bet · GP01MJU3 · 2001-11-01 00:00:00 — I dettaarbete är Miljö- och landsbygdsprogrammet ett viktigt verktyg ochprogrammet ger möjligheter att integrera natur- ochkulturmiljöaspekter i bevarandearbetet.Sammantaget innebär det ovan anförda att utskottet tillstyrkerregeringens förslag till delmålen 1-3 under miljökvalitetsmålet Ettrikt odlingslandskap och avstyrker motion MJ45 (m) yrkande 23.Vad utskottet i tillämpliga delar anfört ovan visar att det inteföreligger någon grundläggande skillnad mellan utskottetsuppfattning om odlingslandskapets bevarandevärden och de åsikter somi detta avseende förs fram i motion MJ45 (m). Motionens yrkande 1avstyrks i den mån det inte kan anses tillgodosett.Ett livskraftigt jordbruk och en livskraftig landsbygd ärförutsättningar för att skyddsvärda områden skall kunna bevaras pålång sikt, och ett fortsatt jordbruk med djurhållning är nödvändigtför att långsiktigt bevara odlingslandskapets natur- ochkulturmiljövärden. En ökad ekologisk odling kan ge förutsättningarför ökad biologisk mångfald, framför allt genom att bekämpningsmedelinte används och genom att en större del av marken används tillvallodling för foderproduktion, bete och gröngödsling. Viktiga medelför att bevara dessa värden i odlingslandskapet är information ochutbildningsinsatser samt ekonomisk ersättning till lantbrukare förutförda miljötjänster. Det antagna Miljö- ochlandsbygdsprogrammet innebär en utvidgning av åtgärderna och skallstimulera lantbrukarna till insatser som bevarar den biologiskamångfalden samt miljöanpassade och resurshushållandeproduktionsformer. Den nuvarande inriktningen av EU:s gemensammajordbrukspolitik motverkar emellertid delvis målet att skydda ochbevara natur- och kulturvärden i odlingslandskapet.Jordbrukspolitiken kommer att utvärderas och ses över senastår 2006. har tillsammans med ochRiksantikvarieämbetet i uppdrag att följa och utvärderamiljöeffekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken och lämnaförslag till ändringar av regelverket som kan leda till bättremåluppfyllelse av framför allt miljömålen. Regeringens förslag tilldelmål under miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap innebäratt jordbrukare som bedriver ett hållbart jordbruk sombevarar natur- och kulturvärden ges möjlighet att fortsätta driftensamtidigt som incitamentet att ytterligare inrikta driften mothållbart brukande ökar för samtliga jordbruksföretag. Ipropositionen uttalar regeringen sin avsikt att, efter översynen avMiljö- och landsbygdsprogrammet och efter att ha övervägtförutsättningarna för utökad EG-finansiering genom tillförsel avytterligare medel från EG-budgeten eller genom modulering, övervägaen utökning av programmet. Med det anförda finner utskottet syftetmed motionerna MJ46 (c) yrkandena 16, 18 och 39 och MJ47 (kd)yrkande 3 i väsentliga delar tillgodosett.Regeringens förslag till delmål 1 under miljökvalitetsmåletinnebär att samtliga ängs- och betesmarker skall kunna hävdas tillår 2010. Vidare skapas förutsättningar för att arealen hävdadeängsmarker skall kunna fördubblas och att arealen betesmarker iNorrland samt utmarksbeten skall kunna öka med till år 2010.Inom det nuvarande Miljö- och landsbygdsprogrammet hävdas ca 4 000ha ängsmark och ca 400 000 ha kultiverad och naturlig betesmark. Somframgår av propositionen har ochRiksrevisionsverket framhållit att det finns värdefulla arealer sominte hävdas och att en del av dessa behöver restaureras. anfört ovan ingår i dessa arealer områden som harföreslagits till Natura 2000 enligt EG:s art- och habitatdirektiv(92/43/EG) och som därmed har förpliktigat sig att bevara.Orsakerna till att ängs- och hagmarker inte hävdas i störreutsträckning är flera. Specialisering, dålig lönsamhet i jordbruketoch stora investeringsbehov vid generationsskiften med följandenedläggning av lantbruk samt inverkan från andra delar av EU:sgemensamma jordbrukspolitik är troligen de viktigaste. Andrasvårigheter i sammanhanget kan vara att det lokalt råder brist påbetesdjur eller att djuren betar på vall i stället för pånaturbetesmark. Kunskapsunderlaget vad gäller de faktiskaförhållandena är bristfälligt i dessa avseenden men undersöks förnärvarande i samband med den löpande utvärderingen avmiljöeffekterna av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Resultatet avdenna undersökning får enligt utskottets mening visa om det finnsbehov av ytterligare styrning. Av propositionen framgår attregeringen i sådant fall kommer att låta utreda hur betesmarkernakan nyttjas på ett från naturvårdssynpunkt bättre sätt. Denosäkerhet om hur de nya stöden kunde användas som rådde vidintroduktionen av nya stödformer i samband med medlemskapet utgörenligt utskottet dock inte längre något problem. Med det anfördafinner utskottet att syftet med motionerna MJ37 (fp) yrkande 6, MJ46(c) yrkande 19, MJ835 (kd) och MJ840 (c) yrkande 1 kan ansestillgodosett utan något uttalande i frågan.Regeringens förslag till delmål 3 under miljökvalitetsmålet Ettrikt odlingslandskap innebär att mängden kulturbärandelandskapselement som vårdas skall öka med till år 2010.Landskapselementen behöver hävdas för att finnas kvar menkunskapen om hur de traditionellt hävdas håller på att försvinna.Enligt utskottets mening är Miljö- och landsbygdsprogrammet ettviktigt verktyg för att nå delmålet och ger möjlighet att integreranatur- och kulturmiljöaspekter i bevarandearbetet. Målet fördelprogrammet för skötsel av landskapselement har utökats ochantalet landskapselement som kan hävdas beräknas öka med ca 70 %.Inom programmet finns också möjlighet till ersättning för bevarandeav vissa s.k. överloppsbyggnader, dvs. byggnader som hör samman medtidigare markanvändning, exempelvis ängslador. Det är en uppgift förlänsstyrelserna att fortsätta sitt arbete med att informeramarkägare och brukare om odlingslandskapets värden och stärkaarbetet med att samordna de olika ersättningsformer som finns. Somregeringen anför kommer länsstyrelserna och kommunerna att behövaintensifiera arbetet med att samordna sina resurser, och därigenomkommer också samhällsinsatserna inom området att bli effektivare.Det anförda innebär att utskottet avstyrker motionerna MJ738 (kd),MJ776 (s) och MJ828 (s) avstyrks i den mån de inte kan ansestillgodosedda.För allt fler arter knutna till odlingslandskapet minskarpopulationerna. Regeringens förslag till delmål 5 syftar till attvärna de arter som är så sällsynta att de inte kan återhämta sig påegen hand även om förutsättningar skapas genom restaurering ochåterskapande av potentiella livsmiljöer. Enligt regeringensbedömning behöver ca 50 åtgärdsprogram genomföras . Somanförs i propositionen bör särskild hänsyn tas till de arter ochbiotoper som är listade i EG:s art- och habitatdirektiv (92/93/EEG)och fågeldirektiv (79/409/EEG). Som första steg behövs i några fallfortsatt inventeringsarbete för att hitta lokalerna för de aktuellaarterna. För åtskilliga arter är dock kunskapen så godatt åtgärdsprogram snabbt bör kunna tas fram och börja tillämpas.För övriga arter bör åtgärdsprogrammen börja tillämpas successivtunder den närmaste tioårsperioden. Som regeringen anför börNaturvårdsverket i samverkan med berörda myndigheter, kommuner,markägare och frivilligorganisationer utforma och genomföraåtgärdsprogrammen. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag till delmål 5 under miljökvalitetsmålet Ett riktodlingslandskap. Därmed finner utskottet syftet med motion MJ37 (fp)yrkande 3 i väsentliga delar tillgodosett. Utskottet gör sammabedömning som regeringen att ett 16:e miljökvalitetsmål om biologiskmångfald skulle kunna komplettera dagens miljökvalitetsmål och gemiljöarbetet en tydligare målstruktur eftersom många arter ärberoende av flera biotoper. Utskottet är därför positivt tillregeringens avsikt att återkomma till medförslag om ett 16:e miljökvalitetsmål för biologisk mångfald.När det gäller motion MJ234 (v) yrkande 2 om behovet av lokalahandlingsplaner för att förbättra jordbrukets förutsättningarinstämmer utskottet i allt väsentligt i vad som anförs i motionen.Det finna inte något som hindrar att ett sådant arbete utförspå lokal nivå. Detta arbete kan enligt utskottets mening ses som ettbetydelsefullt komplement till eller som en del av det uppdrag omåtgärdsprogram som regeringen avser att ge attutforma och genomföra i samverkan med berörda myndigheter, kommuner,markägare och frivilligorganisationer. Med hänvisning härtill finnerutskottet syftet med motionen i denna del i allt väsentligttillgodosett.Med hänvisning till det ovan anförda och till vad utskottet itillämpliga delar anfört under miljökvalitetsmålen Myllrandevåtmarker och Levande skogar får syftet även med motionerna MJ234(v) yrkande 2, MJ711 (c) yrkande 22 och MJ743 (mp) yrkandena 1, 2och 4 anses i allt väsentligt tillgodosett.Våren 1997 behandlade utskottet en proposition om bl.a. åtgärdermot illegal handel med utrotningshotade djur och växter (prop.1996/97:75, bet. 1996/97:JoU15). Bland annat skärptes gällandesvensk lagstiftning och utvidgades till att omfatta även motsvarandebestämmelser i nya CITES-förordning. Utskottet saknar anledningatt förorda en ytterligare skärpning och avstyrker motion MJ815 (s).När det gäller kravet på utrotning av jättebjörnlokan anserutskottet att, i den mån arten utgör en hälsofara i närheten avskolor, daghem m.m., det får anses vara en angelägenhet attvidta de åtgärder som kan vara lämpliga. Utskottet avstyrker såledesmotion MJ737 (kd).Regeringens förslag till delmål 6 syftar till att utarbeta ettprogram för hur de äldre karaktärsgivande ekonomibyggnaderna kanunderhållas och om möjligt fortsätta att nyttjas. Utskottet delarregeringens uppfattning om den traditionella bebyggelsens storabetydelse för landskapets karaktär och regionala särart. Delmålet ärinriktat på odlingslandskapets ekonomibyggnader eftersom det ärdessa som är mest hotade och delmålet bidrar även till att utvecklaen helhetssyn på odlingslandskapet. Det anförda innebär attutskottet tillstyrker regeringens förslag till delmål 6 undermiljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap och avstyrker motionMJ45 (m) yrkande 24.Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till delmål undermiljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap i de delar som inteberörs av utskottets uttalanden ovan.Storslagen fjällmiljöUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till delmål undermiljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö och avstyrker enmotion (m) om avslag på delmål 1. Vidare avstyrkerutskottet motioner (kd, c, fp) om ökat samarbete,konsekvensanalys, resurser för inlösen av fjällnära skogoch om världsarvet Laponia.PropositionenI enlighet med beslut innebär miljökvalitetsmåletStorslagen fjällmiljö att fjällen skall ha en hög grad avursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samtnatur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen skall bedrivas medhänsyn till dessa värden så att en hållbar utveckling främjas.Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andrastörningar. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inomen generation.Regeringen föreslår att följande delmål skall gälla förmiljökvalitetsmålet.· Skador på mark och vegetation orsakade av mänsklig verksamhetskall vara försumbara senast år 2010.·· Buller i fjällen från motordrivna fordon i terräng och luftfartygskall minska och uppfylla följande specifikation nämligen att·· av terrängskotrar i trafik skalluppfylla högt ställda bullerkrav (lägre än ),·- buller från luftfartyg skall vara försumbartbåde inom regleringsområde klass A enligtterrängkörningsförordningen (1978:594) och inom avnationalparksarealen.· skall merparten av områden med representativa höganatur- och kulturvärden i fjällområdet ha ett långsiktigt skyddsom vid behov omfattar skötsel och restaurering.·· skall åtgärdsprogram finnas och ha inletts för dehotade arter som har behov av riktade åtgärder.·Enligt regeringens bedömning bör miljökrav införas förterrängskotrar. I avvaktan på obligatoriska buller- och avgaskravbör ett system för frivillig miljöklassning av nya terrängskotrarutvecklas och införas. Ett sådant system bör kompletteras medstyrmedel för att påskynda introduktionen av miljöanpassadeterrängskotrar.Ett regionalt miljö- och hushållningsprogram för fjällområdet kanenligt regeringen ge ytterligare underlag för arbetet med att nåmiljökvalitetsmålet.Miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö bör i ettgenerationsperspektiv enligt regeringens bedömning innebära bl.a.följande:1 Fjällens karaktär av betespräglat storslaget landskap medvidsträckta sammanhängande områden bibehålls.23 Fjällens biologiska mångfald bevaras.45 Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hotaden biologiska mångfalden introduceras inte.67 Kulturmiljövärden, särskilt det samiska kulturarvet, bevaras ochutvecklas.89 Rennäring, turism, jakt, fiske och annat nyttjande av fjällenliksom bebyggelse och annan exploatering bedrivs med hänsyn tillnaturens långsiktiga produktionsförmåga, biologisk mångfald,natur- och kulturmiljövärden samt värden för friluftsliv.1011 Låg bullernivå eftersträvas.1213 Förslitningen av fjällvegetationen minskar och lavatäcketsutbredning ökar i omfång och tjocklek.1415 Hotade arter och arter som drabbats av stark tillbakagång harmöjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturligautbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga populationersäkras.1617 Lokala bestånd av fisk och andra vattenlevande arter i fjällenssjöar och vattendrag bibehålls.1819 Arealen områden med stora upplevelsevärden eller höga natur- ochkulturvärden som är fria från buller och andra störningar ökar.20MotionernaEnligt motion MJ45 (m) bör besluta att delmål 1 undermiljökvalitetsmålet skall ha följande lydelse: Nya varaktiga skadorpå mark och vegetation orsakade av mänsklig verksamhet skall varaförsumbara (yrkande 25).I motion MJ44 (fp) framhålls att problemen i fjällmiljö måstelösas genom ökat samarbete mellan berörda myndigheter, de bofasta,rennäringen och länen. Tillräckliga resurser måste avsättas förmarkinlösen av fjällnära skog (yrkande 2 delvis). Enligt motion MJ46(c) bör en ordentlig konsekvensanalys göras av hur propositionensförslag påverkar lokalbefolkningen i berörda områden (yrkande 10).Enligt K342 (kd) bör en lokalt förankrad, dvs. samisk, majoritettillskapas för förvaltningen av världsarv - Laponia.Utskottets ställningstagandeFjällen tillhör och mest opåverkade miljöer och harmycket höga natur- och upplevelsevärden. Människor har levt ifjällmiljön under och fjällen har därför ävenbetydande kulturmiljövärden. Ekosystemen innehåller relativt fåarter och klimatet karakteriseras av kalla vintrar och korta somrar.Produktionsförmågan är i allmänhet mycket låg i både mark- ochvattenekosystemen och känsligheten för yttre störningar är oftastor. I princip hela fjällområdet omfattas av rennäringen och ärsamtidigt attraktivt för rekreation och friluftsliv i olika former.Under senare år har emellertid påverkan från bl.a. terrängkörningenoch rennäringen ökat i omfattning. Även påverkan från turistnäringenhar medfört skador på mark och vegetation. Miljökvaliteten harsuccessivt försämrats sett över och vissa områden ifjällen uppvisar långt gångna skador. Överutnyttjande avbetesresursen har förekommit lokalt. är renbetet enförutsättning för att bevara såväl biologisk mångfald sombetesresursen. Begränsningar av skador på mark och vegetationförutsätter minskad barmarkskörning, bättre lokal reglering avantalet renar och ökad hänsyn i turistnäringen.Fjällandskapet är i hög grad ett kulturlandskap som under lång tidhar påverkats av renbetning. Renskötseln kommer så länge den pågåratt fortsätta att sätta sin prägel på fjällområdet och den, liksomannan näringsverksamhet, orsakar tidsbegränsade skador. Somregeringen anför bör delmål 1 framför allt ta sikte på nya,varaktiga skador sedan olika åtgärder har vidtagits och fått verkaen tid. Det gäller t.ex. införande av terrängkörningsplaner ochutveckling av nya, mindre miljöskadande fordon. I likhet medregeringen anser utskottet det angeläget att dessa åtgärder inteförtas av en ökad terrängkörning. Utskottet tillstyrker därmedregeringens förslag till delmål under miljökvalitetsmålet Storslagenfjällmiljö. Som regeringen anför kan resultaten från bl.a.utveckling av mindre miljöskadande terrängfordon och kommandeförslag från (dir. 1997:102) medföraatt delmål och åtgärder bör bli föremål för ytterligareöverväganden. Därmed avstyrker utskottet motion MJ45 (m) yrkande 25.Som utskottet tidigare anfört är det viktigt att skapaförutsättningar för en bred regional medverkan och ett brettansvarstagande i målarbetet, och en samsyn mellan olika aktörer ommål och åtgärdsstrategier främjar ett framgångsrikt miljöarbete. Ilikhet med regeringen anser utskottet att miljösituationen ifjällområdet bör analyseras i ett regionalt perspektiv somen strategi och åtgärder tas fram för en bättre miljö framför alltför de mest känsliga områdena i fjällen. Detta arbete, liksommiljömålsarbetet i övrigt, bör därför genomföras av länsstyrelsernai samverkan med kommunerna, skogsvårdsstyrelserna, landstingen, deregionala självstyrelseorganen och övriga regionala organ, deareella näringarna, transportsektorn, näringslivet och ideellaorganisationer. Det är enligt utskottets mening viktigt att dennaprocess drivs med stor öppenhet och ger allmänheten möjlighet tillinsyn och deltagande och berörda aktörer möjlighet att medverka påett konkret och aktivt sätt. Därmed finner utskottet syftet medmotion MJ44 (fp) yrkande 2 i berörd del tillgodosett.Förutsättningarna för miljö- och naturvård i fjällen är starktförknippade med rennäringens bedrivande liksom med fjällensnyttjande och skötsel i övrigt. I sitt arbete med att se övergällande rennäringspolitik behandlar för närvarandeRennäringspolitiska kommittén (dir. 1997:102) frågan omförutsättningarna för en bärkraftig renskötsel och förvaltningen avfjällen. Kommittén skall lämna sitt betänkande vid utgången av år2001. I avvaktan härpå bör MJ46 (c) yrkande 10 inte föranleda någonvidare åtgärd.Enligt regeringens förslag till delmål 3 skall senast år 2010merparten av områden med representativa höga natur- och kulturvärdeni fjällområdet ha ett långsiktigt skydd som vid behov omfattarskötsel och restaurering. Regeringen bedömer att det behövsytterligare resurser för bl.a. skydd av värdefulla miljöer ochberäknar därför att tillföra ca 10 miljoner kronorper år i jämförelse med utgiftsnivå för delmålen undermiljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. Genom förslaget i åretsbudgetproposition om en väsentligt utökad anslagsnivå under anslaget34:3 Åtgärder för biologisk mångfald (utg.omr. 20) skapas enligtutskottets mening ökade möjligheter för skyddet av bl.a. värdefullanaturområden i fjällen. Med det anförda avstyrker utskottet motionMJ44 (fp) yrkande 2 delvis i den mån motionsyrkandet inte kan ansestillgodosett.Utskottet har inhämtat att ett antal samebyar inom Laponiaområdet,efter samråd med bl.a. , har begärt att regeringen skaparlegala möjligheter för en lokal förvaltning med samisk majoritet avLaponia. Ärendet bereds i . Därmed finner utskottetsyftet med motion K342 (kd) tillgodosett utan något riksdagensuttalande i frågan.God bebyggd miljöUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till delmål undermiljökvalitetsmålet God bebyggd miljö och avstyrker enmotion (m) om avslag på delmål 1. Utskottet avstyrker ävenmotioner (s, m, c) om bl.a. behovet av lokal odling,produktionsanläggningar för vindkraft, ökad andel hårdgjordyta och grönytornas skötsel och utbredning. Vidareavstyrker utskottet motioner (m, fp, mp) om bl.a. bullerfrån vindkraftverk, lagstiftning mot annat buller äntrafikbuller och gränsvärden för buller på arbetsplatseroch vid evenemang. Även motioner (c, fp) om bl.a. delmålför fosfor och kretsloppsförsäkringar avstyrks. Slutligenavstyrker utskottet två motioner (m, c) om bl.a.direktverkande el i byggnader och energianvändning ochenergieffektivisering.PropositionenMiljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innebär att städer, tätorteroch annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljösamt medverka till en god regional och global miljö. Natur- ochkulturvärden skall tas till vara och utvecklas. Byggnader och andraanläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassatsätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten ochandra resurser främjas. Inriktningen är att miljökvalitetsmåletskall nås inom en generation.Enligt regeringen bör följande delmål gälla förmiljökvalitetsmålet.Planeringsunderlag1. skall fysisk planering och samhällsbyggandegrundas på program och strategier för:2.· hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service ochkultur kan åstadkommas så att bilanvändningen kan minska ochförutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporterförbättras,·· hur kulturhistoriska och estetiska värden tas till vara ochutvecklas,·· hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områdenskall bevaras och utvecklas och andelen hårdgjord yta inteökas,· hur energianvändningen effektiviseras, hur förnybaraenergiresurser skall tas till vara och hur utbyggnad avproduktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi,biobränsle och vindkraft skall främjas.Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse1. Den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen skall senast år 2010vara identifierad och ett program finnas för skydd av dessavärden. skall av den värdefulla bebyggelsenvara långsiktigt skyddad.2.Buller3. Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningaröverstigande de riktvärden som ställt sig bakom förbuller i bostäder skall ha minskat jämförmed år 1998.4.Uttag av naturgrus5. skall uttaget av naturgrus i landet vara högst 12miljoner ton och andelen återanvänt material utgöra minst15 % av ballastanvändningen.6.Avfall7. Mängden deponerat avfall exklusive gruvavfall skall minska medminst räknat års nivå somden totala mängden genererat avfall inte ökar.8.9. Samtliga avfallsdeponier har uppnått enhetligstandard och uppfyller högt uppställda miljökrav enligt EU:sbeslutade direktiv om deponering av avfall.10.Energianvändning m.m. i byggnader11.Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokalerminskar och är lägre än . Detta skall bl.a. skegenom att den totala energianvändningen effektiviseras för att påsikt minska.12.Regeringen gör följande bedömning beträffande delmålen:PlaneringsunderlagDen fysiska planeringen bör användas som styrmedel för att uppnå engod bebyggd miljö. Utveckling av program och strategier för frågorom miljöanpassade transporter, natur- och kulturvärden ochmiljöanpassad energiförsörjning ger underlag och utgångspunkter fören fysisk planering och ett samhällsbyggande som kan bidra till attnå miljökvalitetsmålet. Det ger också bättre förutsättningar församordning mellan olika samhällssektorer och samverkan mellanberörda aktörer när det gäller åtgärder i miljöarbetet. Kommunernaoch länsstyrelserna har tillsammans med berörda myndigheter viktigaroller i arbetet med att utveckla program och strategier.Kulturhistoriskt värdefull bebyggelseDet finns goda förutsättningar att nå delmålet om denkulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen. Intresset för de kvalitetersom denna bebyggelse representerar har ökat, inte minst hosallmänheten. Kulturmiljön ses numera inte enbart som ett arv somskall vårdas utan som en värdefull tillgång som skall användas ochutvecklas. Kulturmiljövårdens byggnadsregister, som nyligenutvecklats, medverkar också till förbättrade möjligheter att ta handom och utvärdera den värdefulla bebyggelsen. Ansvaret förgenomförandet ligger framför allt på de kulturvårdande myndigheternaoch kommunerna. Ytterligare utredningsarbete behövs för att kunnaformulera delmål för vilka kulturvärden i den byggda miljön som ärcentrala för en hållbar utveckling och hur den kulturhistorisktvärdefulla bebyggelsen kan få ett förbättrat långsiktigt skydd.BullerDelmålet om buller fokuserar på trafikbuller som är det bullerslagsom stör flest människor. De riktlinjer som ställt sigbakom speglar en hög ambitionsnivå.