bet · GO01SkU19 · 2001-03-20 00:00:00 — Det är därför beslutatinföra miljö- och investeringsstöd för vissutveckling, t.ex. vindkraft, solvärme ellerallergisanering.Många människor tar personligt ansvar genom atthandla miljömärkta produkter och Kravmärktalivsmedel. System som ofta stöds av genomolika former av anslag och bidrag. Vi kan såledesköpa miljömärkt diskmedel och Kravmärkt potatis ochgrön el. Men när vi skall investera våra pengar blirdet svårare trots att det spelar ganska liten rollom vi köper miljömärkt balsam till håret om viinvesterar våra pensionspengar på ett sätt så att deväxer genom att förstöra miljön ochlivsförutsättningarna.Det vore bra med miljöetiska fonder med tydligakriterier. Det vore ännu bättre om avkastningen fråndessa fonder beskattades mindre än normala fonder.Därmed skulle det bli attraktivt att placera privatapengar i sådan verksamhet som samhället vill stötta,men som kanske inte alltid ger lika hög avkastningsom globala anonyma fonder. Miljöetiska fonder,eller gröna fonder, skulle kunna innehålla kriteriersom gör att mer privata pengar investeras iutveckling av t.ex. vindkraft och solceller ellerannan teknik med tydlig ekologisk spets.12. Beskattningsmetod för aktievinster(punkt 11) - m, fpav (), (),de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:11. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen ombeskattningsmetod för aktievinster. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:Sk712 yrkande 3 och2000/01:Sk813 och avslår motion 2000/01:Sk747.StällningstagandeDet finns flera inslag i skattesystemet som har enogynnsam inverkan på sparandet i aktier ochaktiefonder, bl.a. dubbelbeskattningen av bolags-inkomster. Emellertid medför också valet avbeskattningsmetod för kapitalvinster, dvs.beskattning vid avyttring, en inlåsningseffekt somhämmar intresset att omplacera innehav av aktier ochfondandelar, något som påverkar riskkapitalflödetnegativt. Enligt vår mening bör ta fastapå de tankar kring dessa problem som harpresenterats i ett par av motionerna och tainitiativ till att det görs en analys av hurkapitalvinster bör beskattas för att uppnå det förspararna och näringslivet mest gynnsamma resultatet.Inte minst är det viktigt att på olika sättunderstödja intresset till att spara i värde-pappersfonder, vilket ger småsparare en möjlighetatt få del av den värdetillväxt som över tiden skeri sådana fonder. Skattereglernas utformning är hären viktig del. Vi föreslår att medanledning av de här aktuella motionerna beslutar omett tillkännagivande till regeringen om en utredningav en ny beskattningsmetod för aktier ochvärdepappersfonder som tillåter återinvesteringarutan att detta skall utlösa beskattning.13. Royalty (punkt 12) - m, fpav (), (),de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:12. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen ombeskattningen av royalty. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:Sk735 yrkande 7.StällningstagandeUppfinnare och innovatörer skall kunna verka i enpositiv miljö. Det kan de inte . Skattereglernabör ändras så att uppfinnare och innovatörer skallkunna ta upp royalty som utgår från patent underinkomst av kapital och därigenom få ett reduceratskatteuttag på sådana inkomster.14. Royalty (punkt 12) - kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:12. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen ombeskattningen av royalty. Därmed bifaller riksdagendelvis motion 2000/01:Sk735 yrkande 7.StällningstagandeSverige har en stor export av patent ochuppfinningar som exploateras av andra länder. Föratt det skall bli mer attraktivt att i ställetanvända patent och uppfinningar vid produktion iSverige bör royaltyinkomster befrias från skattunder . Därefter bör inkomsternabehandlas som kapitalinkomster i skattehänseende.Riksdagen bör begära ett förslag av regeringen medett sådant innehåll.15. Fåmansföretag (punkt 13) - m, kd, c, fpav (), (), CarlErik (), de (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:13. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen om nya reglerför beskattning av fåmansföretag. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:Sk26, 2000/01:Sk27yrkandena 1-3, 2000/01:Sk28, 2000/01:Sk321 yrkande20, 2000/01:Sk323 yrkande 56, 2000/01:Sk609,2000/01:Sk649, 2000/01:Sk735 yrkandena 11-14,2000/01: Sk748 och 2000/01:N324 yrkande 7, bifallerdelvis motion 2000/01:N381 yrkande 15 och avslårmotion 2000/01:Sk736.StällningstagandeDet är angeläget att de tillväxthämmande inslag somnuvarande diskriminerande särregler förfåmansföretag utgör med det snaraste kan mönstras utur skattelagstiftningen. Utgångspunkten för enreform måste vara att delägare i fåmansföretag skallbeskattas på samma sätt som delägare i ickefåmansägda företag. Vi anser att den pågåendeutredningen om 3:12-reglerna bör ta fram ett förslagsom innebär att all utdelning till delägarenbeskattas som inkomst av kapital, om ägaren hartagit ut lön som minst motsvarar den som en anställdkollega i samma yrke har.Regeringens skrivelse med förvarning omretroaktiva ändringar i nuvarande 3:12-regler tyderpå att regeringen inte tillräckligt har prioriteratarbetet med nya och bättre regler förfåmansföretagen. I stället för att lappa och laga påde gamla reglerna borde regeringen koncentreraintresset på att snabbt få fram nya ochtillväxtbefrämjande skatteregler förfåmansföretagen.När det gäller lön till företagsledaresfamiljemedlemmar anser vi att personer som äger ochsamtidigt är verksamma i fåmansägda företagdiskrimineras genom skattebestämmelserna om lön tillföretagarens make/maka och barn under 16 år.Eftersom redan de allmänna reglerna ger stöd förskattemyndigheten att ingripa mot eninkomstfördelning som klart avviker från vad som ärmarknadsmässigt, finns det inga skäl att ha kvar enregel om att lön från fåmansföretag skall varamarknadsmässig. Detsamma gäller regeln ombeskattning av lön till företagsledarens egna barn.Denna regel i kombination med de högamarginalskatterna medför att lönen kan drabbas avmycket högre skatt än om lönen kommit från en annanarbetsgivare. Regeln innebär att företagsledarensbarn diskrimineras i förhållande till andra barn.Riksdagen bör därför ta ställning till ett slopandejämväl av de särskilda reglerna om lön till barn ifåmansbolag.16. Generationsskiften i familjeföretag(punkt 14) - m, kd, c, fpav (), (), CarlErik (), de (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:14. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen omskatteregler vid generationsskifte i familjeföretag.Därmed bifaller motionerna 2000/01:Sk323yrkande 45, 2000/01:Sk324 yrkande 19, 2000/01:Sk735yrkande 4, 2000/01:Sk1025 yrkande 7, 2000/01:MJ256yrkande 7, 2000/01:MJ306 yrkande 10, 2000/01:N267yrkande 19 och 2000/01:N385 yrkande 12 och avslårmotionerna 2000/01:Sk625, 2000/01:Sk642,2000/01:Sk764 och 2000/01:Sk778.StällningstagandeArvs- och gåvoskatten kan skapa stora problem vidgenerationsskiften i familjeföretag. I motionernaanförs bl.a. att arvsskatten bidrar till att konser-vera den svenska näringslivsstrukturen med alltförfå medelstora företag. drabbasav högre kapitalkostnader än större icke familjeägdaföretag vid överlåtelser i samband med attaktieägaren avlider. Skatten tvingar därmedföretagare att ta andra hänsyn änföretagsekonomiska, vilket varken gagnar företageteller dess anställda. Många bedömer attbeskattningen vid generationsskifte åderlåter jord-eller skogsbruk som redan kan ha små eller ingaekonomiska marginaler. I stället för att kapitaldras in till staten behövs detta mycket väl pågårdarna för att trygga ett långsiktigtfamiljejordbruk.En stor andel av småföretagare kommersnart att stå inför sin pension. Det är därförviktigt att villkoren för generationsskiftena läggsfast utan någon större tidsutdräkt. Vi anser därföratt i ett tillkännagivande till regeringenskall betona vikten av att den utredning som nupågår arbetar snabbt och att regeringen så snartutredningsarbetet är avslutat återkommer tillriksdagen med förslag till lagändringar somverkligen kan bidra till att underlättagenerationsväxlingar i företagen.17. Fastighetsinvesteringsbolag (punkt 15) - m,fpav (), (),de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:15. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen om särskildaregler för att möjliggöra fastighetsbildningsbolag.Därmed bifaller motionerna1999/2000:Fi503, 1999/2000:Bo232 yrkande 7 och2000/01:Bo235 yrkande 11.StällningstagandeFastigheter utgör en betydande del av den svenskanationalförmögenheten och villkoren för ägandet avfastigheter har en mycket stor samhällsekonomiskbetydelse. Det är därför ett problem att det finnsen rad hinder för såväl stora som små placerare -t.ex. många av de fonder som finns inom premie-pensionssystemet - att i indirekt form via aktierplacera i fastigheter trots ett betydande latentintresse för sådana kapitalplaceringar och ett stortkapitalbehov inom fastighetssektorn. Framför alltgällande skatteregler försvårar allvarligtmöjligheten för investerare att söka sig till aktieri fastighetsbolag.Utskottet kan notera att regeringen som motiveringför sitt beslut att inte vidtanågra åtgärder med anledning av skrivelserna frånLars Vinell och hänvisar till attsamma syfte, nämligen att elimineradubbelbeskattningen av fastigheter ägda ibolagsform, skulle kunna uppnås genom att ettfastighetsbolag ger ut ett lån. Utskottet är emel-lertid av den uppfattningen att man genom attersätta aktiekapital med konvertibla skuldebrev inteskulle nå de fördelar som förslaget med fastighets-investeringsbolag syftar till att uppnå. Tillnackdelarna med den modell som regeringen hänvisartill hör att innehavaren av konvertibla skuldebrevinte är försäkrad samma rättigheter som enaktieägare är vad gäller inflytande över bolageteller minoritetsskydd. Även av andra skäl framstårkonvertibla skuldebrev som en väg som inte ärpraktiskt framkomlig, i synnerhet inte för enskildasmåsparare som önskar placera delar av sinabesparingar i fastigheter.Vi tillstyrker motionärernas förslag om särskildlagstiftning för fastighetsinvesteringsbolag.18. (punkt 16) - mav (), (),de () och CatharinaHagen (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:16. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen om att slopakravet på marknadsnotering. Därmed bifallerutskottet motion 2000/01:Sk735 yrkande 15.StällningstagandeEnligt de s.k. lex Asea-reglerna kan ett företagutan skattekonsekvenser för företaget ochaktieägarna dela upp sin verksamhet i fleradotterbolag och sedan dela ut dessa dotterbolag tillsina aktieägare. En förutsättning är att någon delav det utdelande företaget är marknadsnoterat.Onoterade bolag omfattas inte av lex Asea, vilket ären klar diskriminering av fåmansbolagen. Enligt vårmening bör kravet på marknadsnotering slopas.19. Arbetslokal i bostaden (punkt 17) - m, fp,mpav (), (),de (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:17. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen om avdrag förarbetslokal i bostaden. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2000/01:Sk735 yrkande 21,2000/01:Sk742 och 2000/01:N388 yrkande 2.StällningstagandeNya företag startas inte sällan med hemmet som bas.Nuvarande schablonmässiga regler om avdrag förarbetslokal i egen bostad kan emellertid ge ettoförmånligare resultat än om företaget hyrt enarbetslokal av utomstående. Vi anser attavdragsmöjligheterna behöver förbättras. Reglernabehöver därför ses över i syfte att åstadkommadetta.20. Representation (punkt 18) - mav (), (),de () och CatharinaHagen (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:18. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen om avdrag förrepresentation. Därmed bifaller motion2000/01:Sk735 yrkande 22 och bifaller delvis motion2000/01:Sk644.StällningstagandeFör många företag och då inte minst inom dem medinternationell verksamhet är representation ettväsentligt inslag i uppbyggande av nya affärer. Detjänsteproducerande företagen säljer på förtroende,och det är då viktigt för parterna att lära kännavarandra väl. Representationskostnaderna är därfören del av säljkostnaderna, och de borde därför varaavdragsgilla som alla andra kostnader förintäkternas förvärvande. Vi anser därför attregeringen bör återkomma till med förslagtill betydligt mer generösa regler för avdrag förrepresentationskostnader i företag.BilagaFörteckning över behandlade förslag