bet · GP01NU5 · 2001-11-13 00:00:00 — SammanfattningUtskottet tillstyrker regeringens förslag iproposition 2001/02:2 om omstrukturering avindustriforskningsinstituten. Målet är att skapa enstark sammanhållen struktur med färre och störreinstitut som är internationellt konkurrenskraftigaoch som har en stark förankring hos näringslivet.Den ekonomiska, kulturella och socialautvecklingen beror till stor del på tillgången tillkunskap och förmågan att tillämpa den. Forskning ochutveckling utgör en stark drivkraft för tillväxt.Utskottet understryker att tillväxten skall varaekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar. Eftersomny kunskap är grunden för en god och hållbarsamhällsutveckling och en av våra främstakonkurrensfördelar, måste strävan vara attupprätthålla och förstärka ställning somledande kunskaps- och forskningsnation.Regeringen redovisar i propositionen de principersom bör vara vägledande för behovsmotiveradforskning till stöd för det nationellainnovationssystemet. Därvid framhålls vissa faktorersom särskilt viktiga: kvalitet, relevans, områdenmed goda framtidsutsikter, samfinansiering, åtgärderför att underlätta kommersialisering avforskningsresultat, behov hos små och medelstoraföretag, personrörlighet, främjande avmiljöanpassning av produkter och processer samtinternationellt samarbete. Utskottet delarregeringens bedömningar i dessa avseenden. När detgäller EU:s kommande sjätte ramprogram för forskningoch utveckling framhåller utskottet vikten av attfrämja svenska företags möjligheter att delta i EU:sprogram, framför allt i fråga om små och medelstoraföretag.I en reservation (m, kd, c, fp) förordas vissamodifieringar av regeringens förslag.Industriforskningsinstitutens verksamhet bör stödjaskraftfullt och långsiktigt, och denindustrirelevanta forskningen måste därförgaranteras en långsiktig, statlig grundfinansieringäven efter . Det statliga stöd somsvenska små och medelstora företag kan få förnärvarande är otillräckligt och sämre än vadmotsvarande företag i andra EU-länder kan erhålla;ett förhållande som måste förändras enligtreservanterna. I reservationen efterfrågas också enstrategi från regeringen för att öka möjligheternaför svenska små och medelstora företag att medverkai EU:s kommande sjätte ramprogram för forskning ochutveckling.Regeringen redovisar vidare i propositionen - utannågot förslag till riksdagsbeslut - sin bedömning avvilka forskningsområden som bör prioriteras avVerket för innovationssystem () och vidomstruktureringen av industriforskningsinstituten.Det rör sig om områdena bioteknik,informationsteknik och elektronik samtmaterialteknik, kompletterat med kunskapsfrämjandeprojekt som berör svensk basindustri. Utskottet haringet att invända mot denna bedömning men betonarbeträffande det sistnämnda området vikten av FoU-insatser i den svenska skogsindustrin. Utskottetavstyrker ett antal motioner med förslag omsatsningar på specifika områden och framhåller attstatsmakternas styrning av myndigheters verksamhetbör ske genom riktlinjer i propositioner,utskottsbetänkanden och regleringsbrev.Kontinuerliga uppföljningar och utvärderingar börgenomföras, och regeringen bör på lämpligt sättrapportera om resultaten av dessa till riksdagen.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Principer för behovsmotiverad forskningoch omstruktu-rering avindustriforskningsinstitutenRiksdagen godkänner vad regeringen föreslår omden huvudsakliga inriktningen för statensmedverkan till omstrukturering avindustriforskningsinstituten. Därmed bifallerriksdagen proposition 2001/02:2 punkt 1 ochavslår motionerna 2001/02:N7, 2001/02:N8yrkandena 1 och 4, 2001/02:N9 yrkandena 1, 2,5-13 och 15, 2001/02:N267 yrkande 25,2001/02:N321 och 2001/02:N370 yrkande 14.Reservation (m, kd, c, fp)2. och prioriterade områdenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ339 yrkande10, 2001/02: MJ341 yrkande 9, 2001/02:MJ523 yrkande13, 2001/02:N5, 2001/02:N6, 2001/02:N8 yrkandena 2och 3, 2001/02:N241, 2001/02:N251, 2001/02: N260,2001/02:N347 och 2001/02:N358.Stockholm den 13 november 2001På näringsutskottets vägnarBarbro ledamöter har deltagit i beslutet: BarbroAndersson (), (), LennartBeijer (v), (), (),(), (), KarlGustav Abramsson (s), (), (), (), (), StefanHagfeldt (m), (), LennartVärmby (v), () och BarbroFeltzing (mp).2001/02NU5Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels proposition 2001/02:2 om FoU och samverkan iinnovationssystemet såvitt gäller förslag omomstrukturering av industriforskningsinstituten(punkt 1),dels 5 motioner som väckts med anledning avpropositionen,dels 11 motioner från allmänna motionstiden.Näringsutskottet har överlämnat förslaget rörandebildande av holdingbolag vid universitet ochhögskolor i propositionen (punkt 2), liksommotionsyrkanden på detta område, tillutbildningsutskottet. behandlardenna fråga i betänkande 2001/02:UbU4.Upplysningar och synpunkter i ärendet har införutskottet lämnats av företrädare för Jernkontoret.Skrivelser har inkommit från samarbetsorganisationenIris (in ),SIQ) ochSveriges Verkstadsindustrier.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen redovisas principer för utvecklingav behovsmotiverad forskning inom det nationellainnovationssystemet och åtgärder för att stärkainnovationssystemet. Frågor rörandeindustriforskningsinstituten och deras roll iinnovationssystemet tas upp, och regeringenredovisar förslag till hur staten kan medverka omstrukturering av industriforskningsinstituten.Målet är att skapa en stark sammanhållen strukturmed färre och större institut som är internationelltkonkurrenskraftiga och som har en stark förankringhos näringslivet. Regeringen lägger också framförslag till principer för bildande av holdingbolagvid universitet och högskolor samt vilkaförändringar som bör göras beträffandeholdingbolagen. Propositionen innehåller även enbedömning av den verksamhet som bedrivs avteknikbrostiftelserna.Utskottets övervägandenPrinciper för behovsmotiveradforskning och omstrukturering avindustriforskningsinstitutenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna regeringens förslag omomstrukturering avindustriforskningsinstituten. Målet är attskapa en stark sammanhållen struktur medfärre och större institut som ärinternationellt konkurrenskraftiga och somhar en stark förankring hos näringslivet.Därmed bör också avslå de häraktuella motionsyrkandena. Utskottet delarregeringens bedömningar avseende vilkaprinciper som bör vara vägledande förbehovsmotiverad forskning som stöder detnationella innovationssystemet. När detgäller EU:s kommande sjätte ramprogram förforskning och utveckling framhåller utskottetvikten av att främja svenska företagsmöjligheter att delta i EU:s program, framförallt i fråga om små och medelstora företag.Jämför reservation (m, kd, c, fp).PropositionenPrinciper för behovsmotiverad forskningFör att stödja det nationella innovationssystemetbör, enligt regeringens bedömning, denbehovsmotiverade forskningen ha som mål att:- prioritera hög kvalitet och hög relevans,- prioritera teknikområden där framtidsutsikternaär lovande,- prioritera samfinansierad FoU,- premiera och underlätta kommersialisering avFoU,- beakta behoven hos små och medelstora företag,- underlätta kunskapsöverföring ochpersonrörlighet,- främja internationellt FoU-samarbete,- prioritera FoU för en ekologiskt hållbarutveckling.Statens ansvar bör vara klart definierat och arbetetinriktat på att skapa goda förutsättningar för attstimulera innovationsklimatet så att nyetablering avföretag underlättas och möjligheter skapas för redanetablerade företag att växa, sägs det ipropositionen. Staten har ett ansvar att bidra tillbehovsmotiverad forskning som kan leda till storaframsteg men där risken för misslyckande ärbetydande och osäkerheten om en eventuell ekonomiskframgång stor. Staten har därmed ett långsiktigtansvar för industriforskningsinstitutens utveckling,anser regeringen.När det gäller den första principen - attprioritera hög kvalitet och hög relevans -konstaterar regeringen att den behovsmotiveradeforskningen och utvecklingen utgår från de behov somfinns hos näringslivet och samhället i övrigt.Kvaliteten på det behovsmotiverade FoU-arbetetskall, liksom kvaliteten på grundforskningen, varahög. Kvalitetssäkring skall göras genom opartiskautvärderingar som kan användas som underlag vidmedelstilldelning. Den forskning som bedrivs måsteockså ha hög relevans för befintliga behov. Ett måttpå relevansen kan vara näringslivets vilja tillmedfinansiering, sägs det i propositionen.Beträffande den andra principen - att prioriterateknikområden där framtidsutsikterna är lovande -sägs i propositionen att det är viktigt att destatliga resurserna för behovsmotiverad forskningframför allt används inom de områden därframtidsutsikterna bedöms vara mest intressanta. Detbetyder att etablerade verksamheter med storproduktionsvolym inte självklart bör stödjas avstatliga forskningssatsningar. Etableradeverksamheter har normalt sett egna resurser för FoU.Ett viktigt syfte med statens satsningar är attbygga upp forskningsmiljöer inom nya områden medtillväxtpotential där den befintliga vetenskapligaoch näringspolitiska basen är mindre än företablerade områden, anser regeringen.När det gäller den tredje principen - attprioritera samfinansierad FoU - påpekar regeringenatt den svenska modellen för FoU-finansieringinnebär att huvuddelen av den offentligtfinansierade forskningen bedrivs inom universitetoch högskolor. En mindre, men förinnovationssystemet viktig del, bedrivs vid t.ex.kompetenscentrum och industriforskningsinstitut därinsatserna finansieras gemensamt av staten,och Kompetensutveckling() och näringslivet. Det är av storbetydelse för och för de deltagandeföretagen att mängden samfinansierad forskning kanöka, bl.a. därför att denna fungerar som länk mellanforskarsamhället och näringslivet, anför regeringen.Statliga satsningar på näringslivsrelaterad FoU bördärför i hög grad vara medfinansierade avnäringslivet.Beträffande den fjärde principen - att premieraoch underlätta kommersialisering av FoU - sägs attkreativa miljöer och ett gott innovationsklimatskapar nya företag och arbeten. Det är väsentligtatt den enskilde entreprenören får tillgång tillkunskap och kompetens från bl.a. högskolor ochuniversitet. Satsningar bör göras så att de främjaravknoppningar från forskningen i form avtillämpningar av ny teknik. Sådana avknoppningarleder inte sällan till bildandet av nya och växandeföretag, vilka har stor betydelse för tillväxt ochsysselsättning. Politiken skall främja aktörer somkan arbeta både FoU-nära och marknadsnära. Det finnsett antal aktörer, bl.a. inom ramen för högskolanss.k. tredje uppgift, som arbetar med att spridahögskolans forskningsresultat till näringslivet.Utländska erfarenheter visar att kommersialiseringav forskningsresultat är ett krävande arbete som ärberoende av såväl entreprenörsinriktade personer somriskvilligt kapital. En viktig initial insats utgörsav stöd till tidiga idéer med hjälp av s.k.såddfinansiering, sägs det.När det gäller den femte principen - att beaktabehoven hos små och medelstora företag - anserregeringen att den offentligt finansieradeforskningen bör stödja utvecklingen avkunskapsintensiva företag. I den stora kunskapsmassasom finns inom universitet, högskolor ochforskningsinstitut finns även kunskap som inte ärspetskompetens men som ändå uppfyller näringslivetskrav på relevans och kvalitet, konstateras det.Universitet, högskolor och forskningsinstitut hardärför också en uppgift att bidra till att sådankunskapsöverföring verkligen fungerar, särskilt tillutvecklingsorienterade små och medelstora företag.Industriforskningsinstituten har en stor betydelseför små och medelstora företag i hela landet.Samverkan med universitet och högskolor kanytterligare medverka till dennakompetensförsörjning, sägs det i propositionen.Beträffande den sjätte principen - att underlättakunskapsöverföring och personrörlighet - sägs attför att de samlade FoU-resurserna i landet verkligenskall komma näringsliv och samhälle till godo krävsatt kunskaperna också överförs till dem som kannyttiggöra dessa. En av de effektivaste metodernaför kunskapsöverföring är rörlighet blandpersonalen. Välutbildade personer som rör sig mellanuniversitet, högskolor, forskningsinstitut ochföretag är bärare av både inhemsk och internationellkunskap. Statliga insatser för att främjapersonrörligheten bör även se till värdet avpersonrörlighet från näringsliv till FoU-institutioner för att ytterligare bredda de senareskunskapsförsörjning, anser regeringen.När det gäller den sjunde principen - att främjainternationellt FoU-samarbete - konstaterarregeringen att det europeiska och internationellaforskningssamarbetet har stor omfattning och är avstor betydelse för . Det är viktigt att dettraditionellt goda samarbetet mellan svenska ochutländska forskare vidareutvecklas. och universitetoch högskolor är viktigt för att instituten skallkunna erbjuda bästa möjliga kunskapsmiljö. Statenhar en betydelsefull roll i att främja deltagande iEU:s ramprogram för forskning och utveckling ochandra EU-program som ger stöd till FoU-samarbete,sägs det.Beträffande den åttonde principen - att prioriteraFoU för en ekologiskt hållbar utveckling - sägs attden behovsmotiverade forskningen måste främja ettnäringsliv inriktat mot en ekologiskt hållbarutveckling. FoU-arbetet bör därför också varainriktat på miljöanpassning av processer ochprodukter. Detta innebär ökade krav på företagen menger även konkurrensfördelar i ett miljömedvetetsamhälle. Näringslivet behöver FoU till stöd förskapandet av kretsloppsanpassade produkter, menforskningen måste även inriktas mot ettmiljötänkande i kretsloppets alla steg frånframställning, transporter, försäljning, användningtill återvinning. Ett kretsloppstänkande inomdistribution och återvinning är i stor utsträckningen regional fråga. Här måste specielltavfallshanteringen anpassas för att fungera ilandets alla delar, anser regeringen.Omstrukturering av industriforskningsinstitutenIndustriforskningsinstituten har växt fram som ettkomplement till universitet och högskolor för attstödja näringslivets kunskapsutveckling. Det finnsför närvarande ett trettiotal institut i medolika organisations- och ägarformer. En lista överindustriforskningsinstituten redovisas i bilaga 2.Regeringen föreslår att godkänner vadsom sägs i propositionen om den huvudsakligainriktningen för statens medverkan tillomstrukturering av industriforskningsinstituten.Staten skall medverka till en omstrukturering avindustriforskningsinstituten med målet att skapa enstark sammanhållen struktur som är effektiv ochflexibel med färre och större institut. Dessa skallvara internationellt konkurrenskraftiga och ha enstark förankring hos näringslivet.Industriforskningsinstituten har varit föremål förtre utredningar , varav den senaste,och förstärkning avindustriforskningsinstituten (),avslutades (SOU 1997:16). Utredningenföreslog bl.a. en ny modell för finansiering och enny organisationsform för instituten, nämligen enombildning från anslagsstiftelser till aktiebolag.Bolagiseringsprocessen inleddes . uppgick den statliga finansieringsandelen tillca av institutens sammanlagda omsättning. Föratt förvalta statens aktier iindustriforskningsinstituten inrättadesholdingbolaget (), som också gavs i uppgift attdriva omstruktureringsarbetet (prop. 1996/97:150,bet. 1996/97:FiU20). träffades enöverenskommelse om att skullefinansiera s.k. A-medel, dvs. medel för institutenskompetensuppbyggnad, via IRECO, med 300 miljonerkronor fördelat . erhöll isamband därmed av aktierna i nu gällande aktieägaravtalet mellan staten ochKK-stiftelsen avser . Enligt dettaavtal finansierar med 100miljoner kronor till IRECO , 50miljoner kronor avseendelångsiktig kompetensutveckling som sker i närasamarbete med nya universitet och högskolor och 15miljoner kronor för administrationen av IRECO:s egenverksamhet . Staten finansierarA-medel genom tillskott till IRECO med 75 miljonerkronor och år 2002.Därutöver sker statens finansiering till institutenfrämst via Verket för innovationssystem ()för FoU-verksamhet m.m. har härutövertillskjutit ca 300 miljonor kronor till IRECO ellerdirekt till instituten i samråd med IRECO förbolagiserings- och omstruktureringskostnader vidinstituten. Den bolagiseringsprocess som genomförtsinnebär att i princip samtliga institut torde habolagiserats vid utgången av år 2001.Förändringsprocesser pågår inom institutssektorn.En del institut har breddat sin verksamhet ochdärmed blivit mindre branschberoende. Flera fusionerhar genomförts, och industriforskningsinstituten harmedverkat i nya klusterbildningar. I föregående årsforskningspolitiska proposition (prop. 2000/01:3)redogjorde regeringen för sin syn påindustriforskningsinstituten och konstaterade attdessa har en viktig roll i det svenskainnovationssystemet. Instituten är ett viktigtkomplement till universitet och högskolor. Det är enstatlig angelägenhet att se till attindustriforskningssystemet blir effektivt och skaparförutsättning för förnyelse.Den nuvarande strukturen förindustriforskningsinstituten är, enligt regeringensbedömning, splittrad och därigenom sårbar.Instituten är små i internationell jämförelse.Instituten har ofta ett alltför avgränsatansvarsområde och kan därför inte alltid svara uppmot företagens behov. De små och medelstoraföretagen har ofta dålig kännedom om institutensverksamhet. är svaga ekonomiskt ochkan därför ha svårt att klara den internationellakonkurrensen.Regeringen anser som nämnts att det är viktigt attstödja en fortsatt utveckling avindustriforskningsinstituten med målet att skapa enstark, sammanhållen struktur med färre och störreinstitut som är konkurrenskraftiga, bl.a. inom EU.Detta förutsätter att det kan skapas institut medstor flexibilitet och förändringsförmåga. Det ärangeläget att industriforskningsinstituten efter enomstrukturering har en klar och tydlig inriktning.Inriktningen mot större institut utesluter inte attdessa kan vara lokaliserade till flera orter.Regeringen har träffat ett nytt avtal medKK-stiftelsen avseende IRECO:s verksamhet . Detta avtal innebär bl.a. attIRECO ges i uppdrag att, tillsammans med övrigadelägare, verka för en fortsatt omstrukturering avinstituten. En avgörande faktor vid förnyelsen ochomstruktureringen av instituten är ett ökatägarengagemang från näringslivet som inkluderar ettfinansiellt ansvar för institutens långsiktigakompetensutveckling. Regeringen bedömer attnäringslivets insatser genomsnittligt bör kunnauppgå till av de medel som staten och gemensamt satsar för kompetensutveckling.Industriforskningsinstituten bör, enligtregeringens bedömning, ha följande uppgifter:- bedriva egen FoU med hög kvalitet och relevans,- svara upp mot företagens snabbt ökade behov avkunskap,- medverka till att nya växande områden utvecklas,- stödja traditionella branscher i denstrukturomvandling som den nya tekniken medför ochmöjliggör,- förädla och förmedla forskningsresultat tillnäringslivet, speciellt små företag,- medverka till att exploatera forskningsresultat,- intensifiera samarbetet med universitet ochhögskolor.Instituten har behov av särskilda medel för attutveckla sin verksamhet kvalitativt och säkra sinFoU-kompetens. Regeringen kommer därför att från år2003 avsätta en årlig resurs för institutenslångsiktiga kompetensutveckling. Instituten måstekunna svara upp mot företagens snabbt ökade behov avkunskap och medverka till att nya kunskapsområdenutvecklas, t.ex. bioteknik, IT och elektronik samtmaterialteknik. Detta gäller inte minst iskärningsområdena mellan dessa och mer traditionellaområden. Traditionella branscher har behov av stöd iden strukturomvandling som den nya tekniken medför.Det är angeläget att kraftfullt utvecklaexploateringen av och kunskapsöverföringen från denomfattande och internationellt avanceradehögskoleforskningen som bedrivs i , sägs detvidare. Instituten kan här spela en större ochviktigare roll än . Regeringen anseratt industriforskningsinstituten i högre grad börvara en resurs för utvecklingsinriktade små ochmedelstora företag, och instituten bör i störreutsträckning ta forsknings- och utvecklingsuppdragfrån dessa företag. Instituten är också en viktigresurs när det gäller att förmedlaforskningsresultat till små och medelstora företag.Instituten bör vara en brygga mellan universitet,högskolor och företag i . För att fullgöradenna uppgift bör instituten förbättra samverkan meduniversitet och högskolor och aktivt medverka högre personrörlighet mellan institut ochuniversitet/högskolor.När det gäller statens finansiering tillinstituten beräknar regeringen 2002 att skall tillföras ytterligare70 för att möjliggöraför verket att kunna avsätta minst 100miljoner kronor som en resurs till instituten förkompetensutveckling. Vägledande vid fördelningen avdessa medel bör vara att de dels förstärker detomstruktureringsarbete som drivs av IRECO ochnäringslivet, dels baseras på en genomtänkt strategiför kompetensutveckling och förnyelse. Strateginskall inriktas mot att respektive institut kan uppnåspetskompetens inom något eller några områden avrelevans för näringslivet. Statens finansiering iövrigt bör ske inom ramen för programsatsningar,framför allt från . Regelbundna utvärderingarskall säkerställa att medlen används effektivt.VINNOVA bör också stimulera , universitet och högskolor ochindustriforskningsinstitut. Inom ramen för sådanasatsningar ryms bl.a. särskilda insatser riktadetill små och medelstora företag och deltagande iprojekt inom EU:s ramprogram för forskning ochutveckling.En överenskommelse har som nämnts träffatsmellan staten och avseende institutensfinansiering för , vilken äveninnebär en förstärkning av medel förkompetensutveckling . Enligt överenskommelsenkommer staten via och viaIRECO att finansiera medel för långsiktigkompetensutveckling med totalt respektive 300 och 50miljoner kronor . 2002 utöver redan avtaladetotalt . Överenskommelsen innebärvidare att och staten finansierarkostnader för omstrukturering med 30miljoner kronor vardera. I dessa belopp ingårkostnader för administration av IRECO:s egenverksamhet. Utöver detta avsätter enreserv för omstrukturering på 25 miljoner kronor.KK-stiftelsen avsätter dessutom en ram på 30miljoner kronor för hälftenfinansiering avforskarutbildning för personer anställda vidinstitut fr.o.m. år 2002.Sammanlagt satsar staten och 570miljoner kronor förutveckling av institutssektorn, varav statensinsatser uppgår till och till . Av de statligainsatserna utgör enpermanent resurs . Finansiering frånstaten och tillindustriforskningsinstituten framgår av bilaga 3.När det gäller statens ägarroll i instituten sägsatt regeringen avser att upprätta en klarrollfördelning mellan statens roll som ägare och somfinansiär av industriforskningsinstituten. Statensfunktion som FoU-finansiär skall utföras av berördamyndigheter, framför allt . Statens delägandei instituten syftar till att underlätta bolagiseringoch möjliggöra önskvärda omstruktureringar.Regeringen finner det motiverat att staten kvarstårsom delägare under framöver dåomstrukturering sker till färre, konkurrenskraftigainstitut. Detta förutsätter dock ett starktägarengagemang från näringslivets sida, antingenindirekt via intressentföreningar eller direkt avenskilda företag.Industriforskningsinstituten har en viktig roll iinnovationssystemet, menar regeringen. Det innebäratt staten har ett tydligt och långsiktigtengagemang i institutens verksamhet. Enligtregeringens uppfattning är statens engagemang inteberoende av ett ägande i instituten. I ett längreperspektiv kan det finnas anledning att ompröva detstatliga ägandet.