bet · GO01FiU20 · 2001-05-31 00:00:00 — För att säkerställa och utvecklatillgången på kunskap och kompetensvidareutvecklas teknik- ochkunskapsöverföring från bl.a. högskolortill små och medelstora företag.Fullständig kvittningsrätt har införtsför reavinster på onoterade aktier motförluster på noterade aktier.Kvittningsbegränsningen för vinster ochförluster på marknadsnoterade blandfonderhar slopats som reglerna omschablonavdrag för ökadelevnadsomkostnader har förenklats ochförbättrats. I vårpropositionen föreslårregeringen också ytterligare satsningarpå åtgärder som främjar kooperativtföretagande. Vidare föreslås ökaderesurser för att understödja kvinnors ochinvandrares företagande. Från och med ioktober införs också ett nyttsjöfartsstöd.Förenkling av regelverketNär det gäller Småföretagsdelegationensförslag till åtgärder för att förbättraför småföretagen vill utskottet erinra omden avstämning av arbetet medregelförenklingar som regeringenredovisade till näringsutskottet förravåren. I promemorian anger regeringen attomkring av de 83 enskilda förslagsom Småföretagsdelegationen lämnat ärviktiga och i någon form bör genomföras.Drygt 40 % av förslagen är redangenomförda eller på väg att genomföras.Ytterligare drygt 30 % av förslagenutreds eller bereds inomNäringsdepartementet.I början av sommaren lämnadeockså regeringen en redogörelse tillriksdagen om förenklingsarbetet medsärskild inriktning på småföretagen (skr.1999/2000:148). I skrivelsen anges attdet övergripande målet är att förbättrasmåföretagens arbetsförutsättningar,konkurrensförmåga och villkor i övrigtför att öka sysselsättningen ochtillväxten. Ett viktigt delmål, somregeringen sätter upp, är att inom entreårsperiod tydligt minska regelverkensadministrativa börda för småföretagen.Målet skall löpande följas upp ochresultaten redovisas för riksdagen.Förutom detta redovisas i skrivelsenbl.a. hur myndigheterna under 1999tillämpat förordningen om särskildkonsekvensanalys av reglers effekter försmåföretagens villkor. Arbetet medregelförenklingar drivs bl.a. inom dens.k. Prioriteradeuppgifter är utbildning ombl.a. simplexförordningen för tjänstemäni och på myndigheteroch i utredningsväsendet. Vidare skalldet befintliga regelverket ses över inomframför allt skatteområdet ocharbetsrätts- och miljölagstiftningen.Tillväxt i hela SverigeSom utskottet påpekat tidigare är detviktigt att konstatera att de senasteårens kraftiga tillväxt- ochsysselsättningsökning inte är jämntfördelad i landet. I många län ochkommuner brottas man med utflyttning ochen svag arbetsmarknad, medan det i andraregioner snarare råder brist påarbetskraft och inflyttningen är stor.Denna situation är enligt utskottetsmening ett allvarligt hot mot enbalanserad regional utveckling i landetoch i förlängningen ett hot mot densamlade tillväxten och sysselsättningen.Ett viktigt mål i den ekonomiskapolitiken och i näringspolitiken ärdärför att hela skall växa.Staten har ett övergripande ansvar förutvecklingen i hela landet somdet även krävs aktiva lokala insatser ialla delar av landet för att skapaförutsättningar för högre tillväxt ochökad sysselsättning. Genom det kommunalautjämningssystemet sker en långtgåendeutjämning av skatteinkomster ochstrukturellt betingade merkostnader.Därigenom ökar förutsättningarna för allakommuner och landsting i landet att kunnaerbjuda sina invånare en bra vård, omsorgoch skola.Inriktningen av regionalpolitiken äratt skapa förutsättningar för hållbarekonomisk tillväxt, rättvisa ochvalfrihet, så att likvärdigalevnadsvillkor skapas för medborgarna ihela riket. Decentraliseringen avhögskolan, insatser för att ökaunderhåll, bärighet och rekonstruktion avvägar och järnvägar, satsningarna inominfrastrukturen, som t.ex. Botniabananoch förbättringen av , och desenaste årens stora bidragsökningar föratt säkra en god kvalitet inom skolan,vården och omsorgen är några av deåtgärder som vidtas för att skapaförbättrade möjligheter runt om i landet.Utskottet vill i anslutningen tilldetta erinra om att regeringen ivårpropositionen anger att den avser atttill hösten presentera en proposition omregionalpolitiken. att bygga på de förslag tillinriktning och utformning avregionalpolitiken som denregionalpolitiska kommittén presenteradei höstas.Utbyggnad av infrastrukturenAv avgörande betydelse för tillväxten ochnäringslivets utveckling i olika delar avlandet är att det finns en väl fungerandeinfrastruktur av bl.a. vägar ochjärnvägar. Regeringen anger ivårpropositionen att det finns anledningatt öka ambitionen inominfrastrukturområdet. Dennaambitionshöjning skall redovisas i deninfrastrukturproposition som läggs framför . I propositionenskall regeringen bl.a. redovisa sin synpå hur infrastrukturen för transporterskall utvecklas under de kommande tioåren. Regeringen anger vidare att en delåtgärder bör vidtas i närtid, dvs. innannästa s.k. planeringsperiod träder ikraft.En annan åtgärd för att ge hela Sverigeutvecklingsmöjligheter är den pågåendeutbyggnaden av IT-infrastrukturen.Centerpartiet påstår i motion Fi19 attutbyggnaden skapar en digital klyftagenom att den inte kommer alla till del.Enligt utskottets uppfattning stämmerinte den beskrivningen överens medverkligheten. Ett mycket viktigt inslag iIT-satsningen är nämligen att ävenhushåll och företag i glesbygd skall fåtillgång till snabb dataöverföring rimlig kostnad. Sammantaget innebärutbyggnaden en satsning på omkring 17miljarder kronor ,inklusive satsningar som görs avmarknadens olika aktörer. mening är utbyggnaden avinfrastrukturen inom IT-området en mycketviktig del i ambitionen att ytterligarestärka ställning som en avvärldens ledande IT-nationer. Dessutom ärutbyggnaden viktig för att ökautvecklingskraften i alla delar av vårtavlånga land. Utskottet vill här passa påatt nämna att regeringen för närvarandebereder den s.k. Bredbandsutredningensförslag om vilkatransportnätsförbindelser som börprioriteras av regional- ochnäringspolitiska skäl.Utskottet vill i detta sammanhangockså erinra om de regionala s.k.tillväxtavtalen. I samtliga län harföreträdare för statliga myndigheter,kommuner, landsting, regionalasjälvstyrelseorgan, företag,arbetsmarknadens parter,utbildningsväsendet och många andraarbetat fram gemensamma förslag om hurlänets tillväxt och sysselsättning skallkunna öka. Näringsdepartementetpresenterade en utvärdering avtillväxtavtalens utveckling hittillsunder rubriken (Ds2001:15). De viktigaste slutsatserna irapporten är bl.a. att avtalen ökatmedvetenheten om den regionala och lokalanäringslivsmiljöns betydelse förföretagens konkurrenskraft. Vidareframgår att de regionala nätverken avoffentliga aktörer,näringslivsrepresentanter ochkommunaltjänstemän stärkts under avtalensutarbetande. Enligt utskottets mening ärtillväxtavtalen en viktig process somdriver på den lokala och regionalamobiliseringen för en bättre ekonomiskutveckling.För utvecklingen inom olika regioner ärdet också viktigt att länen fullt ututnyttjar de resurser från EU:sstrukturfonder som ställs till Sverigesförfogande. vill utskottetockså peka på de s.k. lokalautvecklingsavtalen som tecknas mellanstaten och vissa storstadskommuner föratt öka tillväxten i storstadsregionernaoch minska segregationen. Merparten av 2miljarder kronor som tidigare avsatts fördetta ändamål har fördelats ut påolika kommuner.Sänkta inkomstskatterNär det gäller skatterna vill utskottetframhålla att regeringen och2001 tagit de två första stegen i eninkomstskattereform för att sänkaskatterna för framför allt låg- ochmedelinkomsttagare. Bland annat har enskattereduktion införts som kompenserarför av de egenavgifter som tas utför att finansiera det nyaålderspensionssystemet. harskiktgränsen för statlig inkomstskatthöjts så att andelen skattebetalare sombetalar statsskatt sjunkit till omkring16 %. Skattesänkningarna bidrar till attminska de marginaleffekter som ärsärskilt kännbara för låg- ochmedelinkomsttagare. Det leder i sin turtill att arbetskraftsutbudet stiger,vilket är en nödvändig utveckling om viskall kunna bibehålla och förstärka denkraftiga uppgången i den svenskaekonomin. Som framgår ovan underavsnittet om regelverken för företagenhar även en rad skattesänkningar somriktar sig mot företagen genomförts.Regeringen anger i vårpropositionen attden avser att i anslutning tillbudgetpropositionen göra en bedömning avom det finns ett samhällsekonomisktutrymme för ytterligare skattesänkningarpå förvärvsinkomster och framåt.Utskottet delar regeringens uppfattningi vårpropositionen att nivån på skatternabl.a. bestäms av vilka välfärds- ochfördelningspolitiska ambitioner man har.Enligt utskottets mening riskerar demycket omfattande skattesänkningar somföreslås i bl.a. Moderatasamlingspartiets motion Fi17 att ledatill stora nedskärningar av viktigoffentlig verksamhet. Dessutom ökarrisken för instabila statsfinanser. Ensådan utveckling kommer att få starktnegativa konsekvenser för den svenskavälfärden.FastighetsskattenFastighetsskatten är enligt utskottetsmening ett exempel på en viktiginkomstkälla för staten. Den ger ungefär23 miljarder kronor , pengar sombidrar till att finansiera den gemensammavälfärden. Uttaget av fastighetsskatt harbegränsats genomatt uppjusteringar av taxeringsvärdenafrysts som skattesatsen sänkts.I år släpps den frysta taxeringen, ochtaxeringsvärdena kommer att stigakraftigt i de områden därfastighetspriserna ökat mest. För attminska effekterna av denna utvecklingbeslutade att fr.o.m. i årsänka skattesatsen på småhus från 1,5 %till och skattesatsen på hyreshusfrån till . Det innebär attstatens inkomster från fastighetsskatteni år blir desamma som . Vidareblir resultatet att ungefär hälften avalla svenskar får lägre fastighetsskattmedan den andra hälften får högre skatt,ibland kraftigt höjd skatt. För attundvika att låginkomsttagare som bor iattraktiva områden drabbas presenteraderegeringen enbegränsningsregel som skall gällaretroaktivt från den 1 januari 2001.Begränsningsregeln innebär bl.a. atthushåll i normala inkomstlägen inte skallbehöva betala av sin inkomst ifastighetsskatt. Förslaget är förnärvarande ute på remiss, och propositionlämnas till riksdagen.Ett ekologiskt hållbart SverigeEn god miljö och en ekologiskt hållbarutveckling är enligt utskottets meningett av den ekonomiska politikensviktigaste mål. skall vara ettmönsterland för en ekologiskt hållbarutveckling. I budgetpropositionen för2001 tog regeringen ett ytterligare stegi en grön skatteväxling, som enstrategi för den fortsatta grönaskatteväxlingen presenterades. Vidare harunder ett antal åtgärderoch resursförstärkningar vidtagits föratt öka den hållbara utvecklingen.I vårpropositionen föreslår regeringenen rad åtgärder för att öka takten i denekologiska omställningen av . Tillföljd av de förslag som finns ipropositionen om de svenska miljömålen(prop. 2000/01:130), som lämnades tillriksdagen , förstärksresurserna inom miljöområdet med 1,5miljarder kronor. Dessutom utökassatsningarna på marksanering, biologiskmångfald och biotopskydd. Ettklimatinvesteringsprogram inrättas ochtillförs 2004 förstöd till investeringar som leder tillminskade koldioxidutsläpp och som främjarenergihushållning. En djurskyddsmyndighetinförs, och fårökade resurser för kontroll avgenmanipulerade livsmedel och resurseravsätts för att främja användandet avekologiska livsmedel.Utskottet vill i anslutning till dettaockså hänvisa till de gröna nyckeltal somsedan 1999 redovisas i budget- ochvårpropositionerna. Nyckeltalen är ettkomplement till de ekonomiskanyckeltalen, och i vårpropositionenredovisas nyckeltal för energianvändning,försurning, övergödning ochklimatpåverkan. Enligt planen skallregeringen lägga enpropositionen som bl.a. skall innehållanya mål för de klimatpåverkandeutsläppen. Utskottet vill i sammanhangetockså erinra om att regeringen ivårpropositionen anger att den avser attdiskutera med företrädare förjordbruksnäringen och omhur de s.k. gödselskatterna - skatt påbekämpningsmedel och kväve ihandelsgödsel - skall återföras tillnäringen.Reformering av barn- och familjepolitikenNär det gäller familjepolitiken villutskottet erinra om att regeringen ivårpropositionen fortsätter den stegvisareformeringen av familjepolitiken somförsta gången framfördes ivårpropositionen . Utgångspunktenär att skall vara ett land däralla barn och ungdomar får en brauppväxt.Vid årsskiftet höjdes barn- ochstudiebidragen med i månaden.Samtidigt höjdes flerbarnstilläggen imotsvarande mån och det s.k.adoptionsstödet. Från och med den 1 juli2001 ges barn till arbetssökande rätttill barnomsorg och de s.k.kontaktdagarna i den tillfälligaföräldrapenningen återinförs. Nästa årinförs en maxtaxa i barnomsorgen ochkommunerna tillförs även medel för attkvalitetssäkra barnomsorgen. Samtidigtförlängs föräldraförsäkringen med enmånad och inom ramen för den förlängdaföräldraförsäkringen införs ytterligareen s.k. pappa- och mammamånad. Dessutominförs rätt till barnomsorg för barn tillföräldrar som är föräldralediga med yngresyskon. införs en allmän förskolaför 4- och 5-åringar.I vårpropositionen föreslår regeringenatt garantinivån i föräldraförsäkringenlöpande höjs till en nivå på perdag 2004. Vidare ges förslag om attstudiebidraget utgår under10 månader i stället för som under9 månader. Dessutom skall barn tillasylsökande och barn som beviljatstidsbegränsat uppehållstillstånd ges istort sett samma tillgång tillförskoleverksamhet, skolbarnsomsorg ochutbildning som barn bosatta i innebär dessa satsningaratt tillskotten till barnfamiljerna år2004 uppgår till omkring 10 miljarderkronor.Den generella välfärden skall bevaras ochutvecklasDen generella välfärdspolitiken är enligtutskottets mening en avgörande del ipolitiken för tillväxt, rättvisa ochjämställdhet. En generellt upplagdvälfärdspolitik minskar klyftorna mellanolika grupper i samhället. Social- ocharbetsförsäkringarna ger trygghet när enperson drabbats av t.ex. sjukdom ellerarbetsskada som försäkringarnaskoppling till förvärvsarbete uppmuntrartill ett högt arbetskraftsdeltagande ocharbetskraftsutbud.Till följd av de kraftigareallönehöjningarna under de senaste årenhar antalet personer som får ersättningmed av inkomsten vid sjukdom ellerföräldraledighet minskat. beräknas36 % av alla heltidsarbetande ha eninkomst på över 7,5 basbelopp, vilket ärden övre gränsen förersättningsberättigad inkomst. Utskottetdelar regeringens uppfattning att det ärangeläget att se över ersättningsnivåernai försäkringssystemen för att bevara ochutveckla den generella välfärden. Därföranger också regeringen också ivårpropositionen att den avser attåterkomma till frågan ibudgetpropositionen för 2002.Vidare anger regeringen attersättningen i arbetslöshetskassan höjsredan fr.o.m. . Den högstadagpenningen höjs med under deförsta hundra dagarna somgolvet, dvs. den lägsta ersättningsnivån,höjs från till . Om detstatsfinansiella läget tillåter skallersättningen i arbetslöshetskassan höjasytterligare . Som utskottetredovisat tidigare föreslår regeringenockså att garantinivån iföräldraförsäkringen höjs från nuvarande60 kr per dag till per dag . Nivån höjs sedan ytterligaretill per dag 2003 och perdag 2004.Ohälsan i arbetslivet måste åtgärdasDe har antaletsjukskrivningar ökat kraftigt. Specielltstor är ökningen av sjukskrivningar förkvinnor som arbetar i den offentligasektorn. Enligt utskottets mening ärdetta en utveckling som måste brytas. Idecember tillsattes en särskildutredare med uppgift att utarbeta enhandlingsplan för att öka hälsan iarbetslivet. Enligt uppgift skall ettdelbetänkande läggas fram ochen slutredovisning ske . IRegeringskansliet pågår enberedning av olika åtgärder för attminska sjukskrivningarna och ohälsan,bl.a. i samarbete med arbetsmarknadensparter och de offentliga arbetsgivarna. Ivårpropositionen föreslås bl.a. att 100miljoner kronor avsätts för att motverkalångtidssjukskrivningar och underlättaåtergång till arbete. Vidare föreslås attarbetsskadeförsäkringen reformeras ochtillförs 2002 ochen miljard kronor fr.o.m. 2003.Det finns en omfattande kritik mot attdagens regelsystem gör det svårt förbl.a. kvinnor att få sina arbetsskadorerkända. Reformen skall därför bl.a.innehålla en förändring av bevisreglernaför arbetsskadeersättning. Förslag tillförändringar lämnas till riksdagensenare.Privatisering och avregleringNär det gäller frågor om förändringar avde svenska socialförsäkringarna ochavregleringar och privatiseringar avt.ex. vård- och omsorgssektorerna villutskottet erinra om att principerna om ensolidariskt finansierad och rättvistfördelad sjukvård är några av de mestcentrala inslagen i den generellavälfärdspolitiken. Det finns enligtutskottet heller inga belägg för attSverige skulle vinna på att övergeskattefinansieringen av vården.Internationella erfarenheter tydertvärtom på att de skattefinansieradehälso- och sjukvårdssystemen fungerarbättre i t.ex. jämställdhets- ochfördelningspolitiskt avseende änförsäkringsfinansierade system.Enligt utskottets mening skulleförslagen i t.ex. Moderatasamlingspartiets motion Fi17 ochFolkpartiet liberalernas motion Fi20 omomfattande avregleringar ochprivatiseringar i den statliga ochkommunala sektorn leda till en dramatiskförändring av de offentligaverksamheterna. Följden skulle sannoliktbli en mycket instabil situation tillskada för medborgarna. Effektiviteten ochproduktiviteten inom t.ex. vården,omsorgen och skolan skulle drabbas hårt.I bl.a. motion Fi17 föreslås också mycketstora skattesänkningar genom bl.a.sänkningar av den kommunalautdebiteringen. Det är utskottetsövertygelse att skattesänkningar av dennaomfattning oundvikligen leder till storanedskärningar av viktig och angelägenoffentlig verksamhet. Dessutom får storaskattesänkningar av den här typen heltoacceptabla jämställdhets- ochfördelningspolitiska konsekvenser.Skadorna på den svenska generellavälfärden skulle bli betydande.Utskottets uppfattning är vidare attskattesänkningar av detta slag kan ledatill instabila statsfinanser med negativaeffekter på både företagsklimatet och denekonomiska tillväxten. Erfarenheterna avden snabba försämringen avstatsfinanserna i början av 1990-taletavskräcker.Offentliga bidrag bidrar till en jämnarefördelningUtskottet vill i detta sammanhang peka påden studie av fördelningen av offentligabidrag till barnomsorg, utbildning samthälso- och sjukvård som redovisades ibudgetpropositionen (1999/2000:1bil. Undersökningen visar tydligt attde resurser som fördelas via deoffentliga verksamheterna klart bidrartill en jämnare fördelning i samhället.Framför allt blir omfördelningen överlivet tydlig när effekterna av desubventionerade offentliga tjänsternaundersöks. Till exempel beräknas personeri 85-årsåldern få vård och omsorg för igenomsnitt . Ungdomarerhåller ca i form avfrämst utbildning, medan personer endast utnyttjar offentligatjänster för . När det gällersubventioner av utbildning visar studienatt snedrekryteringen till den högreutbildningen är betydande.Subventionerna till högskolan gynnarframför allt barn till högutbildade ochtjänstemän. Däremot har klyftan i antaletutbildningsår mellan olika grupper isamhället minskat markant de senasteåren. Andra resultat är t.ex. attbarnfamiljer och pensionärer gynnas ochatt subventionerna påtagligt minskarinkomstspridningen. Personer med relativtlåg ekonomisk standard erhåller mer, bådei absoluta och relativa termer, än devälbeställda. Vidare gynnas kvinnor merän män av den offentliga tjänstesektorn.Ökade resurser till vården, skolan ochomsorgenDen omfattande saneringen av deoffentliga finanserna har under desenaste åren skapat utrymme försatsningar på att öka resurserna ochförbättra kvaliteten inom skolan, vårdenoch omsorgen av barn och gamla. Denstarka inkomstutvecklingen i den svenskaekonomin innebär dessutom attskatteintäkterna i den kommunala sektornökat markant , ochsom framgår av regeringens beräkningar ivårpropositionen kommer de att fortsättaatt öka framöver.I år är resursöverföringen från statentill kommuner och landsting 25,8miljarder kronor högre jämfört medsituationen 1996. Enligt utskottetsmening är det nödvändigt att kommunernasoch landstingens ekonomi förstärksytterligare. Behoven inom vården, skolanoch omsorgen är fortfarande stora. Inomramen för försvarsuppgörelsen görs ensärskild satsning på vård och omsorg omtotalt ca . Av medlen skall 1miljard kronor utbetalas 2003 och 4 miljarderkronor . Till detta skall sedanläggas den kraftiga satsning på skolanunder om totalt 17,5miljarder kronor som utskottet redovisattidigare. tillförs skolan 0,5miljarder kronor och därefter ökartilldelningen med per årfram till 2006. De kommuner som har svårtatt nå ekonomisk balans tillförs 2002 och2003 resurser motsvarande 1,3 miljarderkronor.I vårpropositionen förslår regeringenytterligare ett särskilt bidrag tillkommuner och landsting medbefolkningsminskningar om totalt 400miljoner kronor åren 2003 och 2004.Vidare avsätts ytterligare 1,25 miljarderkronor fr.o.m för attkorta väntetider och förbättratillgängligheten inom sjukvården. Vidareöverförs av de s.k.Dagmarpengarna till de generellastatsbidragen för landstingen.Sammantaget innebär detta att kommun-och landstingssektorn tillförsdrygt jämfört med1996, i vilka ingår 0,5 miljarder kronor2001 och 2002 för kvalitetssäkring avbarnomsorgen för de kommuner som införmaxtaxan. Ovanpå detta tillkommer deresurser som regeringen satsar inom ramenför en familjepolitisk reform; t.ex.erhåller de kommuner som inför maxtaxastatsbidrag. Utskottet vill i dettasammanhang också erinra om att det vidsidan av dessa resursstärkande åtgärdergörs en mängd satsningar för att ökakvaliteten och effektiviteten inom t.ex.skolan och vården. Till exempel föreslåsi vårpropositionen en förstärkning avtandvårdsstödet och att ett nationelltförbehållsbelopp införs.Förbehållsbeloppet är den lägsta summanpengar som t.ex. en pensionär ellerhandikappad skall ha kvar att leva på näromsorgsavgiften är betald. Utskottet villäven peka på att regeringen ibudgetpropositionen avser attkomma med förslag om ett nytt system förde kommunala momsavdragen. Målsättningenär att ett nytt system skall träda ikraft , och den lösningsom övervägs är att staten finansierarsystemet som nivån på degenerella bidragen till kommunerna ochlandstingen reduceras.Behovet av offentlig och kommunalverksamhet växerSom tydligt framgår av t.ex. kapitel 12 ivårpropositionens bilaga 1 fortsätterbehoven av offentlig och kommunalverksamhet att öka starkt framöver, bl.a.till följd av den demografiskautvecklingen och den allt högre andelenäldre i befolkningen. Detta ställer storakrav på en väl fungerande offentligsektor med starka och sunda offentligafinanser. Därtill krävs en god ekonomisktillväxt och en ökad sysselsättning. Tillföljd av den höga tillväxten och denstigande sysselsättningen bedömskommunernas och landstingensskatteinkomster öka med omkring 75miljarder kronor under perioden2001-2004. Detta visar enligt utskottetsmening på vikten av att åtgärder vidtasså att de senaste årens höga tillväxt iden svenska ekonomin blir uthållig.Vid sidan av detta är det enligtutskottets mening också mycket viktigtatt de resurser som redan finns i denkommunala sektorn används mer effektivt.Den pågående omdaningen ocheffektiviseringen av den kommunalaverksamheten måste fortsätta, även omstatsbidragen till kommunerna ochskatteintäkterna ökar.Pensionärerna och pensionernaI motion Fi18 hävdasatt regeringens okänsliga budgetsaneringdrabbat pensionärerna hårt. Utskottetvill med anledning av detta anföraföljande. Regeringen gjorde tidigt klartatt när statsfinanserna stärks ochekonomin börjar växa skall situationenförst förbättras för de grupper isamhället som drabbats extra hårt av desvåra tiderna. Redan ibudgetpropositionen föreslogregeringen därför en förbättring avpensionärernas ekonomi med omkring 4miljarder kronor. Det reduceradeprisbasbeloppet för pensionärer ersattesfr.o.m. 1999 av det fulla prisbasbeloppetsamtidigt som bostadstillägget tillpensionerna höjdes för att gynna de sämstställda pensionärerna.