bet · GO01SoU19 · 2001-05-15 00:00:00 — Det finns enligtmotionärerna därför ett gott utrymme för attförlänga försöket för att verkligen säkerställa attnågra tydliga negativa följdverkningar inte uppstår.I motion 2000/01:So62 av m.fl. (kd)begärs att avslår förslaget om att införalördagsöppet i hela landet (yrkande 1). Motionärernayrkar vidare att beslutar om att förlängaförsöksperioden med lördagsöppet (yrkande 2). Motionärerna anför att det inte finnsnågra hållbara argument för lördagsöppet. Enligtmotionärerna har även försöksperioden varit för kortför att man skall kunna dra några konkreta ochkorrekta slutsatser. Motionärerna förordar attförsöksperioden förlängs med föratt man skall kunna ta ställning till effekterna.I motion 2000/01:So56 av m.fl. (c)yrkas att avslår regeringens förslag omlördagsöppet på och tillkännagerför regeringen som sin mening vad i motionen anförsom förlängd försöksverksamhet. Enligt motionärernahar försöket med lördagsöppet pågått för kort tid.Det finns ett stort mörkertal vad gäller ökadmisshandel och rattfylleri. För att få ett stabilarebeslutsunderlag krävs därför att försöket förlängsmed ett år.I motion 2000/01:So61 av . (mp) begärs tillkännagivande om att riksdagenavslår förslaget om lördagsöppet (yrkande 1). Enligtmotionärerna är den korta tid, blott ,som förändringen med lördagsöppet verkat etttillräckligt argument för att avfärda förslaget.Motionärerna anför vidare att det inte heller finnsredovisade några som helst positiva effekter av ettlördagsöppet Systembolag, vilket är ett lika tungtvägande skäl mot förslaget.I motion 2000/01:So63 av m.fl. (fp, s,mp, kd, v) begärs att avslår förslaget omgenerellt lördagsöppna systembutiker ochtillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att försöket i stället får fortgååtminstone året ut (yrkande 1). Enligt motionärernasuppfattning är försökstid ett minimum föratt kunna fatta beslut om generellt lördagsöppet.I motion 2000/01:So58 av ochGöran (båda s) yrkas tillkännagivande omlördagsöppna systembolag (yrkande 1). Enligtmotionärerna är utvärderingen inte entydig i sittresultat varför förslaget med lördagsöppnasystembutiker avvisas.Utskottets bedömningEnligt utskottet är det av vikt att den illegalahandeln med alkoholdrycker kraftfullt motverkas.Skall denna kamp nå framgång måste legitimiteten hosSystembolaget förstärkas så att fler människorväljer att handla legal framför illegal alkohol.Utskottet vidhåller att en väg att uppnå detta kanvara att öka tillgängligheten till legal alkohol ochatt förbättra Systembolagets service t.ex. vadgäller öppethållande.I propositionen föreslås godkänna attSystembolaget från får ha öppetpå längst i hela landet.Utskottet delar regeringens bedömning att dendelrapport rörande lördagsöppet som forskarnapresenterat är ett tillräckligtbeslutsunderlag för att slutligt ta ställning ifrågan. I likhet med regeringen anser utskottet attforskarnas delrapport om lördagsöppet visar attdetta inte lett till några större förändringar närdet gäller misshandel, rattfylleri eller andraalkoholrelaterade brott sedan försöksperiodenstartades . Mot bakgrund av detsagda ställer sig utskottet därför bakom regeringensförslag om lördagsöppet.Enligt utskottet bör dock noggrant följas hurlördagsöppet påverkar folkhälsan samt vilka effekteröppethållandet får på brottsutvecklingen. Konse-kvenserna av lördagsöppet i systembolagsbutikernabör därför, som regeringen angett, fortlöpandeföljas av Statens folkhälsoinstitut.Motionerna 2000/01:So56 (c), 2000/01:So58 (s)yrkande 1, 2000/01:So60 (v), 2000/01:So61 (mp)yrkande 1, 2000/01:So62 (kd) samt 2000/01:So63 (fp,s, mp, kd, v) yrkande 1 med krav på avslag påregeringens förslag m.m. avstyrks. Utskottetföreslår att godkänner regeringens förslagi enlighet med avsnitt 4.2.2 i propositionen omdetaljhandelsbolagets öppettider på lördagar.Rätt att överklaga beslutPropositionenRegeringen anför i propositionen (s. 31 ff.) att detbör inte införas någon möjlighet för statligmyndighet att överklaga kommunala beslut omtillstånd enligt alkohollagen.Enligt propositionen förekommer det att kommunernaspolitiska nämnder ibland tar andra hänsyn än rentalkoholpolitiska vid beslut om serveringstillstånd.Om en möjlighet till överprövning av kommunalabeslut enligt alkohollagen skall införas handlar detalltså inte i första hand om att komma till rättamed bristande ekonomisk och juridisk kompetens utansnarare om åtgärder mot politiskt lagtrots.Regeringen har övervägt om beslut som står i stridmed alkohollagen bör kunna överprövas eller omfelaktiga beslut kan rättas till på annat sätt. som oftast anvisas är vitesföreläggande,antingen mot kommunen som sådan eller mot deförtroendevalda. Enligt regeringens mening ter sigdetta som en mera lämplig väg än en möjlighet tillöverprövning av kommunernas beslut när det gälleratt komma till rätta med felaktiga kommunala beslutäven på alkoholområdet.Enligt 7 a § förvaltningsprocesslagen (1971:291)skall, om den enskilde överklagar enförvaltningsmyndighets beslut, den myndighet somförst beslutade i saken vara den enskildes motpart idomstol. Denna bestämmelse har införts i samband medgenomförandet av den s.k. obligatoriskatvåpartsprocessen i förvaltningsdomstol. Normalt ärdet alltså den enskilde sökande samt kommunen som ärparter i ett mål om serveringstillstånd. Enligtregeringens mening bör det allmänna intresset i målav här aktuellt slag inte tillvaratas av mer än enmyndighet. Då beslutanderätten i tillståndsärendenligger hos kommunen blir också detta en uppgift förkommunen.Sammanfattningsvis anser därför regeringen inte attnågon statlig myndighet bör ges rätt att överklagabeslut om serveringstillstånd. Frågan om eventuellaandra åtgärdsmöjligheter bör tas upp inom ramen förden allmänna diskussionen om sanktioner motkommunalt domstolstrots.BakgrundEnligt 22 § förvaltningslagen (1986:223) får ettbeslut överklagas av den som beslutet angår, om dethar gått honom emot och beslutet kan överklagas. Av9 kap. 2 § alkohollagen (i dess nuvarande lydelseSFS 1994:1738 och enligt 9 kap. 2 § i regeringensförslag) framgår bl.a. att kommunens beslut fåröverklagas till allmän förvaltningsdomstol.Av 22 § förvaltningslagen följer att det vidöverklagande av ett förvaltningsbeslut inte finnsnågon allmän klagorätt för var och en som ärmissnöjd med ett avgörande. Det krävs att klagandenär saklegitimerad. att han har ett sådantintresse i saken som berättigar honom att överklaga.På denna punkt föreligger således en väsentligskillnad mot laglighetsprövning enligt kommunallagen(1991:900), där klagorätt tillkommer varjekommunmedlem (10 kap. 1 § kommunallagen). Vidöverklagande av förvaltningsmyndighets beslut räckerdet således inte att klaganden är samhällsmedlem, set.ex. avgörandet RÅ 1992 ref. 13 i vilketRegeringsrätten fastslog att kommunmedlem inte hadeklagorätt vid serveringstillstånd enligt lagen(1977:293) om handel med drycker. (Se ,och , Bo: Nya förvaltningslagen medkommentar. 1999 s. 244 f.).MotionerI motion 2000/01:So61 av . (mp) begärs tillkännagivande om att andramyndigheter skall ges möjlighet att överklaga beslutom serveringstillstånd (yrkande 2). Enligtmotionärerna bör rätt att överklaga dessa beslut gestill berörda lokala myndigheter inklusivesocialtjänsten, samt länsstyrelserna.Rättssäkerhetsprinciper i allmänhet bjuder också atten säkerhetsventil skapas i systemet föröverprövning.I motion 2000/01:So58 av ochGöran (båda s) yrkas tillkännagivande omrätt att överklaga serveringstillstånd (yrkande 2).Enligt motionärerna bör en rätt att överklaga beslutom serveringstillstånd införas för kommuninnevånare.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning att det intebör införas någon möjlighet för statlig myndighetatt överklaga kommunala beslut om tillstånd enligtalkohollagen. Inte heller i övrigt böröverklaganderätten rörande tillståndsbeslut enligtsamma lag utvidgas. Motionerna 2000/01:58 (s)yrkande 2 och 2000/01:So61 (mp) yrkande 2 avstyrks.ServeringsbestämmelserServeringstiderPropositionenRegeringen föreslår i propositionen (s. 33 ff.) attvägledande för tillståndsmyndighetens prövning vidbestämmandet av serveringstid enligt 6 kap. 4 §första stycket alkohollagen skall vara risken föralkoholpolitiska olägenheter. Bestämmelsen om tiderför servering av folköl i samma paragraf slopas ocheventuella olägenheter i samband med sådan ölser-vering får mötas med förbud i enskilda fall med stödav 7 kap. 21 § alkohollagen. Enligt regeringen börvidare få i uppdrag att isamarbete med företrädare för restaurangnäringen, defackliga organisationerna, polismyndigheten ochkommunerna utarbeta ett gemensamt åtgärdsprogram.Regeringen anför i propositionen bl.a. att fråganom restaurangernas öppethållande har betydelse delsför boende i serveringsställets närhet, eftersom detfinns en påtaglig störningsrisk från restaurangermed serveringstillstånd, dels för polisens arbetemed att upprätthålla ordning och säkerhet. Fråganhar vidare en rent alkoholpolitisk betydelse efter-som ökad tillgång på alkoholdrycker ofta leder tillökad alkoholkonsumtion och därmed ökadeskadeverkningar.Den nuvarande bestämmelsen om serveringstider i 6kap. 4 § alkohollagen kan kritiseras från densynpunkten att den i realiteten är tämligeninnehållslös. Om tillståndsmyndigheten finner attandra tider än de som anges i lagtexten bör gälla,är den fri att besluta om detta. Lagtexten inne-håller inga begränsningar härvidlag. Inte helleranges några kriterier för när de angivna tiderna kanfå frångås av tillståndsmyndigheten.Alkoholutredningen konstaterar att det inte går attuttala sig med absolut bestämdhet när det gällereffekterna på t.ex. våldsbrott ochordningsstörningar av de utsträcktaserveringstiderna. Det finns utrymme för olikauppfattningar och tolkningar. Detta innebär ocksåatt det inte finns något entydigt svar på frågan huren lagbestämmelse om serveringstider bäst börutformas. Det blir ytterst fråga om en politiskbedömning av lämpligheten av olika lösningar.Regeringen finner det för sin del rimligt att tasom utgångspunkt nuvarande bestämmelse i 6 kap. 4 §alkohollagen som innebär en huvudregel om visssenaste sluttid, , även omtillståndsmyndigheten kan avvika från denna. Närdenna möjlighet öppnades för tillståndsmyndighetenförutsågs knappast att de serveringstider som skullebeslutas av kommunerna skulle avvika i merabetydande grad från de tider som anges i lagtexten.Den faktiska utvecklingen har emellertid gått i enriktning som riskerar att göra lagens huvudregeltill ett undantag. Regeringen anser därför attbestämmelsen bör skärpas på så sätt att lagtextenanger kriterier för prövningen av när serveringen avspritdrycker, vin och starköl får påbörjas ochavslutas. Vägledande för tillståndsmyndighetensprövning vid bestämmandet av serveringstid skallvara risken för alkoholpolitiska olägenheter. Dettaskall, bl.a. för att motverka obefogadeöverklaganden, framgå av själva lagtexten.När det gäller serveringstidens början anserregeringen att fortfarande får ansessom en väl avvägd tidpunkt för alkoholserveringensbörjan avseende tillstånd för servering tillallmänheten.Restaurangkulturen är viktig för allmänhetensattityder och hållning till alkohol. Den svenskarestaurangnäringen har därför en viktig roll attspela när det gäller att skapa förståelse för ettansvarsfullt och måttligt bruk av alkoholdryckersamt motverka missbruk och de sociala ellermedicinska problem som följer i dess spår.För att åstadkomma en bättre restaurangmiljö ochrestaurangkultur bör få iuppdrag att tillsammans med representanter förrestaurangnäringen, de fackliga organisationerna,polismyndigheten och kommunerna utarbeta ettgemensamt åtgärdsprogram. Programmet bör syfta tillatt på serveringsställen åstadkomma en ansvarsfullhantering av alkoholdrycker, en effektivarebekämpning av förekomsten av narkotika pårestauranger samt rökfria serveringsställen.Programmet skall också visa på åtgärder som kanbryta den trend som blir alltmer tydlig inomrestauranglivet, nämligen att alkohol dricks alltsenare och under fler timmar på dygnet.Statens folkhälsoinstitut bör fortlöpande redovisauppdraget till regeringen och senast den 1 december2002 avge en rapport.Regeringen anser vidare att servering av folkölinte bör omfattas av regler om serveringstider. Förservering av sådant öl erfordras inteserveringstillstånd utan endast att vissa i lagensärskilt angivna krav är uppfyllda. Regeringen anserliksom att eventuella olägenhetersom skulle kunna uppkomma på grund av ölserveringvid olämpliga tider kan mötas med förbud att underviss tid servera öl enligt 7 kap. 21 § alkohollagen.Regeringen föreslår vidare (se nedan) att den tidunder vilken ett sådant förbud kan gälla utökas . Det finns inte något behov avatt utöver detta reglera de allmänna serverings-tiderna för öl.MotionerI motion 2000/01:So55 av m.fl. (m)begärs tillkännagivande om öppnings- ochstängningstider för alkoholservering (yrkande 4).Det är enligt motionärerna angeläget attrestauranger kan stänga under lugna former efter detatt alkoholserveringen avslutats. Regler omrestaurangers stängningstider i alkohollagen bördärför enligt motionärernas mening avskaffas ochstängningstiden vara en angelägenhet för respektiverestaurangägare. Enligt motionärerna bör ävenregleringen när alkoholservering får börjaavskaffas. Även i motionerna 2000/01:So300 av ChrisHeister m.fl. yrkande 7 och i 2000/01:So57 avMargareta och (båda m)yrkande 1 framförs yrkanden om att upphävaalkohollagens reglering av restaurangernasserveringstider.I motion 2000/01:So61 av . (mp) begärs tillkännagivande om att förfolkölsservering skall gälla samma regler som förservering av annat öl (yrkande 3).I motion 2000/01:So63 av m.fl. (fp, s,mp, kd, v) begärs tillkännagivande om att intetillåta nattöppna restauranger och att ialkohollagen införa en bestämmelse som sätterklockan 3.00 som yttersta tidsgräns för servering avalkoholdrycker i lokaler med serveringstillstånd(yrkande 2). Motionärerna anser inte att någrastarka skäl för att lämna förslaget om en ytterstastopptid kl. 3.00 ges i propositionen. Motionärernaföreslår därför att förslaget i lagrådsremissengenomförs.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening bör alltjämtserveringstider anges i 6 kap. 4 § alkohollagen.Därmed finns en huvudregel om när alkoholserveringkan påbörjas och en sluttid, även omtillståndsmyndigheterna kan avvika från dessa. Atthelt ta bort tidsangivelserna ur lagtexten skulle iförlängningen kunna leda till en utveckling däralkoholservering får pågå dygnet runt. Ett problemär dock att alkohollagen saknar kriterier för när dei lagtexten angivna tiderna kan frångås avtillståndsmyndigheten. Mot bakgrund av att debeslutade serveringstiderna i betydande omfattningavviker från de tider som anges i lagtexten börbestämmelsen, enligt utskottets mening, skärpas.Utskottet ställer sig därför positivt tillregeringens förslag att vägledande förtillståndsmyndighetens prövning enligt alkohollagen skall vara riskenför alkoholpolitiska olägenheter.Utskottet delar även regeringens bedömning attbestämmelsen om tider för servering av folköl isamma paragraf slopas och eventuella olägenheter isamband med ölservering får mötas med förbud ienskilda fall.Enligt utskottet bör här framhållasrestaurangnäringens betydelse för att skapaförståelse för ett ansvarsfullt och måttligt bruk avalkoholdrycker samt motverka missbruk och socialaoch medicinska problem. Det är därför positivt attregeringen har för avsikt att uppdra till att i samarbete med företrädareför restaurangnäringen, de fackligaorganisationerna, polismyndigheten och kommunernautarbeta ett gemensamt åtgärdsprogram bl.a. för attetablera goda restaurangvanor och ansvarsfullalkoholhantering samt förebygga brott på området.Utskottet tillstyrker således regeringens förslagtill ändring i 6 kap. 4 § första stycketalkohollagen. Motionerna 2000/01:So55 (m) yrkande 4,2000/01:So57 (m) yrkande 1, 2000/01:So61 (mp)yrkande 3, 2000/01:So63 (fp, s, mp, kd, v) yrkande 2och 2000/01:So300 (m) yrkande 7 avstyrks.Allsidig matlagning m.m.PropositionenRegeringen anför i propositionen (s. 38 ff.) attalkohollagens krav (7 kap. 8 §) på att ser-veringsstället skall ha ett kök för allsidigmatlagning och tillhandahåller lagad mat inte börändras.Regeringen framhåller bl.a. att sambandet mellanutskänkning och matservering är en av de äldsta ochprincipiellt viktigaste reglerna i den svenskaalkohollagstiftningen. Huvudskälen till attbestämmelsen infördes var att berusningen avalkoholförtäring blev mindre om drycken förtärdestillsammans med lagad mat och att sambandet medmatservering hade en allmänt återhållande effekt påalkoholdrickandet.I 7 kap. 8 § alkohollagen anges att tillstånd föralkoholservering till allmänheten får meddelas omserveringsstället har ett kök för allsidigmatlagning och tillhandahåller lagad mat. Exakt vaddessa begrepp innebär är inte angivet i lagtexten.Ett resonemang om begreppen förs emellertid iförarbetena. Alkoholinspektionen och rättspraxis hardärefter ytterligare förtydligat innebörden.Vägledande för utvecklingen av kravet pårestaurangkök är Alkoholpolitiska kommissionensuttalande i sina allmänna överväganden (SOU 1993:50s. Dessa kommentarer återkommer ipropositionen Förslag till alkohollag (prop.1994/95:89), i Alkoholinspektionens allmänna råd ochi domstolarnas beslutsmotiveringar. EfterRegeringsrättens vägledande domar har detytterligare klarlagts var gränsen går för begreppetallsidig matlagning.Med utgångspunkt i att det även i fortsättningenskall finnas ett samband mellan mat ochalkoholservering finns enligt regeringens uppfatt-ning anledning att framhålla fördelarna med attknyta förutsättningarna till självaserveringsstället. Sådana krav är lätta attkontrollera om de är uppfyllda, ochtillståndsmyndighetens bedömning kan lätt förutses,vilket är en fördel från rättssäkerhetssynpunkt.Statens folkhälsoinstitut bör dock få i uppdrag attnärmare följa utvecklingen när det gäller sambandetmellan mat- och alkoholservering men även försökabeskriva de alkoholpolitiska konsekvenserna av attt.ex. slopa nuvarande krav på att serveringsställethar ett kök för allsidig matlagning.MotionerI motion 2000/01:So55 av m.fl. (m)begärs tillkännagivande om allsidig matlagning ochmattvång (yrkande 6). Motionärerna anför att det mednuvarande reglering är svårt för nya typer avrestauranger att etablera sig. Möjligheten attserveras alkohol på en kvarterspub saknas i storutsträckning, varför svenskarna dricker hemma innande går ut. Konsumtionen blir därför ofta högre än omdet hade varit möjligt att besöka en enkel bar.Enligt motionärerna bör mattvånget slopas. Även imotionerna 2000/01:So300 av m.fl. (m)yrkande 9 och i 2000/01:So57 av (båda m) yrkande 2 framställskrav på att alkohollagens regel om s.k. mattvångavskaffas. I motion 2000/01:So55 av . (m) begärs vidare tillkännagivande om starkagemenskaper och goda sociala miljöers betydelse vidalkoholförtäring (yrkande 7). Motionärerna anför attstarkare gemenskaper i samhället minskar risken förbåde missbruk och våldsamheter. Förbättradeförutsättningar att under kontrollerade formerservera vin, öl och sprit till rimliga prisermöjliggör för restauranger att ersätta drickande iavskildhet och utan social kontroll. Enligtmotionärerna bör politiken därför förändras i syfteatt ge människor bättre möjligheter att umgås pårestauranger, pubar och barer. Vidare begärstillkännagivande om servering vid teater- ochkonsertlokaler (yrkande 8). Motionärerna anser attmöjligheterna att servera vin och starköl i foajétill teater eller konsertlokal under pauser iföreställningen bör utökas till att även gällaspritdrycker samt att man också bör tillåtaservering såväl före som efter föreställningen.I motion 2000/01:So347 av ()yrkas tillkännagivande att undantag bör göras ilagen om alkoholservering enligt vad som anförs imotionen. Motionären anför att små gårdsföretag oftasäljer ostprodukter i gårdsbutik. En del av dessaproducenter har framfört önskemål om att få serverasmakbitar av sina ostar med lite vin.Alkohollagstiftningen ger dock ej möjlighet tillservering av vin, om man inte har allsidig serveringav mat. Enligt motionären bör alkohollagen ändrasså, att undantag kan göras från detta villkor föratt tillstånd att servera vin ska kunna komma ifråga.I motion 2000/01:So317 av och (båda s) begärs tillkännagivande om attkommunerna bör ges möjlighet att blitillståndsgivare för öl- och vinservering i teater-och konsertlokaler. Motionärerna anser att lagen börutvidgas så att kommunerna får möjlighet att getillstånd till teatrar och konsertlokaler förservering av vin och öl i samband med enföreställning, vilket innebär även före och efterföreställningen.BakgrundI 7 kap. 8 § första stycket alkohollagen anges attserveringstillstånd får meddelas endast omserveringsstället har ett kök för allsidigmatlagning och tillhandahåller lagad mat.Serveringsstället skall ha ett med hänsyn tillomständigheterna tillräckligt antal sittplatser förgäster. Utan hinder av vad som anförs i bl.a. förstastycket får tillstånd meddelas för servering av vinoch starköl i foajé till teater eller konsertlokal.Servering får dock endast ske under pauser iföreställningen.Motioner om tillstånd för servering i foajé tillteater eller konsertlokal har behandlats avutskottet vid ett flertal tillfällen. I betänkandena1994/95:SoU9 Förslag till alkohollag och1995/96:SoU3 Alkoholfrågor anförde utskottet attdess inställning var att matservering även ifortsättningen skall vara ett krav för attserveringstillstånd skall kunna beviljas. Utskottetvar inte berett att utvidga tillståndet för teatraroch konsertlokaler till att avse andra tider förserveringens bedrivande än i paus under pågåendeföreställning eller till andra alkoholdrycker än vinoch starköl. Detta blev också beslut(rskr. 1994/95:106 och prot.nr 1995/96:27). Senast ibetänkandena /98:SoU14 Vissa alkoholfrågor och1999/2000:SoU4 med samma namn vidhöll utskottetdenna uppfattning. Aktuella motioner avstyrktes.Riksdagen följde utskottet (prot.nr 1997/98:78 ochrskr. 1999/2000:42).Utskottets bedömningEnligt utskottet är restaurangkulturen av vikt närdet gäller allmänhetens attityder och hållning tillalkohol. Restaurangnäringen har också betydelse föratt etablera goda restaurangvanor och ett måttfulltalkoholbruk. Näringen har dock att verka inomalkohollagens ram och bl.a. följa dessserveringsbestämmelser. Utskottet vill här framhållasambandet mellan utskänkning och matservering som enav de principiellt viktigaste reglerna i den svenskaalkohollagstiftningen med syftet att ha en allmäntåterhållande effekt på alkoholdrickandet. Utskottetdelar därför regeringens bedömning att alkohollagenskrav (7 kap. 8 §) på att serveringsstället skall haett kök för allsidig matlagning och tillhandahållalagad mat inte bör ändras. Utskottet vidhåller ävensin tidigare uppfattning vad gäller s.k.pausservering. Motionerna 2000/01:So55 (m) yrkandena6-8, 2000/01:So57 (m) yrkande 2, 2000/01: So300 (m)yrkande 9, 2000/01:So317 (s) och 2000/01:So347 (kd)avstyrks.Tillfälliga tillståndPropositionenRegeringen föreslår i propositionen (s. 40 ff.) enändring i 6 kap. 5 § alkohollagen som innebär attinnehavare av tillstånd för tillfällig servering islutet sällskap i fortsättningen får köpaspritdrycker, vin och starköl endast hosSystembolaget . Kravet på serveringstillstånd ialkohollagen tas bort i fråga om servering somordnas utan vinstintresse, vid ett enstaka tillfälleför vissa i förväg bestämda personer, inte medförandra kostnader för deltagarna än kostnaden förinköp av dryckerna och ordnas i andra lokaler änsådana där det bedrivs yrkesmässig försäljning avalkoholdrycker eller lättdrycker (6 kap. 1 § andrastycket). Enligt regeringen bör tillfälligttillstånd för servering till allmänheten inteförbehållas endast innehavare av stadigvarande ser-veringstillstånd.Regeringen anför i propositionen bl.a. att denursprungliga avsikten med att tillåtaalkoholservering i slutna sällskap var att t.ex.föreningar och arbetsplatser skulle kunna anordnafester under billigare och enklare former än att gåtill en restaurang.