bet · GO01KrU6 · 2001-03-13 00:00:00 — Det finns enligt motionen anledningatt överväga hur kooperativen skall kunna fylla denursprungligen avsedda funktionen (yrkande 32 i dennadel).Utskottets ställningstagandeUtrustningsbidrag till kollektivverkstäder har somredovisats utgått . Vid den förstabidragsfördelningen av sammanlagt ca 4 miljonerkronor för de två inkom 33ansökningar om sammanlagt . Intealla ansökningar kom från verkstäder som uppfylldekraven enligt förordningen (1998:1370) om statligtutrustningsbidrag till kollektivverkstäder. Av de 33ansökningarna beviljades bidrag till 20 verkstäder.Vid nästa ansökningstillfälle för år2001, då nära fördelades, inkom 34ansökningar om sammanlagt . Tolvav de 34 ansökande beviljades bidrag medan övrigasansökan avslogs.Enligt förordningen om utrustningsbidrag tillkollektivverkstäder skall utrustningsbidragetfrämja konstnärlig utveckling och förnyelse samtminska konstnärernas omkostnader förframställning av konstverk. Bidragsberättigadverkstad skall drivas av en sammanslutning avyrkesverksamma konstnärer, bygga på medlemmarnasegna insatser och ha en stabil organisation ocharbetsform. Närmare föreskrifter får meddelas avStatens kulturråd. har i samband medbidragsfördelningen uttryckt följande (PM KMU1999:12 och PM KMU 2000:4).Rådet anser att de verkstäder som ärspecialiserade på någon uttrycksform, ska fåmöjlighet att upprätthålla högsta möjligastandard för just denna specialitet. Det ärvarken ekonomiskt möjligt eller önskvärt frånverkstädernas sida att utrusta allakollektivverkstäder med spetsutrustning inom allaområden. Rådet förutsätter att de verkstäder somfår möjlighet att med statliga medel införskaffanödvändig specialutrustning erbjuder utövare frånandra verkstäder möjlighet att utnyttja dessautrustningar.Vid fördelningen har hänsyn tagits till denregionala spridningen över landet. I vissa fall(för ex.vis "sten"-verkstäderna) har tillgångenpå råmaterial spelat roll.Flera verkstäder har angett att de behöverförbättra sin arbetsmiljö. Krav på en braarbetsmiljö ställs särskilt från nyutexamineradekonstnärer som under utbildningen arbetat iändamålsenliga och bra utrustade lokaler vidhögskolorna. I ansökningarna gäller det främstventilation i snickeriverkstäder och verkstäderdär starka lösningsmedel hanteras. Rådet anserdet angeläget att stödja sådana ändamål.Rådet har vidare valt, att både inom ramen förkollektivverkstadsstödet och i ett fall även utanförden, ge bidrag till kostsamma investeringar hos ettpar avancerade digitala bildverkstäder.Utrustningsbidrag till kollektivverkstäder harsåledes delats ut endast för två avslutadeår samt för det innevarande året.Utskottet anser i likhet med motionärerna bakom debåda motionerna 1999/2000:Kr315 (mp) och2000/01:Kr345 (kd) att kollektivverkstäderna har enviktig funktion att fylla. Det är svårt förkonstnärerna att ensamma ha råd med sådan kostsamutrustning som är nödvändig för deras konst och ävenatt underhålla och förnya sådan utrustning. Det ärviktigt att sådana verkstäder finns spridda ilandet. Verkstäderna tillkommer på konstnärernaseget initiativ och bygger på deras egna insatser.Statens roll är att lämnautrustningsbidrag till verkstäder. Som utskottetredovisat ovan har vid fördelningen avbidragen tagit hänsyn till den regionala spridningenöver landet. Något uttalande från sida omverkstädernas betydelse och om spridningen överlandet är enligt utskottets mening inte påkallat.Utskottet avstyrker därför motion 2000/01:Kr345 (kd)yrkande 32 i nu aktuell del.Utskottet förutsätter att , sedan entids erfarenhet vunnits, gör en samlad uppföljningav effekterna för kollektivverkstäderna av defördelade utrustningsbidragen, av fördelningen avbidragen över landet och mellan olika konstarterm.m. utan att gör ett särskilt uttalande ifrågan. Utskottet föreslår att avslårmotion 1999/2000:Kr315 (mp) yrkande 22.Stöd till konsthantverkskooperativ förutställningsverksamhet och försäljning har funnitssedan 1970- och 1980-talen. I en utredningsrapport,Samtidskonst i hela landet, gjord för ett antalmyndigheter på konstområdet på regeringens uppdragår 1999 anfördes att kooperativens verksamhetsformerhade stagnerat och att möjligheterna att visa ochsälja konsthantverksalstren i andra sammanhang harblivit fler. Enligt rapporten avsåg atthöja de konstnärliga kraven på kooperativen och ökakraven på rikstäckande medlemskap för att uppnåstörre koncentration och ett stramare urval. Dettahade enligt rapporten även krävts avkonsthantverkarna själva.I sin omvärldsanalys för redovisadeKulturrådet att informationsmöten hållits medkonsthantverkare för att diskuterakooperativens ekonomiska situation,utställningsverksamhet, marknadsföring ocharbetsmarknadsfrågor. har ytterligareinformationsmöten hållits för att närmareytterligare få belyst kooperativens situation samtbehovet av förändringsarbete och av nätverk.Utskottet har inhämtat att fördelatmedel för organisationsförändring vid ett avkooperativen med syfte att pröva nya vägar och attfå en förebild vid andra kooperativs utveckling.Utskottet noterar att ett förnyelse- ochförändringsarbete har påbörjats när det gällerkonsthantverkskooperativens organisation och arbete.I detta arbete är , StiftelsenKonsthantverkscentrum, konsthantverkskooperativenoch deras nya nätverk m.fl. engagerade. Utskottetanser mot denna bakgrund att det inte är motiveratatt gör något uttalande om behovet av enöversyn, varför motion 2000/01:Kr345 (kd) yrkande 32i denna del avstyrks.Folkrörelsernas konstfrämjandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- folkrörelsernas konstfrämjande.MotionerMotionärerna bakom motionerna 1999/2000:Kr300 (s)yrkandena 1 och 2, 2000/01:Kr318 (s) och2000/01:Kr258 (c, kd) påtalar behovet av förstärktamedel till Folkrörelsernas Konstfrämjande såvälcentralt som regionalt i distrikten.I motion 2000/01:Kr257 (s) framhålls behovet avekonomiska resurser till FolkrörelsernasKonstfrämjande för att göra det möjligt att lämnastöd till nyetableringar av konstfrämjandeverksamhetdär sådan saknas. Bland annat gäller detta enligtmotionärerna Stockholm.Utskottets ställningstagandeFolkrörelsernas Konstfrämjande är organiserat i enriksorganisation och i regionalt verksammasjälvständiga konstfrämjandedistrikt.Konstfrämjandet erhåller statliga bidrag överanslaget Bidrag till bild- och formområdet (28:19).För år 2001 har Konstfrämjandet erhållit 3 735 000kronor, varav går tillverksamhetsbidrag, till regionalutvecklingsverksamhet och tillutställningsersättning.Utskottet anser i likhet med motionärerna attFolkrörelsernas Konstfrämjande har en viktig uppgiftatt fylla. Dess arbete med att öka konstintressetbl.a. för de grupper som är svåra att nå och attgöra konsten synlig och ge flera människor möjlighetatt tillägna sig den är enligt utskottetsuppfattning mycket värdefullt. Utskottet kan dockinte förorda en förstärkning av stödet,vare sig centralt eller regionalt i distrikten, erinra om att en försöksverksamhet med stödtill arrangerande konstföreningar pågår under år2001 i tre län och att avsatts tillförsöket. Behovet av arrangörsstödet haruppmärksammats bl.a. av FolkrörelsernasKonstfrämjande.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1999/2000:Kr300 (s) yrkandena 1och 2, 2000/01:Kr257 (s), 2000/01:Kr258 (c, kd) och2000/01:Kr318 (s).Den s.k. enprocentsregelnUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- den s.k. enprocentsregeln, jämförreservationerna 6 (fp), 7 (mp).MotionerMotionärerna bakom motionerna 1999/2000:Kr314 (fp)yrkande 18 och 2000/01:Kr346 (fp) yrkande 23 anseratt det är viktigt att den s.k. enprocentsregelnupprätthålls vid offentligt byggande. Motionärernaframhåller också att den funktionella konsten, dvs.design och utsmyckning av föremål i det offentligarummet, såsom papperskorgar, teleskåp, trafikstolparetc., förtjänar en större satsning.I motionerna 1999/2000:Kr315 (mp) yrkande 28 och2000/01:Kr701 (mp) yrkande 27 anser motionärerna attregeringen skall återkomma med förslag tillprincipbeslut om att av den totalainvesteringskostnaden skall avsättas till estetiskutsmyckning och då även vid infrastruktursatsningar.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade en liknande motion isamband med den arkitekturpolitiska propositionen(prop. 1997/98:117, bet. 1998/99:KrU6).Bostadsutskottet yttrade sig då till utskottet ochanförde med anledning av motionen att det i detfortsatta arbetet med arkitektur och formgivningingår att behandla frågor om styrmedlenskonsekvenser för den byggda och formade miljön.Bostadsutskottet exemplifierade med att statenkräver att kommunerna i de lokalainvesteringsprogrammen för ekologisk utveckling ochomställning skall redovisa hur de arkitektoniskakvaliteterna skall tas till vara (yttr.1997/98:BoU6y).Kulturutskottet ansåg vid samma tillfälle medanledning av motionen att de statliga konstinköpenbör grundas på en kulturpolitisk bedömning snarareän kopplas till omfattningen av byggandet . Dock borde enligt vad utskottetuttalade av den totala byggkostnaden kunna varaett rimligt riktmärke. Utskottet uttalade vidare attomtanke om estetisk utformning, materialval m.m. ochomsorg om hela miljöers utformning borde kunnagenomsyra byggprojekt utan att det satts upp ettsärskilt mål för hur stor - eller liten - andel somskall avsättas för ändamålet.Kulturutskottet vill nu i likhet med motionärernapoängtera vikten av estetisk utsmyckning vidoffentligt byggande. Detta gäller vid såväl ny- somombyggnation. Utskottet anser dock liksom tidigareatt det inte är rätt väg att gå att i varje enskiltfall styra hur mycket medel som skall avsättas fördetta ändamål. Detta måste enligt utskottet avgörasfrån fall till fall. Däremot anser utskottet sommotionärerna påtalar att bör vara ett riktmärke.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1999/2000:Kr314 (fp) yrkande18, 1999/2000:Kr315 (mp) yrkande 28, 2000/01:Kr346(fp) yrkande 23 och 2000/01:Kr701 (mp) yrkande 27.Arkitekturåret 2001Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- uppföljning och utvärdering , jämför reservation 8(kd),- ett landsbygdsprojekt under Arkitekturåret2001, jämför reservation 9 (c).BakgrundRiksdagen godkände regeringens förslagtill handlingsprogram för statens arbete medarkitektur, formgivning och design (prop.1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225).Målen för handlingsprogrammet är följande.- Arkitektur, formgivning och design skall ges godaförutsättningar för sin utveckling.-- Kvalitet och skönhetsaspekter skall inteunderställas kortsiktiga ekonomiska överväganden.-- Kulturhistoriska och estetiska värden ibefintliga miljöer skall tas till vara ochförstärkas.-- Intresset för hög kvalitet inom arkitektur,formgivning, design och offentlig miljö skallstärkas och breddas.-- Offentligt och offentligt understött byggande,inredande och upphandlande skall på ettföredömligt sätt behandla kvalitetsfrågor.-- Svensk arkitektur, formgivning och design skallutvecklas i ett fruktbart internationelltsamarbete.-Staten skall vara en förebild när det gäller frågorom arkitektur, formgivning och design. Mångamyndigheter och institutioner har engagerats iarbetet.Med handlingsprogrammet somutgångspunkt och utifrån de frågor som togsupp i den storstadspolitiska propositionen (prop.1997/98:165, bet. 1997/98:AU2, rskr. 1997/98:34) harregeringen beslutat att inbjuda till en kampanjunder benämnd (information finns på en särskild hemsida, benämndwww.2001arkitekturaret.nu). Regeringen har givit 43myndigheter i uppdrag att medverka. Alla landetskommuner, landsting och länsstyrelser samt 125 andramyndigheter, bolag, stiftelser, föreningar ochorganisationer har inbjudits av regeringen att deltamed verksamheter under Arkitekturåret.Arkitekturmuseet har regeringens uppdrag att ledaarbetet med kampanjen. Den långsiktiga målsättningenär att efterfrågan på och förståelsen för godarkitektur, formgivning och design skall öka i helalandet. Storstadsfrågorna står fortsatt i fokus mensamtidigt kommer en mängd verksamheter utananknytning till storstadsområdena att genomföras ilinje med intentionerna i handlingsprogrammet.Informationsinsatser, idétävlingar och riktadekunskaps- och debattunderlag avses ingå avkampanjen. Vidare skall ordinarie verksamhet påskilda håll kunna dra nytta av Arkitekturåret föratt sprida kunskap om och öka intresset förutvecklingen inom arkitektur, formgivning och designi Sverige.Resultaten av handlingsprogrammet för statensarbete med arkitektur, formgivning och design avsesredovisas under Arkitekturåret. Enligt regeringensbedömning skulle det också kunna vara enbetydelsefull del av kampanjen om man dessutom kangöra en samlad redovisning av det kommunala arbetetmed t.ex. lokala handlingsplaner, plan- ochbyggverksamhet, fastighetsförvaltning, upphandlingm.m. Ett annat område som ses som en potential ärLandstingsförbundets projekt inriktat mot designinom sjukvården.Statskontoret har fått regeringens uppdrag att isamarbete med och följaupp och utvärdera de statliga insatserna underArkitekturåret. De statliga myndigheter som fåttsärskilda uppdrag av regeringen i anslutning tillArkitekturåret skall redovisa dessa senast den 15februari 2002 till , berördafackdepartement, Statskontoret och Arkitekturmuseet.De som inbjudits att delta och som anmält sittdeltagande och planer för detta skall göra enslutredovisning till senast den 15februari 2002. Statskontoret och Arkitekturmuseetskall var och en lämna en redovisning tillregeringen senast den 1 september 2002.MotionernaI tre motioner från allmänna motionstiden tasArkitekturåret upp.I motionerna 2000/01:Kr241 (kd) och 2000/01:Kr345(kd) yrkande 3 hemställs att skalltillkännage för regeringen att en uppföljning ochutvärdering skall göras av Arkitekturåret, vari det- utifrån de strukturförändringar som pågår ilandet - bör belysas vilka långsiktiga effekterkampanjen fått för den framtida planeringen förtillväxtregionerna respektive regioner med ettvikande befolkningsunderlag och överdimensioneradinfrastruktur.Enligt motion 2000/01:Kr317 (c) bör riksdagentillkännage för regeringen att ett landsbygdsprojektför upprustning av hela byar eller enstaka byggnaderpå landsbygden bör utarbetas och verkställas isamband med Arkitekturåret. Det finns ett stortbehov av sådan upprustning på den svenskalandsbygden men det finns få resurser för detta.Projektet bör drivas i samarbete mellan staten ochkommunerna samt och banker.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i det föregående redovisat att ettstort antal statliga myndigheter fått regeringensuppdrag att delta i Arkitekturåret och att allalandets kommuner, landsting och länsstyrelser samt125 andra myndigheter, bolag, stiftelser, föreningaroch organisationer inbjudits att delta. Inriktningenpå Arkitekturåret är både storstadsperspektivet ienlighet med storstadspropositionen ochhandlingsprogrammet för arkitektur, formgivning ochdesign från som avser hela landet.Utskottet har i det föregående också redovisat deomfattande uppföljningar, utvärderingar ochresultatredovisningar som samtliga engagerade iArkitekturåret - både statliga och icke statligamyndigheter, institutioner, företag, organisationerm.fl. - avses avlämna efter Arkitekturårets slut.Utskottet förutsätter att kampanjen bedrivs på ettsådant sätt både av de centralt ansvariga och deövriga deltagande att arbete och insatser underArkitekturåret har ett längre perspektiv än självakampanjåret och att kampanjen kommer att få mångaoch goda, långsiktiga effekter i linje medhandlingsprogrammet för arkitektur, formgivning ochdesign.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna2001/01:Kr241 (kd), 2000/01:Kr317 (c) och2000/01:Kr345 (kd) yrkande 3.Form och designUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- forskning, dokumentation och mötesplatserför form och design,- en fast utställningslokal för form ochdesign,- ett nätverk för regionala form- ochdesigninstitutioner,- lokaliseringen av satsningar m.m. inom formoch design, jämför reservation 10 (1 m, c,fp),- exponeringen av svensk form utomlands.UtredningSedan godkänt regeringens förslagtill mål för ett handlingsprogram för statens arbetemed arkitektur, formgivning och design tillkalladeregeringen en särskildutredningsman med uppdrag att klarlägga det statligaåtagandet på formgivnings- och designområdet.I det första utredningsbetänkandet, Mötesplats förform och design (SOU 1999:123), fann utredaren attdet ur ett statligt perspektiv föreligger behov avtydligare roller, samordning, tillgänglighet,enhetlig dokumentation, kompetensutbyte,kunskapsutveckling och utbildning inom design ochformgivning. Utredaren påtalade behovet av endesign- och formarena för att bl.a. ökamedvetenheten om designområdets betydelse och ökaintresset för designområdet.I betänkandet föreslogs en ny institution inrättasför att vara en mötesplats för form och design,vilken genom utställningar och kunskapsuppbyggnadskall främja form- och designområdet. Utställningarskall skapas i samverkan med andra parter, såsommuseer och arkiv, universitet och högskolor,näringsliv och designfrämjande organisationer, föratt visas på olika platser i landet. Institutionenskall inte ha några egna föremålssamlingar. Denskall vidare fungera som ett som haregen verksamhet, bibliotek och arkiv och som ävenstimulerar andra till forskning och dokumentation.Den nya institutionen föreslogs förläggas tillStockholm och vara en myndighet med stat, kommun,landsting och näringsliv som huvudmän.I sitt slutbetänkande, Statens insatser för formoch design (SOU 2000:75), konstaterade utredaren attde statliga insatserna för form- och designpolitikenomfattar relativt små medel och att denorganisatoriska grunden är svag. Det saknas enmyndighet med särskilt ansvar för att prioritera,initiera och samordna insatser i syfte attförverkliga de övergripande form- och designmålen.Regeringen bör därför etablera en strategi förstatsförvaltningens förebildlighet. Regeringen börta initiativ till och utveckla upphandlingskursersom tar upp betydelsen av form och design. Statenbör ta till vara och bevara sina egna miljöer. egna lokaler, såväl inom somutom landet, skall goda exempel visas på svenskformgivning och design. Genom tävlingar kan statenockså skapa uppmärksamhet kring sin egenförebildlighet. Ett form- och designråd bör inrättasi anslutning till regeringen för initiering avsamordnande insatser. Vidare föreslogs regionalaformcentrum i varje län för koordinering avrådgivning till företag, utbildning, information ochutställningar. En översyn av behovet avdesignutbildning och av hur utbildningarnas kvalitetskall säkras föreslogs. Forskning inom designområdetbör stimuleras. Medel inom ramen för anslaget tillSvenska institutet bör styras till verksamhet somstärker svensk design. bör ta ettinitiativ till ett branschprogram för form- ochdesignområdet. bör få i uppdrag attundersöka hur det spridda arkivmaterialet påform- och designområdet skall kunna säkerställas ochgöras tillgängligt.I budgetpropositionen för (utgiftsområde17 s. 30) har regeringen aviserat förslag på form-och designområdet under år 2001.MotionernaI nio motioner tas upp frågor som rör den svenskaform- och designpolitiken.I motion 2000/01:Kr235 (m) föreslås att riksdagenskall tillkännage för regeringen vad som anförs imotionen om forskning, dokumentation, mötesplatserför samspelet mellan aktörerna på form- ochdesignområdet m.m. (yrkande 10).Behovet av en fast utställningslokal för svenskformgivning och design påtalas i motion1999/2000:Kr314 (fp) yrkande 20.De regionala initiativen inom form och design börenligt motion 2000/01:Kr314 (s) stödjas ochutvecklas. I ett nätverk av regionala institutionerbör ett samordningsansvar ges som roterar mellan deingående institutionerna.I flera av motionerna uttrycks önskemål omlokaliseringen av olika former av satsningar på formoch design. I motion 1999/2000:Kr297 (s) begärs ennationell satsning på industridesign i Bergslagen.Den av Form- och designutredningen föreslagnamötesplatsen för form och design bör enligt motion2000/01:Kr278 (m) lokaliseras till . Ettcentrum för svensk formgivning och design bör enligtmotion 2000/01:Kr346 (fp) yrkande 25 inrättas ianslutning till i . I motion2000/01:Kr315 (c) begärs att ett regionalt form- ochdesignråd skall inrättas i , medanmotionärerna bakom motion 2000/01:T230 (s) yrkande 5hemställer om en fortsatt satsning på form ochdesign i . Slutligen begärs i motion2000/01:Kr316 (s) att en permanent utställning omframtida tillämpningar av teknik, form och designskall inrättas i Stockholm.Riksdagen bör enligt motion 2000/01:Kr701 (mp)yrkande 29 uttala sig för att ytterligaremöjligheter för svensk form att exponeras utomlandsbehövs. Det behövs flera sådanautställningsverksamheter som Svenska iParis samt ett ökat nordiskt samarbete.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i det föregående i korthet redovisatForm- och designutredningens uppdrag och förslag. Iutredningens två betänkanden görs en bred genomgångav form- och designområdets möjligheter, problem,behov m.m. Vidare lämnas en rad förslag som rör encentral form- och designarena, regionaladesigncentrum, en strategi för statensförebildlighet, ett form- och designråd knutet tillregeringen, utbildning och forskning, arkiv,exponering av och information om svensk form ochdesign utomlands genom ambassaderna, och , m.m.Utredningsförslagen har remissbehandlats.Regeringen har aviserat förslag på området under år2001.Utskottet anser att det pågående beredningsarbetetinom inte bör föregripas genomnågra uttalanden från sida i de frågorsom tas upp i de aktuella motionerna.Utskottet avstyrker därför motionerna1999/2000:Kr297 (s), 1999/2000:Kr314 (fp) yrkande20, 2000/01:Kr235 (m) yrkande 10, 2000/01: Kr278(m), 2000/01:Kr314 (s), 2000/01:Kr315 (c) yrkande 1,2000/01:Kr316 (s), 2000/01:Kr346 (fp) yrkande 25,2000/01:Kr701 (mp) yrkande 29 och 2000/01:T230 (s)yrkande 5.Museum VandalorumUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- Museum Vandalorum.MotionenI motion 1999/2000:Kr308 (kd) hemställs attriksdagen skall tillkännage för regeringen att detbehövs ekonomiskt stöd för etablering av konst- ochdesignmuseet i , där nationell ochinternationell konst skall ställas ut i kombinationmed en konstindustriell utställning och industrielldesignutbildning.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att motionen väcktes hösten1999, innan regeringen ivårpropositionen aviserade en kommandesatsning på Museum Vandalorum (prop. 1999/2000:100s. I propositionen uttalades att - förutsattatt projektet realiseras - regeringen beräknar ettårligt verksamhetsstöd med ca 8 miljoner kronorfr.o.m. Motionen har således blivittillgodosedd efter det att den väckts. Mot dennabakgrund anser utskottet att något riksdagensuttalande i frågan inte är nödvändigt, varför motion1999/2000:Kr308 (kd) avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. BrukarinflytandeRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Kr313yrkande 5, 1999/2000:Kr315 yrkande 20 och 2000/01:Kr345 yrkande 30.Reservation 1 (kd, c)2. Upphandling av offentlig konstRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr346 yrkande29.Reservation 2 (m, kd, c, fp)3. Utredning om konstnärlig utsmyckning försynskadadeRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr259.4. KonstpedagogikRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr345 yrkande31.Reservation 3 (kd)5. Ansvaret för konstnärlig utsmyckning avEU:s byggnaderRiksdagen avslår motion 1999/2000:Kr294.6. Minnesmärke över den svenske soldatensinsatser i fredens tjänstRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Kr295 och2000/01:Kr227.Reservation 4 (1 m)7. Midlanda-Y:etRiksdagen avslår motion 1999/2000:Kr296.8. Ett för bildande konstRiksdagen avslår motion 1999/2000:Kr266.9. Hemslöjdens betydelse för form ochdesignRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr319 yrkande1.10. Hemslöjden som näringRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr319 yrkande2.11.