sex avseenden: omturismen som en nationell angelägenhet; om statensuppgift som marknadsförare av ; omtillväxtpotentialen inom evenemangsturismen ochkonferensturismen; om den småskaligalandsbygdsturismens och fjäll- ochskärgårdsturismens betydelse; om behovet av minskadbyråkrati, myndighetskontroll och regelförenklingar;om turistnäringens behov av tillgång tillriskkapital.Sverige har goda förutsättningar för en växandeturistnäring, men det krävs förändringar inom mångapolitikområden, bl.a. näringspolitik,regionalpolitik, infrastruktur, utbildning, skatteroch forskning, säger motionärerna. De anser attturism inte bör ligga inom EU:s kompetensområde,utan politik på området bör i allt väsentligt skenationellt, regionalt och lokalt. Eftersom turismkan ha en negativ inverkan på miljön, bör det dock,enligt motionärerna, finnas en EU-strategi inomramen för miljöpolitiken för att motverka sådanamiljöeffekter. Staten bör bära huvudansvaret för attsälja som turistland, medan näringen haransvaret för att sälja turistprodukterna ochresorna, säger motionärerna. De anser attambassader, turistråd och exportråd i samarbete medt.ex. handelskammare och organisationer bättre änför närvarande bör kunna sprida budskapet om Sverigesom turist- och konferensland.Evenemangssatsningarna har haft en kraftigtillväxt , ochkonferensturismen är den del av turistnäringen somomsätter mest pengar per besökare, sägermotionärerna.