bet · GO01KU19 · 2001-03-22 00:00:00 — Behandling av personuppgifter och IT Motioner från allmänna motionstiden Utskottets förslag till riksdagsbeslut I detta betänkande behandlar utskottet ett antalmotioner från allmänna motionstiden som rörfrågor om behandling av personuppgifter och vissafrågor med beröring till IT-området.Ett enigt konstitutionsutskott uttalade sedan att en modern lagstiftning avseendebehandling av personuppgifter måste utformas så attlagstiftningen är väl anpassad med hänsyn till densnabba utvecklingen på framför allt IT-området.Enligt utskottets mening var det därför av stor viktatt den verkade inom EU för atten revidering av EG:s dataskyddsdirektiv skedde medinriktning att det är missbruk av personuppgiftersom skall beivras. Utskottet understryker nu viktenav att regeringen inför kommissionens föreståenderapport om direktivets genomförande intensifierarsitt arbete med att nationellt, men framför alltinom EU, ta fram förslag till och skaffa sig gehörför en missbruksmodell. Därutöver understrykerutskottet vikten av att regeringen fortsätterarbetet såväl nationellt som i EU med att finnainslag av mer missbruksinriktad reglering som kangenomföras inom ramen för dataskyddsdirektivet ochatt regeringen förelägger möjliga förslagi denna riktning. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motionsyrkanden om att personuppgiftslagen(1998:204) bör ses över samt att regeringen bör tainitiativ till en revidering avdataskyddsdirektivet. I detta sammanhang avstyrkerutskottet också ett motionsyrkande om attpersonuppgiftslagen skall upphävas. Detta görs medhänvisning till att dataskyddsdirektivet inte skullekunna anses genomfört i svensk lagstiftning ompersonuppgiftslagen nu som en ensidig åtgärdupphävdes i sin helhet. Utskottet utgår vidarealltjämt från att regeringen i sitt arbete för enrevidering av dataskyddsdirektivet kraftfullt agerarför att slå vakt om den svenskaoffentlighetsprincipen. Mot denna bakgrund och medhänvisning till pågående utredningsarbete avstyrkerutskottet ett motionsyrkande om att regeringen inomEU bör ta initiativ till ett direktiv som bättreuppmärksammar balansen mellan offentlighet ochinsyn.Vidare avstyrker utskottet en motion om attbestämmelsen i 21 § person-uppgiftslagen bör ändrasså att den inte hindrar en enskild från att behandlauppgifter om lagöverträdelser som avser den enskildesjälv. Detta görs med hänvisning till att utskottetuppfattar gällande rätt så att något sådant hinderinte finns och att någon lagändring därför intebehövs.Utskottet avstyrker vidare ett par motioner somsyftar till ytterligare reglering när det gällerbehandling av uppgift om personnummer i delsgravbrev, dels i samband med videouthyrning medmotivering att det inte finns behov av ytterligareregler.Därutöver avstyrker utskottet med hänvisning tillsin tidigare bedömning en motion med yrkande om attdet statliga personadressregistret bör avvecklas.Avslutningsvis avstyrker utskottet tvåmotionsyrkanden som tar sikte på att regeringen börvidta åtgärder för att tillförsäkra bl.a. föräldrarsärskild kunskap och hjälp för att de skall kunnaskydda sina barn mot skadligt innehåll på Internet.Detta görs med hänvisning till det omfattande arbetesom såväl nationellt som i EU bedrivs på dettaområde.I betänkandet finns fyra reservationer och ettsärskilt yttrande. Motioner från allmänna motionstiden 2000/01:K241 av m.fl. (m) vari yrkas:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en avveckling avStatens person- och adressregisternämnd.2000/01:K252 av Per m.fl. (mp) vari yrkas:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om behovet av attskydda barnen mot kränkningar på Internet.2. begär att regeringen utredermöjligheten att tillsätta en särskildInternetombudsman.2000/01:K260 av () vari yrkas:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att införa enbestämmelse i begravningskungörelsen att gravbrevockså skall innehålla personnummer på den tillvilken gravrätt upplåtits respektive övergått.2000/01:K270 av m.fl. (kd) variyrkas:Riksdagen beslutar att ändra 21 §personuppgiftslagen så att personuppgifter som avsesi paragrafen får behandlas om kravet på samtycke äruppfyllt.2000/01:K283 av Per m.fl. (m) vari yrkas:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen underdet svenska ordförandeskapet i Europeiska unionenbör ta initiativ till en revidering av EG-direktivet95/46/EG.2000/01:K325 av () vari yrkas:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inte tillåtapersonnummerregistrering vid uthyrning avvideofilmer.2000/01:K341 av m.fl. (c) variyrkas:3. beslutar att personuppgiftslagen(1998:204) skall upphöra att gälla.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av attförhindra att dataskyddsdirektivet utsträcks tilljuridiska personer.2000/01:T718 av m.fl. (fp) vari yrkas:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att göra en översynav personuppgiftslagen i syfte att analysera omlagen har fått en mer långtgående begränsning än vadEU-direktivet anger.7. begär att regeringen arbetar för attfå fram ett nytt EU-direktiv som bättreuppmärksammar balansen mellan offentlighet ochintegritet. Översyn av personuppgiftslagen ochEG:s dataskyddsdirektivUtskottets förslag i korthetEtt enigt konstitutionsutskott uttalade redanför att en modern lagstiftningavseende behandling av personuppgifter måsteutformas så att lagstiftningen är välanpassad med hänsyn till den snabbautvecklingen på framför allt IT-området.Enligt utskottets mening var det därför avstor vikt att den verkadeinom EU för att en revidering av EG:sdataskyddsdirektiv skedde med inriktning attdet är missbruk av personuppgifter som skallbeivras. Utskottet understryker nu vikten avatt regeringen inför kommissionensförestående rapport om direktivetsgenomförande intensifierar sitt arbete medatt nationellt, men framför allt inom EU, tafram förslag till och skaffa sig gehör för enmissbruksmodell. Därutöver understrykerutskottet vikten av att regeringen fortsätterarbetet såväl nationellt som i EU med attfinna inslag av mer missbruksinriktadreglering som kan genomföras inom ramen fördataskyddsdirektivet och att regeringenförelägger möjliga förslag i dennariktning. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motionsyrkanden om attpersonuppgiftslagen (1998:204) bör ses översamt att regeringen bör ta initiativ till enrevidering av dataskyddsdirektivet. I dettasammanhang avstyrker utskottet också ettmotionsyrkande om att personuppgiftslagenskall upphävas. Detta görs med hänvisningtill att dataskyddsdirektivet inte skullekunna anses genomfört i svensk lagstiftningom personuppgiftslagen nu som en ensidigåtgärd upphävdes i sin helhet. Utskottetutgår vidare alltjämt från att regeringen isitt arbete för en revidering avdataskyddsdirektivet kraftfullt agerar föratt slå vakt om den svenskaoffentlighetsprincipen. Mot denna bakgrundoch med hänvisning till pågåendeutredningsarbete avstyrker utskottet ettmotionsyrkande om att regeringen inom EU börta initiativ till ett direktiv som bättreuppmärksammar balansen mellan offentlighetoch insyn.MotionernaI motion 2000/01:K283 av Per m.fl. (m) anförsatt dataskyddsdirektivet innebär att skyddet för denpersonliga integriteten måste garanteras ha en vissnivå även i nationell lagstiftning. Lagstiftningenhar emellertid visat sig ha avgörande brister, vilkai stor utsträckning härrör från direktivet.Motionärerna anför att varken direktivet ellerpersonuppgiftslagen beaktar den snabba tekniskautveckling som skett och pågår. Att ha enlagstiftning som bygger på en hantering av enständigt ökande mängd personuppgifter i stället föratt reglera missbruk är enligt motionärernaotillfredsställande. De anser att hanteringsmodellenbygger på en föråldrad struktur som inte tar hänsyntill utvecklingen i samhället. Enligt motionärernakunde denna modell möjligen anses befogad så längeendast ett relativt begränsat antal personer kundekomma i kontakt med personuppgifter i datasystemen.I dag, när verkligen är en helt annan, måstelagstiftningen och det direktiv den bygger på sesöver. Motionärerna anför att under detsvenska ordförandeskapet i EU bör ta nödvändigainitiativ för en revidering av direktivet.Förändringsarbetet bör utgå från att det är missbrukav personuppgifter som skall beivras. Detta bör gesregeringen till känna.I motion 2000/01:K341 av m.fl. (c)anförs att upprepade gånger har krävtlångtgående förändringar av personuppgiftslagen ochett intensifierat arbete för att värna det friaordet. Då detta uppenbarligen förefaller vara enoframkomlig väg menar motionärerna att börbesluta att personuppgiftslagen skall upphöra attgälla (yrkande 3).Därutöver anför motionärerna att regeringen måsteintensifiera det arbete som görs inom ramen för EUför att förändra dataskyddsdirektivet och som syftartill att stärka yttrandefriheten i hela unionen.Särskilt angeläget är det nu att förhindra att enutvidgning av dataskyddet till att omfatta juridiskapersoner. Detta bör ges regeringen till känna(yrkande 5).I motion 2000/01:T718 av m.fl. (fp)anförs att det är uppenbart att personuppgiftslagenär betydligt skarpare än vad dataskyddsdirektivetföreskriver. Enligt motionärernas uppfattning måsteregeringen skyndsamt göra en översyn avpersonuppgiftslagen i syfte att noga analysera omlagen har fått en mer långtgående begränsning än vaddirektivet anger. I detta arbete bör andra ländersgenomförande av direktivet noga studeras. Detta börges regeringen till känna (yrkande 6).Vidare erinras i motionen om att Folkpartiettidigare har velat ge regeringen i uppdrag att tainitiativ till en ändring av EG:s dataskyddsdirektivså att inga tveksamheter skulle kvarstå när detgäller direktivets förenlighet med den svenskaoffentlighetsprincipen. Motionärerna påpekar attännu så länge har inte någon revidering gjorts.Enligt motionärerna bör ge regeringen iuppdrag att omgående inom EU ta inititativ till attett arbete på ett direktiv som bättre uppmärksammarbehovet av balans mellan offentlighet och integritetsnarast kommer till stånd (yrkande 7).BakgrundDataskyddsdirektivetDen antogs ochrådets direktiv /46/EG om skydd för enskildapersoner med avseende på behandlingen avpersonuppgifter och om det fria flödet av sådanauppgifter (dataskyddsdirektivet). I hardirektivet genomförts genom personuppgiftslagen(1998:204) som trädde i kraft den 24 oktober 1998.Bestämmelserna i direktivet innebär att det ärsjälva hanteringen av per-sonuppgifter som regleras.Direktivet bygger således på en vittomfattandehanteringsmodell. Vid direktivets genomförandeanförde regeringen att en lagstiftning som reglerari princip all hantering av personuppgifter måsteinföras på grund av direktivet. I sitt förslag tillpersonuppgiftslag valde regeringen därför att ihuvudsak låta lagen följa direktivets text ochstruktur. Enligt regeringen fanns det dock starkaskäl för att verka för att det blir möjligt att gåifrån en lagstiftning efter en vittomfattandehanteringsmodell. Regeringen avsåg att på lämpligtsätt utnyttja inflytande i EU för attpåverka i en sådan riktning (prop. 1997/98:44 s. ).Enligt artikel 33 i dataskyddsdirektivet skallkommissionen avge enrapport om genomförandet av direktivet, eventuelltförsedd med lämpliga ändringsförslag.Tidigare riksdagsbehandlingVid behandlingen av proposition 1997/98:44 medförslag om en personuppgiftslag sågkonstitutionsutskottet med tillfredsställelse på attregeringen avsåg att såväl nationellt som inom EU-samarbetet verka för att det skulle bli möjligt attgå ifrån hanteringsmodellen (bet. 1997/98:KU18).När det gällde direktivets förhållande tilloffentlighetsprincipen framhöllkonstitutionsutskottet bl.a. attoffentlighetsprincipen med sin avgörande betydelseför den fria åsiktsbildningen utgör en omistlig delav vårt konstitutionella system. Utskottet anfördeatt offentlighetsreglerna är vår nationellaangelägenhet och att gemenskapsinstitutionerna intehade någon befogenhet att harmonisera reglerna pådetta område. Vidare hänvisade utskottet till sitttidigare uttalande om att, om det skulle uppkomma enkonflikt inom det område där EU-institutionerna harbefogenhet att fatta beslut, det borde vara möjligtatt med framgång hävda den centrala ställning somoffentlighetsprincipen (och meddelarfriheten) har ivårt konstitutionella system. Enligt utskottetsmening hade vad som förevarit i det nu aktuellaärendet inte gett anledning till någon annanbedömning. Det fanns enligt utskottet således varkenmed hänsyn till offentlighetsprincipen som sådaneller vad som förevarit i det aktuella ärendetanledning att, såsom begärdes i en motion, göra enomprövning av nuvarande offentlighetslagstiftning.Motionen avstyrktes därför.Utskottet anförde vidare att i enlighet med detanförda saknades anledning att, såsom yrkades i enmotion, begära att regeringen skulle ta initiativtill en ändring av dataskyddsdirektivet så att ingatveksamheter kunde råda huruvida en normkollisionförelåg mellan direktivet och svenska bestämmelserom allmänna handlingars offentlighet.Utskottet behandlade ett antalmotioner med yrkanden om en nyintegritetslagstiftning och om en revidering avdataskyddsdirektivet i syfte att åstadkomma ett mermodernt regelverk, som tar sikte på missbruk avpersonuppgifter. I detta sammanhang uttaladeutskottet ånyo att en revidering av direktivet måsteske (bet. 1998/99:KU15). Enligt utskottets meningvar det av stor vikt att den medkraft verkade inom EU för att en revidering avdirektivet skulle ske. Vidare uttalade utskottet atten översyn borde göras i syfte att, så långt det ärmöjligt inom dataskyddsdirektivets ram, åstadkommaen förändring av den svenska lagstiftningen i denriktning som föreslogs i motionerna. mening borde - i avvaktan på enteknikoberoende integritetslagstiftning -intensifierade åtgärder vidtas för att åstadkomma enlagstiftning som syftar till att ingripa motmissbruk av per-sonuppgifter och inte mot självahanteringen av sådana uppgifter. Med bifall tillmotionerna ansåg utskottet att detta skulle gesregeringen till känna.I detta sammanhang behandladekonstitutionsutskottet också en motion med yrkandeom att regeringen borde ta initiativ inom EU för atti lagstiftningen om behandling av personuppgiftergöra undantag för allmänna handlingar (bet.1998/99:KU15). Härvid erinrade utskottet om att deni ett tidigare avsnitt i samma betänkande uttalatsig för att regeringen skall verka inom EU för atten revidering av dataskyddsdirektivet sker.Utskottet utgick från att regeringen i dettasammanhang, liksom tidigare, kraftfullt agerar föratt slå vakt om den svenska offentlighetsprincipen.Något intititativ från utskottets sida med anledningav motionen var enligt utskottets mening intepåkallat. Motionen avstyrktes därför.Genom lagstiftning som trädde i kraft den 1 januari2000 infördes lättnader i personuppgiftslagensförbud mot överföring av personuppgifter till tredjeland. I samband med utskottets behandling avpropositionen 1999/2000:11 Personuppgiftslagensöverföringsregler togs också upp motionsyrkanden somtog sikte på en revidering av dataskyddsdirektivetoch en översyn av person-uppgiftslagen (bet.1999/2000:KU7). I sin bedömning noterade utskottetatt regeringen i EU-samarbetet hade påtalat deproblem som uppmärksammats i den svenska debattensamt tagit intitiativ till en seminarieserie därföreträdare för medlemsstaterna skulle få möjlighetatt presentera sin lagstiftning och diskuteratillämpningsproblem som uppstått i de olikaländerna. Utskottet noterade också att det varregeringens föresats att använda tiden fram tillhösten 2001, då kommissionen senast skall föreslånödvändiga förändringar av direktivet, för attfrämja att ett förslag till revidering läggs framoch för att öka förståelsen för de ändringar somenligt svensk uppfattning är önskvärda. Utskottet,som inte gjorde någon annan bedömning än den somgjorts , konstaterade att regeringen i EU-samarbetet verkade för en revidering avdataskyddsdirektivet. Motionerna avstyrktes därmed.Vidare utgick utskottet från att regeringen skullefortsätta arbetet med att undersöka alternativalagstiftningsmetoder samt att noga överväga vilkaytterligare inslag av en mer missbruksinriktadreglering som kunde genomföras inom ramen fördataskyddsdirektivet. Utskottet vidhöll sinbedömning och avstyrkte de aktuellamotionerna.Utskottet har i ett yttrande tillfinansutskottet över proposition 2000/01:27 En nystatistiklagstiftning behandlat en motion medyrkande om en grundlig översyn avpersonuppgiftslagens bestämmelser. I dettasammanhang anförde utskottet att regeringen ärverksam inom EU för att bana väg för svenskasynpunkter inför den förestående översynen avdataskyddsdirektivet. Utskottet anförde vidare attregeringen inom ramen för ett samråd med företrädareför riksdagspartierna bereder åtgärder för att sålångt som möjligt tillmötesgå de krav som ställs påett mer modernt regelverk. Utskottet hade inte skälatt nu lägga något till sina tidigare uttalanden ifrågan om person-uppgiftslagen, utan ansåg attresultatet av det arbete för en förändring av lagensom nu pågår bör inväntas.Pågående arbete inom pågår ett arbete med enoffentlig utvärdering av EG:s dataskyddsdirektiv.Ett led i detta arbete är den ovan nämndasamrådsgruppen med representanter från samtligariksdagspartier. Samrådsgruppen kan ses som en del iregeringens strävan efter bredast möjliga förankringav förberedelserna för en kommande revision avdataskyddsdirektivet i riktning mot enmissbruksmodell.Inför omgenomförandet av dataskyddsdirektivet villJustitiedepartementet ha in underlag för att bedömavilka konkreta problem som direktivet kan ha orsakatsamt synpunkter på hur direktivet skulle kunnaskrivas om för att undvika eventuella problem.Justitiedepartementet har därför bjudit in allaintresserade att komma in medsvar på en enkät som utformats för utvärdering avdataskyddsdirektivet. Enkäten finns tillgänglig påJustitedepartementets hemsida ().Den har också skickats till ett antal utvaldainstanser, som har beretts möjlighet att besvaraenkäten.Justitiedepartementet har också utarbetat ettdiskussionsförslag på en förenklad reglering avskyddet för personuppgifter. Förslaget är avsett attanvändas som underlag vid kontakterna inom bl.a. EU.Den föreslagna regleringen är inriktad på attförhindra missbruk av personuppgifter vid vardaglighantering av löpande text och ljud- ochbilduppuppgifter. Förslaget finns presenterat påJustitidepartementets hemsida som ett utkast till enny artikel i dataskyddsdirektivet. Vidarepresenteras andra förslag till mindre justeringar avvissa artiklar i direktivet som, enligtdepartementet, har visat sig medföratillämpningssvårigheter. Diskussionsförslaget harockså diskuterats i det IT-rättsliga observatoriethos . Det hardärutöver funnits tillgängligt i den ovan nämndasamrådsgruppens arbete.UtredningarMediegrundlagsutredningen (Ju 1999:01) har i uppdragatt bl.a. analysera behovet av och förutsättningarnaför en mer teknikoberoende grundlagsreglering avyttrandefriheten. Utredningen skall avlämna sittbetänkande den 29 mars 2001.Regeringen har tidigare aviserat att den avser atttillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift attkartlägga, analysera och utvärdera sådanlagstiftning som berör den enskildes integritet (jfrbet. 1999/2000:JuU8 s. 6 f.). Utskottet har inhämtatatt planerar att kommittén skallkunna tillkallas under våren 2001.Offentlighets- och sekretesskommittén (Ju 1999:06)skall bl.a. göra en allmän översyn av sekretesslagen(1980:100). I denna översyn ingår att undersöka ivilken utsträckning lagen kan förbättras, t.ex.genom att onödiga bestämmelser upphävs och att lagengörs mer överskådlig, med bibehållen balans mellanintresset av offentlighet och insyn å ena sidan ochintegritets- och andra sekretesskyddsintressen å denandra (dir. 1998:32).Utskottets ställningstagandeEtt EG-direktiv har inte i sig direkt tillämpligheti nationell lagstiftning. Detta innebär att ettdirektiv inte automatiskt utgör en del avmedlemsstaternas interna rätt. I stället fordras attdirektivet omsätts till en nationell rättsakt föratt få internrättslig verkan i respektivemedlemsstat. Av artikel 32.1 i dataskyddsdirektivetföljer sålunda att medlemsstaterna skulle ha satt ikraft de lagar och andra författningar, som ärnödvändiga för att följa direktivet, senast den 24oktober 1998. Som redovisats ovan har direktivetgenomförts i genom personuppgiftslagen. Vidlagens införande delade regeringensbedömning att det inte var möjligt att uppfyllaskyldigheten att genomföra direktivet på annat sättän genom att införa en lagstiftning av den modellsom regeringen föreslagit. Att , i enlighet medvad som anförs i motion 2000/01:K341 (yrkande 3),upphäva personuppgiftslagen skulle enligt utskottetsmening innebära att direktivet inte är genomfört isvensk lagstiftning. Visserligen torde principen omatt EG-direktiv i vissa avseenden har s.k. direkteffekt innebära att de rättigheter och skyldighetersom direktivet grundar i viss utsträckning kanåberopas inför domstolar och myndigheter, även omdirektivet inte är genomfört i nationelllagstiftning. Denna omständighet befriar dock intemedlemsstaterna från deras skyldighet att genomföradirektivet i nationell lagstiftning. mening finns således inte något utrymmeför att nu som en ensidig åtgärd upphävapersonuppgiftslagen i dess helhet. En sådan åtgärdskulle inte heller vara förenlig med bestämmelsen i2 kap. 3 § regeringsformen om att varje medborgarei den utsträckning som närmare anges i lag skallskyddas mot att hans personliga integritet kränksgenom att uppgifter om honom registreras medautomatisk databehandling. Den nämnda motionen bördärför avslås i aktuell del.I motion 2000/01:T718 av m.fl. (fp)anförs att regeringen skyndsamt måste göra enöversyn av personuppgiftslagen i syfte att nogaanalysera om lagen har fått en mer långtgåendebegränsning än vad dataskyddsdirektivet anger(yrkande 6). Som redovisats ovan har genomlagstiftning, som trädde i kraft ,införts lättnader i personuppgiftslagens förbud motöverföring av personuppgifter till tredje land.Regeringen har vidare såväl inom EU-samarbetet som iSverige, bl.a. genom en seminarieserie i EU ochgenom samråd med de svenska riksdagspartierna, tagitinitiativ för att få diskutera och överväga frågorom gällande direktivs genomförande i nationelllagstiftning. Det kan också noteras att resultatetav arbete kan komma attytterligare belysa frågan om förhållandet mellandirektivet och den svenska grundlagsfästa tryck- ochyttrandefriheten. Utskottet vill understryka viktenav att regeringen fortsätter arbetet såvälnationellt som i EU med att finna inslag av en mermissbruksinriktad reglering som kan genomföras inomramen för EG-direktivet och att regeringenförelägger möjliga förslag i dennariktning. Mot denna bakgrund är det enligtutskottets mening inte nödvändigt att riksdagenvidtar någon åtgärd med anledning av vad som anförsi motionen. Den avstyrks därför i berörd del.Ett enigt konstitutionsutskott uttalade sedan att en modern lagstiftning avseendebehandling av personuppgifter måste utformas så attlagstiftningen är väl anpassad med hänsyn till densnabba utvecklingen på framför allt IT-området.Enligt utskottets mening var det därför av stor viktatt den inom EU verkade för atten revidering av direktivet skedde med inriktningatt det är missbruk av personuppgifter som skallbeivras. Utskottet är alltjämt av samma uppfattningoch kan konstatera att någon revidering avdirektivet ännu inte har skett. Som redovisats ovanhar inför kommissionensrapport innevarande höst om genomförandet avdirektivet bjudit in allmänheten att delta iutvärderingen av personuppgiftslagen och direktivet.Syftet med utvärderingen är att i enlighet medriksdagens och regeringens vilja uppnå att EG-direktivet skrivs om så att det är mer inriktat påatt ingripa mot missbruk vid behandling avpersonuppgifter än att reglera själva hanteringen avsådana uppgifter. Den ovan nämnda samrådsgruppen ärockså en del i denna utvärdering.