bet · GO01LU21 · 2001-05-15 00:00:00 — Förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde ivissa fall, m.m. Utskottets förslag till riksdagsbeslut I betänkandet behandlar utskottet regeringensproposition /01:105 Förbud mot juridiskt ellerekonomiskt biträde i vissa fall jämte en motion somväckts med anledning av propositionen.Propositionen innehåller förslag till ändringar ilagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässigrådgivning i vissa fall, m.m. De föreslagnalagändringarna innebär bl.a. att lagenstillämpningsområde utvidgas, att längsta tiden förett rådgivningsförbud förlängs från fem till ,att förbud normalt sett alltid skall meddelas vidgrov brottslighet och att ett förbud som överträdsregelmässigt skall förlängas. Vidare föreslåsändringar i lagen (1986:436) om näringsförbud. Deföreslagna ändringarna syftar till att förhindra attett näringsförbud kringgås med hjälp av bulvaner.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli2001.I betänkandet behandlas också en motion från denallmänna motionstiden och en motion från denallmänna motionstiden . Den ena motionengäller åtgärder mot oseriösa bolagsöverlåtelser. Denandra motionen gäller s.k. konkurskarantän.Utskottet tillstyrker bifall till propositionenoch avstyrker motionerna.Innehållsförteckning LagförslagenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att skall antaregeringens lagförslag.I lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässigrådgivning i vissa fall, m.m. (rådgivningslagen)finns bestämmelser som möjliggör att den som iutövningen av rådgivningsverksamhet i juridiska ochekonomiska angelägenheter av grov oaktsamhet främjaren brottslig gärning kan dömas för vårdslösrådgivning. Lagen innebär vidare att den som irådgivningsverksamhet gjort sig skyldig till brottsom inte är ringa av domstol kan förbjudas att utövasådan verksamhet , högst fem år.Överträdelse av förbudet kan medföra straffansvaroch förlängning av förbudet (prop. 1984/85:90, bet.NU 19, rskr. 243).Rådgivningslagen syftar till att försvåra oseriösrådgivningsverksamhet som ofta är en förutsättningför ekonomisk brottslighet. Tolkningen av begreppetrådgivningsverksamhet är därför centralt för lagenstillämpning. Den närmare innebörden av begreppetaktualiserades i rättsfallet NJA 1995 s. 505, ivilket () fann attrådgivningslagen enligt dess ordalydelse hade ettmer vidsträckt tillämpningsområde än vad som enligtlagens förarbeten syntes ha varit avsikten. I detläget borde, enligt HD, företräde ges åt den för denmisstänkte förmånligaste tolkningen, vilket innebaratt med rådgivningsverksamhet borde förstås, förutomkonkreta råd, endast sådant biträde som i praktikeninnefattar rådgivning.I propositionen anför regeringen att det kanifrågasättas om det i sak är motiverat att endastsådant juridiskt eller ekonomiskt biträde som ipraktiken innebär rådgivning skall omfattas avlagen. Också juridiskt eller ekonomiskt biträde sominte kan sägas innefatta rådgivning, exempelvisförmedling och värdering kan, enligt vad som anförsi propositionen, vara betydelsefullt för attbrottsliga avsikter skall kunna fullföljas ochdärmed lika straffvärt som rådgivning. Mot dennabakgrund föreslår regeringen ändringar irådgivningslagen som innebär att lagenstillämpningsområde utvidgas till att omfatta ävenannat yrkesmässigt juridiskt eller ekonomisktbiträde (1 §). Lagens rubrik föreslås till följddärav ändrad till lag om förbud mot juridiskt ellerekonomiskt biträde i vissa fall. Brottsrubriceringenändras också enligt förslaget till vårdslöst biträde(2 §).Enligt rådgivningslagens förarbeten skall fråganhuruvida förbud skall meddelas eller ej prövas medhänsyn till risken för att den aktuella personenkommer att göra sig skyldig till nya brott iverksamheten. Regeringen anser i propositionen attdet är tveksamt att låta ett så pass svårbedömtkriterium som återfallsrisken vara avgörandeeftersom fall som framstår som likartade riskeraratt behandlas olika. Regeringen föreslår därför attdet införs bestämmelser i lagen som innebär attfrågan om förbud skall prövas på grundval avbrottslighetens straffvärde och om den aktuellapersonen tidigare gjort sig skyldig till brott isamband med juridiskt eller ekonomiskt biträde (3 §andra stycket).I dag gäller att ett förbud får meddelas för entid av högst . För att skapa ett störreutrymme för en mer nyanserad bedömning vidfastställandet av förbudstiden bör, enligt vad somföreslås i propositionen, den maximala förbudstidenförlängas till (3 § första stycket). Ettförbud skall vidare fortsättningsvis kungöras (7 a§).Den som överträder ett rådgivningsförbud skall,enligt 8 § första stycket, dömas till fängelse ihögst . Om brottet bedöms som ringa ärstraffskalan i stället böter eller fängelse . Enligt 8 § andra stycket kan vidöverträdelse av förbudet beslutas om förlängning avförbudstiden . Det nuvarandesanktionssystemet framstår, enligt regeringensbedömning, som ändamålsenligt. Regeringen föreslårdock att det införs en bestämmelse som innebär atten överträdelse skall föranleda en förlängning omdet inte finns särskilda skäl mot det (8 §).Därutöver föreslås att ansvaret för registret överförbud förs över från till Patent-och registreringsverket (7 §).Lagen (1986:436) om näringsförbud(näringsförbudslagen) innebär bl.a. att ennäringsidkare som på vissa i lagen närmare angivnasätt har åsidosatt vad som ålegat honom eller hennei näringsverksamhet kan förbjudas att bedriva näringunder maximalt . Näringsförbud meddelas avdomstol efter talan av allmän åklagare ellerkronofogdemyndighet (prop. 1985/86:126, bet. NU 22,rskr. Lagen bygger på en motsvarande regleringsom tidigare fanns i 199 b § i numera upphävda 1921års konkurslag.För att näringsförbud skall kunna meddelasförutsätts att ett förbud är påkallat från allmänsynpunkt och att personen i fråga grovt haråsidosatt vad som ålegat honom i näringsverksamhetenoch därvid har gjort sig skyldig till brottslighetsom inte är ringa, grovt har åsidosatt vad somålegat honom i näringsverksamheten och därvid iavsevärd omfattning har underlåtit att betala bl.a.skatt, eller har försatts i konkurs och förfaritgrovt vårdslöst mot sina borgenärer eller på annatsätt grovt åsidosatt vad som ålegat honom inäringsverksamhet. Näringsförbud kan åläggas såvälenskilda näringsidkare som företrädare för juridiskapersoner. Även den som i annan egenskap har utövatledningen av en näringsverksamhet eller utåt harframträtt som ansvarig för en näringsverksamhet kanbli föremål för näringsförbud. Den som harnäringsförbud får för , tre till ,inte driva näringsverksamhet, inte äga, bilda ellerinneha vissa funktioner i juridiska personer(styrelseledamot, suppleant, firmatecknare,verkställande direktör och vice verkställandedirektör) eller faktiskt utöva ledningen avnäringsverksamhet. Inte heller får en person som harålagts näringsförbud vara anställd eller ta emotuppdrag i en näringsverksamhet som drivs av ennärstående.I propositionen anför regeringen att det inte ärovanligt att den som har meddelats ett näringsförbudförsöker kringgå förbudet genom att utnyttja enbulvan, som ställer ut en fullmakt för vederbörande.För att komma till rätta med detta problem föreslåsi propositionen lagändringar som innebär att den somhar meddelats näringsförbud inte får inneha fullmaktatt företräda vare sig en enskild näringsidkare idennes näringsverksamhet eller en sådan juridiskperson som han eller hon till följd avnäringsförbudet inte får vara styrelseledamot i (6 §första stycket 9). Förbudet skall dock enligtlagförslaget inte omfatta en s.k. ställningsfullmakt(6 § andra stycket).Lagförslagen har inte föranlett någotmotionsyrkande, och utskottet har för sin del ingaerinringar mot att förslagen genomförs. Utskottettillstyrker således bifall till de föreslagnalagändringarna.Av lagtekniska skäl bör dock de i propositionenframlagda lagförslagen kompletteras. Skälen härtillär följande. beslutade riksdagenvissa ändringar i 8 kap. 2 § och 4§ lagen (1995:528) om revisorer med anledning av ettavtal om fri rörlighet för personer som ingåttsmellan Europeiska gemenskaperna och dessmedlemsstater å ena sidan och å andra sidan(prop. 2000/01:55, bet. UU6, rskr. 137, SFS 2001:57och SFS 2001:62). Enligt beslut träderdessa lagändringar i kraft den dag regeringen såförordnar. Så har ännu inte skett och enligt vadutskottet erfarit kommer så heller inte att skeförrän tidigast under hösten 2001.För att samordna lagförslagen 1 och 4 iförevarande proposition med de i februari 2001beslutade lagändringarna lägger utskottet fram etteget förslag till nya lydelser av de aktuellabestämmelserna enligt vad som framgår av bilaga 3.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden som rör singelföretag, s.k.konkurskarantän och oseriösabolagsöverlåtelser.SingelföretagI uppdrag låg bl.a. attkartlägga vilka branscher som är utsatta förekonomisk brottslighet och föreslå metoder för attminska brottsligheten i dessa. fram till att arbete inom städ- ochhushållsbranschen regelmässigt sker mot svartbetalning och att det kan befaras att den svartasektorn inom denna sektor kommer att öka. Endamöjligheten att minska skatteundandragandet var,enligt utredningens bedömning, att skapa så starkaincitament att en ny vit sektor skapades.I detta syfte föreslog utredningen att ett nyttregelsystem borde tas fram för en enklare form avföretagande, s.k. singelföretag. Ett sådant företagskulle, enligt utredningen, endast gälla en personsarbete. Verksamhetsformen fick således inte förenasmed anställd personal eller medhjälpare. Vidareskulle kostnadsavdrag, skatter och avgifter varaschabloniserade och skattesatsen låg. Ersättning förutfört arbete skulle betalas in direkt av kundentill ett kontoförande organ.Som redovisats inledningsvis gör regeringenbedömningen att förslagom ett nytt regelsystem för singelföretag inte börgenomföras. Ett sådant skulle, enligt regeringensmening, leda till problem. Genom den förmånligarebeskattningen torde singelföretagen fåkonkurrensfördelar jämfört med andra företagsformer.Vidare föreligger, enligt vad regeringen anför, enrisk för att singelföretagen utnyttjar sinkonkurrensfördel genom att utvidga sin verksamhettill områden utanför den egentliga hushållssektorn.Regeringen anser även att det finns en risk för attnya typer av fusk uppstår, exempelvis genom attsingelföretagaren säljer kostnadsverifikationer tillandra företag.Marietta de () anser i motion2000/01:L10 att förslagom att införa en enklare företagsform förhushållstjänster, eventuellt i form avsingelföretag, är intressant och att frågan börstuderas ytterligare, framför allt urskattesynpunkt. I motionen yrkas att hosregeringen skall begära ett förslag om ett nyttregelsystem för enpersonsföretagande med inriktningpå hushållsarbete och med anpassad beskattning.Inför ett ställningstagande till ifrågavarandemotionsspörsmål finner utskottet skäl att erinra omatt vid ett åtskilliga tillfällen avslagitmotionsyrkanden med liknande inriktning som det nuaktuella (se bl.a. bet. LU 1986/87:5, NU 1987/88:25,1989/90:LU3, 1996/97:LU15, 1999/2000: LU10 och2000/01:LU9). Också andra frågor med nära anknytningtill det nu aktuella motionsspörsmålet har varitföremål för överväganden. Sålundaavstyrkte skatteutskottet så sent som i mars 2001yrkanden om särskilda och gynnsammare skattereglerför tjänsteverksamhet inom hushållssektorn underåberopande bl.a. av att ett bifall tillmotionärernas förslag skulle innebära avsteg från deprinciper om en likformig och neutral beskattningsom ligger till grund för skattereformen och som,enligt skatteutskottets bedömning, bör ligga fast(bet. 2000/01:SkU14 och 2000/01:SkU19). I sammanhanget bör ävennämnas att kulturutskottet, i sitt av riksdagengodkända betänkande 1998/99:KrU9, våren 1999avstyrkte ett motionsyrkande om att konstnärer bordekunna bedriva sin verksamhet i singelföretag.Därutöver vill utskottet peka på att regeringennyligen uttalat att insatserna för förenkling ochgenomarbetade regler för småföretag skall fortsättaoch intensifieras (prop. 2000/01:100, utg.omr. 24).I beslut uppdrog regeringen åt Verketför näringslivsutveckling () att göra enbedömning av vilka konsekvenser vissa av förslagen iAktiebolagskommitténs slutbetänkande (SOU 2001:1) Nyaktiebolagslag kan få för små företags villkor.Uppdraget skall redovisas (dnr. Ju2001/220).Det redovisade kan, enligt lagutskottets mening,inte leda fram till några andra slutsatser än attriksdagen bör avslå motion 2000/01:LU10.S.k. konkurskarantänEnligt 6 kap. 1 § konkurslagen (1987:672) gäller atten fysisk person som försatts i konkurs inte fårdriva näringsverksamhet som medförbokföringsskyldighet så länge konkurstillståndetvarar, s.k. automatisk konkurskarantän. Någotmotsvarande förbud mot att driva näringsverksamhetfinns inte vad gäller ställföreträdare för enjuridisk person som försatts i konkurs. Däremotfinns bestämmelser i 2 och 4 §§ näringsförbudslagensom innebär att en företrädare för en juridiskperson som försatts i konkurs får meddelasnäringsförbud, om det är påkallat från allmänsynpunkt och om vederbörande förfarit grovtotillbörligt mot sina borgenärer eller på annat sättgrovt åsidosatt vad som ålegat honom inäringsverksamhet.I motion 1999/2000:L212 anser ()att skenkonkurser för ekonomisk är ett stortproblem. Motionären pekar på att en företrädare förett aktiebolag inte har något personligt ansvar förbolagets åtaganden och att inget hindrar attföreträdaren vid upprepade tillfällen påbörjar nynäringsverksamhet direkt efter en tidigare konkurs.Enligt motionärens uppfattning bör den som ingått istyrelsen för ett aktiebolag som försatts i konkursinte få bilda ett nytt aktiebolag förränvederbörande tagit ansvar för den tidigarekonkursen. I motionen begärs att regeringen ges iuppdrag att utreda frågan.Utskottet erinrar om att det i skilda sammanhangunder diskuterats om inteäven företrädare för juridiska personer där denjuridiska personen försatts i konkurs - i likhet medfysiska personer - borde förbjudas att driva näringeller att företräda andra bolag under pågåendekonkurs, antingen med automatik i direkt anslutningtill konkursbeslutet eller efter särskild prövning.Frågan har varit föremål för överväganden av bl.a.Konkurslagskommittén i betänkandet (SOU 1979:13)Konkurs och rätten att idka näring,i betänkandet (SOU 1984:59)Näringsförbud, ibetänkandet (SOU 1995:1) Ett renodlat näringsförbudoch i betänkandet (SOU1997:123) Ett effektivare näringsförbud. Samtligafyra utredningar har kommit fram till att enkonkurskarantän för företrädare för juridiskapersoner som försatts i konkurs inte bör införas.Som skäl härför har anförts bl.a. att en utvidgadkonkurskarantän skulle slå blint och träffa även densom över huvud taget inte gjort sig skyldig tillnågon oegentlighet och att en sådan ordning skullekräva stora insatser för övervakning och kontroll.Åtgärder i syfte att förhindra konkursmissbruk hari stället varit inriktade påskärpta regler i näringsförbudslagstiftningen.Senast ändrades näringsförbudslagen den 1 juli 1999.Lagändringarna innebär att inte bara den som ärföreträdare för den juridiska personen vidkonkursbeslutet kan komma i fråga för näringsförbudutan även den som innehade en sådan ställning senareän innan konkursansökan kom in tilltingsrätten (prop. 1998/99:44, bet. LU15, rskr.164).Utskottet har givetvis inte någon annanuppfattning än motionären när det gäller missbruk avkonkursinstitutet. Enligt utskottets mening äremellertid den i motionen förordade lösningen ingenframkomlig väg. Som framhållits i olika sammanhangskulle nämligen en sådan ordning kunna sägasinnebära "näringsförbud utan dom", något somutskottet inte vill ställa sig bakom.Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotion 1999/2000:L212.Oseriösa bolagsöverlåtelser m.m.I motion 2000/01:L205 av ochSinikka (båda s) tas upp olika problem medanknytning till oseriösa bolagsöverlåtelser.Motionärerna anser att det bör införas ettnotariatsförfarande som innebär att undertecknandetav registrerings- eller ändringsanmälan skallbevittnas av någon form av offentlig notarie vidvarje nystart eller övertagande av ett fåmansbolag.Vidare föreslås att en s.k. överlåtelserevisionskall ske innan en registrerings- ellerändringsanmälan får registreras av Patent- ochregistreringsverket (PRV) och att förfallna skatterskall vara betalda innan en bolagsöverlåtelse fårske. På så sätt anser motionärerna att det skullevara svårare att vältra över ansvaret på en s.k.målvakt. Motionärerna pekar även pådelgivningsproblem som kan uppkomma i kommanditbolagi de fall då bolagsföreträdarna är bosatta utomlandsoch inte går att nå för delgivning. I motionenbegärs ett tillkännagivande i enlighet med vad somanförts om bolagsöverlåtelser.Utskottet erinrar om att förevarandemotionsspörsmål varit föremål för behandling avBulvanutredningen och . betänkande (SOU 1998:47) Bulvaneroch annat har lämnats förslag som bl.a. syftar tillatt lösa problem med vilseledande anmälningar förregistrering av styrelseledamöter och andrabolagsföreträdare. Vidare har lämnats förslag somgår ut på att öka möjligheterna att ingripa motbruket av s.k. målvakter. I Aktiebolagskommitténsbetänkande (SOU 1999:36) Likvidation av aktiebolaghar föreslagits regler som bl.a. syftar till attgöra det lättare att försätta aktiebolag som saknartill anmäld styrelsei likvidation. Enligt vad utskottet erfarit pågårför närvarande arbete inom meden lagrådsremiss som tar upp dessa frågor.Enligt utskottets mening bör det pågående arbetetinte föregripas av , och utskottetavstyrker därför bifall till motion 2000/01:L205.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2000/01:105 föreslår regeringen() - efter hörande av Lagrådet- att antar de i propositionen framlagdaförslagen till1. lag om ändring i ,2. lag om ändring i lagen (1985:354) om förbud motyrkesmässig rådgivning i vissa fall, m.m.,3. lag om ändring i lagen (1986:436) omnäringsförbud,4. lag om ändring i lagen (1995:528) om revisorer.Lagförslagen har intagits som bilaga 2 ibetänkandet.Följdmotion2000/01:L10 av de () variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen beslutar att hos regeringen begäraförslag om ett nytt regelsystem för en enklare formav enpersonsföretagande med inriktning påhushållsarbeten och med anpassad beskattning.Motion väckt /20001999/2000:L212 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut:Riksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om konkurser i aktiebolag.Motion väckt /20012000/01:L205 av och () vari föreslås att fattar följandebeslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om bolagsöverlåtelser.Bilaga 2Regeringens lagförslag1 Förslag till lag om ändring i rättegångsbalkenHärigenom föreskrivs att i 8 kap. 2 §rättegångsbalken[1] orden "yrkesmässig rådgivning ivissa fall, m.m." skall bytas ut mot "juridiskteller ekonomiskt biträde i vissa fall" och orden"utöva rådgivningsverksamhet" mot "lämna juridiskteller ekonomiskt biträde".Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES**[1]: Senaste lydelse av 8 kap. 2 § 2001:57.2 Förslag till lag om ändring ilagen (1985:354) om förbud motyrkesmässig rådgivning i vissa fall,m.m.3 Förslag till lag om ändring ilagen (1986:436) om näringsförbud4 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:528) omrevisorerHärigenom föreskrivs att i 4 § lagen (1995:528) omrevisorer[2]1 orden "utöva rådgivningsverksamhet"skall bytas ut mot "lämna juridiskt eller ekonomisktbiträde" och orden "yrkesmässig rådgivning i vissafall, m.m." skall bytas ut mot "juridiskt ellerekonomiskt biträde i vissa fall".Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES**[2]:1 Senaste lydelse av 4 § 2001:62.BILAGA 3Av utskottet framlagda lagförslag1 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:57) omändring i rättegångsbalkenHärigenom föreskrivs att 8 kap. 2 §rättegångsbalken i stället för dess lydelse enligtlagen (2001:57) om ändring i nämnda balk skall haföljande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------8 kap.2 §-----------------------------------------------------Till ledamot av får endast denantas som1. är svensk medborgare eller medborgare i en annanstat inom Europeiska unionen, Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet eller i ,2. har hemvist i eller i en annan stat inomEuropeiska unionen, Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet eller i ,3. har avlagt de kunskapsprov som är föreskrivnaför behörighet till domarämbete,4. har genomgått för advokatverksamhet erforderligpraktisk och teoretisk utbildning,5. har gjort sig känd för redbarhet, och6. även i övrigt bedöms lämplig att utövaadvokatverksamhet.Advokatsamfundets styrelse får i enskilda fallmedge undantag från antagningskraven såvitt gällerförsta stycket 1 och 2. Detsamma gällerantagningskraven enligt första stycket 3 och 4beträffande den som är auktoriserad som advokat i enannan stat i enlighet med där gällande bestämmelser.Den som har genomgått en utbildning som krävs föratt bli advokat i en stat inom Europeiska unionen,Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller iSchweiz och som i genomgått ett prov somvisar att han har tillräckliga kunskaper om densvenska rättsordningen, skall anses uppfylla kravenenligt första stycket 3 och 4. Detsamma gäller densom registrerats enligt 2 a § och som därefter underminst bedrivit faktisk och regelbundenadvokatverksamhet i , under förutsättningantingen att verksamheten huvudsakligen omfattatsvensk rätt eller att, om verksamheten intehuvudsakligen omfattat svensk rätt, den registreradepå annat sätt har förvärvat tillräckliga kunskaperoch erfarenheter för att antas till ledamot isamfundet.Den som har blivit auktoriserad som advokat iDanmark, , eller i enlighet meddär gällande bestämmelser och som därefter underminst på ett tillfredsställande sätt hartjänstgjort som biträdande jurist på advokatbyrå iSverige skall anses uppfylla kraven enligt förstastycket 3-6.-----------------------------------------------------Den som är försatt i Den som är försatt ikonkurs eller som har konkurs eller som harförvaltare enligt 11 kap. förvaltare enligt 11 kap.7 § får 7 § fårinte antas till ledamot. inte antas till ledamot.Inte heller får den antas Inte heller får den antastill ledamot som enligt 3 till ledamot som enligt 3§ lagen (1985:354) om § lagen (1985:354) omförbud mot yrkesmässig förbud mot juridisktrådgivning i vissa fall, eller ekonomiskt biträdem.m. är förbjuden att i vissa fall är förbjudenutöva rådgivnings- att lämna juridiskt ellerverksamhet. ekonomiskt biträde.-----------------------------------------------------Lagfaren domare i eller befattningshavare viddomstol eller allmän åklagare eller kronofogde fårinte antas till ledamot; inte heller den som annarsär anställd i en stats eller kommuns tjänst ellerhos någon annan enskild än advokat, om inteadvokatsamfundets styrelse medger undantag.-----------------------------------------------------2 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:62) omändring i lagen (1995:528) om revisorerHärigenom föreskrivs att 4 § lagen (1995:528) omrevisorer i stället för dess lydelse enligt lagen(2001:62) om ändring i nämnda lag skall ha följandelydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------4 §-----------------------------------------------------För att bli godkänd revisor skall sökanden1. yrkesmässigt utöva revisionsverksamhet,2.