bet · GO01TU11 · 2001-03-20 00:00:00 — Motioner från allmänna motionstiden Utskottets förslag till riksdagsbeslut I detta betänkande behandlas ett antalmotionsyrkanden från den allmänna motionstidenhösten rörande olika yrkestrafikfrågor.Beträffande den svenska åkerinäringenskonkurrenssituation uttalar utskottet att arbetetmed att genomföra det transport- ochnäringspolitiska programmet för näringen börintensifieras i olika hänseenden. Dock bedömerutskottet att något särskilt initiativ frånriksdagens sida nu inte är erforderligt, varförsamtliga 15 mo-tionsyrkanden i ämnet avstyrks. Ocksåövriga yrkanden, som bl.a. rör kontrollen av dentunga trafikens regelefterlevnad och vissataxifrågor, avstyrks.I betänkandet finns fyra reservationer. Motioner från allmänna motionstiden /01:T212 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om åtgärder för attåkerinäringen skall få konkurrensneutralitet.2000/01:T401 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om konkurrensvillkoren föråkerinäringen.2000/01:T411 av m.fl. (s) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om samlade åtgärder för enreformerad och sanerad taxinäring.2000/01:T414 av och (båda s) vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs ombehovet av åtgärder för att stärka konkurrens- ochutvecklingsmöjligheterna för svensk åkerinäring.2000/01:T415 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: begäratt regeringen lägger fram förslag till ändring avlagen om överlastavgift i enlighet med vad somanförs i motionen.2000/01:T417 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en utredning av förutsättningarnaför taxichaufförer att slippa lämna ut sinapersonnummer och sina hemadresser på taxikvitton.2000/01:T420 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om den ekonomiskalämplighetsprövningens s.k. fortlöpandekrav.2000/01:T426 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att en översyn bör göras vadgäller yrkestrafiklagen 5 kap. 1 §.2000/01:T434 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att sänkakostnaderna för de svenska åkerierna så att deninternationella konkurrenskraften ökar.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett initiativ infördet svenska ordförandeskapet i EU 2001 omåkerinäringen i ett effektivitets- ochmiljöperspektiv med logistisk helhetssyn.2000/01:T435 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av ändring avbestämmelserna om taxeinformation i hyrbilar.2000/01:T451 av och (båda s) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omhyrbils- och taxiföretags skyldighet att erbjudaskyddsutrustning för små barn.2000/01:T452 av och (båda s) vari föreslås att fattar följandebeslut: tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om dispens förtransporter med delbart lass.2000/01:T455 av m.fl. (v) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening att prövning av dispens från bestämmelsernaom fordonsvikt och fordonsdimensioner för vägtrafikbör avgiftsbeläggas på en sådan nivå att detmotsvarar de kostnader prövningen ger upphov till.2. tillkännager för regeringen som sinmening att en analys och kostnadsberäkning av deextra kostnader som uppkommer på grund av dedispenstransporter som beviljats bör göras ochredovisas för riksdagen.3. begär att regeringen återkommer medett förslag till effektivisering av denkontrollverksamhet som syftar till att reglerna motöverlast m.m. skall efterlevas.4. begär att regeringen utreder hur desvenska normerna vad gäller maximivikt ochmaximilängd för lastbilar skall kunna harmoniserastill gällande EU-normer enligt vad i motionenanförs.2000/01:T458 av Per () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: begäratt regeringen lägger fram förslag till skärptamiljöregler för lastbilstrafik i enlighet med vadsom anförs i motionen.2000/01:T462 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om lagkrav på främreunderkörningsskydd på lastbilar.2000/01:T465 av och (båda s) vari föreslås att fattarföljande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om säkerhetsutrustningför barn i taxibilar.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om säkerhetsutrustningför färdtjänst- och skolskjutsfordon förfunktionshindrade.2000/01:T471 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att förbättrakonkurrensläget för svenska åkerier.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utländskalastbilar skall köras på miljöklassat bränsle.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att de med ansvarför arbetstidsregler utökar kontrollen av utländskaförare.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att myndigheter medansvar för trafikbestämmelser bör utöka kontrollenav de utländska förarna samt att vid överträdelseroch efterföljande böter effektivt driva in dessa.2000/01:T477 av m.fl. (m, kd, fp)vari föreslås att fattar följande beslut:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kontroll ochsanktionsmöjligheter.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att måste taen aktivare roll i Europasamarbetet.2000/01:Sk311 av och () vari föreslås att fattarföljande beslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av åtgärderför att den svenska åkerinäringen inte skallmissgynnas i konkurrensen om cabotagetrafiken iSverige.2000/01:Sk312 av och (båda m) vari föreslås att fattar följandebeslut:3. begär att regeringen lägger framförslag till att utveckla och bevara svenskåkerinäring med konkurrensneutralitet gentemot EU.2000/01:Sk656 av () variföreslås att fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utarbeta förslagtill hur konkurrensvillkoren för Svensk åkerinäringskall anpassas efter EU:s förutsättningar. Åkerinäringens konkurrenssituationUtskottets förslag i korthetUtskottet konstaterar att steg har tagits i riktning motett genomförande av det transport- ochnäringspolitiska programmet för svenskåkerinäring. Med hänsyn till frågornasbetydelse anser utskottet att arbetet börintensifieras vad t.ex. gäller ökadregelharmonisering inom EU, etteffektiviserat kontroll- och påföljdssystemför den tunga trafiken och en generellövergång till bränsle med mindre negativmiljöpåverkan. Utskottet bedömer dock attnågot initiativ från sida nu inteär erforderligt, varför samtliga nubehandlade motionsyrkanden (s, m, kd, c, fp,mp) avstyrks. Jämför reservation 1 (m, kd, c,fp) och reservation 2 (mp).BakgrundSedan år 1995, då blev medlem i EU, opererarsvenska åkerier på en alltmer konkurrensutsattinternationell transportmarknad. Efter införandet år1998 av det s.k. fria cabotaget är svenska åkerierutsatta för konkurrens också i inrikestrafiken.Dessutom har marknaderna utanför EUöppnats. Så t.ex. gäller i princip fri trafik tilloch från och de baltiska staterna.Statens institut för kommunikationsanalys ()redovisade ett regeringsuppdrag attanalysera kostnadsstrukturen ochkonkurrenssituationen för den svenska åkerinäringen.SIKA fann att svenska åkerier sannolikt har högre kostnader än många utländska konkurrenter.Detta är i korthet bakgrunden till att regeringen ifebruari 2000 ställde sig bakom ett transport- ochnäringspolitiskt program för svensk åkerinäring,utarbetat av en arbetsgrupp med företrädare förJustitie-, Finans- och Näringsdepartementen.Programmet har tidigare redovisats för iproposition 1999/2000:78 som tillsammans medmotioner behandlats i trafikutskottets betänkande1999/2000:TU11. I det följande redovisas i korthetnågra av de sammanlagt 14 punkterna i programmet ochvad som hänt sedan programmet antogs.I enlighet med programmet har påregeringens uppdrag tillsammans med andra berördamyndigheter och näringslivsföreträdare utrett ochlämnat förslag om hur kontrollen av den tungatrafikens efterlevnad av trafiklagstiftningen m.m.kan utvecklas så att en laglig trafik med sundakonkurrensförutsättningar kan åstadkommas. Vägverkethar redovisat sitt uppdrag i enrapport (TR 20 A 2000:14369). Rapporten tar upp ettstort antal frågor med anknytning tillkontrollproblematiken. Bland annat behandlas frågorom ett förbättrat uppföljnings- ochstatistikunderlag, nya former och rutiner församarbete mellan berörda myndigheter i olika länder,riktlinjer för hur olika trafikförseelser skallrapporteras mellan länderna, möjligheterna att taemot betalning för böter och överlastavgift direktvid platsen för förseelsen samt möjligheter atthindra fortsatt färd. bereds förnärvarande inom . I förordet tillrapporten konstaterar utredningsgrupp , till följd av att regeringsuppdraget haft storbredd och utredningstiden varit begränsad, tvingatskoncentrera arbetet på att dels kartlägga aktuellaregelverk, dels formulera iakttagelser och förslagtill fortsatta åtgärder syftande till atteffektivisera kontrollverksamheten. Grundstommen förden kontrollverksamhet som skall bedrivas är påolika sätt reglerad i EG:s och varje medlemsstatsnationella trafiklagstiftning. Men dennatrafiklagstiftning är sammankopplad med andrarättsområden, t.ex. straffrätt och exekutionsrätt.Detta medför att förändringar till gagn förkontrollverksamheten inte kan genomföras utanåterverkningar på andra delar av rättssystemet. Detkan därmed finnas svåra genomförandehinder. En annankomplicerande faktor är att genom sittmedlemskap i inte alltid ensidigt kan genomföraregelförändringar. De i rapporten redovisadeförslagen förutsätter enligt till storadelar fortsatta och mer ingående utredningsinsatser.I handlingsprogrammet betonas attharmoniseringsarbetet inom EU måste fortsätta medfull kraft för att den gemensamma transportmarknadenskall utvecklas på rimligt sätt. framhållsatt arbetet är långsiktigt och måste bedrivas i småsteg, eftersom förutsättningarna skiljer sigavsevärt mellan medlemsstaterna. I detta arbeteprioriterar åtgärder för en mer rättvisandeprissättning av transporter.Ett annat prioriterat område är åtgärder för attåstadkomma en rättvis konkurrenssituation genomutformning av gemensamma regelverk för yrkesmässigtrafik och en harmoniserad tillämpning av dessa. Vadgäller den yrkesmässiga trafikens regelefterlevnadhar , enligt vad utskottet inhämtat,eller aviserat ettmeddelande med synpunkter på frågan om eneffektiviserad kontroll av den yrkesmässigatrafiken. Detta meddelande utgör en fortsättning påen av de punkter som ingår i det s.k. socialapaketet, nämligen kommissionens meddelande Iriktning mot säkrare och mer konkurrenskraftigavägtransporter av hög kvalitet i gemenskapen dateratden . Som exempel på kontrollåtgärdersom förväntas tas upp kan nämnas systematisktinformationsutbyte, samordning av kontrollverksamhetoch regelbundna samråd mellan medlemsstaterna.Möjligheterna att verkställa påföljder iförhållande till utländska förare utgör en särskildpunkt i handlingsprogrammet. finns sådanamöjligheter endast vad gäller medborgare i denordiska länderna. Men när dentrafikbrottskonvention som har utarbetats inom ramenför träder i kraft - vilket kanske tidigast - kommer böter, liksomparkeringsavgifter, att kunna drivas in även avutomnordiska medborgare.Handlingsprogrammet för åkerinäringen förutsätteratt regeringen tillsätter en utredning meduppgift att göra en samlad översyn av den tungatrafikens beskattningsfrågor, t.ex. fordonsskatter,vägavgifter och bränsleskatter. Utredningen har ännuinte tillsatts.I handlingsprogrammet uppmärksammades vissaproblem rörande tillämpningen av lagen (1997:1137)om vägavgift för vissa tunga fordon. Dessa problemhar, erfar utskottet, rättats till genom enlagändring som trädde i kraft (prop.1999/2000:105, bet. 1999/2000:SkU22, rskr. 1999/2000:246). Bland annat har införts en möjlighettill nedsättning av obetald vägavgift närvägavgiftsplikt upphört och när ett fordonsbeskaffenhet ändrats. Dessutom har reglerna föråterbetalning av vägavgift ändrats.Genom den nya yrkestrafiklagstiftningen, somträdde i kraft , infördes skärptakrav på företagens solvens vid etablering ellerutökning av antalet fordon. Efter påpekande frånåkeribranschen och i enlighet med en av punkterna ihandlingsprogrammet har förra åretutfärdat Vägledning och allmänna råd avseende denekonomiska prövningen för trafiktillstånd(Publikation 2000:95). Dessutom har verket utfärdattillämpningsföreskrifter rörande länsstyrelsernastillsyn av tillståndshavare (2000:196). Avdessa framgår att regelbundet skallutöva tillsyn enligt 5 kap. 17 § yrkestrafiklagen(1998:490) och minst kontrollera attden som innehar trafiktillstånd uppfyller kraven försådant tillstånd enligt 2 kap. 5 § samma lag. Omkravet på ekonomiska resurser enligt 2 kap. 9 §yrkestrafiklagen inte är uppfyllt vidkontrolltillfället men företagets ekonomiskasituation ger anledning att tro att kravet på nyttoch på ett varaktigt sätt kommer att vara uppfyllt,får enligt föreskrifterna medge enytterligare frist på högst ett år.I handlingsprogrammet konstateras att det finnsbrister i den statistik och det underlag i övrigtsom krävs för att följa åkerinäringens utvecklingoch för att bedöma beskattningens inverkan pååkerinäringens konkurrenssituation. Denna fråga har,såvitt utskottet erfarit, ännu inte resulterat inågra konkreta åtgärder.Enligt en punkt i handlingsprogrammet skallGodstransportdelegationen utarbeta förslag till ensamlad godstransportstrategi. Utskottet har erfaritatt uppdraget kommer att redovisas vidhalvårsskiftet.MotionsförslagÅkerinäringens konkurrensförutsättningaruppmärksammas i sammanlagt åtta nu behandlademotioner.Enligt vad m.fl. (kd) anför imotion T212 (yrkande 7) visar genomförda studierentydigt att svenska åkare har högrekostnadsläge än åkare i omvärlden. Det finns ocksåstora inslag av oseriös konkurrens inom näringen.Regeringen har tagit fram ett transport- ochnäringspolitiskt program för åkerinäringen. Mensamtidigt höjs dieselskatten. Detta bidrar till attinte bara konkurrensförutsättningarna utan ocksåmiljön försämras ytterligare, eftersom fler åkarekommer att köra på dieselbränsle med ca 40 gångerhögre svavelhalt. Åkerinäringen har miljöambitioner,framhåller motionärerna. Men statsmakterna måste haförståelse för näringens villkor. Kristdemokraternahar föreslagit sänkta arbetsgivaravgifter upp viss lönesumma. Detta skulle gynna alla företagmen särskilt de små, till vilken kategori mångaåkerier hör. Vidare bör dieselskatten sänkas ochresurserna till vägsektorn öka. Polisen måste fåökade resurser att bekämpa trafikbrotten samtidigtsom påföljdssystemet förstärks i enlighet med vadriksdagen har uttalat. Neddragningen avantalet bilinspektörer är oacceptabel. Polisenbehöver deras specialkompetens för att stoppatrafikfarliga bilar, hävdar motionärerna.Också i motion T401 av ()framhålls de svenska åkeriernas relativt sett högakostnadsläge, främst beroende på attlönebikostnaderna, men också fordonsskatterna, ärhögre i . Den senaste höjningen avdieselskatten betecknas som "det senastedråpslaget".Bengt Silfverstrand och (båda s)anför i motion T414 att svenska åkerier, tack varerationaliseringar och samgåenden, tycks hävda sigväl vad gäller inrikestrafiken, detta trots attutländska fordon oftare, och utan påföljder, brytermot kör- och vilotidsreglerna. Men i utrikestrafikenförlorar svenska företag godsvolymer, beroende påatt konkurrensförutsättningarna är orättvisa.Programmet för svensk åkerinäring har hittillsavsatt få resultat, anser motionärerna. Det krävsskyndsamma åtgärder och ett samlat grepp för attstärka näringen.Enligt vad () föreslår i motionT434 bör regeringen vidta åtgärder för att sänka desvenska åkeriernas kostnader. I , Belgienoch genomförs lättnader "imiljardklassen" vad gäller skatter och avgifter,hävdar motionären (yrkande 1). Vidare anför hon attSIKA bör utnyttja det underlag som det holländskautredningsinstitutet har tagit fram rörandekostnader och priser för lastbilstransporter iEuropa (yrkande 2).Per () anför i motion T458 att regeringenbör förelägga förslag till skärptamiljöregler för lastbilstrafik. Enligt Per harÖsterrike och genom den s.k. CEMT-märkningen gått före i arbetet med att begränsalastbilens miljöeffekter. har infört ettännu mer avancerat system, enligt vilket varjelastbil debiteras en miljöavgift som delvis ärberoende av antal körda kilometer. bordeinföra liknande metoder, anser motionären.Viviann () kräver i motion T471harmoniseringsåtgärder för att förbättrakonkurrensläget för svenska åkerier (yrkande 1).Vidare anser hon att utländska lastbilar skall köraspå miljövänligt bränsle (yrkande 2) och attkontrollen av utländska åkare liksom indrivningen avböter från dessa skall effektiviseras (yrkandena 3och 4).Per-Richard Molén m.fl. (m, kd, fp) begär i motionT477 att reglerna för bl.a. vilotid under körningskall samordnas. Vidare bör kontrollen avregelefterlevnaden effektiviseras. Fordonskontrollenmåste skärpas och åtgärder vidtas så att en bot somskrivs ut i också betalas (yrkande 3). Isamma motion framhålls att måste spela enmer aktiv roll i Europasamarbetet för att skapalikvärdiga villkor inom transportnäringen (yrkande4).SIKA har visat att svenska åkerier har ca 20 %högre kostnader än utländska konkurrenter. Utländskaåkerier som inom ramen för det s.k. fria cabotagetutför transporter i kör ofta på mindremiljövänlig diesel. förmodar att"momsfri" trafik förekommer i gränstrakterna. i negligerar många utländskachaufförer reglerna om kör- och vilotider. Enbartskatten på diesel uppgår till per liter.Allt detta visar, enligt vad (båda m) uttalar i motion Sk311,att svensk åkerinäring inte konkurrerar på likavillkor (yrkande 2).De svenska åkeriernas högre kostnader ger ilängden en ohållbar situation och innebär risk förutflaggning. Om dessutom skall ta ett störremiljöansvar än övriga länder står näringen införnärmast oöverstigliga konkurrensproblem. Dettahävdar och (båda m) imotion Sk312. Motionärerna begär mot denna bakgrundatt regeringen skall lägga fram förslag tillåtgärder för att utveckla svensk åkerinäring. Imotionen hänvisas till den strategi som den danskaregeringen utvecklat för transportsektorn och sombl.a. syftar till att danska åkerier skall kunnakonkurrera på likartade villkor som omvärlden(yrkande 3).Enligt vad () anför i motionSk656 har infört ettrestitutionsförfarande som innebär attgodstrafiknäringen återfår delar av erlagdbränsleskatt. bör införa en liknandeordning, anser motionären. Återbäringen börbestämmas så att energiskatten för diesel avmiljöklass I sänks till EU:s miniminivå (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeNär behandlade det transport-och näringspolitiska programmet för svenskåkerinäring, jämte motioner i ämnet (prop.1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11, rskr.1999/2000:238), framhöll utskottet betydelsen avatt har en konkurrenskraftig åkerinäring.Utskottet fann det värdefullt att regeringen genomprogrammet hade intensifierat sitt arbete för attförbättra villkoren för näringen. Som särskiltviktigt framhölls att programmet var brett upplagtoch omfattade åtgärder inom en rad olika områden,t.ex. vägtrafikbeskattning, kompetensutveckling,kvalitetssäkring av transporter, forskning ochutveckling, företags- och personbeskattning samtsärskilda insatser för småföretagare.Utskottet kan , , konstatera attvissa av de frågor som tagits upp ihandlingsprogrammet förts till en lösning. Detgäller bl.a. påtalade brister ivägavgiftslagstiftningen och tillämpningen avyrkestrafiklagstiftningens regler om ekonomiskprövning för trafiktillstånd. Beträffande andrafrågor har ett arbete inletts men ännu inte avsattkonkreta resultat. Som exempel kan nämnasskattefrågorna, där regeringen ännu inte beslutat omdirektiv för en kommande utredning omvägtrafikbeskattningens framtida utformning.Godstransportdelegationen skall redovisa sittuppdrag att utarbeta förslag till en näringspolitiskstrategi för transportnäringen vid halvårsskiftet.De av utskottet tidigare uppmärksammade bristerna ikontroll- och påföljdssystemet för den tungatrafiken har på uppdrag av regeringen utretts avVägverket. Men till följd av frågornas komplexitetkrävs enligt verket ytterligare, relativt omfattandeutredningsinsatser innan missförhållandena kanrättas till. När det slutligen gäller behovet av enförbättrad statistik har, enligt vad utskotteterfarit, inga konkreta åtgärder vidtagits.Enligt utskottets mening måste ha enkonkurrenskraftig åkerinäring som ges långsiktigthållbara förutsättningar och mer harmoniseradespelregler i förhållande till åkeriföretag i andraeuropeiska länder. För att det skall vara möjligtatt uppnå en harmonisering av regelsystemetinom EU och tillgodose de krav som harframförts i handlingsprogrammet för svenskåkerinäring krävs kraftfulla svenska åtgärder inomden europeiska gemenskapen. Av trafiksäkerhetsskäl,men också med hänsyn till konkur-rensaspekterna,krävs snabba åtgärder inom kontroll- ochpåföljdssystemet. Svenska åkerier skall inte behövautsättas för illojal konkurrens från utländska åkaresom utan större risk för påföljd nonchalerar svenskatrafikregler. Utskottet erinrar om att tvågånger i tillkännagivanden till regeringenunderstrukit vikten av att åtgärder vidtas så snabbtsom möjligt i syfte att åstadkomma ettpåföljdssystem som är effektivt också visaviutländska fordonsförare (bet. 1997/98:JuU24, rskr.1997/98:228, bet. 1999/2000:TU11, rskr. 1999/2000:238).Den från miljösynpunkt bästa dieseloljekvaliteten,miljöklass 1 (MK 1), har stadigt ökat sin andel avden svenska marknaden och är nu helt dominerande.Enligt utskottets uppfattning bör , av såvälkonkurrens- som miljöskäl, agera kraftfullt inom EUför en övergång till sådant bränsle i övriga EU-länder. Utöver den lägre svavelhalten finns, harutskottet erfarit, ytterligare en stor miljöfördelmed användningen av MK 1-diesel. Sålunda kan bilarsom körs på sådant bränsle utrustas med särskildafilter som påtagligt minskar partikelutsläppen.Utskottet förutsätter att regeringen snaraståterkommer till med en redogörelse för hurarbetet med genomförandet av handlingsprogrammetfortlöper och med de förslag tilllagstiftningsåtgärder som detta arbete kanföranleda. Mot den bakgrunden finner utskottet attnågot initiativ från sida nu inte ärerforderligt. Följaktligen avstyrks motionerna T212(kd) yrkande 7, T401 (m), T414 (s), T434 (m), T458(mp), T471 (c), T477 (m, kd, fp) yrkandena 3 och 4,Sk311 (m) yrkande 2, Sk312 (m) yrkande 3 och Sk656(m) yrkande 2.BärighetsfrågorUtskottets förslag i korthetFrågor om undantag från trafikförordningens bestämmelserom breda, långa och tunga transporter prövasav regioner eller kommunerna.Utskottet förutsätter att prövningen grundaspå en rimlig avvägning mellan näringslivetstransportbehov och omsorgen om vägnätet samtatt avgiftssättningen baseras på de verkligakostnaderna för prövningen. Motionsförslag iämnet (s, v) avstyrks. Jämför reservation 3(v).BakgrundEnligt 4 kap. 11 § trafikförordningen (1998:1276)delas vägar som inte är enskilda in i tres.k. bärighetsklasser efter tillåtet axel-, boggi-och trippelaxeltrycksamt tillåten bruttovikt. Bärighetsklasserna ärbärig- hetsklass 1(BK1), bärighetsklass 2 (BK2) och bärighetsklass 3(BK3).