bet · GO01SkU14 · 2001-03-06 00:00:00 — Det är principielltfel att staten sätter gränser för vem i familjen somskall ärva, men om gränser skall sättas bör enligtmotionären inte de som är släkt med varandramissgynnas.Även i motion Sk788 av () framhållsatt den närståendekrets som kan vara förmånstagaretill en pensionsförsäkring omfattar inte barnbarn,syskon eller syskonbarn. Även om har enmotsvarande gränsdragning är det enligt motionäreninte motiverat att dra gränsen så snävt i dessafall. En översyn bör genomföras därförutsättningarna att utvidga närståendekretsenprövas (förslag).I motion Sk628 av () anförs attFinansmarknadsutredningens förslag om att avskaffaavdragsrätten för pensionsförsäkringar är orimligtoch att det finns skäl att klargöra att det inte äraktuellt att avskaffa denna avdragsrätt.Utskottets ställningstagandeNär det gäller förmånskretsen tillpensionsförsäkringar är en utgångspunkt i förstahand att pensionen skall tillfalla den försäkradeoch i andra hand den krets personer som för sinförsörjning är beroende av den försäkrade. Det ärhärvid rimligt att barnbarn inte tas med i kretsen.En följd är att pensionsförmånerna kantillfalla kollektivet och att pensionsförmånerna iövriga fall därför kan göras förmånligare. Utskottetär mot denna bakgrund inte berett att tillstyrka denav motionärerna föreslagna utvidgningen av denpersonkrets som kan vara förmånstagare tillpensionsförsäkring.När det gäller förslagom en slopad avdragsrätt förpensionsförsäkringspremier ingår detta som en del iett förslag till en större omläggning avbeskattningen på detta område. Utredningen föreslåratt förmögenhetskatt reduceras och avskaffasoch att kapitalbeskattningen ochkapitalvinstbeskattningen sänks. Utredningensförslag har remissbehandlats och är nu föremål föröverväganden inom . Utskottet anseratt resultatet av regeringens överväganden böravvaktas även i denna del.Med det anförda avstyrker utskottet de aktuellamotionsyrkandena.Gåvor till ideell verksamhet, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en avdragsrätt för gåvortill ideella föreningar m.m.Jämför reservation 18 (m, kd).MotionerI motion Sk787 av och () föreslås att en avdragsrätt införs för styrktagåvor/bidrag upp till ett belopp på 25 000-50 000 krför information och upplysning om EMU inför enfolkomröstning.I motion Sk658 delvis av ()anförs att en avdragsrätt för gåvor till ideellaorganisationer skulle öka föreningslivet och denideella sektorns omfattning. En positiv effektskulle vara att föreningar med god medlemskontaktpremieras. Frågan om en sådan avdragsrätt börutredas.I motion Sk670 av Skånberg och HaraldBergström (kd) anförs att tiden nu är inne för attgenomföra en avdragsrätt för gåvor till ideellaorganisationer. En beloppsgräns kan enligtmotionärerna förslagsvis sättas vid . Debegär en utredning med denna inriktning.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid upprepade tillfällen avstyrktyrkanden med denna inriktning och har därvidhänvisat till att en avdragsrätt för gåvor skulleutgöra ett allvarligt brott mot principerna för 1990års skattereform och skulle leda till ett kraftigtskattebortfall. Utskottet avstyrkermotionsyrkandena.Ideella föreningars skattskyldighetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en översyn av reglerna omideella föreningars skattskyldighet.BakgrundIdeella föreningar är under vissa villkor befriadefrån skattskyldighet för bl.a. inkomst avförvärvsverksamhet som till huvudsaklig del härrörfrån verksamhet som av hävd utnyttjats somfinansieringskälla för ideellt arbete.Frågan om ideella föreningars verksamhet omfattasav skattebefrielsen har prövats iett antal fall. Ett uppmärksammat fall gäller enidrottsförenings skattskyldighet för inkomst avrockkonsert. Föreningen skulle i samarbete med ettkommersiellt bolag anordna en årlig rockkonsert medviss arbetsfördelning mellan bolaget och föreningen.Rättsnämnden lämnade ett negativt besked. Föreningenöverklagade och Regeringsrätten förklarade i dom iseptember 1999 att anordnandet av rockkonsert skallanses som en verksamhet som av hävd utnyttjas föratt finansiera ideellt arbete.Stiftelse- och föreningsskattekommittén har haft iuppdrag att se över beskattningsreglerna förstiftelser och ideella föreningar och har ibetänkandet Översyn av skattereglerna för stiftelseroch ideella föreningar (SOU 1995:63) föreslagit enmodernisering av systemet för skattebefrielse.Tyngdpunkten ligger i en särskild lag omskattebefrielse för stiftelser och ideellaföreningar. Lagen bygger till stor del på nuvarandesystem men innehåller en del materiellaförändringar. Betänkandet bereds iRegeringskansliet.MotionerI motion Sk751 av m.fl. (s) anförs attdet råder osäkerhet om hur gränsen mellan ideell ochkommersiell verksamhet skall dras i en ideellförening och att skattemyndigheternas beskedvarierar från plats till plats. En översyn börgenomföras för att skapa klara och tydliga reglerför beskattningen av ideella föreningar.I motion Sk750 av () anförs attideella föreningar har förmånliga skatteregler om deuppfyller vissa krav. Det gäller t.ex. att de skallha ett allmännyttigt ändamål och en öppenmedlemsantagning. Villkoren får inte vara utformadeså att öppenheten i realiteten omintetgörs. Trotsdetta omfattas scientologirörelsen av de förmånligaskattereglerna. Det är enligt motionärerna angelägetatt reglerna ses över så att de blir tydliga ochtillämpas på ett allmännyttigt sätt.Utskottets ställningstagandeStiftelse- och föreningsskattekommittén har haft iuppdrag att se över beskattningsreglerna förstiftelser och ideella föreningar och har ibetänkandet Översyn av skattereglerna för stiftelseroch ideella föreningar (SOU 1995:63) föreslagit enmodernisering av systemet för skattebefrielse.Kommitténs förslag är föremål för överväganden inomRegeringskansliet. Utskottet anser att resultatet avden pågående beredningen bör avvaktas och avstyrkermotionärernas begäran om tillkännagivanden tillregeringen i frågan.Ideella föreningars ersättning tillledare m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en utvidgning till andraideella föreningar av idrottsföreningarnasavgiftsbefrielse från arbetsgivaravgift påmindre belopp och schablonavdrag föridrottsredskap.Jämför reservationerna 19 (m) och 20 (kd).Gällande bestämmelserFör idrottsföreningar gäller särskilda regler vidutbetalning av ersättning till idrottsutövare.Understiger föreningens ersättning till en utövareett halvt prisbasbelopp utgår intearbetsgivaravgift/särskild löneskatt (3 kap. 2 §lagen om allmän försäkring). Vidare kan, under vissaförutsättningar, ett schablonavdrag på upp till3 medges för kostnader för idrottsredskapm.m. (RSV S 1999:37).MotionerI motion Sk688 av och () anförs att ersättning för utläggoch kostnader till ungdomsledare ger upphov tillstora kostnader hos föreningarna i form av skatteroch avgifter och att sådana ersättningar bör varaskattefria upp till ett visst belopp. Det skulleenligt motionärerna ge föreningarna möjlighet attanvända pengarna till idrottsverksamhet, och detskulle bli lättare att få fram ledare.I motion Sk658 delvis av ()anförs att idrottsföreningarnas möjlighet tillskatteavdrag för kostnader för t.ex. idrottsredskapoch möjlighet till reducerad arbetsgivaravgift börgälla hela den ideella sektorn. Vidare börreseavdrag medges med /mil när ledare ellerföräldrar ställer upp och skjutsar barn vid ideellabarn- och ungdomsverksamheter.Utskottets ställningstagandeFrågan om en utvidgning av idrottsföreningarnasbefrielse från arbetsgivaravgifter till andraideella föreningar har behandlats ingående ianslutning till att en ny lag om socialavgifterantogs av (prop.2000/01:8, bet. 2000/01:SfU5). I ärendet föreslogregeringen ingen ändring av de gällande reglerna.Med anledning av ett antal motioner om enutvidgning av avgiftsbefrielsen anfördesocialförsäkringsutskottet följande.De nuvarande bestämmelserna isocialavgiftslagen om att man vid bestämmandet avavgiftsunderlaget för socialavgifter skall bortsefrån ersättning till en idrottsutövare från ensådan ideell förening som har till huvudsakligtsyfte att främja idrottslig verksamhet, omersättningen från föreningen inteuppgått till ett halvt basbelopp infördes ianslutning till skattereformen 1990.Före skattereformen 1990 behandlades bl.a.kostnadsersättningar och schablonavdrag tillidrottsutövare m.fl. i RSV:s rekommendationergällande beskattning av ersättning i samband medidrottslig verksamhet. Rekommendationerna, somutformats bl.a. mot bakgrund av att de inkomstersom idrottsutövare hade i mångt och mycket varersättningar för utlägg som idrottsutövaren haft,angav att om den årliga ersättningen i form avkontant lön, skattepliktiga naturaförmåner ochkostnadsersättningar till idrottsutövare överstegett halvt basbelopp så skulle den skattepliktigadelen av inkomsten i normalfallet anses varasjukpenning- och pensionsgrundande. Ersättningarunder ett halvt basbelopp undantogs därmed ävenfrån underlaget för socialavgifter, när inkomstenvar att hänföra till inkomstslaget tjänst.I samband med skattereformen 1990 slogshuvudprincipen fast att i princip alla inkomstersom skall tas upp till beskattning som inkomst avtjänst skall vara förmånsgrundande ochsocialavgifter skall därmed tas ut.I proposition 1990/91:76 som ligger till grundför den nuvarande bestämmelsen isocialavgiftslagen, om att man vid bestämmandetav avgiftsunderlaget skall bortse från vissersättning till idrottsutövare, angavs att denbeslutade skattereformen inte avsåg att ändra påförutsättningarna att i inkomstslaget tjänst fågöra ett s.k. schablonavdrag enligt RSV:srekommendationer, men att någon motsvarandehänvisning inte gjordes när det gällde uttag avsocialavgifter. I propositionen föreslogs därfören lagändring för att den ordning som dittillstillämpats beträffande uttag av socialavgifterför idrottsutövare m.fl. skulle bestå även ifortsättningen. angavvid behandlingen av propositionen att utskottettidigare , när utskottetbehandlat motionsyrkanden om befrielse frånskyldigheten att erlägga arbetsgivaravgifter inomidrottsrörelsen, gett uttryck för sinprincipiella uppfattning att inkomster i sambandmed idrottsutövning i likhet med andra inkomsterbör grunda rätt till socialförsäkringsförmåneroch föranleda att socialavgifter erläggs.Samtidigt var utskottet införstått med att enschablon kunde behövas för i vilken mån mindreersättningar inom idrottsrörelsen, vilka ofta kanha karaktären av kostnadsersättningar, skall varaundantagna från underlaget för uttag avsocialavgifter (bet. 1990/91:SfU10). I sammabetänkande avstyrkte utskottet motionsyrkanden omatt ge även andra ideella föreningar änidrottsföreningar rätt till avgiftsfrihetmotsvarande ett halvt basbelopp. Utskottetanförde att trots principiella betänkligheter närdet gäller urholkningen av pensionsskyddet hadeutskottet biträtt propositionens förslag att göraett undantag från skyldigheten att erläggaarbetsgivaravgifter. Utskottet ansåg emellertidatt detta inte kunde tas till intäkt för att göraytterligare undantag. Utskottet ansåg att detfrämsta skälet härför var risken för urholkningav pensionsskyddet för den enskilde.I proposition 1997/98:151 med förslag om ettnytt ålderspensionssystem angavs (s. 203) attregeln om att ersättningar upp till ett halvtbasbelopp inte är pensionsgrundande kunde införasi ATP-systemet utan att det uppstod någon merpåtaglig risk för att idrottsutövarnas framtidaålderspension skulle påverkas. ATP grundas iprincip på inkomster överstigande ett basbeloppunder som det i normalfallet ärlångt ifrån alla år som blir avgörande förålderspensionens storlek. I det reformeradepensionssystemet, där i princip varje kronasinkomst under hela livet skall få betydelse fördet framtida pensionsutfallet, kan däremot regelnifrågasättas. Regeringen ansåg emellertid att ettslopande av särregeln skulle kräva särskildaöverväganden bl.a. när det gäller idrotts-föreningars ekonomiska situation och därutöverställningstaganden till rimligheten av eventuellakompenserande stödformer. Frågan borde därförenligt propositionen tas upp i ett annatsammanhang. Utskottet, som inte hade någon annanuppfattning i denna fråga (bet. 1997/98:SfU13),vill nu peka på att regeringen ännu inte hartagit upp särreglerna för idrottsutövare tillomprövning.Utskottet, som senast i betänkande 1998/99:SfU6har behandlat liknande motionsyrkanden, vidhållersin tidigare inställning att undantag frånavgiftsskyldigheten riskerar att urholkapensionsskyddet och att det är viktigt attupprätthålla principen om att inkomster somgrundar rätt till socialförsäkringsförmåner börföranleda att socialavgifter erläggs.Utskottet, som vill erinra om att undantagetfrån skyldigheten att betala arbetsgivaravgifteruppkommit i första hand för att förenkla möj-ligheten till avdrag i avgiftssammanhang föridrottsutövares kostnadsersättningar, kan inteställa sig bakom ett förslag till utvidgning avundantaget. Utskottet noterar också att till dennya lagen även överförs nuvarande regler om bl.a.utgifter i arbetet. Mot bakgrund av det anfördabiträder utskottet förslaget i propositionen omatt nuvarande särregler för vissa idrottsutövareöverförs till nya socialavgiftslagen.Skatteutskottet är inte av någon annan mening ochavstyrker därför de nu aktuella motionsyrkandena.När det gäller förslagen om en utvidgning avmöjligheten till schablonavdrag för idrottsredskapm.m. till andra föreningar och om en generellavdragsrätt för ledares och föräldrars bilresor ärutskottet inte berett att tillstyrka dessa.ÖskatteparadisUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om en generellskattebefrielse för öar som inte har bro- ochtunnelförbindelse med fastlandet.MotionerI motion Sk667 av de ()föreslås att öar utan bro- eller tunnelförbindelsemed fastlandet skall få slippa alla skatter. På såsätt skulle öarna inte bara bli semesterparadis,utan även skatteparadis. Öborna skulle i principklara sig själva - inga bidrag behövs och ingenbyråkrati.Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett att tillstyrka en sågenomgripande förändring av skattereglerna.Utskottet avstyrker motionsyrkandet.Privata larm- ochtrygghetsanordningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om en avdragsrätt för privatalarm- och trygghetsanordningar.MotionerI motion Sk686 av och () anförs att medborgarna via skattsedeln betalaravsevärda belopp för att genom rättsväsendetsförsorg tillförsäkras trygghet till liv och egendomoch att det måste anses rimligt att styrktakostnader för larm och bevakning görs avdragsgilladå samhället trots detta inte kan garantera denpersonliga säkerheten.I motion Ju229 yrkande 2 av ()anförs att skäliga kostnader som den enskilde harför att skydda hälsa, liv och lem samt sin egendombör vara avdragsgilla i avvaktan på fler.Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett att tillstyrka en allmänavdragsrätt för privata larm- ochtrygghetsanordningar. Utskottet avstyrkermotionsyrkandena.Barns ränteinkomsterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om ett grundavdrag för barnsränteinkomster.MotionerI motion Sk699 av och () anförs att barn får betala skattpå ränta som överstiger i och att detta mins-kar intresset att spara pengar då man får betala30 % i skatt på all ränta . För attstimulera barn och ungdomar att ha ett sparkapitalvid oförutsedda utgifter föreslår motionärerna attett grundavdrag på införs för barnsränteinkomster.Utskottets ställningstagandeFöre skattereformen var det vanligt att föräldrarförde över kapital till sina barn av skatteskäl.Barnen hade en lägre skattesats och var dessutomberättigade till ett grundavdrag som kunde kvittasmot ränteinkomsten.Skattereformen syftade bl.a. till att elimineraden här formen av vardaglig skatteplanering genomatt göra beskattningen mer likformig. Kapital-inkomsterna sammanfördes i ett inkomstslag och ficken proportionell skattesats, och möjligheten att fågrundavdrag från inkomst av kapital slopades. Ett dågällande särskilt sparavdrag slopades också.Resultatet blev en så långt möjligt likformigbeskattning av kapitalinkomster.Enligt utskottets mening är det ett viktigtresultat av skattereformen att ränteinkomster numerahar en likformig beskattning. Utskottet är inteberett att ändra på detta förhållande och avstyrkerdärför motionsyrkandet.Dagbarnvårdare, familjedaghemUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om att anställdadagbarnvårdare skall undantas frångränsbeloppet om för övriga avdragunder tjänst.MotionerI motion Sk756 av () anförs attanställda dagbarnvårdare tar upp sinkostnadsersättning som inkomst under tjänst men attendast den del av kostnaden som överstiger 1 000 krär avdragsgill. Någon motsvarande begränsning avavdragsrätten finns inte i privata familjedaghem.Detta är enligt motionärerna orättvist för dedagbarnvårdare som är anställda. Möjligheten att fåavdrag bör enligt motionärerna utformas så attkonkurrensneutralitet råder mellan privatafamiljedaghem och anställda dagbarnvårdare.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening har gränsbeloppet på 1 000kr för vissa övriga kostnader under tjänst enpraktisk betydelse genom att det minskarskattemyndigheternas arbete med olika småavdrag.Även om det bör vara ett mål att skattereglerna ärneutrala och inte ger upphov till konkurrens-snedvridningar måste det enligt utskottets meningkunna accepteras att beskattningstekniken skiljernågot mellan olika inkomstslag och att hänsyn tastill behovet av att hålla reglerna enkla ochlättillämpade.Med det anförda avstyrker utskottet det aktuellamotionsyrkandet.FjällräddningenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om att fjällräddarna skall fådra av halva snöskotern under fem år.BakgrundPolismyndigheten i ansvarar församordningen av fjällräddningen inom ett område ifjällkedjan som omfattar , ,och . Fjällräddningsorganisationenbestår av ca 500 fjällräddare som rekryteras blandortsbefolkningen. Av dessa är 400-450 utrustade medegen skoter. Antalet uppdrag varierar och det totalaantalet var förra säsongen 250 st. En enskildfjällräddare kan delta i ett tiotal uppdrag medanandra inte deltar i något uppdrag alls. Ersättningenbestår av en arvodesdel på och enkostnadsdel på . Ersättningen avserendast fjällräddningsuppdrag och inte derekognosceringsturer som fjällräddaren genomför föratt kunna fullgöra sitt uppdrag.MotionerI motion Sk758 av och (c) anförs att fjällräddarnas yrkanden omatt få skriva av halva skotern behandlasmycket godtyckligt och med varierande bedömning avskattemyndigheterna. Mot denna bakgrund börriksdagen enligt motionärerna besluta om en generellmöjlighet till avskrivning av snöskotrar som användsför fjällräddningsuppdrag.I motion Sk757 av () anförs att endel av fjällräddarnas utrustning tillhandahålls avpolisen men att fjällräddarna själva måste hålla sigmed en snöskoter som uppfyller vissa krav. En sådanskoter kan ha ett inköpspris på 75 000 kr-100 000kr. Motionären anser att staten bör bidra genom enavdragsmöjlighet för de dyra skotrarna. Ett önskemålfrån fjällräddarnas sida är att få skriva av halvavärdet på fem år.Utskottets ställningstagandeRiksskatteverket (RSV) har i ett brevsvar redovisatsin bedömning av fjällräddarnas skattefrågor medanledning en förfrågan från polismyndigheten iJämtlands län. Av RSV:s svar framgår attKammarrätten i medgivit avdrag förkostnader för fjällräddningsuppdrag ochrekognosceringsturer efter en bedömning i ettenskilt fall. RSV delar i sitt brevsvar domstolarnasbedömning att avdrag kan medges för kostnader vidräddningsuppdrag och rekognosceringsturer. Medhänsyn till att förhållandena för fjällräddarnavarierar kraftigt från fjällräddare tillfjällräddare anser RSV emellertid att avdrag intekan medges enligt någon form av schablon.Värdeminskningsavdrag baserat på halvaanskaffningskostnaden är således enligt RSV:sbedömning inte aktuellt. Avdraget bör i ställetbestämmas med utgångspunkt från den utredning somföreligger i varje enskilt fall.Enligt utskottets mening ger skattereglerna ochden praxis som utvecklats möjlighet att medgeförslitningsavdrag för utrustning som används itjänsten eller vid uppdrag. Utskottet är inte berettatt gå in på en bedömning av hur reglerna skalltillämpas i de fall som tas upp av motionärerna utanförutsätter att frågan prövas av skattemyndigheternapå sedvanligt sätt och att eventuella skillnader ibedömningen mellan olika skattemyndigheter reds utgenom överklaganden och praxisbildning. Någonanledning för att överväga att införasärskilda regler för dessa fall med anledning av vadsom anförs i motionerna finns det enligt utskottetsmening inte. Utskottet avstyrker motionsyrkandena.FackföreningsavgifterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om tillkännagivanden tillregeringen beträffande den skattemässigabehandlingen av avgifter till fackföreningrespektive arbetsgivarorganisation.Jämför reservation 21 (m).Gällande bestämmelserAvdrag för medlemsavgift till fackförening medgesinte enligt gällande regler. När det gällerarbetsgivarnas rätt till avdrag för avgifter tillarbetsgivarorganisationer föreligger inte hellernågon avdragsrätt för den del av avgiften som avserutgifter för föreningsangelägenheter ellerserviceåtgärder. Däremot får arbetsgivarna avdragför den del av avgiften som avser medel förkonfliktändamål. Anledningen är att sådana avgifteranses ha karaktär av försäkringspremie och därför, ienlighet med grundläggande principer förföretagsbeskattningen, är avdragsgilla. Denskattemässiga jämställdheten mellan arbetstagare ocharbetsgivare anses upprätthållen genom att utbetaldakonfliktersättningar är skattepliktiga förarbetsgivare men inte för fackföreningsmedlemmar.MotionerI motion Sk759 av och () anförs att arbetsgivarna får göraavdrag för avgiften till de egna organisationernaunder det att någon liknande avdragsrätt inte finnsför arbetstagarens avgift till en fackförening.Regeringen bör enligt motionärerna se över reglerna.I motion Sk781 av m.fl. (s) anförsatt förslaget i betänkandet Avdragsrätt förfackföreningsavgifter (SOU 2000:65) innebär en klarförbättring om det genomförs men att arbetsgivarnaskonfliktfonder gör att det fortfarande finns enskillnad. Motionären begär ett tillkännagivande omnödvändigheten av att det råder jämställdaförhållanden.Utskottets ställningstagandeFARA-utredningen har lagt frambetänkandet Avdragsrätt för fackföreningsavgifter(SOU 2000:65). Utredningen föreslår att avavgiften skall berättiga till skattereduktion.Förslaget bereds inomRegeringskansliet.Enligt utskottets mening bör resultatet avregeringens överväganden avvaktas. Utskottetavstyrker motionsyrkandena.Bär, svamp och kottarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en höjning avgränsbeloppet för skattefri hobbyplockning avbär, svamp och kottar.MotionerI motion Sk760 av och () anförs att det är gränsen på5 för skattefri hobbyplockning av vildvuxnabär, svampar och kottar först fastställdes. Mednuvarande nivå slutar enligt motionärerna mångamänniskor att plocka när de når upp till gränsen förvad som är skattefritt. De hemställer att gränsenhöjs till så att dessa naturresurser tastill vara.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening finns det anledning attvara restriktiv när det gäller undantag från deallmänna reglerna om beskattning av förvärvsinkomst.Utskottet anser inte att det finns skäl att övervägaen höjning av detta belopp och avstyrker därförmotionsyrkandet.Dubbel bosättningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en utvidgning avmöjligheterna att få avdrag för ökadelevnadskostnader vid dubbel bosättning.Jämför reservation 22 (m).BakgrundEn skattskyldig som på grund av sitt arbete flyttartill ny bostadsort och behåller bostaden på dentidigare bostadsorten kan medges avdrag för ökadelevnadskostnader beroende på vederbörandes bostads-och familjeförhållanden. Vid dubbel bosättningmedges gifta och sammanboende par avdrag underlängst och ensamstående skattskyldiga underlängst .