bet · GO01UU9 · 2001-05-31 00:00:00 — I denna deklarerar de undertecknande staternasin vilja att förhandla fram ett multilateraltramavtal för underlätta biståndsinsatser på detnukleära området i . Avtalet förväntas fånamnet A Multilateral Nuclear EnvironmentalProgramme in - MNEPR. Syftetmed avtalet är att reglera frågor om bl.a.atomansvar skatter, tullar och samt juridisk statusför utländsk personal engagerad i insatser på detnukleära området i . Ett undertecknande avMNEPR-avtalet skulle innebära tillskapandet av enjuridisk plattform för arbete med kärnavfall,utbränt kärnbränsle och säkerhet vid kärnreaktorer iRyssland. Utskottet har inhämtat att i arbetet medavtalet har framsteg gjorts och noterar medtillfredsställelse att vid toppmötet den17 maj gjordes ett gemensamt uttalande därambitionen fastlades att avtalet skall varaundertecknat år 2001.Det arbete som bedrivs inom CEG (Contact ExpertGroup for Radioactive in the ), avseende en rysk strategi föromhändertagande av radioaktivt avfall och utbräntkärnbränsle, och utgör grundbultarna iarbetet med att attrahera och möjliggörainternationellt miljöbistånd på det nukleära områdeti Ryssland.Utskottet noterar vidare att ett antalinternationella finansinstitutioner vid ett möte imars har diskuterat möjligheterna attfinansiera bl.a. miljöinvesteringar i nordvästraRyssland och därvid tillsammans med tagit initiativ till bildandet av ettmiljöpartnerskap inom ramen för den nordligadimensionen.Utskottet finner att gör vad som är möjligtför ökad kärnsäkerhet inom ramen för det reguljärautvecklingssamarbetet med ochser därför inget behov för att medel urÖstersjömiljard 2 används för detta syfte.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionU18 (fp) yrkandena 15 och 16.Det säkerhetsfrämjande biståndetI motion U17 (m) framhåller motionärerna i yrkande 1vikten av att stödjer , Lettlandsoch medlemskap i har behandlat liknande yrkanden ibetänkande 2000/01:UU4 och framhöll därvid följande:Utskottet konstaterar att i den nya europeiskasäkerhetsordning som håller på att formas har EU,och Nato viktiga roller att spela. Dessaorganisationer, samt regionala ochbilaterala samverkansformer bildar tillsammans ettnätverk av mångfacetterat och intensivt samarbetesom sträcker sig över hela den europeiskakontinenten. Utvidgningen av EU innebär att vifortsätter att bygga säkerhet genom samarbete.Sverige har givit sitt helhjärtade stöd till debaltiska ländernas strävanden att bli medlemmar iEU. Att EU har inlett medlemskapsförhandlingar medde baltiska länderna stärker säkerheten iÖstersjöområdet. är också aktivt bilateraltoch genom Östersjöstaternas råd för att på olikasätt stärka de baltiska staterna. I detta ingår stödtill de baltiska ländernas ansträngningar att byggaupp grundläggande totalförsvarsstrukturer underdemokratisk kontroll.Samtliga de tre baltiska staterna eftersträvarockså medlemskap i . Vid toppmötet i bekräftade Nato att det stod öppet förmedlemskap för kandidatländerna. Individuella"Membership Action Plans" utgör verktyg för debaltiska länderna samt övriga kandidatländer i derassträvan efter Natomedlemskap. Det amerikanska stödetför de baltiska staternas strävan mot medlemskapmanifesterades i den amerikansk-baltiska chartan somundertecknades 1998.Ryssland har uttalat stöd för de baltiska ländernasambitioner att bli medlemmar i , men motsätter sigbaltiskt Natomedlemskap. Utskottet vill understrykaatt den grundläggande OSSE-principen om alla statersrätt att själva välja säkerhetspolitisk vägsjälvklart är giltig också för de baltiska länderna.Som utskottet tidigare konstaterat är dock frågan ommedlemskap i en angelägenhet för Atlantpaktensmedlemmar och ansökarländerna.Utskottet har inte förändrat sina bedömningar ochavstyrker därmed motion U17 (m) yrkande 1.I yrkande 14 i samma motion anförs att det svenskasuveränitetsstödet till , ochLitauen bör fortsätta även efter det att dessaländer blivit medlemmar i vill framhålla att det säkerhetsfrämjandestödet är av stor betydelse för svenskÖstersjöpolitik och för den gemensamma säkerheten iregionen, såväl på det militära som på det civilaområdet.Utskottet konstaterar att uppgår det svenska säkerhetsfrämjande stödetkanaliserat via till ca 500miljoner kronor. har givit ett omfattandestöd till de nationella försvarsmakterna i ,och . stöder multinationellaprojekt i form av den baltiska bataljonen BALTBAT,den sjöstyrkan BALTRON samt den baltiskaförsvarshögskolan Baltdefcol. Därutöver ges ettomfattande bilateralt stöd i form avutbildningsinsatser för de baltiska försvarsmakternaoch materielstöd i samband härmed. En betydande delav stödet ges på det civila området, inom bl.a.tull, polis, kustbevakning, räddningstjänst,migration.Utskottet finner det naturligt att när ,, och blir EU-medlemmar kommerstödet delvis att fasas ut. För vissa sektorer somomfattas av det säkerhetsfrämjande stödet ärkopplingen till EU-medlemskap överlag mindre än påandra samarbetsområden, som dessa insatserkan bedömas vara av stor betydelse för svensksäkerhet, menar utskottet emellertid. Detta gällerinte minst på totalförsvarsområdet där det finns ettmer långsiktigt behov av stöd.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionU17 (m) yrkande 14 kan besvaras.Motionärerna bakom motion U18 (fp) anför i yrkande 4att regeringen bör återkomma till med enutförlig redogörelse för vilka konkreta resultat somuppnåtts inom ramen för det migrationspolitiskasamarbetet med Central- och Östeuropa.Utskottet kan inledningsvis konstatera att Sverigetillsammans med övriga nordiska länder och med UNHCRsedan början av 1990-talet har samarbetat med debaltiska länderna för att hjälpa till att bygga uppmigrationspolitiska rättsordningar. Detta arbete harslagit väl ut, vilket resulterat i att länderna är säkra asylländer och att de är med påSchengens viseringsfria lista.Sveriges samarbete med dessa länder inriktas bl.a.på att hjälpa länderna i deras anpassning till dekrav som ställs på ansökarländerna i Central- ochÖsteuropa inför ett förestående EU-medlemskap. Detär av stor betydelse att har ett fungerandebilateralt förvaltningsbistånd för att kunna biståländerna med den expertis som finns i landet liksomatt i allt större utsträckning deltar igemenskapsfinansierat förvaltningsbistånd tillansökarländerna. Utskottet kan vidare konstatera attSverige också har försökt påverka EU:s samarbete ochförvaltningsbistånd mot en större inriktning på stödtill uppbyggandet av myndigheter som kan erbjudasäker asylprövning.Utskottet har inhämtat att ochMigrationsverket kontinuerligt följer utvecklingen iansökarländerna vad avser framsteg och anpassningartill och de krav som skalltillgodoses inför en anslutning. På det sättet kandet befintliga bilaterala samarbetet utnyttjas ochdubbelarbete i förhållande till gemenskapsstödetundvikas.Utskottet har erfarit att det bilateralt har varitviktigt att fortsätter att samarbeta mednärområdet utanför EU, med , ochUkraina. Inom detta arbete är det viktigt både medett svenskt och ett EU-perspektiv. harvidareutvecklat EU:s gemensamma politik ochsamarbete gentemot dessa länder på området för asyl-och migrationspolitik. Utskottet välkomnar detta.Utskottet vill framhålla att , i egenskap avordförandeland, inbjöd till gemensamt möte mellanEU:s och ansökarländernas ministrar med ansvar förrättsliga och inrikes frågor i anslutning tillministerrådsmötet . Vid mötetbehandlades frågan om hur EU-ländernas samarbete medkandidatländerna på det rättsliga området och ifrågor om asyl och migration kan förbättrasytterligare.Vid mötet konstaterades att många ansökarländer harkommit långt i arbetet med att anpassa sittregelverk till EU:s normer, och vid samma mötemeddelades att flera länder har antagitnya lagar om asyl och invandring som bl.a. ligger ilinje med internationell flyktingrätt och EU:snormer.Dessa framsteg är glädjande som detkvarstår en del vad gäller inte minst tillämpningen.Därför är det viktigt att nuvarande medlemsstaterkan stärka det operativa samarbetet mellan EU ochansökarländerna ytterligare. Det rådde stor enighetpå mötet om att fortsätta och fördjupa samarbetet omsåväl skyddsfrågor som motverkande av olagliginvandring med hjälp av människosmugglare.Utskottet har vidare erfarit att som ordförandelyfte fram vikten av att komplettera enfungerande gränskontroll med förebyggande insatser -framför allt uppbyggnaden av rättssäkra system förasyl och invandring i ordnade former. Båda behövs,menar utskottet. I en fungerande gränskontroll ingåräven att ha en öppenhet för personer som vill sökaasyl. Precis som EU-länderna, skall ansökarländernasjälvklart ta ansvar för asylsökande och flyktingar.Utskottet har inhämtat att liksom mångaandra medlemsstater vid mötet tog upp vikten avkompetensuppbyggnad i dessa frågor hos myndigheteroch experter i ansökarländerna. Här kan EU-ländernabidra genom kunskapsöverföring ocherfarenhetsutbyte. förvaltningsbistånd hari stor utsträckning haft denna inriktning.Vidare har utskottet erfarit att Migrationsverkethar genomfört ett seminarium dels i syfte att läggagrunden för samarbete mellan organ och myndighetermed ansvar för migrationsfrågor, dels för attidentifiera områden för detta samarbete. I maj 2001anordnade tillsammans med UNHCR ettmöte i i för högre tjänstemänfrån migrations- och gränsbevakningsmyndigheterna iLitauen, , och . Med vidmötet var även representanter från UD, och . Enligt vad utskottet inhämtatutgjorde detta möte ett gemensamt förebyggandeinitiativ för att stärka och öka samarbetet om asyloch migration mellan länder som snart kommer atttillhöra EU eller vara grannländer till EU. Vidmötet diskuterades och togs fram rekommendationerangående mottagandevillkor för asylsökande ocholaglig invandring, harmonisering avmigrationspolitiska åtgärder, förbättring av rutinerför gränskontrollen, principen säkert tredje landsamt återtagandeavtal. Mötet enades om att detbehövdes en aktiv, öppen och bred diskussion mellanländerna samt utökat informationsutbyte,erfarenhetsutbyte och samarbete. Länderna underströkigen vikten av att förblir dengrundläggande utgångspunkten för asylrätten ochvälkomnade att nu anslutit sig tilldensamma. Länderna betonade också vikten av enhumanitär ansats vid gränsbevakning och attgrundläggande krav för att detta skall kunnaupprätthållas respekteras. Mötet kommer enligt vadutskottet erfarit att följas upp med ett möte påexpertnivå.Dialog och samarbete med harockså varit en prioritet för det svenskaordförandeskapet, enligt vad utskottet erfarit.Sverige och har enats kring fortsattbilateralt samarbete på migrationsområdet, ochförhandlingar med har ägt rum angående enviseringsöverenskommelse. Viseringsregimen mellanSverige och bygger på ett avtal från år1988. är intresserat av att utvecklaviseringssamarbetet med . Inom ramen för EU-samarbete har i egenskap av ordförandelandinbjudit till ett på högtjänstemannanivå för att diskutera fördjupatsamarbete på migrationsområdet där bl.a.viseringsfrågor kommer att vara på agendan.Vidare konstaterar utskottet att regeringensambition är att samarbeta med en lång radansökarländer inom detta sakområde. Därför har bådedet bilaterala stödet och deltagande igemenskapsfinansierat stöd till ansökarländernaintensifierats. har påbörjat ettgemenskapsfinansierat s.k. twinning-projekt medUngern som omfattar uppbyggnad av asylmottagandet,integration av flyktingar, , ID-frågor och fingeravtryckssystem samtdokumentationshantering inklusiveländerdokumentation.Det bilaterala förvaltningsstödet till ochBulgarien har följt en trestegsplan: 1. kontaktbesökfrån i samarbetslandet i fråga, 2.tjänstemän i nyckelfunktioner inbjuds tillmyndigheterna i och 3. ettutbildningsseminarium anordnas i samarbetslandet.I samband med ett kontaktbesök i gjordesockså ett besök i i samma syfte, dvs. attutröna förutsättningar för bilateralt samarbete påmigrationsområdet. Som en följd av detta besök harett samarbete inletts och en bulgarisk delegationhar besökt . Ett seminarium kring asyl ochmottagningsfrågor har också genomförts.Vad gäller har utskottet inhämtat attSverige tillsammans med deltar i ettgemenskapsfinasierat projekt inom Odysseus-programmet för . Projektet går ut på attskapa en övergripande nationell åtgärdsplan förmottagande av asylsökande och flyktingar i Rumänien.Avsikten är att en sådan plan även skall kunnaanvändas i andra ansökarländer. Inom ramen förprojektet har ett utbyte ägt rum på expertnivåmellan och Rumänien.Som framgår av denna redovisning är ledstjärnor förbåde det svenska stödet och EU:s stöd att nya lagaroch bestämmelser i samarbetsländerna skall ligga ilinje med internationell flyktingrätt och EU:snormer, att förblir dengrundläggande utgångspunkten för asylrätten samt attgränsbevakningen präglas av en humanitär ansats.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionU18 (fp) yrkande 4 kan besvaras.Sveriges östbistånd och EUMotionärerna bakom kommittémotion U18 (fp) anser iyrkande 1 att en tidtabell för enskilda ländersmedlemskap bör fastslås.Sverige driver aktivt frågan om en precisering avtidtabellen för den fortsatta EU-utvidgningsprocessen. Vid sina möten i Helsingforsoch har framhållit att unionenskall vara redo, genom att genomföra internareformer, att välkomna nya medlemsländer från slutetav . I uttryckte även enförhoppning om att de nya medlemsstater som är klaraför medlemskap skall kunna delta i nästa val tillEuropaparlamentet vilket äger rum år 2004.Enligt vad utskottet inhämtat kommer vid sitt möte i attutvärdera de framsteg som gjorts i förhandlingarnaunder våren för att kunna lämna nödvändigariktlinjer för processens framgångsrika slutförande.Detta skulle kunna leda till en konkretisering avtidtabellen, menar utskottet.Utskottet konstaterar att förhandlingar medkandidatländerna pågår och att framsteg har gjortsunder det svenska ordförandeskapet första halvåret2001. Till och med månad hade detsvenska ordförandeskapet öppnat 30 nya kapitel iförhandlingarna och stängt 25, däribland det viktigamiljökapitlet med som kommer att tjäna sommodell även för förhandlingsuppgörelser med andrakandidatländer inom miljöområdet. Vidare villutskottet framhålla att mycket av takten iutvidgningsprocessens framskridande beror påkandidatländernas arbete med att inkorporeragällande EU-bestämmelser inom sin egen lagstiftningoch att finna former för tillämpningen av dessa.Därför beror framstegen i hög grad på arbetstakteninternt i de olika kandidatländerna.Utskottet menar att med tanke på det arbete somåterstår både i förhandlingarna och när det gällerinkorporering av EG:s gällande regelverk kan någonprecisering av tidtabellen land för land inte varaaktuell på detta stadium.Med vad utskottet ovan anfört anser utskottet att motion U18(fp) yrkande 1 kan besvaras.I motion U17 (m) menar motionärerna i yrkande 6 attde svenska stödinsatserna måste utformas iperspektiv av EU-integrationen av Central- ochÖsteuropa.Utskottet vill framhålla att EU-utvidgningen är enhögt prioriterad fråga och utvecklingssamarbetetskall, enligt föreliggande proposition, bidra tillatt underlätta den processen. Utskottet noterar medtillfredsställelse regeringens ambition attutvecklingssamarbetet med Central- och Östeuropaskall stödja samarbetsländernas EU-integration samtatt denna ambition har haft en starkt styrande rolli utvecklingssamarbetet. Utskottet vill framhållaatt insatser som främjar EU-anpassningen prioriterasi samarbetet och att tonvikten ligger på sådanainsatser som bidrar till att länderna uppfyller EG:sregelverk.Utskottet utgår från att utvecklingssamarbetet ävenfortsättningsvis i huvudsak inriktas på sådanainsatser som främjar EU-anpassningen.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionU17 (m) yrkande 6 kan besvaras.ÖstersjömiljardernaI motion U17 (m) yrkande 15 anförs attÖstersjömiljarderna bör avskaffas.Utskottet noterar inledningsvis att riksdagenbeslutade om den nu aktuella s.k. förstaÖstersjömiljarden (prop. 1995/96:222, bet.1995/96:FiU15). Beslutet innebar att 200 miljonerkronor skulle avsättasför Östersjösamarbetet. Anslaget, B2 Samarbete ochutveckling inom , ställdes, i och medbeslutet, till regeringens disposition. Syftet medden första Östersjömiljarden var att stärka tillväxtoch sysselsättning genom att anvisa medel bl.a. inomområdena livsmedel, energisystem, kunskapsutbyte,infrastruktur och miljö.Den andra Östersjömiljarden aviserades i 1998 årsekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150). Ibudgetförslaget för föreslogs därefter atten miljard kronor skulle tillföras ,till näringslivsinriktade insatser iÖstersjöregionen. Medel skulle beviljas itaget , varav 150 miljoner kronorför . beslutade i enlighet medpropositionens förslag att anvisa 150 miljonerkronor för på ett ramanslag benämntE5 Näringslivsutveckling i (bet.1998/99:NU1).Huvudansvaret för hantering av Östersjömiljardernalåg till att börja med i Statsrådsberedningen, mendet fördes över till dåvarandeNärings- och . Under hösten 1998flyttades ansvaret till UD, enheten förexportfrämjande och den inre marknaden, och däreftertill enheten för . Inom densenare enheten upprättades ettÖstersjömiljardsekretariat med ansvar föruppföljning och avslutning av den förstaÖstersjömiljarden, men också för hantering av denandra Östersjömiljarden.I slutet av 1998 tillkallade regeringen en särskildkommitté, samarbete iÖstersjöregionen (Östersjöberedningen), med brettdeltagande från det svenska näringslivet. Kommitténföreslog i sitt betänkande (SOU 1999:125) hurÖstersjömiljard 2 skulle utnyttjas samt vilkakriterier som skulle gälla för fördelningen avmedel. Hanteringen av anslaget har på detta sättutformats i skenet av erfarenheterna från den förstamiljarden och har en bred förankring hos berördaintressenter.Utskottet har inhämtat att i enlighet medÖstersjöberedningens intentioner (SOU 1999:125)uppdras som regel åt statliga myndigheter och organatt bedöma projektansökningar och att med delegerademedel fördela stöd till projekt.Utskottet vill vidare framhålla att en lägesrapportlämnades till i skrivelsen 1999/2000:7Ekonomisk utveckling och samarbete iÖstersjöregionen (bet.1999/2000:UU6, rskr. 1999/2000:82).I enlighet med regleringsbrevet lämnades i novemberår 2000 även en lägesrapport till näringsutskottetav statssekreterare som grundades pådirektiv för avrapportering till riksdagen.Näringsutskottet behandlade bl.a. dessa frågor isitt betänkande 2000/02:NU1. Näringsutskottetframhöll därvid bl.a. följande:Utskottet behandlade i ett yttrande tillfinansutskottet över förslag i tilläggsbudgeten förår 1999 frågan om verksamheten inom ramen för des.k. Östersjömiljarderna (prop. 1999/2000: NU1y).Detta skedde mot bakgrund av en kartläggning somriksdagens utredningstjänst gjort på uppdrag avutskottet. Den aktuella verksamheten präglas, enligtutskottets mening, såväl av solidaritet medÖstersjöländerna som av ett intresse att främjaföretagsamhet och sysselsättning i Sverige.Utskottet ser verksamheten som en del av de svenskainsatserna för att stödja utvecklingen mot ettdemokratiskt system och mot marknadsekonomi i deberörda länderna. Enligt uppgift har företrädare fördet svenska näringslivet varit mycket positiva tillinsatserna.Utskottet välkomnar den rapport över pågåendeprojekt som statssekreterare ,, har lämnat till utskottet. Idet nyssnämnda yttrandet underströk utskottet viktenav att en grundlig utvärdering görs av denhittillsvarande verksamheten och att en sådanutvärdering bör avse såväl en sedvanlig utvärderingprojekt för projekt som en utvärdering avarbetsmetoden som sådan. Det sistnämnda kan skeförst när programmet är avslutat och bör lämpligenutföras av en extern utvärderare. Beträffande denlöpande uppföljningen av de olika projekten anserutskottet att det är en praktisk och ändamålsenligordning att företrädare för Utrikesdepartementetredovisar en sådan till utskottet , så som nuhar gjorts.Utrikesutskottet noterar att näringsutskottetefterlyser grundliga utvärderingar. Utrikesutskottetdelar denna uppfattning och menar liksomnäringsutskottet att sådana bör ske i samband medatt projekten och programmen är avslutade.Konstitutionsutskottet har i sittgranskningsbetänkande 2000/01:KU20 behandlat vissafrågor kring hanteringen i avÖstersjömiljard 1. noteraratt ett flertal granskningar har genomförtsav samt av revisorer, ochutskottet redovisar följande ställningstagande ibetänkandet:Flera granskningar vad gäller Östersjömiljard 1 hartidigare genomförts, bl.a. av utskottet och avRiksdagens revisorer. Analyser av ärendets hanteringhar även gjorts inom . I sambandmed dessa granskningar har problem bl.a. vad gällermål, upphandling och dokumentation uppmärksammats.Dessa brister i hanteringen får anses väl kända. Avutfrågningen med handelsminister samtav de i upprättade promemoriornaframgår att bristerna fortlöpande har korrigerats.Kritik kan uttalas mot den tidigare handläggningen.Enligt utskottets mening bör stor kraft läggas vidatt förebygga sådana brister som påvisatsbeträffande handhavandet av Östersjömiljard 1.Vidare anser utskottet att flera av de problem sompåvisats i samband med hanteringen avÖstersjömiljard 1 kan förutsättas hänga samman medatt verksamheten hanterats av ,vars organisation inte i första hand är konstrueradför sådan hantering. Som utskottet redovisar igranskningsärendet om fördelning av stöd till lokalainvesteringsprogram har skilda undersökningar avbeslutsprocesser i dylika ärenden visat på vissabrister i administrationen. En stor mängd ärendenställer krav på administrativa resurser som normaltinte finns i Regeringskansliet.Riksdagens revisorer har utarbetat en rapport somhandlar om regeringens anslag till egen disposition(2000:7). Rapporten kan om den överlämnas tillriksdagen bli föremål för konstitutionsutskottetsställningstaganden.Granskningen föranleder inte något uttalande iövrigt från utskottets sida.Utrikesutskottet kan för sin del konstatera attÖstersjömiljard 1 är i allt väsentligt intecknad. Depositiva effekterna av verksamheten är omvittnade avmånga och projekten har överlag rönt betydandeuppskattning. Rutinerna för hantering av anslagethar efterhand förbättrats.Riktlinjer för Östersjömiljard 2 har tagits framgemensamt inom och har bidragittill att gränserna blivit tydligare mellanutvecklingssamarbetet och Östersjömiljard 2.Utskottet menar att de båda anslagen harkompletterat varandra i betydande grad och stor viktfästs vid ett samordnat agerande mellan de tvåverksamheterna.Utskottet vill framhålla att samrådsmötenkontinuerligt hålls mellanÖstersjömiljardsekretariatet, Sida och övrigamyndigheter och organ som har uppdrag inom ramen föranslaget. Inom ramen för de respektive uppdragenfinns vidare referensgrupper där berördaintressenter ingår. Utformning av nya instrumentsker i samordning och samverkan med berördadepartement och myndigheter.Utrikesutskottet menar att Östersjömiljarderna iallt väsentligt fyller sina syften och att det intefinns anledning att låta dessa särskildaprogram upphöra.Med vad ovan anförts avstyrker utskottet motion U17(m) yrkande 15. beträffande ett nytt program förutvecklingssamarbetet med Central- och Östeuropaför perioden 2002-2003att med bifall till propositionens yrkande 1godkänner ett nytt program förutvecklingssamarbetet med Central- och Östeuropaför ,2. beträffande det övergripande målet förutvecklingssamarbetet, samarbetets huvudområdenoch riktlinjerna för samarbetetatt med avslag på motionerna 2000/01:U18 yrkande 2och 2000/01:U19 yrkande 1 och med bifall tillpropositionens yrkande 2 godkänner regeringensförslag om det övergripande målet förutvecklingssamarbetet med Central- ochÖsteuropa, samarbetets huvudområden ochriktlinjerna för samarbetet,res. 1 (kd)res. 2 (fp)3. beträffande länderfördelningen avsamarbetetatt med bifall till propositionens yrkande 3godkänner regeringens förslag om att samarbetethuvudsakligen skall vara inriktat på ,, , , ochVitryssland,4. beträffande biståndets långsiktigaomfattning och inriktningatt förklarar motionerna 2000/01:U18 yrkande 3 och2000/01:U17 yrkande 16 besvarade med vadutskottet anfört,5.