bet · GP01MJU2 · 2001-11-22 00:00:00 — De imotionerna MJ396 (c) ochMJ520 (kd) framfördayrkandena om höjning avanslaget ryms inte inomden av riksdagenfastställda ramen förutgiftsområdet. Utskottetär mot bakgrund av detanförda inte heller berettatt nu föreslå någraåtgärder med anledning avmotion MJ515 (mp) yrkande6.44:4 Stöd tilljordbruketsrationaliseringm.m.Utskottets förslag ikorthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelningunder anslaget och vadsom anförs om attkreditgarantigivningenskall upphöra. Ienlighet härmedavstyrker utskottetett motionsyrkande (c)om en ospecificeradökning avmedelstilldelningensamt motionsyrkandenom ökat stöd tilljordbruketsrationalisering (s,kd) och om stöd tillprojekt med anledningav (s, m, kd, c).PropositionenFrån anslaget betalasbidrag till yttre och inrerationalisering enligtförordningen (1978:250) omstatligt stöd tilljordbruketsrationalisering (omtryckt1988:999). Enligt tidigareregeringsbeslut lämnasäven statsbidrag föråtgärder motöversvämningar i Emån.Bidrag lämnas också enligtförordningen (1987:606) omstatligt regionalt stödtill jordbruks- ochträdgårdsföretag.Jordfondens verksamhetregleras i förordningen(1989:281) om jordfonden.Stöd lämnas till vissaomarronderingsprojekt iDalarnas län. Frånanslaget finansierasdessutom utgifter för atttäcka förluster på grundav statlig garanti för låntill jordbrukets yttre ochinre rationalisering,förvärv och drift avjordbruk, maskinhållninginom jordbruket,trädgårds- ochrennäringensrationalisering, regionaltstöd till trädgårdsföretagi norra m.m.På Jordfonden bokförskostnader för förvärv,överlåtelse ochförvaltning avjordfondsfastigheter samtköpeskilling för såldafastigheter. Överskott ochunderskott i verksamhetenregleras motstatsbudgetensinkomstsida. Så länge detfinns eninlösensskyldighet vidvissa fall av vägratförvärvstillstånd måsteJordfonden finnas kvar.Bokfört värde beräknasuppgå till ca 130 miljonerkronor. En utvärdering avden nuvarandejordförvärvslagstiftningenhar gjorts. I betänkandet(SOU 2001:38) Ägande ochstruktur inom jord ochskog har förslag om vissaförändringar lämnats.Ärendet bereds inomRegeringskansliet.Regeringen föreslår attkreditgarantigivningenupphör den 1 januari 2002.Inga ytterligarestatsbidrag till åtgärdermot översvämningar i Emånlämnas.Som skäl härför anförregeringen att fr.o.m. år2002 skall förluster i denstatligakreditgarantigivningentäckas från engarantireserv förvaltad avRiksgäldskontoret. Vid envärdering avförlustriskerna förgarantier på jordbruketsområde har dessauppskattats till 27miljoner kronor.Garantireserven börtillföras detta beloppfrån de disponibla medelsom finns under dettaanslag. (Se vidare volym1, kap. 7, avsnitt 7.2. )Anslagsbehovet harberäknats till 11 miljonerkronor. Besparingen påanslaget uppgår därmedtill 4 miljoner kronor.Dessa medel bör finansieraen fortsattinformationssatsningrörande samerna.Möjligheter att lämna nyakreditgarantier har istort sett upphört.Möjligheten att lämna nyagarantier bör i sin helhetupphöra. Anvisade medelbör i sinhelhet disponeras föromarronderingsåtgärder.Möjligheten att lämnastatsbidrag för åtgärdermot översvämningar i Emånbör därför slopas.Regeringen bedömeranslagsbehovet till för . Föråren 2003 och 2004beräknas anslagsbehoventill 3 000 000 kr.MotionernaI motion MJ396 (c)föreslås en ökning avmedelstilldelningen med5 i förhållandetill regeringens förslag(yrkande 7 delvis). MotionMJ428 (s) tar upp fråganom omarrondering.Riksdagen bör genom etttillkännagivande fästauppmärksamheten pånödvändigheten av attomarronderingen ävenframgent kan bedrivas påett effektivt sätt. Föratt garantera fortsattomarronderingsverksamhetmed möjlighet tilltillkommande objekt samtfortsatt stöd tillåtgärder kring Emånföreslår Kristdemokraternai motion MJ520 (kd) attmedelstilldelningen påanslaget ökas för år 2002samt för åren 2003 och2004 (yrkande 17). Imotionen föreslås utöver vadregeringen föreslår för år2002 (yrkande 32 delvis).I motion MJ321 (c, kd)anförs att böravvisa förslaget om attupphöra medkreditgarantigivningentill åtgärder motöversvämningar i . Imotion MJ335 (m) anförsatt eftersom riksdagentidigare fattat beslut omstöd för åtgärder motöversvämningen av ocheftersom arbetet därefterpågått utifrån bl.a.statligt engagemang, ärdet orimligt att staten nuundandrar sig ansvar förslutförandet av utredningoch åtgärder. Enligtmotion MJ458 (s) är detviktigt att det påbörjadearbetet medmiljökonsekvensbeskrivningav åtgärder motöversvämningar i kanslutföras och att åtgärderdärefter kan vidtas.UtskottetsställningstagandeUtskottet instämmer iregeringens bedömning avmedelsbehovet underanslaget och tillstyrkerregeringens förslag.När det gäller frågan omstöd tillomarronderingsprojekt villutskottet anföra följande.Enligt förordningen(1978:250) om statligtstöd till jordbruketsrationalisering lämnasstöd till vissaomarronderingsprojekt,framför allt i Dalarnaslän. Stödet finansierasgenom anslag 44:4. Istatsbudgeten för år 2001fanns för detta ändamåluppfört ett ramanslag om20 , varav5 avsågbidrag till jordbruketsrationalisering. I sambandmed behandlingav statsbudgeten för år2001 konstateradeutskottet attomarronderingsverksamhetenbör bedrivas fortlöpande.Det främsta motivet varenligt utskottet att nå depositiva effekter förenskilda och samhället somen rationalisering avfastighetsindelningen ger,särskilt vad gäller jord-och skogsbruk. Enkontinuerligt bedrivenomarronderingsverksamhetär också en förutsättningför att lantmäteriet skallkunna bevara och utvecklasin kompetens på området.Utskottet fann mot denbakgrunden att bidragettill jordbruketsrationalisering inte bordebegränsas till enbarttidigare beslutadeåtgärder utan även bordefå användas till nyaomarronderingsprojekt. Omdetta skulle innebära attanslagsbehovet måsteomprövas förutsatteutskottet att regeringenskulle återkomma medförslag till finansieringi kommandebudgetproposition.Riksdagen beslutade att geregeringen till känna vadutskottet anfört omomarronderingsverksamheten(bet. 2000/01:MJU2, rskr.2000/01:8687). I 2001 årsekonomiska vårproposition(prop. 2000/01:100)föreslogs emellertid enminskning av anslaget med2 miljoner kronor.Minskningen avsågdelposten bidrag tilljordbruketsrationalisering och berördärföromarronderingsverksamheten.Vid riksdagsbehandlingenav den ekonomiskavårpropositionen föreslogmiljö- ochjordbruksutskottet iyttrande tillfinansutskottet attriksdagen än en gång bordeuppmärksamma regeringen pånödvändigheten av attomarronderingen ävenframgent kan bedrivas påminst oförändrad nivå(2000/01:MJU2y).Finansutskottet instämde imiljö- ochjordbruksutskottetsbedömning, och riksdagenbeslutade att geregeringen till känna vadmiljö- och jordbruks- samtfinansutskottet anförthärom (bet. 2000/01:FiU27s. 78 f., rskr.2000/01:279). Åtgärden attminska anslaget var intetill någon del ägnad atttillgodose riksdagensbeslut när det gälleromarronderingsverksamheten.Förutom de uppenbarasvårigheter som följer avförslaget när det gällermöjligheten att fullföljaredan gjorda åtagandeninnebär det attmöjligheterna attfinansiera nyaomarronderingsprojekt blirytterst begränsade. Iårets förslag tillstatsbudget föreslårregeringen enmedelstilldelning om 14miljoner kronor, vilketinnebär en besparing om 4miljoner kronor. Av dettotala anslaget skalldelposten som används tillfinansiering avomarronderingsprojekt varaoförändrad, dvs. 3miljoner kronor under år2002. Vad utskottettidigare uttalat om viktenav attomarronderingsverksamhetenges möjlighet att bedrivasfortlöpande och ävenframgent på minstoförändrad nivå kvarstår.Utskottet utgår från attregeringen noga följerutvecklingen på dettaområde och därvid beaktari vad mån den nuvarandeanslagsnivån får sådananegativa konsekvenser somutskottet tidigareuttryckt oro för.Utskottet finneremellertid mot bakgrund avriksdagens tidigareuttalanden och vad som nuanförts att det förnärvarande inte ärerforderligt medytterligare åtgärder medanledning av motionernaMJ428 (s) och MJ520 (kd)yrkande 17 delvis.När det gäller frågan omstatsbidrag tillverksamheten vid villutskottet anföra följande.Enligt regeringens förslagskallkreditgarantigivningenupphöra den 1 januari2002. Detta innebär attinga ytterligarestatsbidrag till åtgärdermot översvämningar i Emånkommer att lämnas.Riksdagen beslutade underriksmötet /79 attåkermark i anslutning tillEmån skulle skyddas motöversvämningar (prop.1978/79:10, bet. JoU1978/79:7). Beslutetinnebar i korthet attstatligt stöd skullelämnas till vissa lokalamarkavvattningsåtgärder iform av årensningar ochinvallningar i syfte attförbättra torrläggningenav de berörda markerna. Iförsta hand förordadesårensningar på den nedredelen av den iutredningsarbetetstuderade åsträckan inomFliseryd-, Högsby- ochDragerydområdena samt inomMörlundaområdet. Utskottetfann i likhet medregeringen att det var avbetydande allmänt intresseatt skyddet avjordbruksmarken motöversvämningar iifrågavarande delar avEmådalen förbättrades.Utskottet konstaterar attde särskilda förhållandenai med få möjlighetertill magasinering avvatten medför attvattennivån varierarmycket mellan lågvattenoch högvattenflöde.Företrädare för projektetvid har informeratutskottet om det vidarearbetet för att komma tillrätta medöversvämningarna. Förnärvarande pågår arbetemed att färdigställa enytterligaremiljökonsekvensbeskrivningavseende en del avsträckan, vilken denmiljöprövande myndigheten(i Kalmarlän) förordnat om.Miljökonsekvensbeskrivningenberäknas vara klar underår 2002. Det är enligtutskottets meningangeläget att arbetet medatt färdigställamiljökonsekvensbeskrivningenkan slutföras så att urmiljösynpunkt godtagbaraåtgärder för att skyddaden omkringliggandeåkermarken kan vidtas.Utskottet konstaterar dockatt den av riksdagenbeslutade ramen förutgiftsområdet inte medgernågra ytterligare medelför projektet för år 2002.Motionerna MJ321 (kd, c),MJ335 (m), MJ458 (s) ochMJ520 (kd) yrkande 17delvis bör av dennaanledning inte föranledanågon vidareåtgärd. Utskottetavstyrker vidare MJ520(kd) yrkande 32 delvis.44:5 Stöd tillinnehavare avfjällägenheter m.m.Utskottets förslag ikorthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning ochavstyrker ettmotionsyrkande (m) omattanslagstilldelningenbör öka.PropositionenDe utgifter som belastaranslaget utgör i huvudsakbidrag till investeringari byggnader och andrafasta anläggningar påfjällägenheter, underhålloch upprustning av dessalägenheter,avvecklingsbidrag ochavträdesersättning åtinnehavare avfjällägenheter,gästgiveribestyr samtinlösen av byggnader m.m.i vissa fall.Fjällägenhet är enupplåtelseform som harsina grunder ilagstiftning från år 1915.Det fanns totalt106 fjällägenheter iSverige, de flesta iJämtlands län. Frågor omnedläggning och friköp avfjälllägenheter prövas avJordbruksverket, medanlänsstyrelsen beslutar omupplåtelser.Jordbruksverket,ochRiksantikvarieämbetetgjorde eninventering av kvarvarandefjällägenheter. Hälftenbedömdes ha högstabevarandevärde och bordeenligt verkets meningbehållas i statlig ägo. Avinventeringen framgår attdet då bland de mestbevarandevärdafjällägenheterna fannsomkring femton levandeaktiva fjälljordbruk. av de övriga permanentbebodda fjällägenheternahar fortfarande viss hävdav marker och bevarandelandskapselement. Mångahar representativkulturhistoriskbebyggelse.Regeringen bedömer attanslaget bör föras upp medoförändrat belopp.Anslagsbehovet för åren2003 och 2004 beräknasvara oförändrat.MotionenEnligt motion MJ471 (m)har anslaget tillfjällägenheterna intehöjts eller indexregleratsunder . Eftersomanslaget endast räcker förlöpande underhåll på entiondel av fastigheterna,finns ett stort uppdämtbehov av olika åtgärder.Anslaget tillfjällägenheter bör därföröka.UtskottetsställningstagandeUtskottet tillstyrkerregeringens bedömning avmedelsbehovet ochtillstyrker förslaget tillmedelstilldelning underanslaget.Fjällägenheter omfattarmark och byggnader påstatens mark pårenbetesfjällen iJämtlands län samt ovanförodlingsgränsen iVästerbottens ochNorrbottens län. Anslagetsyftar till finansieringav bidrag förinvesteringar i ochunderhåll av byggnaderm.m. Somregeringen anför har endel av dessafjällägenheter ettrepresentativtkulturhistoriskt värde ochbör såsom bevarandevärdabehållas i statlig ägo.Utskottet utgår från attregeringen löpande följerupp medelsbehovet för defjällägenheter som börbehållas i statlig ägo såatt bevarandevärden integår förlorade. Medhänvisning till den avriksdagen beslutade ramenför utgiftsområdet saknasförutsättningar atttillföra ytterligare medeltill anslaget. Motbakgrund härav avstyrkerutskottet motion MJ471(m).44:6 Återföring avskatt påhandelsgödsel ochbekämpningsmedelm.m.Utskottets förslag ikorthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelningenoch avstyrkermotionsyrkanden (m, c,fp) om annanmedelstilldelning.PropositionenRegeringen uttalade ibudgetpropositionen för2001 (prop. 2000/2001:1volym 1, s. 36. resp. 230,bet. 2000/01:FiU1) att enöversyn bör göras avskatterna påbekämpningsmedel ochhandelsgödsel med sikte påatt förbättra deraseffektivitet sommiljöstyrmedel utan attkraven påkostnadseffektiviteteftersätts. Regeringen hartillkallat en särskildutredare (dir. 2001:55).I regeringsförklaringenhösten aviserades attde s.k. gödselskatterna ilämplig form skallåterföras till jordbruketoch att förslag skallläggas fram underriksdagsåret. Regeringenuttalade ivårpropositionen (prop. 2000/01:100 s. 34,66 och 131) att regeringenavser att ta uppytterligare diskussionermed näringen och om huråterföringen skall ske.Med ledning av storlekenpå uppburen skatt underperioden 19982001 harregeringen beräknat densammanlagda skatten till410 . Medhänsyn till att 47miljoner kronor avskatteinkomster, ienlighet med vad somanförs i tilläggsbudgetendenna dag, skalldisponeras sommedfinansiering av enkompensation tilljordbruket för märkbarrevalvering bör anslagetför beräknas till363 . Föråren 2003 och 2004beräknas anslaget till 420respektive 430 miljonerkronor.Regeringen kommer inomkort att till överlämna ettförslag till huråterföringen bör ske.Återföringen år 2002kommer att avse skattererlagda år 2001.Huvuddelen av denåterförda skatten böranvändas till åtgärder föratt minskaväxtnäringsförluster frånjordbruket och minskamiljöriskerna inomväxtskyddsområdet. Enmindre del av beloppetkommer att återföraskollektivt tilljordbruksnäringen förbl.a. informations-,utbildnings-, utvecklings-och rådgivninginsatser medsyfte att främja hållbaraproduktionsmetoder.Skatten påbekämpningsmedel böråterföras kollektivt förforsknings- ochutvecklingsinsatser medsyfte att främja enhållbar utveckling inomjordbruket ochträdgårdsnäringen.MotionernaDieselskatten för jord-och skogsbruketsarbetsmaskiner bör enligtmotion MJ396 (c) sänkastill EU-genomsnittet på 1kr per liter. Kväveskattenpå handelsgödsel bör tasbort och den sista delen ilikställandet avjordbrukets och industrinsel- ocheldningsoljebeskattningmåste genomföras.Sammantaget börskattebördan lindras med1,perår. Mot bakgrund härav kananslaget räknas ned med320 iförhållande tillregeringens förslag. Kvarfinns återföring avskatten påbekämpningsmedel (yrkande7 delvis). I motion MJ508(m) anförs att regeringengår en krånglig omväg närden först tar ut olikaskatter för att sedanåterföra medlen.Motionärerna föreslår attskatten på handelsgödselnskväveinnehåll helt tasbort. Avgifterna påbekämpningsmedlen böråterföras till näringen iform av rådgivning,utbildning och forskning(yrkande 13). I motionMJ526 (fp) yrkande 16delvis och Fi294 (fp)yrkande 21 delvis anförsatt handelsgödselskattenär nödvändig för attminska överdosering. Föratt inte skapa obalans påmarknaden bör Sverigedärför sträva efter atthandelsgödsel ochbekämpningsmedel beskattasgenom ett system baseratpå kväveeffektivitetalternativt kväveförlusterpå EU-nivå. Anslagetföreslås utgå.UtskottetsställningstagandeI avsikt att stärka densvenskalivsmedelsproduktionenskonkurrenskraft skallskatterna påbekämpningsmedel ochhandelsgödsel m.m.återföras till jordbruketi lämplig form. Somregeringen anför kommerett närmare förslag häromatt presenteras för inom kort.Utskottet instämmer i deöverväganden somregeringen gör ipropositionen ochavstyrker därmedmotionerna MJ396 (c)yrkande 7 delvis, MJ508(m) yrkande 13, MJ526 (fp)yrkande 16 delvis ochFi294 (fp) yrkande 21delvis.SamepolitikUtskottets förslag ikorthetUtskottet har ingetatt erinra motregeringensredovisning ochresultatbedömning avverksamheten inomområdet.PropositionenSamepolitiken i Sverigeomfattar somregleras i sametingslagen(1992:1433) ochförordningen (1993:327)med instruktion förSametinget, rennäringensom regleras irennäringslagen (1971:437)och irennäringsförordningen(1993:384),Sameskolstyrelsen somregleras isameskolförordningen(1995:205), stödet tilldet samiska språket vilketregleras i lagen(1999:1175) om rätt attanvända samiska hosförvaltningsmyndigheteroch domstolar samt stödettill samisk kultur.Enligt ett tillkonventionen (SÖ 1972:15)mellan och Norgeom renbetning m.m.anslutande protokoll skallSverige och bekostaoch underhålla vissastängsel. Staten har ävenskyldighet att svara förunderhållet av vissa andrarenskötselanläggningar.Konventionen gäller t.o.m.den 30 april 2002.Regeringen har ingått ettavtal med omupprättande av och mandatför en blandad svensk-norsk renbeteskommission.Kommissionen, som harutrett behovet av fortsattrenbetning i det andralandet, överlämnade sittbetänkande den 18 maj2001. avserdärefter att ta uppförhandlingar med omen ny renbeteskonvention.Detta arbete kommer dockinte att vara klart undervåren 2002. ochNorge kommer därför att taupp frågan om enförlängning av dennuvarande konventionen.Regeringen avser attåterkomma till iden frågan.Länsstyrelserna arbetarmed att hålla dengrundlägganderedovisningen avsamebyarnasmarkanvändningsanspråk àjour. Arbetet medrennäringens riksintressenfortsätter.Länsstyrelsernakompletterarredovisningarna medinformation om specielltvärdefulla eller känsligaområden för renskötseln,naturvården ochkulturmiljövården.Arbetet med att skapa enny metod förrenbetesinventering harvisat sig oväntatkomplicerat. Den svensk-norskarenbeteskommissionen hartagit fram Rennäringenskartskåp som innehållerett omfattande ochvärdefullt material omrennäringen, bl.a.vegetationskartor avintresse för renskötseln.Länsstyrelserna svarar förförvaltning ochvidareutveckling avinnehållet. Regeringenavser att senare återkommatill om hur densamlade informationen ikartskåpet liksom denutvecklingsverksamhet sompågår bl.a. inomJordbruksverket och iFjällMISTRA kan användasför renbetesinventeringen.Enligt förordningen(1986:255) om pristilläggpå renkött lämnaspristillägg för renköttsom godkänts vidköttbesiktning.Pristillägget lämnas med 9kr per kg för vuxen renoch med per kgför renkalv.Konsekvenserna avnedfallet av radioaktivtcesium till följd avTjernobylolyckanfortsätter att påverka iförsta hand rennäringen. Ivissa delar av norraSverige påverkasemellertid äveninsjöfisket samtproduktionen av nöt ochfår.En del av anslaget böranvändas för andraåtgärder för främjande avrennäringen. Medlenfördelas påanvändningsområden genombeslut av Jordbruksverketefter överläggningarmellan verket ochSametinget. förkatastrofskadeskydd vidsynnerligen svårabetesförhållanden.Användningen bör igörligaste mån samordnasmed verksamheter som kanerhålla stöd enligt Mål 1-programmet, exempelvisverksamheter som är direktinriktade på att utvecklanäringen.Den beräknadeutgiftsutvecklingenavseende politikområdetSamepolitik är följande (itusental kronor).-----------------------------------------------------|Utfall |Anslag |Utgifts-| |Beräknat|Beräknat || | |prognos |Förslag | | ||2000 | | | | | anslag|| |20011 | | |anslag | || | |2001 |anslag | | || | | | | |2004 || | | | |2003 | || | | |2002 | | |-----------------------------------------------------|57 442 | 55 | 69 | 59 | 58 | 58 || |076 |853 |692 |103 |429 |-----------------------------------------------------1 Inklusive beslut till följd avförslag tilltilläggsbudget tillstatsbudgeten i sambandmed ekonomiskavårproposition ochbudgetpropositionen för år2002.UtskottetsställningstagandeUtskottet har ingetatt erinra motregeringensredovisning ochresultatbedömning avverksamheten inomområdet samepolitik.45:1 Främjandeav rennäringenm.m. och45:2Informationssatsningom samernaUtskottetsförslag i korthetUtskottettillstyrkerregeringensförslag ommedelstilldelningunder anslagen45:1 och 45:2.Utskottettillstyrker ävendet bemyndigandesom regeringenföreslår underanslaget 45:1.Utbildningspolitikochforskningspolitikunderutgiftsområdena16 och 20PropositionenPolitikområdeUtbildning inomutgiftsområde 23Verksamheten vid Sverigeslantbruksuniversitet(SLU) ingår som en deli politikområdetUtbildning.Verksamheten utgörockså ett viktigtmedel för attförverkliga målen inomlivsmedelspolitiken,landsbygdspolitiken,djurpolitiken,samepolitiken samtskogspolitiken.Politikområde Forskninginom utgiftsområde 23Forskningen sombedrivs inom deareella näringarna harett särskilt ansvarför att kunskaperna omnaturresursernautvecklas för kommandegenerationers behov.Viktiga globala miljö-ochlivsmedelsförsörjningsfrågormåste lösas genomsamverkan mellan mångaländer och mellanforskare från olikavetenskapligadiscipliner.Medel till stöd förforskningen om deareella näringarnafördelas avForskningsrådet förmiljö, areellanäringar ochsamhällsbyggande(Formas), som sorterarunder utgiftsområde20, men som har ettforskningsanslag underutgiftsområde 23. Enresultatredovisningför samtligaforskningsfinansierandemyndigheter görs underpolitikområdetForskning underutgiftsområde 16.UtskottetsställningstagandeUtskottet har ingetatt erinra motregeringensredovisning ochresultatbedömning avverksamheten inomområdenaUtbildningspolitik ochForskningspolitik.25:1 SverigeslantbruksuniversitetUtskottetsförslag i korthetUtskottettillstyrkerregeringensförslag ommedelstilldelningunder anslagetoch avstyrker tvåmotioner (kd, c)om annanmedelstilldelning.Utskottetavstyrker äventvå motioner (m,c) om Alnarpsställning somsjälvständigtuniversitetrespektive ökaderesurser förforskning omsvampangrepp.PropositionenSLU skall utvecklakunskapen om debiologiskanaturresurserna ochmänniskans hållbaranyttjande av dessa.Detta sker genomutbildning, forskning,fortlöpandemiljöanalys ochinformation.Anslaget finansierargrundutbildning,forskarutbildning,forskning, miljöanalyssamt information ochfortbildning.Verksamheten bedrivsutifrån ettsektorsansvar, sompreciseras av femansvarsområden: kvalitet ilivsmedelskedjan, djurhållning,djurhälsa ochdjurskydd, skog, skogsbruk ochförädling avskogsråvaran, naturresurser förlandsbygdsutveckling,rekreation och fritid, landskapsplaneringoch markanvändning.Grundutbildningenbedrivs inom fyralånga och sju kortayrkesprogram samt inomde femkandidat/magisterprogrammenskogsvetar-,bioteknologi- ochnaturresursprogrammen,ekonomprogrammet mednaturresursinriktningsamt mark- ochmiljöprogrammet.Verksamheten vid SLUingår som en del ipolitikområdetUtbildning ochomfattas därför av denresultatredovisningsom görs förhögskoleväsendet underutgiftsområde 16.Verksamheten utgöräven ett viktigt medelför att förverkligamålen inomlivsmedelspolitiken,landsbygdspolitiken,djurpolitiken,samepolitiken samtskogspolitiken underutgiftsområde 23,varför regeringen härredovisar en kortbedömning av denna.Genom statsmakternasbeslut har SLU underde senaste årentilldelats 1 270 nyautbildningsplatser,vilket har lett tillatt en allt större delav SLU:s resurser gårtill grundutbildning.I regleringsbrevet förSLU specificerasutbildningsuppdragettill SLU genom ett målför antalethelårsprestationer.Prestationsgraden är92 %, vilket är högreän den genomsnittligaprestationsgraden föruniversitet ochhögskolor. Andelenstudenter som avlagtexamen på nominell tidhar minskat sedantidigare år.Genomströmningen avstudenter varierarmycket mellan olikaprogram. På de långaprogrammen avläggerendast cirka enfemtedel avstudenterna examen pånominell studietid.Siffrorna är betydligtbättre för de kortaprogrammen där drygthälften avläggerexamen på nominelltid.