bet · GO01SfU13 · 2001-05-03 00:00:00 — I lagen angesockså att bidrag från ochKonstnärsnämnden är pensionsgrundande i denutsträckning regeringen förordnar.Utskottet anser inte att för närvarandebör föreslå några förändringar, varför motion Kr230yrkande 9 bör avslås.Ackumulerad inkomstUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motion om ackumulerad inkomst.Jämför reservation 5 (v)MotionI motion Sf214 av m.fl. (v) begärsatt regeringen tillsätter en utredning med uppgiftatt se över beräkningen av pensionsrätt vidutbetalning av ackumulerad inkomst, t.ex. i form avretroaktiv utbetalning av arbetsskadelivränta. Vidberäkning av statlig inkomstskatt delas inkomstenupp på det antal år den hänför sig till men vidberäkning av pensionsrätt tar man enbart hänsyntill inkomsten det år den betalas ut. Eftersominkomsten för individen detta år med storsannolikhet slår i taket för pensionsgrundandeinkomst borde inkomsten även vid beräkning avpensionsrätt delas upp på det antal år den hänförsig till. En sådan beräkning av pensionsrätt börgöras även för redan utbetalda inkomster.Utskottets ställningstagandeEnligt 2 kap. 18 § LIP skall den pensionsgrundandeinkomsten grundas på den försäkradestaxering till statlig inkomstskatt. Det är såledesriktigt som motionärerna påpekar att den statligainkomstskatten beräknas som om inkomsten fördelatsöver men att så inte sker vid beräkning avpensionsrätten.Utskottet vill nämna att motsvarande bestämmelseräven fanns i ATP-systemet, även om 15/30-årsregelnmedförde att effekten på den slutliga pensioneninte alltid blev så påtaglig. I sitt av riksdagengodkända betänkande 1992/93:SfU2 föreslog utskottetett tillkännagivande om en översyn som tar sikte påden övergripande frågan om retroaktiva ersättningari PGI-hänseende skall kunna fördelas på flera år.RFV, som fick i uppdrag att göra en översyn,konstaterade emellertid att det av bl.a.administrativa skäl inte var lämpligt att ändra påreglerna. Regeringen vidtog inte någon ytterligareåtgärd med anledning av RFV:s översyn.Utskottet kan inte bedöma om det så småningomskulle kunna bli administrativt möjligt att införaett system där ackumulerade inkomster gerpensionsrätt som fördelas . mening är det lämpligt att även dennafråga följs upp till den s.k. kontrollstationen2004.Med det anförda får syftet med motion Sf214 ansestillgodosett. Motionen avstyrks.Allmän pensionsavgiftUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motion om allmän pensionsavgift.MotionI motion Sf289 av () begärs beslutom ändring i LIP så att ungdomar under 16 årbefrias från egenavgifter till ålderspensioneftersom inkomster inte ärpensionsgrundande.Utskottets ställningstagandeEnligt vad som framkom vid utskottets offentligautfrågning avser regeringen att isamråd med de partier som står bakompensionsreformen lägga fram förslag förriksdagen om att pensionsrätt skall kunna tjänas införe . Utskottet har erfarit att pensionsrättdärvid skall kunna tillgodoräknas fr.o.m. år 1999.Med detta får syftet med motion Sf289 ansestillgodosett, och motionen avstyrks.PremiepensionssystemetPremiesparfondenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motion om aktivt val avpremiesparfond.MotionI motion Sf285 av och () begärs ett tillkännagivande om att vidval av premiepensionsfond skall pensionssparareaktivt kunna välja Premiesparfonden alternativt attSjunde AP-fonden inrättar en ny fond med sammainriktning.Utskottets ställningstagandeUtskottet har redan tidigare (bet. 1999/2000:SfU6s. 8) framhållit att den som en gång gjort ettaktivt val av fond inte i ett senare skede genomatt avstå från val av fond kan komma att tillhöraicke-väljarkollektivet. Denne kan således få varkennya medel placerade i Premiesparfonden eller medelsom tidigare placerats i annan fond flyttade tillPremiesparfonden. Utskottet har därför ansett attpensionsspararna aktivt bör kunna välja att placerai fond med samma låga risk och sammaavkastningskrav som Premiesparfonden och attregeringen borde återkomma till närtillräckliga erfarenheter vunnits om val och byteav fond.Bakom detta utskottets uttalande låguppfattningen att placeringsinriktningen förförvaltningen av icke-väljarnas medel skulle skiljasig från andra fonder. Bland annat hade i detursprungliga utredningsbetänkandet (SOU 1997:131)anförts att inriktningen exempelvis skulle kunnavara i räntebärande placeringar, svenskaaktier och utländska aktier. Den exaktautformningen av Premiesparfonden låstes dock intefast i lagstiftningen för att placeringarna skullekunna anpassas efter utvecklingen (prop.1997/98:151). Härefter har AP-fonderna reformerats,och vissa justeringar har gjorts av målet förSjunde AP-fondens förvaltning. Kravet pålångsiktigt hög avkastning har kommit i förgrundenför placeringsverksamheten men med en fortsatt lågriskprofil för Premiesparfonden.Premiesparfonden startade ioch med att PPM placerade de första "icke-väljarnas" pensionsmedel i fonden. I årsberättelsenför 2000 anges att förvaltningen avPremiesparfondens tillgångar styrs av ennormportfölj. Den visar den långsiktigafördelningen av fondens olika tillgångsslag,uttryckt som andel av fondens totala marknadsvärde:aktier (svenska , utländska ) ochräntebärande placeringar . Fondförmögenhetenden var 15 miljarder kronor.Marknadsvärdet för aktierelaterade värdepapper vardrygt () och förränterelaterade (). Övriga fordringar uppgick till närmare 2miljarder kronor ().Mot bakgrund av det anförda anser utskottet attpensionsspararna torde ha relativt goda möjligheteratt finna en annan fond med sådanplaceringsinriktning som Premiesparfonden numerahar. Utskottet avstyrker därför motion Sf285.Ideella fonderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motioner om ideella fonder. Jämförreservation 6 (mp)MotionerI motion Sf237 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande om att premiepensionsmedelskall få placeras i s.k. ideella fonder.Även m.fl. (mp) i motion Sf232anser att premiepensionsmedel skall få placeras iideella fonder. Motionärerna anser att riksdagenbör besluta om lagändring som möjliggör detta.Utskottets ställningstagandeEnligt 8 kap. 3 § andra stycket LIP fårpremiepensionsmedel inte placeras i fonder somenligt de för fonden gällande bestämmelserna kandela ut medel till andra än andelsägarna.Bestämmelserna infördes (prop.1999/2000:12, bet. 1999/2000:SfU6, rskr.1999/2000:99). I propositionen angavs därvid attideella fonder inte skall förväxlas med s.k. etiskafonder. Sistnämnda beteckning används för fondervilkas placeringsinriktning är sådan att denantingen inriktas på speciella kategorier avföretag, t.ex. företag som sysslar med medicinskforskning eller miljövänlig produktion, ellerundviker placeringar i vissa kategorier av företag,t.ex. företag inom tobaks- eller vapenindustrin.Ideella fonder kan vara etiska fonder genom sinplaceringsinriktning, men behöver inte vara det.I propositionen framhölls attpremiepensionssystemet skall vara ett slutetekonomiskt system, dvs. det skall varken skjutastill ytterligare penningmedel till systemet elleranvändas medel från detta för andra ändamål änsådana som slutligt syftar tillpensionsutbetalningar. Denna princip är sågrundläggande för systemets funktion ochlegitimitet hos de enskilda att fonder där en delav fondförmögenheten används för andra ändamål änutbetalningar till andels-ägarna inte bör tillåtasi premiepensionssystemet. Den enskilde skall alltsåinte ha möjlighet att placera sinapremiepensionsmedel i s.k. ideella fonder.Utskottet noterade (bet. 1999/2000:SfU6 s. 11)att sparande i ideella fonder utgör ett populärtinslag för den breda allmänheten. Utskottetuttryckte förståelse för att det framstår somsvårbegripligt om en sådan möjlighet inte skullefinnas inom ramen för pensionssparandet ipremiepensionssystemet. Ett sparande i en sådanfond innebär dock i praktiken att spararen skänkerbort avkastningen helt eller delvis på dettapensionskapital. Hade utrymme funnits att generelltsett avstå från denna avkastning borde avsättningentill pensionssystemet i stället ha varitmotsvarande lägre. Så är emellertid inte fallet.Utskottet, som delade regeringens uppfattning vadgäller det principiella resonemanget om varförmedel inte bör få placeras i ideella fonder,framhöll dock att de ideella fondernas betydelseför samhällsnyttan är utomordentligt stor, ochmedel från dessa finansierar väsentliga delar inomexempelvis medicinsk forskning och olikamiljöprojekt. Enligt utskottets mening vore detolyckligt om sparandet inom ramen förpremiepensionssystemet skulle få den effekten attsparande i ideella fonder i mer betydandeomfattning skulle komma att minska. Utskottet ansågatt denna fråga särskilt bör följas upp.Utskottet, som vidhåller sin tidigareinställning, avstyrker motionerna Sf237 och Sf232.Etiska aspekter m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motioner om etiska aspekter.Jämför reservation 7 (mp)MotionerI motion Sf270 av m.fl. (mp)anförs att bör begära att regeringenlägger fram förslag till ändring om att utarbeta enminiminivå/certifieringsregler när det gälleretiska, sociala och miljömässiga aspekter förfonder som erbjuds som sparalternativ förpremiepensionen (yrkande 1). Vidare bör PPM få iuppgift att utvärdera och granska fonderna utifrånsådana aspekter (yrkande 2). Vidare bör Sverigelikt kräva att alla pensionsfonder skallredovisa sociala, etiska och miljömässigaställningstaganden och riktlinjer för sinverksamhet som konsumentupplysning (yrkande 3).I motion Sf284 av () begärs etttillkännagivande om krav på redovisning av etisk,social och miljömässig policy för pensionsfonder.I motion Sf295 av () begärs etttillkännagivande om att presentationen av fonderför placering av premiepensionen skall kunnainnehålla uppgifter om fonden, utöver maximalavkastning, också tar hänsyn till etiska ellermiljömässiga skäl vid placering av vårapensionspengar.Utskottets ställningstagandeI premiepensionssystemet finns inga särskildabestämmelser om placeringsinriktning för andra änSjunde AP-fonden. Således gäller de vanligareglerna om fonder. Enligt dessa skall dockplaceringsinriktningen anges i bolagetsfondbestämmelser.För Sjunde AP-fonden gäller däremot liksom förFörsta-Fjärde AP-fonderna att det iplaceringspolicyn skall anges hur hänsyn till miljöoch etik skall tas. Sådana hänsyn skall tas utanatt avkall görs på det övergripande målet ommaximal avkastning. Ansvaret för profilen påplaceringarna åvilar i första hand fondstyrelsenmen regeringen kan precisera sin syn (bet.1999/2000:FiU19). Fonderna bör i sin årsredovisningredovisa på vilket sätt man tagit hänsyn till miljöoch etik i medelsförvaltningen.Utskottet, som inte finner skäl att föreslå någraändringar vad gäller placeringsregler, avstyrkermotionerna Sf270, Sf284 och Sf295. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Automatisk balanseringRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension och tillkännager för regeringen somsin mening att regeringen bör överväga enfingradering av balanstalet i enlighet med vadutskottet anfört.Riksdagen godkänner de riktlinjer regeringenföreslår om att eventuella överskott skallfördelas på de försäkrade på så sätt att etttillägg till indexeringen skall göras sommotsvarar det utdelningsbara överskottet.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Sf27 och2000/01:Sf29.Reservation 1 (v)Reservation 2 (mp)2. Sjätte avslår motionerna 2000/01:Sf26 och2000/01:Sf28.Reservation 3 (m, fp)3. Kvinnors pensionsförmånerRiksdagen avslår motion 2000/01:Sf229 yrkande1.Reservation 4 (v, mp)4. UtlandssvenskarRiksdagen avslår motion 2000/01:Sf207.5. KonstnärerRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr230 yrkande9.6. Ackumulerad inkomstRiksdagen avslår motion 2000/01:Sf214.Reservation 5 (v)7. Allmän pensionsavgift under 16 årRiksdagen avslår motion 2000/01:Sf289.8. Aktivt val av premiesparfondRiksdagen avslår motion 2000/01:Sf285.9. Ideella fonderRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sf232 och2000/01:Sf237.Reservation 6 (mp)10. Etiska aspekterRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sf270,2000/01:Sf284 och 2000/01:Sf295.Reservation 7 (mp)den 3 maj 2001På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: BeritAndnor (s), (), (),(), (), UllaHoffmann (v), (), vonEssen (m), (), (),(), (),(), (),(), () ochMagda (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentesvilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Automatisk balansering (punkt 1)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen beslutar att med avslag på propositionentillkännage för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 1. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:Sf27 och avslår motion 2000/01:Sf29.StällningstagandeVi är starkt kritiska till att propositionen inteinnehåller ett färdigt förslag angående huröverskott i fördelningssystemet skall fördelas.Riksdagen bör därför avslå propositionen och begäraatt regeringen återkommer med ett nytt förslag tillautomatisk balansering som innehåller ett färdigtförslag angående hur överskott ifördelningssystemet skall fördelas.Behovet av garantipension kommer att öka vid ensituation där den in-komstrelateradeålderspensionen sänks till följd avföljsamhetsindex och/eller den automatiskabalanseringen. Det går dock inte att utläsa vilkenkonsekvens den automatiska balanseringen i dettaavseende får för statsbudgeten. Det är ävenanmärkningsvärt att det inte finns någonkonsekvensbeskrivning an-gående hur förslaget slårför individer med olika inkomstnivåer, kön ochålder. Vi anser att regeringen i det fortsattaberedningsarbetet klart skall belysa konsekvensernaav den automatiska balanseringen för statsbudgetensamt för individer med olika inkomster, kön ochålder.Regeringens förslag innebär en uppluckring av densolidaritet mellan generationer som funnits inbyggdi socialförsäkringssystem. Vi anser attvikten av solidaritet inom systemet fortsatt skallförsvaras och anser att sy-stemet i stället bordevara utformat så att avgiften höjs tillfälligt dåsystemet är underfinansierat. Denna tillfälligaavgiftshöjning skall avskiljas från den fastlagdaavgiftsnivån och därmed inte ge pensionsrätt. Detnya förslaget till automatisk balansering börinnehålla gränser för vilket över- eller underskottsom den automatiska balanseringen skall hantera.Passeras gränserna för accepterat över- ellerunderskott är det en fråga för de då ansvarigapolitikerna att ta ställning till hur utdelningen,alternativt finansieringen, skall gå till.Slutligen anser vi att det är viktigt att värnaom att buffertfonden är stor nog för att undvikabehovet av automatisk balansering till följd avunderskott i pensionssystemet. Vi är därförskeptiska inför ytterligare överföring av medelfrån AP-fonderna och menar att buffertfondernasstorlek bör vara föremål för ytterligareövervägningar.2. Automatisk balansering (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen beslutar att med avslag på propositionentillkännage för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 2. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:Sf29 och avslår motion 2000/01:Sf27.StällningstagandeÄven om ATP-systemet inte skulle hålla i längdenhar en reform av den omfattning som håller påatt genomföras inte varit nödvändig. Att det nyasystemet sägs bli finansiellt stabilt är därför attpensionerna sjunker- för dem som inte kan arbeta heltid hela sittvuxna liv- om inte reallöneökningen blir mer än tre gångerså hög som den varit under det senaste kvartsseklet- om medellivslängden ökar (vilket den gör).För att ytterligare (med konstgjord andning)upprätthålla den s.k. stabiliteten inför mannämligen den automatiska balanseringen, kallad"bromsen". "Bromsen" slår till om pensionsskuldenöverstiger systemets tillgångar. Man sänker dåpensionerna så att man inte riskerar att tömma dens.k. buffertfonden.Det finns stor risk att "bromsen" måste utlösasrelativt snart. Vid bromsutlösning lovasåterställande så snart ekonomin är i balans igen.De yrkesverksamma får kompensation för reduceradpensionsrätt, men de som ärpensionärer får ingen kompensation och får alltsåbetala "kalaset".Vi anser därför att den automatiska balanseringeninte skall genomföras. Den stämmer inte med ettsocialt, solidariskt välfärdssystem. fatta beslut i samband med attpåfrestningar uppstår. Vi anser vidare att medelhar överförts från AP-fonden till statsbudgeten ien omfattning som kan leda till oacceptabla följderför pensionerna. De medel som tagits från AP-fondenoch avkastningen på dem bör därför frysas, så attde kan återlämnas till pensionssystemet. Vi anserockså att utfall och resultat beträffande"modellpersoner" i beräkningarna bör göras. Deexempel på personer som valts för att illustrerasystemet är inte ett genomsnitt av vanligalöntagare. Kvinnor, studerande, arbetslösa ochprojektarbetande är inte representerade. Vidare bören oberoende expertutredning med internationelltinslag tillsättas, som får till uppgift attallsidigt analysera det nya pensionssystemet motbakgrund av de mål som uttalades . Dessutomanser vi att RFV bör redovisa noggranna kostnaderför vad det nya pensionssystemet innebär attinföra, genomföra och administrera.Slutligen föreslår vi ett tillkännagivande om atten grundpension lika för alla bör införas. En sådangrundpension skulle utgöra ca (gammalsiffra - måste räknas upp något) efter skattinklusive bostadsbidrag. Ett sådantgrundtrygghetssystem är lätt att förstå och lättatt administrera. Det ger en grundtryggghet som gåratt leva på, är rättvist och solidariskt.3. (punkt 2)av (), (), Gustafvon (m), () ochMargareta ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motionerna 2000/01:Sf26 och2000/01:Sf28.StällningstagandeRegeringens avsikt med , som inteingår i pensionsuppgörelsen, är att den skall varaett led i regeringens näringspolitik. De senasteårens utveckling har dock tydligt visat att det gåratt få fram ett utbud av riskkapital på den privatamarknaden utan att staten behöver ingripa på detsätt som tillkomsten av Sjätte . Näringspolitik skall inte bedrivasgenom att pensionspengar förvaltas i en sådan fondoch staten skall inte vara aktör på detta område.Vi anser att bör avvecklas och attmedel motsvarande de som fonden förvaltar bör förasöver till de övriga AP-fonderna för att därförvaltas i enlighet med de riktlinjer somfastställts av för Första-Fjärde AP-fonderna. Det kan därefter utredas hur avvecklingenskall ske av aktierna som förnärvarande äger.4. Kvinnors pensionsförmåner (punkt 3)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4. Därmedbifaller motion 2000/01:Sf229 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att regeringen bör tillsätta en utredningmed uppgift att se över hur det nyapensionssystemets utfall kan göras merkönsneutralt. Kvinnor får generellt sett lägrepension till följd av att deras arbetslivsmönsterskiljer sig från männens. Kvinnor utför mer obetaltarbete och har därför mindre utrymme förlönearbete. Kvinnor arbetar oftare än män deltidoch betalar därmed för sin egenarbetstidsförkortning med lägre lön och pension.Situationen försvåras även av att kvinnorlönediskrimineras. Genom pensionsreformen fårkvinnor bära ekonomiska konsekvenser avstrukturella problem som vi ännu inte lyckats lösagemensamt.5. Ackumulerad inkomst (punkt 6)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 5. Därmedbifaller motion 2000/01:Sf214.StällningstagandeVi anser att regeringen bör tillsätta en utredningmed uppgift att se över beräkningen av pensionsrättvid utbetalning av ackumulerad inkomst, t.ex. iform av retroaktiv utbetalning avarbetsskadelivränta. Vid beräkning av statliginkomstskatt delas inkomsten upp på det antal ården hänför sig till men vid beräkning avpensionsrätt tar man enbart hänsyn till inkomstendet år den betalas ut. Eftersom inkomsten förindividen detta år med stor sannolikhet slår itaket för pensionsgrundande inkomst borde inkomstenäven vid beräkning av pensionsrätt delas upp på detantal år den hänför sig till. En sådan beräkning avpensionsrätt bör göras även för redan utbetaldainkomster.6. Ideella fonder (punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 6. Därmedbifaller motionerna 2000/01:Sf232 och2000/01:Sf237.StällningstagandeVi anser att den som så vill skall kunna placerasina premiepensionsmedel i ideella fonder. Att endel av fondernas medel avsätts för ideella ändamålhar endast marginell inverkan på det totalapensionsbeloppet. Att avstå en del av sinapensionspengar på detta sätt är också ett sätt atttrygga ålderdomen, eftersom man härigenom bidrartill att förbättra framtiden för sig själv ochkommande generationer.7. Etiska aspekter (punkt 10)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 7. Därmedbifaller motionerna 2000/01:Sf270,2000/01:Sf284 och 2000/01:Sf295.StällningstagandeVi anser att bör begära att regeringenlägger fram förslag till ändring om att utarbeta enminiminivå/certifieringsregler när det gälleretiska, sociala och miljömässiga aspekter förfonder som erbjuds som sparalternativ förpremiepensionen. PPM bör få i uppgift att utvärderaoch granska fonderna utifrån sådana aspekter.Vidare bör likt kräva att allapensionsfonder som konsumentupplysning skallredovisa sociala, etiska och miljömässigaställningstaganden och riktlinjer för sinverksamhet.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttrande. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Aktivt val av premiesparfond och ideellafonder (punkterna 8 och 9)av och (båda v).PremiesparfondenFör närvarande gäller att den som en gång gjort ettaktivt val av fond inte senare kan få sinapremiepensionsmedel placerade i Premiesparfonden.De som vill ha en statlig förvaltning av sina medelblir i så fall hänvisade till Premievalsfonden.Vänsterpartiet anser att alla pensionssparare somvill placera sina premiepensionsmedel hos denstatliga förvaltaren, dvs. Sjunde AP-fonden, skallha full valfrihet att placera medlen iPremiesparfonden eller har tidigare ansett(bet. 1999/2000:SfU6 s. 8) att spararna aktivt börkunna välja att få sina medel placerade i en fondmed samma låga risk och samma avkastningskrav somgäller för Premiesparfonden. Utskottet uttalade attregeringen bör återkomma till i denfrågan när tillräckliga erfarenheter vunnits aveffekterna beträffande val och byte av fond.Finansministern har härefter ,som svar på fråga 2000/01:322 av ,hänvisat till socialförsäkringsutskottets uttalandeoch tillagt att i samband med att regeringenåterkommer i saken kan enligt hans mening ävenfrågan om möjligheten att välja Premiesparfondenövervägas.Ideella fonderPremiepensionssystemet bygger på att den enskildeskall ha ett stort och varierat urval av fonder attvälja mellan. anser att lika väl somen del av avkastningen på pensionsspararens pengargår ur systemet på grund av förvaltarnas avgifterså skall pensionsspararen ha friheten att kunnavälja att placera sina medel i ideella fonder dären liten del av avkastningen går till ideellaändamål. En inskränkning i denna möjlighet läggerband på människors önskan att verka solidariskt ochideellt.