bet · GP01NU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Vid Revisorsnämndens tillsyn av revisorer ochrevisionsbolag skall nämnden lägga stor vikt videgna initiativ. Särskild uppmärksamhet skall ägnasåt den systematiska, uppsökande tillsynen.För delområdet forskning och utveckling sägsbeträffande rymdverksamheten att den långsiktigaverksamheten, enligt regeringens bedömning, bedrivspå ett ändamålsenligt sätt. Rymdföretagen bibehållersina positioner som leverantörer av högteknologiskaprodukter till programmen inom den europeiskarymdorganisationen (). Destörre rymdföretagen stärker också sininternationella konkurrenskraft, vilket visar siggenom att andelen öppen försäljning ökar.Rymdverksamheten bidrar positivt tillnäringslivsutvecklingen i . För att fåunderlag för en bedömning om hur framtida satsningarskall ske bör olika verksamhetsområden utvärderasregelbundet, sägs det.När det gäller behovsmotiverad FoU, industrielltutvecklingsarbete samt etablering och utveckling avföretag sägs att de uppgifter som och senareVerket för innovationssystem () har inomområdet teknisk forskning och utveckling hargenomförts i enlighet med regeringens uppdrag.Myndigheternas satsningar bedöms ha stärkt detsvenska innovationssystemet. Företagens engagemang iprojekt och program har fortsatt att utvecklaspositivt. De små och medelstora företagensdeltagande i olika satsningar växer starkt.Beträffande konkurrensområdet gör regeringenbedömningen att möjligheten för attlämna bidrag till olika forskningsprojekt påkonkurrensområdet har lett till ett ökat intressehos forskare och studenter för dessafrågeställningar. Via Rådet för konkurrensforskninghar verket haft möjlighet att ta del av viktigaforskningsresultat inom konkurrensområdet. Vidarehar uppdragsforskningen bidragit tillkompetensutveckling inom verkets ansvarsområde.När det gäller geovetenskaplig forskning sägs attSGU:s forsknings- och utvecklingsverksamhet ärviktig för utveckling av metoder och förteknikspridning. Det geovetenskapligaforskningsanslaget skall fokuseras på för samhälletviktiga geologiska problem och komplettera SGU:segen forskning. Anslagets användning för stöd tillyngre forskare bidrar till kompetensutveckling.Under år 2001 beslöt statsmakterna att anslagetunder åren 20012003 skall tillföras ytterligare 4miljoner kronor . De utökade medlen skallanvändas till att stödja forsknings- ochutvecklingsprojekt i och förhållbar utveckling inom gruvnäringen och förkompetensutveckling med anknytning tillgeovetenskap, malmgeologi och bergteknik.Det nationella metrologisystemet har stärkts genombättre samordning, uppgradering av utrustning ochökade FoU-insatser, sägs det i propositionen.Metrologisk verksamhet är långsiktig och kräver enlångsiktighet i investeringar, FoU ochkunskapsspridning till industrin. Mätteknik är ettområde som är generellt och har tillämpningar inombreda sektorer. Spridning av mätteknisk kunskap skeroftast i samband med kalibreringsuppdrag.Kunskaperna om mätteknik bör kunna förbättras hosfrämst små och medelstora företag och resultera ikvalitetsförbättringar, anser regeringen. Genom FoU-insatser förbättras och utvecklas mättekniken.Sveriges deltagande i internationellt FoU-samarbetebör öka liksom kunskapsspridning till små ochmedelstora företag om mätteknikens betydelse. Påsvenskt initiativ kommer Nordiska ministerrådetgenom Nordtest att initiera ett ökat FoU-samarbetemellan de nordiska metrologiinstituten.Under rubriken teknik sägerregeringen att den nya myndighetsorganisationen, somträdde i kraft , bl.a. innebär etttydligare fokus på innovationssystemens betydelseför ekonomins utveckling. Samverkan mellan akademioch näringsliv är avgörande i detta sammanhang, ochaktörer med kapacitet att arbeta med bådeforskningsnära och marknadsnära frågeställningar haren viktig roll att fylla. Det svenskaforskningssystemet kännetecknas av att huvuddelen avforskningen bedrivs inom högskolesektorn ochstorföretagen. För att tillämpa akademiskaforskningsresultat i näringslivet finns ett antalaktörer och initiativ, bl.a. inom ramen förhögskolans s.k. tredje uppgift. Det finns också ettfortsatt starkt behov, inte minst för de små ochmedelstora företagen, av aktörer som besitter egnafaktiska forskningsresurser i form av personal ochanläggningar, anser regeringen och nämner () som ett gottexempel.Standarder är frivilliga dokument som haft storbetydelse för svenska industriella framgångar, sägerregeringen. Av särskild betydelse för staten är attstandarder givits rättslig verkan inom ramen förEG:s harmonisering av säkerhetslagstiftning förvaror. Nya behov av standarder kan förutses, bl.a.för elektronisk handel och genom EG:s nyaproduktsäkerhetsdirektiv. En väl fungerandenationell standardiseringsorganisation är avväsentlig betydelse för möjligheterna att drivasvenska önskemål, bl.a. på säkerhetsområdet. Densvenska standardiseringsorganisationen har under år2001 genomgått en omfattande omorganisation. Dentidigare organisationen med SIS Standardiseringeni och åtta av SIS auktoriseradestandardiseringsorgan har ersatts av tresjälvständiga organ, som styrs av respektiveintressenter. Staten och harinrättat ett organ, Standardiseringsråd(SSR), för den svenska standardiseringen. SSR harvissa övergripande funktioner inom svenskstandardisering, bl.a. kanaliseras statsbidraget viaSSR. Den nya organisationen bör bidra tillmöjligheterna att driva svenska önskemål, anförregeringen. Insatserna har i huvudsakavsett medverkan i det europeiska arbetet, men ökadeinsatser i det övriga internationella arbetet börövervägas. Den nuvarande ordningen för finansieringav svensk standardisering att deltagande företagoch myndigheter delar kostnaderna för de enskildaprojekten bör bibehållas, då den har visat sigvara ett effektivt sätt att göra nödvändigaprioriteringar. Ordningen har dock den nackdelen attkonsument-, arbetstagar- och miljöorganisationer harsvårigheter att medverka i arbetet. Regeringen avserdärför att genom särskilda insatser underlätta dessaorganisationers medverkan.Ingenjörsvetenskapsakademiens (IVA) grundläggandeverksamhet får statligt stöd genom ett särskiltanslag. Regeringens bedömning är att IVA:sverksamhet bidrar till att stärka och utvecklaSveriges industriella kompetens och konkurrenskraft.Beträffande delområdet statistik, uppföljning ochutvärdering sägs att verksamheten vid Institutet förtillväxtpolitiska studier (ITPS) är under uppbyggnadoch därmed ännu inte kan utvärderas. Regeringenbedömer dock att arbetet fortskridertillfredsställande och planenligt. ITPS har,tillsammans med tre andra aktörer, utarbetat ettförslag till hur den utlandsbaseradeomvärldsbevakningen skall dimensioneras, organiserasoch finansieras. Regeringen följer med intresseinstitutets fortsatta arbete i denna fråga. Vidarebereder regeringen övriga frågor vadgäller framtida omfattning och organisation av denutlandsbaserade omvärldsbevakningen. Iunderlagsmaterialet till propositionerna rörandeorganisationsfrågor inom näringspolitiken (prop.1999/2000:71) respektive ny organisation förforskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81)kartlades de offentligt finansierade aktörer somarbetar som s.k. teknikmäklare. Antalet aktörer inomteknik- och kunskapsöverföring är stort, och detbehövs en samordning mellan dessa för att bättremöta näringslivets behov. Regeringen avser att geITPS i uppdrag att utvärdera och lämna förslag tillhur arbetet med teknik- och kunskapsöverföring skallkunna bli effektivare.Det sista delområdet inom politikområdetNäringspolitik är regional nä-ringspolitik.Arbetsformen med regionala tillväxtavtal upplevs aven majoritet av berörda aktörer som mycket positiv,sägs det i propositionen. Samordningen av befintligaregionala resurser för tillväxt har ökat, nyaarbetsformer och kontakter har etablerats,förtroendet och förståelsen för andraorganisationers verksamheter och arbete har ökat ochmånga län har lyckats koordinera medel från olikaprivata och offentliga verksamheter. Tillväxtavtalenhar ökat medvetenheten om de regionala och lokalanäringslivsmiljöernas betydelse för företagenskonkurrenskraft, vilket har inneburit att betydelsenav nätverk och klusterpolitik har fått ökaduppmärksamhet. De regionala tillväxtavtalen är enrelativt ny arbetsform som skall vidareutvecklas,säger regeringen.Utrikeshandel, export- ochinvesteringsfrämjandePolitikområdet Utrikeshandel, export- ochinvesteringsfrämjande består av följandeverksamheter: utrikeshandel och handelspolitik,exportfrämjande, investeringsfrämjande samtnäringslivsutveckling i Östersjöregionen.Målet för politikområdet är en effektiv inremarknad och en öppen handelspolitik i EU, ettförstärkt multilateralt handelssystem inomVärldshandelsorganisationen , ökad svensk exportoch ökade utländska direktinvesteringar i Sverige.Politikområdets verksamhet syftar till att främjaökad frihandel och avveckla handelshinder i samklangmed målet om en hållbar ekonomisk, ekologisk ochsocial utveckling samt att öka den fria rörlighetenpå den inre marknaden, att öka exporten främstfrån små och medelstora företag, att öka deutländska investeringarna i , att främjaekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling iÖstersjöregionen samt att stärka profileringen avSverige i utlandet till stöd för svensk export ochför att öka de utländska investeringarna i Sverige.Sverige är en del i den internationella ekonominoch är för sitt välstånd och sin framtida utvecklingberoende av ett omfattande ekonomiskt utbyte medomvärlden, sägs det. Verksamheten inompolitikområdet bidrar aktivt till att uppfyllaregeringens tillväxt- och sysselsättningsmål, såvälgenom arbetet med att utveckla EU:s inre marknad ochdet allmänna handelspolitiska arbetet som genomdirekta främjandeåtgärder, främst i form av export-och investe-ringsfrämjande. är en betydandehandelsnation, även i ett globalt perspektiv, ochhar en ledande position inom många branscher, såvälnya som etablerade. Väl fungerande marknader och ettväl fungerande regelverk för världshandeln är avavgörande betydelse för den svenska ekonomin. Inteminst viktigt för är att EU:s inre marknadfungerar väl, att vårt land är attraktivt förutländska investeringar och att den ekonomiskautvecklingen i vårt närområde är gynnsam. I densvenska utrikesförvaltningens uppgift ingåruppdraget att aktivt främja svenska intressen iutlandet, med särskild inriktning på varuhandel,tjänsteexport, utländska direktinvesteringar ochSverigeprofilering till stöd för export- ochinvesteringsfrämjande.Regeringen redovisar i propositionen, underrubriken , analyser och slutsatserför de olika områdena inom politikområdetUtrikeshandel, export- och investeringsfrämjande.När det gäller den inre marknaden och handelspolitikhar bidragit till utvecklingen av en bättrefungerande inre marknad inom EU och verkat förfortsatta handelsliberaliseringar, såväl regionaltsom multilateralt. har som EU-ordförandelyft fram handelspolitikens möjligheter att bidratill ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbarutveckling. I detta arbete har Kommerskollegiumspelat en viktig roll. Kollegiets insatser gentemotallmänheten, bl.a. i form av informationskampanjeroch informationsspridning via webbprojekt, hardessutom bidragit till att öka allmänhetens kunskapom de fördelar som en väl fungerande samhandel ochinre marknad innebär. Regeringen anser således attkollegiet har uppfyllt sitt uppdrag att verka för enväl fungerande inre marknad och ett öppet och starktmultilateralt handelssystem och fortsattliberalisering av handeln. Vad gäller funktionenutrikeshandel inom civilt försvar bedömer regeringenatt det finns förutsättningar för funktionen att,vid ett förändrat omvärldsläge, kunna uppnå en godförmåga inom de tidsramar som finns angivna förförlängd anpassningsperiod för beredskapsåtgärder.Den inre marknadens funktion beror till stor delpå hur frågor om fri varurörlighet hanteras,däribland bedömning av överensstämmelse med ställdasäkerhetskrav. Det svenska systemet, somadministreras av Styrelsen för ackreditering ochteknisk kontroll (SWEDAC), har rönt internationellrespekt. Regeringen gör bedömningen att SWEDAC:sverksamhet även bidragit till en förbättradmarknadskontroll. Regeringen anser att SWEDAC fylleren viktig funktion för analysarbetet avseendekandidatländernas förutsättningar att ingå i EU:sinre marknad. Arbete med ett EG-direktiv ommätinstrument, som påbörjades under det svenskaordförandeskapet, berör ett flertal myndigheter ochberäknas medföra kostnader för ökad marknadskontrollnär det implementeras. Inom området statsstöddexportfinansiering har genom sitt arbete iEU och bidragit till att minskahandelssnedvridning mellan exporterande länder.Beträffande delområdet export- ochinvesteringsfrämjande redovisar regeringen attExportrådet har genomfört åtgärder föratt främja svensk export på ett mycket positivtsätt. Genom verksamhet har små ochmedelstora företag fått tillgång till kvalificeradexportinformation, kompetensutveckling ochrådgivning av stor betydelse för företagensexportansträngningar. Programmen MarknadsplatsEuropa och Informationsteknik, som genomförts medstatlig finansiering , liksomdet särskilda uppdraget Marknadsplats somgenomförs med finansiering från anslaget tillnäringslivsutveckling i (Östersjömiljard 2), är exempel på framgångsrikaexportsatsningar, sägs det. har detstatliga exportfrämjandet genom varitföremål för utredning, varvid bl.a. verksamhetensinriktning och det statliga uppdraget harutvärderats. Utredaren redovisade sittslutbetänkande Expert på export (SOU 2000:102), ivilket konstaterades att exportfrämjandet är enviktig faktor för att tillvarata potentialen i densvenska ekonomin. Det finns därför godasamhällsekonomiska skäl för att exportfrämjande börvara ett statligt åtagande, inte minst i ljuset avomvärldsförändringarna . Detkonstaterades vidare att verksamhetens inriktningoch arbetsmetoder i huvudsak är bra.Betänkandet har remissbehandlats, och beredningpågår inom Regeringskansliet.Svenska företags projektexport har ökat inom fleramultilaterala organ, bl.a. FN, och , sägs det. Satsningarna påprojektexportfrämjande har också inneburit ökadtonvikt på insatser av strategiskt värde, där detkonkreta resultatet kommer att märkas först pålängre sikt. Verksamheten med statsstöddaexportkrediter har utgjort ett viktigt bidrag föratt stärka svensk industris internationellakonkurrenskraft. Regeringen anser att det är viktigtatt svenska företag har tillgång till statsstöddaexportkrediter för att uppnå konkurrensneutralitetmed utländska företag och undersöker hur det svenskasystemet kan utformas för att bli merkonkurrenskraftigt. Verksamheten med statsstöddaexportkreditgarantier har en central roll för attskapa förutsättningar för ökad svensk export, anförregeringen. () har med singarantigivning medverkat till att svenskaexportföretag kan erbjuda med konkurrentländernalikvärdiga villkor. Regeringen anser att EKN på ettframgångsrikt sätt har förenat målet omgarantigivning för svensk exportindustri pågynnsamma villkor med målet att verksamheten skallvara självbärande . Insatserna med att kommatill rätta med problem med riskkoncentrationen igarantiportföljen har fungerat väl, sägs det.Främjande av utländska direktinvesteringar iSverige är av stor betydelse för tillväxt ochsysselsättning och Invest in ()fyller här en central funktion, säger regeringen.Den anser att har fullgjort uppdraget att främjautländska direktinvesteringar i på ettmycket förtjänstfullt sätt. har ISAutvecklat en förbättrad modell för uppföljning,mätning och värdering av verksamhetens resultat.Regeringen ser det som angeläget att ocksåfortsättningsvis aktivt samverkar med lokala ochregionala aktörer för att utvecklainvesteringsfrämjandet, bl.a. genomutbildningsverksamhet och samarbetsavtal.I anslutning till anslaget Näringslivsutveckling iÖstersjöregionen sägs att denna region är en avvärldens snabbast växande regioner. ochsvenskt företagande har en nyckelroll i dennaprocess. Regeringen ser stödet tillnäringslivsutveckling i (Östersjömiljard 2) som ett viktigt instrument föratt förstärka svenska företags position i regionenoch att förbättra förutsättningarna för svenskaföretags deltagande i utvecklingen av regionensnäringsliv. Erfarenheterna av beslutadeinsatser för näringslivsutveckling iÖstersjöregionen har varit goda, säger regeringen.Anslaget avrapporteras till ochkommer att utvärderas i sin helhet i anslutning tillatt samtliga insatser är genomförda.KonsumentpolitikTill politikområdet Konsumentpolitik hörmyndigheterna , (och ), och Fastighetsmäklarnämnden.Under år 2001 har rådgivningskontoret KonsumentEuropa, som är ett s.k. Euroguichet-kontor och somarbetar med gränsöverskridande konsumentfrågor,inrättats i . Till konsumentområdet höräven frågor som rör stöd tillkonsumentorganisationer och konsumentforskning samtbidrag till miljömärkning av produkter.Konsumentpolitiken består därutöver av en radinsatser inom andra politikområden.I propositionen om handlingsplan förkonsumentpolitiken 20012005 (prop. 2000/01:135)föreslås följande fem mål för konsumentpolitiken: Konsumenternas ställning och inflytande påmarknaden skall stärkas, inflytandemålet. Hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttjasina ekonomiska och andra resurser effektivt,hushållningsmålet. Konsumenternas hälsa och säkerhet skall skyddas,säkerhetsmålet. Sådana konsumtions- och produktionsmönster skallutvecklas som minskar påfrestningarna på miljön ochbidrar till en långsiktigt hållbar utveckling,miljömålet. Konsumenterna skall ha tillgång till godvägledning, information och utbildning,kunskapsmålet.Regeringen föreslår vidare att dessa mål skall varastyrande för såväl det nationella konsumentpolitiskaarbetet som arbete i EU och andrainternationella forum. Propositionen behandlas avriksdagen (bet.2001/02:LU2).De nuvarande målen för konsumentpolitiken, somresultatbedömningen bygger på, fastställdes avriksdagen (prop. 1994/95:140, bet. 1994/95:LU32). Dessa mål är följande: Att ge hushållen goda möjligheter att utnyttjasina ekonomiska och andra resurser effektivt,hushållningsmålet. Att ge konsumenterna en stark ställning påmarknaden, marknadsmålet. Att skydda konsumenternas hälsa och säkerhet,säkerhetsmålet. Att medverka till att sådana produktions- ochkonsumtionsmönster utvecklas som minskarpåfrestningarna på miljön och bidrar till enlångsiktigt hållbar utveckling, miljömålet.Politikområdets övergripande inriktning är attstarka och välinformerade konsumenter är enförutsättning för att marknaden skall fungera.Konsumentpolitiken är därför en viktig förutsättningför en fungerande marknadsekonomi, anför regeringen.Marknadsmekanismerna utgör ett signalsystem förproducenter och konsumenter och gör det möjligt förnya företag att växa fram som svar på konsumenternasefterfrågan. Marknadens inneboende tendenser tillkoncentration motverkar dock den mångfald ochvariation som är marknadsekonomins förutsättning.Den prismekanism genom vilken marknaden arbetar kaninte alltid skapa de stabila spelregler som krävsför att marknaden skall fungera väl. Statens uppgiftär att skapa dessa spelregler och att tillhandahållade marknadsoberoende organ som behövs för attupprätthålla marknadsekonomin. Konsumentpolitiken ärockså en del av välfärdspolitiken och skall stödjaenskilda människor i deras egenskap av konsumenterför att ge dem ett större inflytande och för att fådem att känna sig trygga på marknaden. Den svenskakonsumentpolitiken är en del av deneuropeiska konsumentpolitiken. Godkännandet avAmsterdamfördraget innebar en förstärkning avgrunden för konsumentpolitiken inom EU.Regeringen redovisar i propositionen, underrubriken , sin bedömning attsamtliga politikområdets myndigheters och bolagsverksamhet har bedrivits i enlighet med de avregeringen fastslagna riktlinjerna samt att de harutfört de uppdrag och bedrivit de aktiviteter somföljer av verksamhetsmålen.Revisionens iakttagelserUnder rubriken redogörregeringen för om () har haftnågra invändningar i revisionsberättelserna för år2000 avseende myndigheter inom de olikapolitikområdena. RRV har inte haft några sådanainvändningar mot någon av myndigheterna.MotionernaI partimotion 2001/02:N211 (m) begärstillkännagivanden i följande sex avseenden: ombetydelsen av ett bättre svenskt klimat för arbete,företagande och fritid; om vikten av att mötaframtidens utmaningar; om behovet av en strategi förföretagande och förnyelse; om behovet av sundarekonkurrensklimat; om behovet av åtgärder för vassareoch nöjdare medarbetare; om behovet av ökadkonkurrenskraft för . Motionärerna anser attSverige behöver en ny strategi för kreativitet ochföretagsamhet. Denna berör skatterna ochföretagandet, arbetsmarknaden, skolan, den högreutbildningen och forskningen, kulturen, sjukvården,rättsväsendet, m.m. Den förordade strategin utgårfrån en tilltro till den enskilda människans förmågaoch från att i allt högre utsträckning är endel av en global gemenskap. Framgång kräver attföretagsklimat, forskning och utbildning, kreativamiljöer och den ekonomiska politiken ligger ivärldsklass, anför motionärerna. De menar att måletför tillväxtpolitik bör vara att få framprodukter, system och metoder som med godkonkurrenskraft orkar bära höga löner. förändringar av traditionella monopol ochoffentliga verksamheter, tillvaratagande avinitiativkraften hos enskilda människor ochuppmuntrande av anpassningsförmåga ochföretagaranda, anför motionärerna.Sverige har en stark ställning inom vissa områden,framför allt inom IT, säger motionärerna vidare. Omdenna position skall kunna bibehållas krävs enpolitik som tar hänsyn till de nyaförutsättningarna, anför motionärerna och föreslårförändringar inom närings-, arbetsmarknads-,utbildnings-, skatte-, kultur- ochinfrastrukturområdena. De anser att även sådant somsjukvården, äldreomsorgen och barnomsorgen måstefungera, att fritiden skall vara meningsfull och attbostadssituationen måste vara tillfredsställande.Människor skall härutöver kunna känna sig trygga ihemmet och på gator och torg, sägs det. Hela densvenska ekonomin måste fungera i konkurrens, anförmotionärerna vidare och föreslår att statligt ägandei näringslivet skall avvecklas och att den typ avkonkurrenssnedvridning som uppstår när myndigheterbedriver konkurrensutsatt verksamhet skallavvecklas. Den stora offentliga sektorn är enanledning till att det svenska nyföretagandet iallmänhet, och bland kvinnor i synnerhet, äralldeles för lågt, hävdar motionärerna. De anser atteftersom många kvinnor arbetar inom offentlig sektormed verksamheter som stat, landsting och kommunerhar monopol på är möjligheterna för dessa personeratt starta eget mycket små. Detta kan förändrasgenom att stat, kommuner och landsting inriktar sigpå sina kärnverksamheter och i större utsträckningkonkurrensutsätter och knoppar av verksamheter,anför motionärerna.Under rubriken och nöjdare medarbetareredovisas i motionen synpunkter på behovet avåtgärder under följande underrubriker: Kunskap somkonkurrensmedel; Utbilda bort bristyrken; Kombinerakunskap, kunnande och kapital; Mångfald ochinternationalisering i kunskapssamhället; Fler friauniversitet och högskolor; Kontinuerligkompetensutveckling; Kunskap för självkänsla ocharbete; Modern yrkes- och lärlingsutbildning; Tatill vara invandrare och långtidsarbetslösa; Enöppen och rörlig arbetsmarknad; Arbetstiden skallbestämmas på arbetsplatsen. Under rubriken redovisas i motionensynpunkter på behovet av ökad konkurrenskraft förSverige under följande underrubriker:Konkurrenskraftiga kommunikationer; Avpolitiseradenergiförsörjning; Anslutning till EMU; Kreativkultur.I motion 2001/02:N315 (m) begärs etttillkännagivande om betydelsen av bättreförutsättningar för svenskt företagande medlikartad motivering som i den nyssnämnda motionen.I en annan partimotion från samma parti,2001/02:N369 (m), begärs ett tillkännagivande om ettdynamiskt företagsklimat. Skall kunna bli ennation att räkna med måste företagandetuppskattas, säger motionärerna. De vill geutbildningen och forskningen en ny och stark start,och de vill förbättra förutsättningarna förföretagande i .