bet · GO01JuU11 · 2001-02-15 00:00:00 — Redovisningen skall särskilt avse de åtgärdersom vidtagits för att öka personalens kunskap omgrunden för dessa yttringar och om situationen förde grupper som utsätts för sådana brott.I BRÅ:s regleringsbrev för anges att rådetskall redovisa och kommentera de åtgärder somvidtagits för att fullfölja utbildningsstrategin förpersonal inom rättsväsendet om brott med rasistiska,främlingsfientliga eller homofobiska inslag.Justitieministern har svarat på en frågaom rasistiska brott och brott mot homosexuella(fråga 2000/01:205). I svaret anförs bl.a. att denöppna polisen och Säkerhetspolisen har ett välfungerande samarbete som lett till att en rad brottbegångna inom den rasistiska miljön klarats upp. Isvaret sägs också att polisens ovan nämndautbildningsstrategi kommer att genomföras under år2001. Av svaret framgår också att den i motionernapåtalade typen av brott kommer att behandlas medförtur i polisverksamheten.I , 1999)presenteras resultaten från svenska offerstudieromfattande 3 000 homo- och bisexuella män samt 50organisationer. Avhandlingen tar upp de brott dessapersoner utsatts för, vilka konsekvenserna blivitoch varför de utsatts.Regeringen har överlämnat en skrivelsetill innehållande en nationellhandlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet,homofobi och diskriminering (skr. 2000/01:59). Iskrivelsen redovisas en rad åtgärder på området;bl.a. aviseras ett uppdrag till BRÅ om att följa upprättsväsendets insatser för den här aktuella typenav brott.Utskottet har behandlat liknande yrkandentidigare. Senast skedde det (bet.1999/2000:JuU6 s. 22 f). Utskottet konstaterade dåatt frågan om skydd för homosexuella mot attutsättas för brott uppmärksammats på flera olikahåll. Utskottet var emellertid inte övertygat om attsärskilda utredningsmän inom polisen generellt ärdet bästa sättet att tackla problemen. Utskottetsaknade underlag för att bedöma hur ett sådantsystem skulle kunna byggas upp. Utskottet utgickdock från att en specialisering av det slag somefterfrågas i motionen kommer till stånd, om det ärrationellt. Detta borde dock avgöras lokalt påpolismyndigheterna, som naturligtvis har att beaktade prioriteringar som statsmakterna ställt upp.När det sedan gällde det lokala brottsförebyggandearbetet ansåg utskottet att det bör bedrivas just pålokal nivå - lokala behov bör styra vad som börgöras. Utskottet var således inte berett att förordaatt uttalade sig till förmån förmotionsönskemål som så tydligt handlar om sådant somlämpligen bör behandlas ute i kommunerna.Utskottet vill inledningsvis markera att den typav brottslighet som motionärerna tar upp måste taspå stort allvar. Som framgår ovan har utskottetockså ställt sig bakom regeringens bedömning attbekämpningen av brotten i fråga skall vara enprioriterad uppgift för polisen. Utskottet noterarockså med tillfredsställelse att åtgärder vidtagitsför att denna prioritering skall få genomslag ipraktiken. I sammanhanget vill utskottet ocksåframhålla att det vid sidan av det arbete sombedrivs av berörda myndigheter gjorts insatser påområdet som lett till en ökad kunskap om de aktuellabrotten. Här tänker utskottet bl.a. på den nyssnämnda avhandlingen.När det sedan gäller de åtgärder som föreslås imotionerna är utskottet inte berett att inta någonannan ställning än den utskottet gav uttryck förförra året. Frågorna om man skall ha särskildautredare inom polisen och hur det lokalabrottsförebyggande arbetet skall ske bör alltsåavgöras i polismyndigheterna respektive kommunerna.Utskottet föreslår att avslår motionernaJu724 och L459 i nu behandlade delar.Renodling av polisensarbetsuppgifterI motion Ju230 (s) anförs att polisens verksamhetbör renodlas genom att ansvaret för instängsling avgruvhål flyttas från polisen till länsstyrelserna. Imotionerna Ju241 och Ju242 (båda m) hävdas attansvaret för bevakning av anhållna respektiveansvaret för vissa transporter inte bör åvilapolisen.I februari år 2000 beslutade på förslagav utskottet ett tillkännagivande om att regeringenbör utreda frågan om vilka arbetsuppgifter polisenbör ha (bet. 1999/2000:JuU6 s. 5 f).Regeringen beslutade (dir.2000:105) att tillkalla en särskild utredare meduppgift att göra en översyn av polisensarbetsuppgifter. Utredaren skall utreda och lämnaförslag till förändringar som innebär att polisensverksamhet renodlas så att polisen i ökadutsträckning kan koncentrera sig på sin centralafunktion att minska brottsligheten och ökamänniskors trygghet. Uppdraget skall redovisassenast . Ett delbetänkande med enkartläggning av polisens arbetsuppgifter börredovisas före utgången av augusti 2001.Utskottet konstaterar att arbete - på riksdagensbegäran - pågår med den inriktning som motionärernaefterfrågar. Något ytterligare uttalande behövsinte. Utskottet föreslår att avslårmotionerna Ju230, Ju241 och Ju242.ÖvrigtInternationell rättslig hjälpMotionärerna bakom motion Ju901 (m) efterlyser enöverenskommelse mellan Östersjöstaterna innehållandeen skyldighet för respektive stat att - för det fallen medborgare i någon av de andra staterna döms förbrott - underrätta den dömdes hemland om saken.Liknande önskemål framförs i motion Ju215 (kd).Frågan om överlämnande av domar behandlas i 1959års europeiska konvention om inbördes rättshjälp ibrottmål. I artikel 22 föreskrivs att varjeavtalsslutande part skall underrätta annan part omstraffdomar och efterföljande åtgärder, som införs istraffregistret av den förra parten rörande densenare partens medborgare. Sådana underrättelserskall genom justitieministeriernas försorgöversändas minst en gång om året.Av punkt 4 i regeringens tillkännagivande (2001:6)av främmande staters anslutning till vissa avSverige biträdda konventioner angående inbördesrättshjälp, m.m. framgår att bl.a. de baltiskastaterna, de nordiska länderna samt ochPolen anslutit sig till nämnda konvention.Utskottet har inhämtat att det från och medinnevarande år kommer att gå till så attRikspolisstyrelsen tar ut de aktuella uppgifterna urbelastningsregistret och vidarebefordrar dem tillJustitiedepartementet som i sin tur skickar dem tillrespektive lands centralmyndighet. Vederbörande land erhåller enskrivelse vari anges hur många och vilka medborgaresom dömts. Till skrivelsen bifogas ettregisterutdrag.Stöd för det nu beskrivna förfarandet finns i 11 §lagen (1998:620) om belastningsregister (prop.1997/98:97 s. 161).Från det nu beskrivna förfarandet får man skiljafrihetsberövades rätt att ta kontakt med sitthemlands konsulat. Denna rätt framgår av lagen(1989:152) om underrättelseskyldighet m.m. närutlänningar är berövade friheten. Bestämmelserna ilagen syftar till att genomföra åtaganden i1963 års Wienkonvention om konsulära förbindelser. I1 § föreskrivs att om en utlänning berövas friheten,skall den myndighet som ansvarar förverkställigheten av beslutet, på begäran av denfrihetsberövade, underrätta hans hemlands konsulat.Utskottet, som konstaterar att motionsönskemålenom underrättelse om domar är tillgodosedda genomgällande regelverk, föreslår att avslårmotion Ju215 i här behandlad del och motion Ju901.Uniformerad polisI motion Ju927 (m) understryks vikten av att polisertjänstgör i uniform, om det inte är omöjligt pågrund av arbetsuppgifternas karaktär.Enligt de föreskrifter som Rikspolisstyrelsenmeddelat om tilldelning och bärande av polisuniformskall uniform bäras av polisman i tjänst, om intecivil klädsel är lämpligare med hänsyn tilltjänstens eller uppdragets art eller andraomständigheter (RPSFS 1998:4, FAP 798-1). Utskottethar inhämtat att föreskrifterna fått dennautformning i syfte att möjliggöra förkriminalpoliser och spaningspersonal att uppträdacivilklädda när det är lämpligare.Utskottet har tidigare behandlat yrkanden i dettaämne. Senast skedde det (bet.1999/2000:JuU6 s. 29). Utskottet kunde inte finnaatt något framkommit som motiverade en annanståndpunkt än den som utskottet tidigare intagit,nämligen att det inte finns anledning för riksdagenatt uttala sig i frågan eftersom de regler som finnssyftar till att poliser normalt skall användauniform i tjänsten. Utskottet underströk också attingenting tydde på att polispersonalen inte följdeföreskrifterna.Utskottet föreslår, på samma skäl som tidigareanförts, att avslår motion Ju927 i dennadel.Eftersökning av försvunna personerI motion Ju225 (m) begärs att skall uttalaatt blodhundar är den bästa metoden för eftersökningav försvunna personer.Utskottet har under en följd av år behandlatmotionsyrkanden rörande metoderna för eftersökningav försvunna personer. Senast skedde det (bet. 1999/2000:JuU6 s. 35 f). I det ärendet finnsen utförlig redovisning av det utvecklingsarbete somägt rum på området , bl.a. rapportenEftersökning enligt räddningstjänstlagen avförsvunna personer (RPS Rapport 1997:1).Sammanfattningsvis handlar det om utbildning i attleda sökoperationer, informationsmaterial,inrättande av kontaktmän i polismyndigheterna ocholika sökmetoder, exempelvis s.k. Man Tracking.När det gäller användningen av hundar kan nämnasatt meddelat föreskrifter ochallmänna råd om polisens hundverksamhet (RPSFS2000:4, FAP 214-1). Enligt föreskrifterna fårpolisen teckna avtal med hundägare som ställer hundtill polisens förfogande. Sådana hundar skall varagodkända vid prövning enligt särskilda föreskrifter.Såvitt är känt har inga blodhundar genomgått de testsom anges i föreskrifterna.Förra våren noterade utskottet att arbetet med attförbättra metoderna för eftersökning av försvunnapersoner kommit en bit på vägen. I övrigt höllutskottet fast vid de uttalanden utskottet gjortåret innan, nämligen att utskottet saknade underlagför att prioritera vissa metoder framför andra.Utskottet noterar att det numera finnsföreskrifter som syftar till att de hundar somanvänds skall hålla en viss standard. Detta synesleda till att de hundar som är bäst lämpade ocksåkommer att bli de som anlitas för eftersökning. Omdetta sedan är blodhundar eller andra hundar saknarenligt utskottets mening saklig betydelse. Ettbifall till motionsönskemålet skulle dessutominnebära att skulle föregripatillämpningen av nämnda föreskrifter. Utskottetföreslår att avslår motion Ju225.Medborgarskap på identitetshandlingarI motion Ju202 (m) efterfrågas en möjlighet attutfärda svenska med uppgift ommedborgarskap.Bakgrunden till motionsyrkandet är att Sverigekommer att delta fullt ut i frånoch med . En av grundtankarna isamarbetet är att gränskontrollerna mellanmedlemsländerna skall tas bort i syfte attåstadkomma fri rörlighet för personer inom EU. Trotsatt kontroll av pass inte skall ske vid de inregränserna inom EU kan man i andra sammanhang behövastyrka sitt medborgarskap.Den 23 november 2000 gav regeringenRikspolisstyrelsen i uppdrag att göra en analys avde rättsliga, tekniska och praktiskaförutsättningarna samt kostnaderna för att införanationella som utvisar svensktmedborgarskap.Uppdraget har redovisats i en rapport den1 . En utgångspunkt för arbetet var attpolismyndigheterna skulle få uppgiften att utfärdanationella . I rapporten anförRikspolisstyrelsen sammanfattningsvis att denenklaste lösningen förefaller vara att kortetbetraktas som en ID-handling och inte som ettresedokument. Behovet av författningsregleringskulle i så fall kunna inriktas på administrativabestämmelser, som kan meddelas i förordningsform. Irapporten övervägs också frågor om IT-stöd ochkostnader. I sistnämnda hänseende görs bedömningenatt avgiften för inte skulle behövaöverstiga avgiften för pass, dvs. 225 kr.Rapporten behandlas iRegeringskansliet.Utskottet konstaterar att den fråga som motionärentar upp bereds inom . I avvaktan påresultatet av det arbetet bör inte uttalasig. Utskottet föreslår att avslår motionJu202.Användning av handfängselI motion Ju221 (m) hävdas att polisen ivåldsförebyggande syfte bör få använda handfängsel isamband med transporter.I 15 § lagen (1976:371) om behandlingen av häktadeoch anhållna m.fl. föreskrivs att den häktade fårbeläggas med fängsel under transport om det ärnödvändigt av säkerhetsskäl. Av hänvisningar i 23 §samma lag och i 10 a § polislagen (1984:387) följeratt motsvarande regel gäller även för bl.a. anhållnarespektive när polisman omhändertar eller på annatsätt inskränker någons rörelsefrihet.Justitieombudsmannen () har i några avgörandenuttalat sig om polisens möjligheter att användahandfängsel. JO har framhållit att det krävs att detföreligger någon specifik omständighet som medföratt en sådan åtgärd framstår som nödvändig avsäkerhetsskäl och att lagstiftningen inte medger atthandfängsel regelmässigt används vid transport avomhändertagna personer. Användande av fängsel måstesåledes grundas på en bedömning i varje enskiltfall.Utskottet utesluter inte att användning avhandfängsel som motionären hävdar skulle ha enförebyggande effekt. Mot detta måste dock vägas attdet är fråga om en integritetskränkande behandlingsom i många fall är helt onödig. Utskottet anserinte att det finns skäl att initiera en lagändring,och utskottet föreslår att avslår motionJu221.EnmanspatrulleringI motion Ju236 (m) förordas utökade möjligheter förpolisen till s.k. enmanspatrullering.Det finns inga särskilda föreskrifter som hindraren polisman från att tjänstgöra ensam.I rapporten för ett effektivareresursutnyttjande (RRV 1996:64) har RRV tagit uppfrågan om enmanspatrullering. Verket menar att förlite enmanstjänstgöring förhindrar ett effektivtresursutnyttjande. I rapporten anför RRV att olikahjälpmedel kan användas för att underlätta sådantjänstgöring. Här tänkte verket bl.a. på datorer föranmälningsupptagning, sökningar m.m., videokameraför att dokumentera händelser eller brottsplatseroch mobiltelefoner. Vidare anförde RRV att riskenför de inblandade poliserna kunde minskas genom attavståndet till närmaste kollega inte var för långt.Yrkesinspektionen har ansett attenmanstjänstgöring bara bör komma i fråga inomtrafikpolisverksamheten och närpolisverksamhetensamt att det alltid skall ske efter enriskbedömning.Utskottet har naturligtvis ingen annan uppfattningän motionärerna när det gäller vikten av attutnyttja polisens resurser så effektivt som möjligt.Utskottet vill dock framhålla attarbetsmiljöaspekten är viktig, och utskottet utgårfrån att polismyndigheterna beaktar detta vidplaneringen av arbetet. Om det sedan bör föranledaatt två polisbilar bemannas med sammanlagt trepersoner i stället för fyra, som motionärernahävdar, är en fråga som inte lämpar sig för någragenerella ställningstaganden. Sådana frågor får istället avgöras utifrån en polisoperativ bedömning.Utskottet föreslår att avslår motion Ju236i denna del.Maskerade demonstranterI motion Ju816 (m) efterfrågas en rätt för polisenatt identifiera maskerade demonstranter även ominget brottsligt inträffat.Utskottet har tidigare behandlat yrkanden som gåttut på att det bör vara möjligt för polisen att, vidprövningen av om demonstrationer skall gestillstånd, föreskriva som villkor att mask inte fårbäras av demonstranterna. Utskottet har avstyrktdessa yrkanden med hänvisning till regeringsformensregler om mötes- och demonstrationsfriheten och debegränsade möjligheter som finns att inskränka dessarättigheter (bet. 1995/96:JuU14 s. 18). Dennaståndpunkt har delats av somdärefter - (bet.1999/2000:KU11 s. 16 f) - behandlat motsvarandeyrkande.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning, ochutskottet föreslår att avslår motionJu816.Okonventionella spaningsmetoderI motion Ju240 (m) anförs att poliser ispaningstjänst bör kunna använda falska identiteter.För s.k. okonventionella spaningsmetoder som förall annan polisverksamhet gäller bestämmelserna ipolislagen. Av särskilt intresse är här 8 §. Däranges att en polisman som har att verkställa entjänsteuppgift skall under iakttagande av vad somföreskrivs i lag eller annan författning ingripa påett sätt som är försvarligt med hänsyn tillåtgärdens syfte och övriga omständigheter. Måstetvång tillgripas, skall detta ske endast i den formoch den utsträckning som behövs för att det avseddaresultatet skall uppnås.Av motiven till polislagen (prop. 1983/84:111 s.46 f) framgår vilka principer som bör gälla förokonventionella spaningsmetoder. Här handlar det omatt polisen inte får begå en kriminaliserad handlingför att kunna efterforska eller avslöja ett brott.En annan princip på området är att polisen inte fårprovocera eller eljest förmå någon att inleda enbrottslig aktivitet. Vidare får inte polisen avspaningsskäl underlåta att vidta föreskrivnaåtgärder mot brott eller en för brott misstänktperson. Slutligen bör beslut om användning av sådanatyper av spaningsmetoder alltid fattas av åklagareeller polisman i chefsbefattning.En konsekvens av detta är bl.a. att en svenskpolis sällan kan uppträda under falsk har i betänkandet Vägvalet -den narkotikapolitiska utmaningen (SOU 2000:126)övervägt bl.a. frågan om en lagreglering av de nuaktuella spaningsmetoderna men inte funnit skäl fördet. Däremot har kommissionen föreslagit attregeringen ger en särskild utredare i uppdrag attgöra en kartläggning av de särskildaspaningsmetoderna. Eventuella oklarheter såvittgäller tillämpningen bör belysas och klargöras.Slutligen bör den särskilde utredaren ta ställningtill om det finns ytterligare arbetsmetoder som kanoch bör utvecklas för att brottsbekämpningen skallkunna effektiviseras ytterligare.Betänkandet kommer att remissbehandlas under våren2001.Utskottet kan i och för sig hålla med motionärernaom att det i vissa fall skulle kunna vara tillfördel för polisverksamheten om polisen skulle kunnaanvända falska identiteter. Detta gäller särskilt ifråga om kampen mot den organiserade ochgränsöverskridande brottsligheten. synesde principer som redovisats i det föregåendealltjämt ge uttryck för en allmänt accepteraduppfattning i fråga om hur polisens verksamhet börfå bedrivas. Utskottet noterar att det finns ettförslag om att utreda frågor med anknytning till deproblem som motionärerna tar upp. ärutskottet inte berett att ta något initiativ ifrågan. Utskottet föreslår att avslårmotion Ju240. Utskottets förslag till riksdagsbeslut EvenemangskostnaderRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju933 yrkande10.Reservation 1 (fp, mp)2. Polisens beväpningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju209 och2000/01:Ju236 yrkande 4.Reservation 2 (m)3. Polisens IT-stödRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju236yrkande 5 och 2000/01:Ju237.Reservation 3 (m, kd, fp)4. Polisens helikopterverksamhetRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju216.5. Polisens arbetsmiljöRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju204.6. Interna utredningar inom polisväsendetRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju220 och2000/01:Ju933 yrkande 9.7. EuropolRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju914 yrkande1.8. Internationellt polissamarbete iövrigtRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju914yrkande 4 och 2000/01:U513 yrkande 7.Reservation 4 (m, kd, fp)9. OrganisationsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju236yrkande 8 och 2000/01:Ju247 yrkandena 2 och 3.Reservation 5 (m, kd, c, fp)10. Ordningsbot i sjötrafikRiksdagen avslår motion 2000/01:Fö601 yrkande4.11. Brott mot homosexuella, bisexuella ochtranspersonerRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju724yrkandena 3 och 4 samt 2000/01:L459 yrkande 9.12. Renodling av polisens arbetsuppgifterRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju230,2000/01:Ju241 och 2000/01:Ju242.13. Internationell rättslig hjälpRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju215yrkande 1 och 2000/01:Ju901.14. Uniformerad polisRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju927 yrkande 4.Reservation 6 (m)15. Eftersökning av försvunna personerRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju225.16. Medborgarskap på identitetshandlingarRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju202.17. Användning av handfängselRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju221.Reservation 7 (m)18. EnmanspatrulleringRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju236 yrkande 6.Reservation 8 (m)19. Maskerade demonstranterRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju816.20. Okonventionella spaningsmetoderRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju240.Stockholm den 15 februari 2001På justitieutskottets vägnarGun HellsvikFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: GunHellsvik (m), (), (), (), (),(), (m), (), (), HelenaZakariasén (s), (), RagnwiMarcelind (kd), (), (), (c), () ochJohan (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Evenemangskostnader (punkt 1)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motion2000/01:Ju933 yrkande 10 som sin mening förregeringen vad som anförts i denna reservation.StällningstagandeUnderhållningsidrotten har numera antagit sådanaproportioner att den ofta kräver stora insatser ifråga om ordningshållning. haridrottsklubbarnas verksamhet i en allt störreutsträckning kommit att bedrivas på kommersiellagrunder. Mot den bakgrunden anser vi att det finnsstarka skäl som talar för att klubbarna vid vissatillfällen bör kunna åläggas att betala för polisensinsatser för ordningshållning. Det nuvarandeundantaget för ideella föreningar bör alltså mjukasupp. En förändrad reglering på området bör ta hänsyntill att alla idrottsklubbar inte driver sinverksamhet på samma villkor. Här tänker vi på destora skillnader som finns mellan de stora klubbarnai de större städerna och mindre klubbar ute ilandsorten. Skillnad kan också behöva göras förolika aktiviteter som en viss klubb bedriver.Regeringen bör ges i uppdrag att utreda frågan iden av oss förordade riktningen och återkomma tillriksdagen med ett lagförslag.2. Polisens beväpning (punkt 2)av (), (m), MaudEkendahl (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motionerna2000/01:Ju209 och 2000/01:Ju236 yrkande 4 som sinmening för regeringen vad som anförts i dennareservation.StällningstagandeDet är angeläget att polisen har tillgång till ennyanserad uppsättning av vapen. är avståndetallt för stort mellan batongen och skjutvapen avolika slag. Vi anser att frågan är av sådan vikt attstyrningen av vilka nya typer av vapen som tas framinte bör vara en fråga för Rikspolisstyrelsen.Regeringen bör ta ett fastare grepp omutvecklingsarbetet. Det får ankomma på regeringenatt vidta åtgärder med anledning av det anförda.3. Polisens IT-stöd (punkt 3)av (), (),(m), (), RagnwiMarcelind (kd), () och JohanPehrson (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motionerna2000/01:Ju236 yrkande 5 och 2000/01:Ju237 som sinmening för regeringen vad som anförts i dennareservation.StällningstagandeVi ser det som glädjande att arbetet med att föra utden nya tekniken i polisverksamheten kommit en bitpå vägen. Satsningar på den nya tekniken kostar dockpengar. För att säkerställa att allapolismyndigheter verkligen ges tillfälle att användamodern utrustning, exempelvis genom att beställa denya polisbilarna, måste resurserna till polisen ökapå sikt. Även i det brottsförebyggande och detadministrativa arbetet inom polisen kan den nyatekniken komma till användning. Vad vi nu anfört ifråga om polisens resursbehov för tekniksatsningarbör regeringen beakta i det kommande budgetarbetet.4. Internationellt polissamarbete i övrigt(punkt 8)av (), (),(m), (), RagnwiMarcelind (kd), () och JohanPehrson (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager med anledning av motionerna2000/01:Ju914 yrkande 4 och 2000/01:U513 yrkande 7som sin mening för regeringen vad som anförts idenna reservation.StällningstagandeVi anser att kampen inom EU mot narkotikan måsteintensifieras. Ett sätt kan vara att ge Europolvidgade befogenheter på detta område. Det äremellertid också viktigt att åtgärder vidtas för attunderlätta samarbetet mellan tull och polis och föratt även i övrigt ytterligare stärka samarbetetmellan alla narkotikabekämpande organ inom EU. Detanförda bör regeringen beakta i det internationellaarbetet.5.