bet · GP01TU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Det skall finnas möjlighet attförsäkra försändelser och att få kvittofrån mottagaren på att en försändelse hartagits emot.Enligt postlagen svarar staten för attdet skall finnas en grundläggandekassaservice som innebär att alla i helalandet har möjlighet att verkställa ochta emot betalningar till enhetligapriser. På annan plats i detta betänkandetillstyrker utskottet regeringens förslag(prop. 2001/02:34) om att detta statligaansvar skall regleras i särskild lag.1.4 Politikområde TransportpolitikPolitikområdets omfattningPolitikområdet omfattarverksamhetsområdena Väg, ,Sjöfart, Luftfart, Interregionalkollektiv persontrafik samt Forskning ochanalys.Regeringen bedömer att enambitionshöjning inom väghållning ochbanhållning är nödvändig för att mötautvecklingen. Därför föreslår regeringen(punkt 3) att återstående amorteringaravseende vissa lånefinansieradevägprojekt skall skjutas upp samt(punkt 4) att en tidigareläggning av väg-och banåtgärder möjliggörs genomlånefinansiering till ett belopp av ca 2miljarder kronor . Dessaförslag jämte ett motionsyrkande (kd) omlånefinansiering behandlar utskottet isitt infrastrukturbetänkande (bet.2001/02:TU2).Anslag inom verksamhetsområde administrationsanslagAnslaget 36:1 : Administrationanvänds för finansiering av verketskostnader för ledning,ekonomiadministration,personaladministration, planering ochuppföljning, internt expertstöd, internutveckling samt vissutredningsverksamhet. I förra åretsbudgetproposition beräknades anslagettill . Isamband med behandlingen avtilläggsbudgeten minskades, påförslag av regeringen, anslaget med 257miljoner kronor, till 787 miljonerkronor. Detta skulle enligt regeringenses som ett uttryck för regeringensförväntningar på en fortsatt minskning avVägverkets administrationskostnader,vilka ökat menminskat . För nästabudgetår föreslår regeringen enanslagsnivå på . Avökningen om totalt 243 miljoner kronormotsvarar 218 miljoner kronoranslagsöverföringar medan 25 miljonerkronor utgör pris- och löneomräkning.Samtliga partier som motionerat omalternativ anslagsfördelning inomutgiftsområde 22 anser attadministrationsanslaget kan minskas iförhållande till regeringens förslag.Längst går som föreslår ennedräkning med 75 miljoner kronor.Moderaterna respektive villminska anslaget med 60 miljoner kronoroch medanKristdemokraterna redovisar det minstlångtgående besparingsförslaget, 20miljoner kronor.VäghållningsanslagetAv budgetpropositionen framgår attanslagets ändamål föreslås utvidgatfr.o.m. Det skall sålundabekosta en rad sektorsuppgifter, t.ex.insatser inom trafiksäkerhet och miljö,kollektivtrafik, handikappfrågor,forskning och utveckling samt bidrag tillideella organisationer. Vidare skallanslaget finansiera myndighetsutövning,statlig väghållning och bidrag tillkollektivtrafik, enskilda vägar,förbättring av miljö och trafiksäkerhetpå kommunala vägar samt kompensation förkommunerna för lokal och regionalbusstrafik. För innevarande budgetår hartotalt anvisats 13 905 miljoner kronor.För nästa budgetår föreslås en minskningom , till . Förändringen sägsinnebära en ambitionsminskning i sammastorleksordning. Avinfrastrukturpropositionen (prop.2001/02:20) framgår hur regeringen avseratt använda anslaget. Särskilt angelägetsägs där vara att det befintliga vägnätetsäkerställs och bevaras. Detta kräver enfortsatt satsning på drift och underhållsamt på ökad tjälsäkring, bärighet ochrekonstruktion i det regionala vägnätet.I enlighet härmed avser regeringen atträkna upp anslagsposterna förinvesteringar och bidrag i regionalaplaner, med 612 miljoner kronorrespektive . Vidareskall det s.k. 11-punktprogrammetfullföljas genom omprioritering frånbyggande av stamvägar till riktadetrafiksäkerhetsåtgärder på stamvägnätet.För fysiska trafiksäkerhetsåtgärder pådet statliga vägnätet beräknas sålunda ca415 , dvs. 14 miljonerkronor mer än under innevarande budgetår.Samtliga motionärer föreslår högrebelopp till väghållningen än regeringen.Centerpartiet vill höja anslaget med 2,75miljarder kronor för att deteftersläpande underhållet skall kunna tasigen och för att angelägna investeringarskall bli möjliga. Moderatasamlingspartiet och Folkpartietliberalerna föreslår 2 miljarder kronormer än regeringen medanKristdemokraternas förslag innebär enhöjning med , jämförtmed regeringens förslag. Sistnämndaalternativ bör ses mot bakgrunden av attKristdemokraterna avstyrker regeringensförslag om upptagande av nya lån iRiksgäldskontoret om totalt 2 miljarderkronor, av vilka medel drygt hälftenenligt regeringen skall användas förväginvesteringar.Anslag inom verksamhetsområde administrationsanslagMed anslaget 36:3 Banverket:Administration finansieras kostnader förledning, ekonomiadministration,personaladministration, planering ochuppföljning, viss utredningsverksamhetm.m. Medelsbehovet beräknas av regeringentill , dvs. 162miljoner kronor mer än för innevarandebudgetår, sedan hänsyn har tagits tillförändringarna i samband medtilläggsbudgetarna och hösten2002. Den föreslagna höjningen motsvararingen ambitionshöjning utan är resultatetav pris- och löneomräkning samt vissaöverföringar, bl.a. med anledning av destatliga avtalsförsäkringarna. Regeringenredovisar i sammanhanget att Banverkethar inlett ett arbete för att definieravilka verksamheter som bör hänföras tilladministration respektive tillbanhållning och sektorsuppgifter. På siktkan det bli aktuellt att justeraanslagsnivåerna som en följd av dettaarbete.I samtliga motioner som behandlasförordas en minskning avadministrationsanslaget. Föreslagnabesparingar varierar mellan 5 miljonerkronor (kd) och (fp).BanhållningsanslagetFrån anslaget 36:4 : Banhållningoch sektorsuppgifter finansierasinvesteringar i nationella och regionalastomjärnvägar samt drift och underhåll avdet statliga järnvägsnätet. Härutöverfinansieras bl.a. vissmyndighetsutövning, nämligenJärnvägsinspektionen samttidtabellsläggning och banupplåtelse,sektorsuppgifter samt bidrag till t.ex.Inlandsbanan, Konsortiet ochanläggningar i det kapillära bannätet.För år 2002 föreslår regeringen attanslaget beräknas till 7 046 miljonerkronor, dvs. ungefär samma belopp som förinnevarande budgetår, sedan hänsyn tagitstill höjningar i samband medtilläggsbudgetarna detta år.Regeringens anslagsberäkning godtas avCenterpartiet. Två partier anser attanslaget skall minskas. anseratt investeringar kan bedrivasi långsammare takt och föreslår därför enminskning med ,jämfört med regeringens förslag.Moderaterna förordar en motsvarandebesparing i storleksordningen 690miljoner kronor. , somhävdar att investeringsnivåerna inomsåväl väg- som järnvägssektorn måstehöjas, vill för treårsperioden 2002-2004lägga ytterligare påjärnvägsinvesteringar, därav 900 miljonerkronor för nästa budgetår.Ersättning till Statens järnvägarAnslaget 36:10 Ersättning till Statensjärnvägar i samband med utdelning från ABSwedcarrier har tidigare använts för attkompensera det dåvarande affärsverketStatens järnvägar för att verket inteskall kunna åtnjuta obeskattadekoncernbidrag i samband med försäljningav dotterbolag i AB Swedcarrier. /01 överfördes störredelen av verksamheten vid Statensjärnvägar till ett antal aktiebolag. Motden bakgrunden föreslår regeringen itilläggsbudget för att anslagetockså bör få användas för andra ändamålän det ursprungliga, nämligen för attfinansiera engångskostnader förarkivering av visst material, kostnaderför samttillfälliga kostnader för ettvagnregister. Dessutom bör anslaget fåfinansiera kostnader för den stämpelskattsom uppkommer när fastighetstillgångarförs över från staten till aktiebolag.Regeringen bedömer anslagsbehovet för år2002 till 25 miljoner kronor.EU-bidrag till Transeuropeiska nätverkMed EU-medlemskap följermöjligheter att ansöka om finansielltstöd inom området för transeuropeiskanätverk. Erhållna bidrag bruttoredovisaspå statsbudgeten. Detta innebär attbidragsinkomsterna redovisas påstatsbudgetens inkomstsida medanbeviljade bidrag avräknas frånstatsbudgetens utgiftssida. I enlighetmed detta, numera gängse,redovisningssystem har inom utgiftsområde22 Kommunikationer inrättats ett anslag,36:6 Från EG-budgeten finansierade stödtill Transeuropeiska nätverk. Regeringenföreslår att anslaget för tas uppmed 180 miljoner kronor.Utskottets ställningstagande tillanslagsförslagen inom verksamhetsområdenaVäg och JärnvägUtskottet bedömer att regeringens förslagtill anslag inom verksamhetsområdena totalt sett ligger på enrimlig nivå. Tillsammans med övrigafinansiella dispositioner - dels denupplåning om ca somregeringen föreslagit för och somutskottet har tillstyrkt i sittinfrastrukturbetänkande (bet.2001/02:TU2), dels den av utskottet isamma betänkande tillstyrktasenareläggningen av Vägverketslåneamorteringar - torde den föreslagnaresurstilldelningen skapa förutsättningarför en tillfredsställande underhålls- ochinvesteringsverksamhet under nästa år.Utskottet har heller ingen erinran motden fördelning av resurser på väg-respektive järnvägssektorn somregeringens förslag innebär.Vad gäller väghållningsanslagetinstämmer utskottet i regeringensbedömning att säkerställande ochbevarande av vägnätet är en angelägenuppgift. Av särskild vikt är attsatsningen på drift och underhåll samt påtjälsäkring, ökad bärighet ochrekonstruktion i det regionala vägnätetfortsätter. Regeringens ambitionerhärvidlag återspeglas i den beräkning avanslagsposter som regeringen redovisar iinfrastrukturpropositionen (prop.2001/02:20 s. 85). Av redovisningenframgår att regeringen avser att ökainvesteringsutrymmet i regionala planerfrån innevarande årtill år 2002.Dessutom noterar utskottet medtillfredsställelse att regeringen tänkerfullfölja det s.k. 11-punktsprogrammetför ökad trafiksäkerhet genom att satsaca på investeringar ifysiska trafiksäkerhetsåtgärder på detstatliga vägnätet.Också när det gällerbanhållningsanslaget delar utskottetregeringens uppfattning att en satsningpå drift och underhåll är särskiltangelägen för . skapasgenom regeringens förslag till upplåningom totalt ochsenareläggning av vissa amorteringar ökatutrymme för angelägna investeringar.Av det anförda följer att utskottetinte kan biträda motionärernas förslagtill väg- och banhållningsanslag förnästa budgetår. Utskottet är heller inteberett att tillstyrka motionärernas kravpå administrativa besparingar inomVägverket och Banverket.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottetregeringens samtliga förslag tillanslagsberäkningar inomverksamhetsområdena Väg och Järnväg.Därav följer att motionerna i motsvarandedelar avstyrks.Anslag inom verksamhetsområde SjöfartErsättning för fritidsbåtsändamålAnslaget 36:7 Ersättning förfritidsbåtsändamål m.m. finansierarsådana tjänster inom Sjöfartsverketsansvarsområde, bl.a. förfritidsbåtssektorn, som inte täcks genominkomster från handelssjöfarten. Detgäller t.ex. kostnaderför informationsinsatser inomsjösäkerhetsområdet, vissa kostnader försjöräddning, farledsverksamhet ochbemanning av fyrar. Anslaget får ocksåanvändas till utredningar med anknytningtill fritidsbåtsverksamheten.Som regeringen redovisar harSjöfartsverket hävdat attanslaget inte täcker de kostnader somfritidsbåtssektorn åsamkar verket. Dettahar medfört att underskottet har fåtttäckas genom intäkter frånfarledsavgifter. De verkliga kostnadernaberäknas uppgå till ca 123 miljonerkronor. Enligt regeringens uppfattning ärdet angeläget att den infrastruktur somutnyttjas av skärgårdsbor ochfritidsbåtsägare håller en god standard.Därför har anslaget i ett första stegfr.o.m. räknats upp med17 miljoner. föreslår regeringen enytterligare uppräkning, från 61 miljonerkronor för innevarande budgetår till 71miljoner kronor. I den moderata motionenyrkas att anslaget i stället skallminskas, med jämförtmed regeringens förslag. Anslaget är,menar motionärerna, egentligen enrestpost i verksamhet ochhar bara i ringa mån koppling tillfritidsbåtar. Vidare hävdas attSjöfartsverkets kostnader generellt börkunna minskas genom fortsattrationalisering och en förändradorganisation, inte minst inomsjöräddningsverksamheten.Ersättning till viss kanaltrafik m.m.Ändamålet med anslaget 36:8 Ersättningtill viss kanaltrafik m.m. är att delstäcka underskott i driften av Trollhätteoch , dels finansieraersättning till VänernsSeglationsstyrelse för utmärkning avfritidsbåtsleder m.m. Anslaget för år2002 föreslås tas upp till oförändratbelopp, 62,7 miljoner kronor.Bidrag till sjöfartenRiksdagen har beslutat om enny utformning av stödet till svensksjöfart (prop. 2000/01:127, bet.2001/02:TU3, rskr. 2001/02:2). Enligt denya reglerna, som träder i kraft den 1december 2001 och som tillämpasretroaktivt fr.o.m. ,omfattar sjöfartsstödet såväl lastfartygsom passagerarfartyg i internationellfart. Genom stödet krediterasarbetsgivarens skattekonto ett belopp sommotsvarar skatteavdrag ocharbetsgivaravgifter på sjöinkomst.Systemet är således ett s.k. nettosystemsom inte föranleder någon belastning påstatsbudgetens utgiftssida. Men, somregeringen anför, till följd av tidigarebidragsregler kommer ett anslag attbehövas även för . Regeringenberäknar anslagsbehovet under nästa årtill . Moderaternamotsätter sig statligt stöd tillsjöfarten. I enlighet härmed föreslås imotion 2001/02:T454 (m) att anslagetavskaffas.Rederinämndens administrationFör kostnader föradministration, arvoden m.m. föreslårregeringen att ett nytt anslag inrättas,benämnt 36:10 Rederinämnden:Administration. Medelsbehovet för år 2002beräknas till . I sinmotion föreslår Moderata samlingspartietatt anslaget avskaffas.Utskottets ställningstagande tillförslagen om anslag inomverksamhetsområde SjöfartUtskottet anser för sin del att statenmåste fullfölja det ansvar som riksdagengenom sjöfartspolitiska besluthar iklätt sig. Med den eftersläpning somföljer av det tidigare bidragssystemetskonstruktion krävs, som regeringen anför,utbetalningar även . Detmoderata förslaget om avskaffande avbidragsanslaget kan alltså inte biträdas.Den 1 oktober 2001 har ett nytt,utvidgat, system för stöd till densvenska sjöfarten införts. Även om dettastöd är mer lättadministrerat krävs ävenframdeles resurser för administration.Med hänvisning härtill avstyrks Moderatasamlingspartiets förslag om ennedläggning av . Utskottetär heller inte berett att tillstyrkaModeraternas förslag om en minskning aversättningen till fritidsbåtssektorn.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottetregeringens samtliga förslag tillanslagsberäkningar inom verksamhetsområdeSjöfart och avstyrker därmed motionen imotsvarande delar.Anslag inom verksamhetsområde LuftfartDriftbidrag till kommunala flygplatserInom verksamhetsområdet finns endast ettanslag, 36:11 Driftbidrag till kommunalaflygplatser. Anslaget infördes budgetåret1999. Ursprungligen uppgick det totalaflygplatsbidraget till 115 miljoner,varav 105 miljoner finansierades frånanslaget medan 10 miljoner kronorbetalades av . I beslutetom bidraget förutskickades att stödetskulle trappas ned i takt med en antagenproduktivitetsökning om per år.Bidragsnivån har för innevarande budgetårberäknats till totalt 111 miljonerkronor, varav täcksav anslag medan svararför återstoden. För nästa budgetår anserregeringen att det totala bidraget böruppgå till . Av dettabelopp bör 99,5 miljoner kronoranslagsfinansieras.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran mot denredovisade anslagsberäkningen.Anslag inom verksamhetsområdeInterregional kollektiv persontrafikRikstrafikens administration ochtrafikupphandlingRikstrafiken inrättades den 1 januari2000. Den nya myndigheten övertog treanslag för statligt stöd tillkollektivtrafik, nämligen Transportstödtill , Köp av interregionalpersontrafik på järnväg m.m. samtErsättning till trafikhuvudmännen för köpav viss kollektivtrafik. Dessa anslagadderades och omvandlades till ettanslag, Trafikupphandling.Med anslaget 36:12 Rikstrafiken:Administration finansieras kostnader förmyndighetens ledning,ekonomiadministration,personaladministration och andra internakostnader. Regeringen anser att anslagetinte bör ändras med mer än vad som följerav pris- och löneomräkning och andrajusteringar av teknisk natur. föreslås sålunda 11,1miljoner kronor till ändamålet. IKristdemokraternas motion föreslås enbesparing om påanslaget. Utskottet för sin del förordarregeringens anslagsberäkning ochavstyrker följaktligen motionen imotsvarande del.Vidare anser regeringen att anslaget36:13 Trafikupphandling skall räknas upptill den nivå som föreslogs ibudgetpropositionen för , vilketskulle motsvara 790 miljoner kronor.Samtidigt föreslås dock för enöverföring om tillanslaget 7:1 . Anslagetbör sålunda beräknas till 786 miljonerkronor för nästa budgetår, anserregeringen. anser attupphandlingsanslaget bör minskas med 100miljoner kronor, jämfört med regeringensförslag. En effektivisering avupphandlingsorganisationen och ett ökatsamarbete med trafikhuvudmännen tordemöjliggöra en rimlig trafikstandard tilllägre kostnad, menar motionärerna.Utskottet för sin del välkomnar den avregeringen föreslagnaanslagsförstärkningen och avstyrkerföljaktligen motionsyrkandet.Anslag inom verksamhetsområde Forskningoch analysViss internationell verksamhetFör kostnader förbl.a. medlemsavgifter och resor i sambandmed deltagande i vissainternationella organisationer harinrättats ett särskilt anslag, 36:14 Vissinternationell verksamhet. Regeringenberäknar medelsbehovet till 7,5 miljonerkronor, dvs. samma belopp som förinnevarande budgetår. Kristdemokraternaföreslår i sin motion en besparing på 1miljon kronor, jämfört med regeringensförslag.Statens väg- ochtransportforskningsinstitutVerksamheten vid Statens väg- ochtransportforskningsinstitut (VTI)finansieras huvudsakligen genom avgifter,vilka för innevarande budgetår beräknasuppgå till . kostnader förkompetensutveckling, lokaler, särskildutrustning och administration utgåremellertid statliga medel som anvisasöver anslaget 36:15 Statens väg- ochtransportforskningsinstitut. Regeringenföreslår ingen förändring av anslagsnivånutöver vad som följer av pris- ochlöneomräkning och vissa andra tekniskajusteringar. beräknas ienlighet härmed tillVTI.Statens institut för kommunikationsanalysStatens () är huvudansvarig myndighet förtransportstatistik. Myndigheten har tillregeringen anmält behov av enanslagsuppräkning med 1,5 miljoner kronorför , sammanhängande med utökadeuppgifter i samband med ett nytt systemför järnvägsstatistik inom EU och en nyoch förbättrad statistik överkollektivtrafikresande. Regeringenhänvisar emellertid till att utnyttja sinanslagskredit och anser att anslaget intebör räknas upp med mer än vad sommotsvarar pris- och löneutvecklingen.Sålunda bör anslaget 36:16 förnästa budgetår beräknas till 45,6miljoner kronor. Enligt Kristdemokraternabör anslaget i jämförelse med regeringensförslag minskas med 5,5 miljoner kronor.Utskottets ställningstagande tillanslagsförslagen inom verksamhetsområdetForskning och analysUtskottet motsätter sigKristdemokraternas besparingsförslag vadgäller såväl internationell verksamhetsom . Enligt utskottets mening börriksdagen beräkna anslagen inomverksamhetsområdet i enlighet medregeringens förslag. Följaktligenavstyrks motion imotsvarande delar.1.5 Politikområde IT, tele och postPolitikområdets omfattningPolitikområdet omfattar post- ochtelekommunikation, informationstekniksamt grundläggande kassaservice. Inompolitikområdet finns fem anslag.Anslag inom politikområdetPost- och telestyrelsenPost- och () är numeratill största delen en avgiftsfinansieradmyndighet. Det innebär att PTS självförfogar över de avgifter som tas ut avoperatörerna. Emellertid har förfinansiering av bl.a. styrelsensförvaltningskostnader för upphandling avsamhällsåtaganden (handikappåtgärder ochuppgifter inom totalförsvaret) inrättatsett anslag, 37:1 Post- och telestyrelsen:Förvaltningskostnader för vissamyndighetsuppgifter. För nästa budgetårföreslår regeringen att anslagetengångsvis förstärks med 10,9 miljonerkronor. Dessa medel skall användas tillprojekt och stöd till IT-infrastruktur.Efter pris- och löneomräkning samt vissatekniska justeringar beräknas anslagettill 22,7 miljoner kronor.Två partier, Moderata samlingspartietoch , anser att anslagetbör minskas, med 10 miljoner kronorrespektive jämfört medregeringens förslag.Upphandling av samhällsåtagandenAnslaget 37:2 Upphandling avsamhällsåtaganden disponeras av Post- ochtelestyrelsen samt av regeringen. Syftetmed anslaget är att tryggafunktionshindrades tillgång tilleffektiva telekommunikationer,posttjänster samt grundläggandekassaservice. Anslaget får också användasför att tillgodose funktionshindradestillgång till sådana produkter ochtjänster inom telekommunikationsområdetsom kräver hög överföringshastighet.Riksdagen har i samband med behandlingenav tilläggsbudgeten i budgetpropositionenför innevarande år beslutat attengångsvis av anslagetskall föras över till annat ändamål. Nuföreslår regeringen attupphandlingsanslaget för nästa budgetåråterställs till sin ursprungsnivå, dvs.153 miljoner kronor.Grundläggande kassaserviceStaten ansvarar för att det skall finnasen grundläggande kassaservice i helalandet, innebärande att alla kanverkställa och ta emot betalningar tillenhetliga priser. Till och med den 31mars 2001 säkerställdes detta ansvargenom ett avtal med (publ) -Posten -, som mot särskild ersättning hartillhandahållit kassaservice däralternativ saknats och där det intefunnits kommersiella motiv förverksamheten. På annan plats i dettabetänkande tillstyrks regeringens förslagi proposition 2001/02:34 om att statens -och Postens - ansvar skall regleras isärskild lag.Regeringen bedömer att den ersättningsom utgått till Posten - 200miljoner kronor - inte inneburitfull kostnadstäckning. Därför föreslårregeringen att ersättningen fördubblas.Sålunda föreslås att anslaget 37:3Ersättning till (publ) förgrundläggande kassaservice år 2002bestäms till 400 miljoner kronor.Moderata samlingspartiet motsätter sigförslaget och kräver att kraven på postalkassaservice definieras till omfattningoch innehåll, att korrektaanbudshandlingar upprättas och attupphandling genomförs med iakttagande avde regler som gäller för offentligupphandling. Anslaget till kassaservicebör alltså upphöra i sin nuvarande form,enligt motionärerna.Ersättning till ABAnslaget 37:4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligtavtal har i enlighet med förslag itilläggsbudget 2 för innevarande budgetårhöjts med till 147miljoner kronor. Enligt vad regeringenredovisar har anslaget visat sig varaotillräckligt. En förstärkning harbedömts nödvändig för att alarmfunktioneni samhället skall fungeratillfredsställande. I åretsbudgetproposition föreslås att anslagettas förnästa budgetår.Viss informationsteknikAnslaget 37:5 Informationsteknik:Telekommunikation m.m. används bl.a. föratt finansiera IT-kommissionensverksamhet. Under treårsperioden1999-2001 förstärktes anslaget med 25miljoner kronor. För nästa budgetårberäknar regeringen medelsbehovet till 25miljoner kronor. Kristdemo-kraternaföreslår i sin motion en besparing om 5miljoner kronor på anslaget, jämfört medregeringens förslag.Utskottets ställningstagande tillanslagsförslagen inom politikområde IT,tele och postI motsats till Moderata samlingspartiethävdar utskottet att ansvaret förgrundläggande postal kassaservice ävenfortsättningsvis skall vara statligt ochfullgöras av Posten. Vidare delarutskottet regeringens bedömning att denhittillsvarande ersättningen inte täcktPostens merkostnader för verksamheten.Anslaget bör således höjas i enlighet medregeringens förslag.Inte heller i övrigt har utskottetnågra invändningar mot regeringensanslagsberäkningar inom politikområde IT,tele och post. Av ställningstagandetföljer att utskottet avstyrkerModeraternas och Kristdemokraternasmotioner i motsvarande delar.1.6 Sammanfattning av utskottetsställningstaganden till anslagsförslagenUtskottet anser att bör anvisa anslag underutgiftsområde 22 Kommunikationer ienlighet med regeringens förslag.Utskottets förslag till medelsanvisningarredovisas i bilaga 2.