bet · GP01UU2 · 2001-11-22 00:00:00 — Dessa indikatorer skall vara könsuppdelade och skall på lämpliga nivåekvinnor, respektive män, gynnats eller drabbats av de förändringar i deras läKommissionen har emellertid ännu inte presenterat några förslag men utlovatindikatorer för resultat i biståndet.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion 2001/02:U259 (v) yrkandeoch 4 kan besvaras.I partimotion 2001/02:U301(fp) understryks att EU:s internationella ansvar interikaste områdena har ett ansvar för att minska klyftorna mellan rika ocär inte bara en ekonomisk förening utan en union som bygger på gemensammarättsstatens principer och försvaret för mänskliga rättigheter är grundlsamarbetet. Detta måste tydligt prägla även biståndspolitiken. I yrkande 25präglas av en mer sammanhållen, konsekvent och tydlig strategi vad gäller måoch försvaret av mänskliga rättigheter. I motionerna 2001/02:U301 (fp) yrkandeyrkande 35 framhålls att EU:s bistånd i ökande utsträckning bör ske i form av pEU:s utvecklingspolitik måste också präglas av högre kompetens och en större näoch i motion 2001/02:U301 (fp) yrkande 27 krävs att reformeringen av EU:spåskyndas. Biståndssamarbetet bör grundas på närhetsprincipen och huvudsaklenskilda medlemsländerna själva föreslås i motionerna 2001/02:U301 (fp) yrkandeI motion 2001/02:K426 (kd) yrkande 13 krävs en förbättrad uppföljning och kontrframhålls betydelsen av en ökad biståndsinsats från sida.Utskottet konstaterar att rådet och kommissionen i sitt gemensamma uttalande2000 slog fast att strategin för fattigdomsbekämpning måste inbegripa flera dimdemokratiska processer. Vidare betonades att stärka de mänskliga rättigheternaavgörande faktor för genomslag och hållbarhet i utvecklingssamarbetet. Hänsyn tinom samarbetet.I kommissionens meddelande om EG:s utvecklingspolitik () framhöllssektorprogram bör påskyndas. har stött denna åsikt i arbetet med denoch kommissionen då en sådan förändring ligger i linje med partnerskapstankenåstadkommas.Kommissionen genomför ett större reformarbete för att komma till rätta medReformerna innehåller bl.a. åtgärder för att stärka den finansiella kontrollestärka det individuella ansvaret hos varje tjänsteman samt öka delegeringenpartnerländer till kommissionens representationskontor i utvecklingsländerna.Vid utvecklingsrådet beslutades att kommissionen skalgenomförandet av utvecklingspolitiken samt avge en rapport till rådet om genskall förhoppningsvis ge bättre insyn och underlag för beslut av kmedlemsstaterna.Utskottet konstaterar vidare att andelen av EU-ländernas bistånd som distrelativt sett har ökat . Detta beror framför allt på att nationestagnation eller nedskärningar på biståndsområdet som gemensamma uttalande om EG:s utvecklingspolitik () sfokusera sitt arbete på de områden där EG har komparativa fördelar. Denna disav det totala biståndet från EU eller dess medlemsstater som skall gå via komnärhetsprincipen skall råda. I förhandlingarna om rådsslutsatser stöttade arbetsområden måste göras enligt det mervärde gemensamt agerandeMed vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2001/02:U301 (fp)yrkandena 35 och 37 samt 2001/02:K426 (kd) yrkande 13 och 14 kan besvaras.En fortsatt reformering av EU:s biståndspolitik är angelägen, framhålls i motioUtskottet har tidigare konstaterat att kommissionen genomför ett större refoproblem inom sin administration. Reformerna innehåller bl.a. åtgärder för attrevisionsfunktionens oberoende, stärka det individuella ansvaret hos varjebeslut, uppföljning och dialog med partnerländer till kommissionens representatär att förenkla reglerna och öka fokus på resultat. gav hög pordförandeskap.Sverige driver flera frågor som har betydelse för effektiviseringen. Somsamordningen i fält, att utarbeta relevanta resultatmätningsmetoder och anvsamordningen och samarbetet mellan kommissionens och FN:s biståndsorgantillämpning av jämställdhet mellan kvinnor och män - inte bara som en rätteffektivitet, relevans och uthållighet i utvecklingsinvesteringarna.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U328 (fp) yrkande 3Bilateralt utvecklingssamarbetePropositionen (avsnitt 3.5.3)Huvuddelen av det svenska utvecklingssamarbetet - cirka två tredjedelar - äSverige och enskilda utvecklingsländer. Sida ansvarar för den helt övervägandegenomförande.År 2000 uppgick antalet insatser till knappt 4 650 stycken, vilket var närmarestörsta samarbetsländerna minskade dock antalet insatser. Den genomsnittliga vo1,till . Sida gjorde insatser i caafrikanska länder.Utrikesutskottet har i betänkande1999/2000:UU2 hemställt om att regeringen ghur den utvärderingsverksamhet som finns utanför biståndsförvaltningen kmöjligheterna att stärka den utvärderande funktionen vid för utvepågår och beräknas kunna redovisas . ÖversynenEGDI.Medelsfördelning och anslagsstrukturBilateralt utvecklingssamarbeteTusental kronor------------------------------------------------------Budget 2001 Beräknat 2002------------------------------------------------------2 305 000 2 410 000------------------------------------------------------1 390 000 1 480 000------------------------------------------------------785 000 785 000------------------------------------------------------755 000 775 000------------------------------------------------------Globala 1 162 000 1 275 000utvecklingsprogram------------------------------------------------------U-krediter 430 000 440 000------------------------------------------------------Enskilda 890 000 905 000organisationer------------------------------------------------------Humanitärt bistånd 1 077 000 930 000ochkonfliktförebyggande------------------------------------------------------Ekonomiska 543 000 500 000reformer------------------------------------------------------Information 50 000 55 000------------------------------------------------------Summa 9 387 000 9 555 000------------------------------------------------------1 Med beaktande av tilläggsbudget 1 och 2Anslagsposten för det bilaterala utvecklingssamarbetet ökar med . Vid fördelningen av medel har reservationer på respektive dedisponerar merparten av anvisade medel under anslagsposten har rätt att omfördeUtskottets övervägandenBehandling av motionerI motion 2001/02:U229 (c) yrkande 26 framhålls att i det bilatertraditionen att låta ländervalet styra biståndet och i stället låta ändamålen bvid biståndets utformning. Även i kommittémotion 2001/02:U311 (m) yrkande 8 klandramar avskaffas till förmån för avtal med strikta villkor vad gäller korrdemokratiutveckling.Utskottet konstaterar att ändamålen numera styr biståndets utformning i högreländerval. Det är dock viktigt att skilja mellan utformning och kanal för medkanaliseras vanligen stat-till-stat. Det är en fråga om att ge stöd tillländer, där folkvalda regeringar bestämmer prioriteringarna. Ett enskilt landmotparten, och kanalen, för svenskt statligt bistånd. När det gäller utformnden sättas i relation till landets prioriteringar, målsättningåtaganden. Utskottet menar att andra kanaler än statsapparater kan vara mgenomföra delar av biståndet. Biståndet utformas därför utifrån ändamålen menländers politik och prioriteringar.Det landdestinerade biståndet kompletteras med bistånd via internationellaorganisationer där insatser kan genomföras i enskilda länder som ej är föremålavtalsbundet utvecklingssamarbete. Detta arbete har ökat i omfattning under denUtskottet anser att regeringens förslag till fördelning mellan olika delposteutvecklingssamarbetet för är väl avvägt. Utskottet vill oanslagsstrukturen, inom anslaget för det bilaterala utvecklingssamarbetet, ärländerval och landramar i biståndet kommer att behandlas i den parlamentarispolitik för global utveckling, Globkom.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2001/02:U229 (c) yrk(m) yrkande 8.VerksamhetsgrenarDemokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheterMålet för verksamhetsgrenen är att bidra till en demokratisk samhällsstyrningde mänskliga rättigheterna.Demokratimålet bidrar till det övergripande fattigdomsmålet genom att lydimensionen av fattigdom och de politiska respektive offentliga systemens förmfattiga människors rättigheter och möjligheter. skall i utvecklingssamainternationella konventionerna om de mänskliga rättigheterna, framför allt FN:sde mänskliga rättigheterna samt de sex mest centrala FN-konventionerna.Utskottets övervägandenBehandling av motionerFör att säkra demokrati och mänskliga rättigheter i ett land krävs ett fungeranspelreglerna i samhället. För att mottagarländerna skall kunna styra oinitiativ krävs att biståndet används för att bygga upp administrativa och poloch lokalt. I motion 2001/02:U229 (c) yrkande 18 understryks att fungeranspelregler behövs för att skapa de rätta förutsättningarna för utveckling. ISverige som biståndsgivare ställer högre krav på mottagarländernas regestyrelseformer. Vidare bör det införas krav på tydliga och klara regler för redbiståndsprogram och krav på fungerande institutionella ramverk (yrkande 20). Ibiståndet bör inriktas på att utveckla mottagarländernas styrelseskicksamhällsstyrning.Utskottet delar motionärernas syn på vikten av en fungerande rättsstatfungerande demokratiska system och för en fungerande administration och samhällUtskottet menar vidare att viktigast för ett lands utveckling är de krav sbefolkning. Biståndsgivarna har ofta ett värdebaserat förhållningssätttydligast manifesterat i betydelsen av konventionen om de mänskliga rättigskall vara tydliga med denna värdegrund, men formerna för hur den skall kommautskottets uppfattning ske genom dialog.Utskottet framhåller betydelsen av fungerande institutionella ramverk. Förvalten betydande andel av det svenska utvecklingsarbetet . Utskotteten av pionjärerna på detta område. Förvaltningsstödet har på ett kreativt säinsatser till stöd för en fungerande marknadsekonomi utöver de självklara insaförvaltning. Utveckling av den offentliga förvaltningen måste därför görasamhällsstyrning, dvs. att förvaltningen på ett öppet, hederligt, uppföljningsskall genomföra de av demokratiska insatser fattade besluten.Utskottet delar motionärernas uppfattning i fråga om vikten av att inrikta bmottagarnas styrelseskick och att stimulera god samhällsstyrning. Utskottetredan utgör en viktig del i regeringens politik.Utskottet noterar att har anslutit sig till /DAC:s defsamhällsstyrning som ett paraplybegrepp för demokrati, mänskliga rättigheter,folkligt deltagande. Demokratisk samhällsstyrning vilar i sin tur på en fsamhällsstyrning enligt denna definition handlar om en kultur i den verkställansom betonar öppenhet, ansvarstagande, hederlighet och effektivitet.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion U229 (c) yrkandena 18- 20 oEtt antal motioner tar upp frågan om bistånd via politiska partier. De svenskunder en femårig försöksverksamhet haft möjlighet att kanalisera biståndsmeutvecklingsländer i avsikt att främja och stärka demokratin. Motionärerna bak(kd) yrkande 9 menar att det är mycket viktigt att denna verksamhet fortsdemokrati med ett flerpartisystem kräver olika erfarenheter och kompetensstabila demokratier. Det är även viktigt att det partinära biståndetdemokratibiståndet. Uppbyggandet av partiväsendet i behövebiståndspolitiken framhålls i motion 2001/02:U229 (c) yrkande 21. Även i kom(fp) yrkande 11 krävs att stödet till partinära organisationer permanentas ochatt en försöksverksamhet på området har utvärderats med positivt resultat faktuella länder.Utskottet har inhämtat att regeringen avser att fastställa rdemokratistödet genom partianknutna organisationer. Enligt budgetpropositionegenom de svenska partianknutna organisationerna att öka och ges en mer permadelar motionärernas åsikt att politiska partier är centrala institutioner i enväl fungerande partiväsende är nödvändigt för utvecklingen av det politiska, deMed vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2001/02:U229 (c) yrkandyrkande 9 samt 2001/02:U328 (fp) yrkande 11 kan besvaras.Motionärerna bakom motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 5 anser att det behövs en agäller inställningen till det internationella arbetet med de mänskliga rättiDet rättighetsbaserade biståndet bör emellertid inte enbart bygga på konditibistånd ges utan också ges en positiv och stödjande inriktning så att kravframhålls i yrkande 6 att det är nödvändigt att hela utvecklingssamarbeteträttigheter, samt att specifika MR-projekt prioriteras. På så sätt främjaslevnadsnivån för de fattigaste.Utskottet anser att vad som i motionen åsyftas som rättighetsbaserat bistånd iutgångspunkt i de internationella konventionerna om de mänskliga rättigheternaskapats kring dessa i form av t.ex. nationell rapportering som verktyg för attfölja ett lands utveckling. Dessa instrument är neutrala i den bemärkframarbetade och att vanligen såväl som samarbetslandet har anslutit sisom de mänskliga rättigheterna bygger på, staters ansvar och individers rättigoch värde samt icke-diskriminering, skall genomsyra allt utvecklingssamarbeteav verksamheten som inte har demokrati och mänskliga rättigheten som direkt mav de mänskliga rättigheterna i ett land utgör en väsentlig del av det unbaseras på. Dessa landanalyser är ett av de viktigaste instrumenten i bedömningoch påverkar starkt valet av insatser och samarbetsformer. Komplementaritetpolitikområden kan ytterligare stärkas. Såvitt utskottet erfarit kommer Globkdenna aspekt i sitt betänkande.Utskottet anser att demokrati och mänskliga rättigheter bör genomsyra helsnarare än befästas som ett separat delområde skilt från den övriga verkrättigheterna formuleras en global värdegrund som lyfter fram frågeställningaroch välfärd ur ett individperspektiv på ett sätt som väsentligt komplekonomiska analyserna.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U231 (kd) yrkandenaI motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 7 framhålls att information och statistik äfrämjandet av mänskliga rättigheter. Det krävs nationella handlingsplaner för men översyn av den nationella lagstiftningen i förhållande till internationellasupport och handling. Det svenska biståndet bör än mer stödja utvecklingsländeatt en större del av svenskt bistånd bör gå till demokratifrämjande projekt ochUtskottet delar uppfattningen att den typ av riktade insatser som motionärernaatt främja de mänskliga rättigheterna. Utskottet vill emellertid framhålla aför bistånd till förmån för demokrati och mänskliga rättigheter inte främstinsatser utan handlar om genomslag i övriga biståndsprogram och särskilflödena. Beaktas dessa aspekter i beredning och analys blir genomslagskraftenriktade insatser. Utskottet delar motionärens uppfattning avseende vikten avpolitisk dialog, riktade insatser och s.k. mainstreaming.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U231 (kd) yrkandenaI motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 10 föreslås att svenskt demokratinternationella aktörer och nationella stiftelser som verkar för demokratiseriutvecklingsländer.Utskottet instämmer i att det kan finnas ett värde i att samordna svenskinternationella aktörer och nationella stiftelser som verkar för demokratiseriutvecklingsländerna. Samordning av olika insatser i syfte att stärksynergieffekter är en effektiv användning av begränsade medel. Regeringen priomellan utvecklingssamarbetets olika delar bilateralt liksom samordningpolitikområden. har gjort ett banbrytande arbete puppbyggnad av en kunskapsbank som omfattar databaser avseende valsystem, laglokal demokrati och senast partifinansiering.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 1Informationsteknik bör bli ett viktigt inslag i svenskt demokratibistånd föresl(fp) yrkande 12. I och med Internet och möjligheten att fritt kommunicera övemot diktaturer uppstått. Även i motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 19 frautbildningsinsatser för att öka kunskap och kännedom om FN:s förklarinmänskliga rättigheter. Den nya informations- och kommunikationstekniken kan uför att öka kunskap och kännedom om FN:s förklaringar och deklarationer om de mUtskottet delar åsikten att informations- och kommunikationstekniken är ett anvatt främja demokrati. IT-uppkoppling i sig ger människor en bredare tillgångmöjligheter att organisera sig.Enligt vad utskottet inhämtat arbetar Sida aktivt med att integrera IT inom alldär demokratistödet ses som en av de viktigaste. har redan nuförvaltningsstödet. Sidas avdelning för demokrati och social utveckling arbetarför hur man på ett bättre sätt kan integrera IT i sitt arbete. Bland annat diskför upprättande en i . ordnade ettom hur IT kan användas för att stödja en demokratisk utveckling.Utskottet instämmer med motionärerna om vikten av kontinuerliga utbildnirättigheter. Kunskapen om de mänskliga rättigheterna utgör grunden för såvälimplementera reglerna som enskilda människors möjlighet att hävda sinakonstaterar också att omfattande svenskt stöd redan ges på detta områinternationella enskilda organisationers informations- och utbildningsamarbetsländernas verksamhet på området.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2001/02:U231 (kd) yr(fp) yrkande 12 kan besvaras.Motionärerna bakom motion 2001/02:U300 (m) yrkande 20 föreslår att noggrannmänskliga rättigheter och demokrati i samarbetsländer bör redovisasbiståndssamarbete.Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av att nära följa utvecmänskliga rättigheterna i samarbetsländerna. Utskottet har tidigare konstatermänskliga rättigheterna i ett samarbetsland beskrivs i den landanalys som alÄven i årets budgetproposition finns särskilda avsnitt inarbetade avseende sitoch mänskliga rättigheter i samarbetsländerna.Med vad som ovan anförts anser utskottet att partimotion 2001/02:U300 (m) yrkanI motion 2001/02:Fö272 (mp) framhålls att det internationella minförbudetframsteg. Men ändå kvarstår allvarliga problem. Mellan 15 000 och 20 000 personvarje år i olyckor med minor och oexploderad ammunition, enligt rapportenDessutom är omfattande jordarealer obrukbara, eftersom de misstänks vara minatt och Sida inte minskar utan snarare ökar sitt stöd till humanitärframhålls att det humanitära minröjningsarbetet inte får utgöras av isoleradintegreras i en genomtänkt biståndspolitik där lokalbefolkningen bör ansvaraRäddningsverket bidrar med planering, ledning, utbildning och kvalitetssäkrinSverige, om så efterfrågas, bör bidra till att foGICHD, får utökade resurser för sitt arbete.Utskottet kan konstatera att historiskt sett har varit en mycket stminröjning. I medier och hos stora delar av allmänheten har det fokus som tidignu ersatts med andra mer akuta internationella frågor. Utskottet menar att minfär löst eller avklarad. Regeringen har gett Sida i uppdrag att inkomma merfarenheterna av det svenska stödet till humanitär minröjning samt underlag föstöd. Delvis på basis av denna redogörelse avser regeringen att utaprioriteringarna för svenskt stöd till humanitär minröjning, inklusive vilkaanvändas för framtida svenska insatser och stöd.Utskottet menar att humanitär minröjning måste ha en utvecklingsinriktad inrikopplade till och är en del av andra biståndsrelaterade insatser. Nationell kapacitet för genomförande av minröjning måste byggasfrämsta uppgifter i detta sammanhang blir ledning, utbildning och kvalitetssäkrtillgodose behovet av både nationell och internationell kompetens iminröjningsområdet skapades SWEDEC genom försvarsbeslut. Verksautbildning, utveckling och information. Myndigheten samarbetar inte bara med Fmed andra myndigheter som t. ex. Polisen, och Sida.Sverige har alltid varit en stark förespråkare för InternationalDemining. har länge verkat för att centrets roll skall stärkas och attroll som samordnare, genomförare och utvärderare.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:Fö272 (mp)besvaras.Sociala sektorerMålet för verksamhetsgrenen är att främja utbyggnad av hälsovård av godgrundläggande utbildning för alla. Samarbetet skall även bidra tillfunktionshinder möjlighet att delta på lika villkor i samhällslivet. Målet förfrämja kreativitet och kulturell mångfald och stärka kulturens roll i samhällsuUnder har ett projektarbete bedrivits som syftar till att förtydliga sautveckling respektive fattigdom och ohälsa. En ny strategi har utarbetats fBeredningar av större landinsatser inom hälsoområdet har slutförts för Angoloch . har också genomförandet av den svenska hiv/aids-strabl.a. inneburit att hiv/aids-aspekter integrerats i landstrategier och insatsbesekretariat upprättades vid ambassaden i i syfte att stärsvenska strategin och samordningen med nationella och regionala program (motibåde det multilaterala och bilaterala samarbetet, behandlas i separat avsnitt nUtskottets övervägandenBehandling av motionerI motion 2001/02:U204 (m) yrkande 1 krävs att måste göra kvinnlprioriterad fråga inom utrikes- och biståndspolitiken för att få fler länder aflickor stympas. Vidare krävs i yrkande 3 att svenskt bistånd skall driva projehjälpa kvinnor som drabbats av könsstympning.Utskottet har inhämtat att stött och i flera fall också tagit initiaoch UNFPA aktivt skall verka för att eliminera kvinnlig könsstympning. Svefrågan vid en rad tillfällen i FN, bl.a. under och efter FN:s kvinnokonferensi arbetet mot våld mot kvinnor. stöder också Internationella famil(IPPF) för insatser mot könsstympning. Utskottet konstaterar att fortpåverka det internationella arbetet som rör kvinnlig könsstympning och aktivtdär så krävs, att leva upp till . försöker ockstillbaka reservationer som strider om (Convention on the against Women) huvudsyfte. I andra länder ges stöd till naförsöker motverka könsstympning. Utskottet har inhämtat att könsstympningent.ex. har halverats tack vare intensiva informationskaUtskottet konstaterar att en rad initiativ tagits i länder som t.ex. oNord- och där bl.a. lokala kvinnoorganisationer, ofta med aktiv medvmed att ersätta könsstympningen med andra mer symboliska riter för att markerai samhällens gemenskaper.Svenska biståndorganisationer kommer att fortsätta att ge stöd till och föfråga i syfte att unga flickor och kvinnor inte skall utsättas för detkönsstympning innebär.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U204 (m) yrkandenaUtbildningens betydelse i kampen mot fattigdom uppmärksammas bl.a. i kommittématt finansiering för utbildning måste göras tillgänglig även i nödsituationekonflikter samt att särskild uppmärksamhet måste ägnas människor i flbarnsoldater.Utskottet konstaterar att stödet till undervisningssektorn är en hutvecklingssamarbetet. Sidas stöd till undervisningssektorn går framför allt ttill höjd kvalitet i undervisningen samt till eftersatta grupper och specifikTill denna prioritering hör att finansiering av utbildning måste görnödsituationer, vid katastrofer eller konflikter. Utbildning är den sektor sopå barns behov.En stor del av det svenska humanitära biståndet till barn i väpnade konflUNHCR. Ett område som prioriteras är rehabilitering av barnsoldater genom särutbildning. En del av stödet går även via . Ett av deras mål är attoch rehabilitera barnsoldater.Svenska Röda Korset har arbetat aktivt för att få till stånd eav barn i väpnade konflikter. Organisationen driver också projekt fom situationen för barnsoldater, för att erbjuda barn alternativ till deltagandefterforskning och familjeåterföring och rehabilitering av traumatiserade barn.Bland övriga organisationer kan nämnas som fflickor, trots förbud från i . Även , Cgränser gör väsentliga insatser för barn i krig.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U229 (c) yrkande 10Fattigdom har traditionellt sett handlat om brist på materiella resurse2001/02:U231 (kd) yrkande 20 att det krävs ett intensifierat samarbeteinternationella organisationer och näringslivet för att öka hälsoforskningen omUtskottet framhåller att utgångspunkten för allt svenskt utvecklingssamarbeteHälsovårdsinsatser är en viktig del av det svenska biståndet oförutsättningar för att hälsovården i fattiga länder skall kunna omfatta helkvalitet.