bet · GO01SfU13 · 2001-05-03 00:00:00 — För attvisa effekterna tydligt har valts exempel där denekonomiska obalansen i systemet är av mycket kortvaraktighet.I tabell 1 visas ett exempel på hur mycket enpensionsbehållning i fördelningssystemet som år 1uppgår till räknas upp underföljande år dels med vanligt inkomstindex, dels medbalansindex.Tabell 1 Pensionsbehållning vid inkomstindexering respektivebalansindexering------------------------------------------------------| |A | B | C | D | E | F |------------------------------------------------------|År|.|Ink.|Pens.beh.|Balanstal|Balans-|Pens.beh. || | | | | |index | || |% |index |normal | | |balanserad || | | | | | | || | | |uppräkn.| | |uppräkn.|| | | | | | | || | | |tkr | | | tkr || | | | | | | |------------------------------------------------------|1 |3 |135,00 |2 000 |1,00 | - | - |------------------------------------------------------|2 |3 |139,05 |2 060 |0,99 |137,66 |2 039 |------------------------------------------------------|3 |3 |143,22 |2 122 |0,99 |140,37 |2 079 |------------------------------------------------------|4 |3 |147,52 |2 185 |1,00 |144,58 |2 141 |------------------------------------------------------|5 |3 |151,95 |2 251 |1,00 |148,92 |2 206 |------------------------------------------------------|6 |3 |156,51 |2 319 |1,01 |154,92 |2 295 |------------------------------------------------------|7 |3 |161,21 |2 388 |1,02 |(162,76)|2388|------------------------------------------------------Av tabell 1 framgår således hur mycketpensionsbehållningen räknas upp 1 dels iett läge när balanstalet är 1,00 ellermer (kolumn C), dels i ett läge när balanstaletsjunker under 1,00 och balansindex tillämpas(kolumn F). I exemplet sker inget nytt intjänandeav pensionsrätt . Tillkommandearvsvinster eller uttag av förvaltningskostnaderhar inte heller beaktats.I kolumn A anges den procentuella ökning avgenomsnittslönen som skett i förhållande tillnärmast föregående år. Denna förändring inkluderarinflation och motsvarar således förändringen avinkomstindex. I exemplet förutsätts att densammanlagda ökningen är . Hur dessa 3 %därvid fördelar sig på reallöneökning respektiveinflation saknar betydelse för uppräkningensstorlek vare sig det gäller ett normalläge eller enbalanseringssituation.Enligt förslaget i propositionen skallbalansindex tillämpas från det att balanstaletunderstiger 1,00 till dess balansindex är likastort eller större än inkomstindex. Detta framgår iexemplet vid en jämförelse mellan kolumnerna B, Doch E. Om balanstalet efter en sänkning återgårtill att vara 1,00 så kommer uppräkningen avpensionsbehållningen i procent att återställas. Sålänge balanstalet ligger kvar på 1,00, även om såär fallet , kommer dock densamlade pensionsbehållningen att varamindre än om uppräkning skett med ettobalanserat inkomstindex. Först när balanstaletöverstiger 1,00 accelererar ökningstakten. Effektenblir att när balanseringsperioden är över återgårpensionsbehållningen till det belopp som den skulleha haft om balansering inte ägt rum (jfr kolumnernaC och F för år 7 i tabell 1). Pensionsrätter somtjänats in (ej med iexemplet) får däremot ett värde som någotöverstiger det de skulle ha haft om de hade räknatsupp med vanligt inkomstindex.I tabell 2 redovisas effekten av en balansering för den som ärpensionär. I exemplet, som i övrigt bygger på sammaförutsättningar som i tabell 1, förutsätts attpensionsbeloppet år 1 är brutto frånfördelningssystemet (inkomstpension och/ellertilläggspension).Tabell 2 Pensionsbelopp vid följsamhetsindexering respektivebalanserad följsamhetsindexering-----------------------------------------------------| |A | B | C | D | E | F |-----------------------------------------------------|År|.|Följsamh.|Pension|Balans-|Balanserad |Pension|| | | | |tal |följsamh.| || |% |uppräkn.|uppräkn.| | |balans.|| | | | | |uppräkn.| || | | % | kr | | |uppräkn. || | | | | | % | || | | | | | | kr |-----------------------------------------------------|1 |3 |1,38 |10 000 |1,00 | - | - |-----------------------------------------------------|2 |3 |1,38 |10 138 |0,99 |0,36 |10 036|-----------------------------------------------------|3 |3 |1,38 |10 278 |0,99 |0,36 |10 072|-----------------------------------------------------|4 |3 |1,38 |10 420 |1,00 |1,38 |10 211|-----------------------------------------------------|5 |3 |1,38 |10 564 |1,00 |1,38 |10 352|-----------------------------------------------------|6 |3 |1,38 |10 710 |1,01 |2,39 |10 600|-----------------------------------------------------|7 |3 |1,38 |10 857 |1,02 |2,42 |10 857|-----------------------------------------------------Av tabell 2 framgår att utbetalt pensionsbelopp ien balanseringssituation blir något lägre per månadjämfört med vid normal följsamhetsomräkning (seåren 2-6) men att månadsbeloppet efter en sådanperiod, dvs. år 7 i exemplet, är lika stort som ombalansering inte förekommit. Däremot sker intenågon ökning för att kompensera för tidigareminskningar.Följsamhetsindexeringen gör att pensionsbeloppenskall räknas upp med den del av inkomstindexrespektive balansindex som överstiger 1,6 %tillväxt. Oavsett om det gäller enbalanseringssituation eller ej kanpensionsbeloppet, i vart fall teoretiskt, minskasåväl i reala som nominella tal.På samma sätt som gäller för omräkning avpensionsbehållning så kvarstår en reducerad nivå påpensionsbeloppet så länge balanstalet inteöverstiger 1,00. När balanstalet i enbalanseringssituation uppgår till 1,01 eller meraccelererar uppräkningen. När balanseringsperiodenär över, dvs. när balans-index skulle bli minstlika högt som det vanliga inkomstindexet, återgårdet månatliga pensionsbeloppet till samma beloppsom det skulle ha varit om det under hela periodenuppräknats med följsamhetsindex.Vid överväganden om den föreslagnabalanseringsmekanismen bör hållas i minnet att -till skillnad från vad som gällt i ATP-systemet - såväl intjänade pensionsrättigheter sompensionsbelopp skall anpassas till dengenomsnittliga löneutvecklingen med tillägg för detsenaste årets inflation. För pensionsbehållningengäller detta fullt ut och förpensionsutbetalningarna med beaktande av att denmånatliga pensionen från inkomstpensionssystemetredan från början är förhöjd med en framtidatillväxt på som fördelats jämnt överpensioneringstiden. Även när det gällertilläggspension (såväl till personer födda1938-1953, den s.k. mellangenerationen, sompersoner födda eller tidigare) görs från 65års ålder avdrag för 1,6 vid uppräkningen avpensionsbeloppen eftersom tillväxt anses liggai ATP-systemets konstruktion. Utskottet vill idetta sammanhang tillägga att av de olika faktorersom bestämmer den genomsnittliga pensionen i detnya systemet är tillväxten i snittinkomst den mestbetydelsefulla för pensionsnivån. Den näst mestbetydelsefulla faktorn är medellivslängdensutveckling. Först därefter kommer en eventuellbalanseringseffekt.Som redan nämnts har balanseringsperioden iexemplen ovan gjorts mycket kort. Det medför att,när den ekonomiska obalansen i fördelningssystemetåterställts, de samlade effekterna endast harinneburit att pensionsutbetalningarna åren 2-6varit lägre än de skulle ha varit med vanligföljsamhetsuppräkning. Vid en längrebalanseringsperiod kommer däremot alltfler av demsom varit förvärvsaktiva i inledningsskedet att blipensionärer och då också få pensionen beräknad påen pensionsbehållning som uppräknats med ett lägrebelopp än inkomstindex.I propositionen föreslås att balansindex skalltillämpas när balanstalet är mindre än 1,00. Dettakan synas vara en mycket finjusterad regel meninnebär i praktiken att när ett balansindex skallbörja tillämpas (vid balanstalet 0,99 eller lägre)är obalansen sådan att pensioner ochpensionsbehållningar "minskar" med ellermer, dvs. uppräkningen är så mycket lägre. mening skulle det bli mindre kännbartoch mer rättvist om risken för en varaktig obalansi pensionssystemets tillgångar och skulder spridsöver och således fördelas på flerpersoner och med mycket mindre sänkning avuppräkningen. Så skulle ske ombalanseringsmekanismen reagerade vid mindrevariationer, t.ex. på tiondels eller hundradelsprocentenheter. En sådan fingradering skulle ocksåmedföra att uppräkningen under enbalanseringsperiod accelererar tidigare (t.ex. vidbalanstalet 1,001 i stället för 1,005). Det kanäven vara så att den ekonomiska balansen ipensionssystemet snabbare återställs närbalanseringen sätts in . Utskottet har ocksåerfarit att RFV:s beräkningar av de 72 scenariernaskett med beaktande av betydligt fler decimaler ibalanstalet. Om samma fingradering av balanstaletanvänds som vid de indextal som förekommer ipensionssystemet så borde balanstalet uttryckas som1,0000. Utskottet anser att regeringen bör övervägaen sådan förändring.Vid en balanseringssituation kommergarantipensionen fortfarande att beräknas påvanligt sätt, dvs. uppräknas med förändringen ikonsumentprisindex. Beroende på omständigheterna(t.ex. storleken på den genomsnittligareallöneökningen och balanstalet) kan en balanseradomräkning av inkomstpensionen ellertilläggspensionen dock bli högre än enbart enprisindexering. Pensionärer med ingen eller mycketlåg inkomstgrundad pension, dvs. där avräkningenmot garantipensionen är , får emellertidpension med samma belopp som om balanseringen inteaktiverats. Pensionärer som har inkomstgrundadepensioner på något högre nivå, som högst 3,07prisbasbelopp, kommer endast delvis att beröras avbalanseringen när det gäller det sammanlagdapensionsbeloppet.Enligt förslag i propositionen skall RFV, PPM samtFörsta-Fjärde och Sjätte gemensamtårligen redovisa det allmänna inkomstgrundadepensionssystemets finansiella ställning ochutveckling. I propositionen anges att det ärväsentligt att redovisningen ger en god beskrivningav de faktorer som bestämt utvecklingen avfördelningssystemets tillgångar och skulder, så attbalanstalets utveckling kan följas och förstås. Ensådan redovisning torde enligt utskottets meningkunna ge relativt goda möjligheter att i förvägbedöma om och i vilken omfattning balansindex kankomma att tillämpas.Som anges i propositionen finns det ekonomiska ochdemografiska förlopp där ålderspensionssystemetsekonomiska styrka växer systematiskt, t.ex. om denförvärvsarbetande befolkningen växer eller ombuffertfondens avkastning väsentligt överstigertillväxten i avgiftsunderlaget. När systemet kanbedömas vara så starkt att risken för attbalanseringen inom överskådlig framtid skallaktiveras kan anses vara försumbar, finns detenligt regeringen skäl att använda överskottet påannat sätt än att skapa ytterligare trygghet vadgäller systemets förmåga att upprätthållainkomstindexeringen. Enligt regeringen skall ettsådant utdelningsbart överskott fördelas på deförsäkrade genom att tillägg görs på indexeringen.Eftersom det inte finns tillräckligkunskap om vilken nivå balanstalet skall ha för attöverskott skall anses vara utdelningsbara och deteventuellt inte är lämpligt att via automatisktverkande regler hantera överskottsmöjligheten anserregeringen att det skall utredas om det är lämpligtoch möjligt att i lag reglera fördelningen aveventuellt uppkomna utdelningsbara överskott ifördelningssystemet. Förslag i denna fråga skallsenast presenteras i samband med den analys somskall göras inför den s.k. kontrollstationen år2004 för att se om det är möjligt att överföraytterligare medel till statsbudgeten från AP-fonderna. Utskottet vill understryka betydelsen avatt även överskott i fördelningssystemet skallkunna fördelas på såväl de förvärvsaktiva sompensionärerna och att förslag härom således börredovisas i samband med den nämnda analysen år2004. Då får också prövas om en fördelning avöverskott kan göras automatiskt verkande.Systemet med ett tak för de statliga utgifternainfördes . Utgiftstaket inkluderarålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetenoch bestäms i förväg. Med regler förautomatisk balansering blir pensionssystemetfinansiellt stabilt, och enligt regeringenaktualiseras därmed frågan om hurålderspensionsutgifterna bör hanteras i budgetenoch i förhållande till utgifts-taken. Enligtregeringen kräver frågan ett helhetsperspektiv påden statliga budgetprocessen. Regeringen hänvisartill att det inom övervägsslutsatser och eventuella åtgärder med anledning avvad utredningen och vidareutveckling avbudgetprocessen föreslagit samt att det inom dets.k. pågår ett arbete med att ivissa avseenden ändra redovisningsprinciperna förstatsbudgeten. Hur utgiftstak och saldomål kommeratt anpassas till de nya principerna är ännu inteavgjort. Mot bakgrund av detta föreslår regeringeningen förändring av nuvarande ordning.Utskottet vill understryka att det nyaålderspensionssystemet är ett s.k.avgiftsdefinierat system, som är fristående frånstatsbudgeten och i sin helhet finansieras med enspecialdestinerad och fast pensionsavgift. Med deregler för automatisk balansering som nuföreslås fatta beslut om blir pensionssystemetdärtill långsiktigt finansiellt stabilt. Varken denallmänna ekonomiska utvecklingen eller demografiskaförändringar skall därutöver kunna föranledapolitiska beslut som begränsar pensionsutgifternasstorlek. Det är enligt utskottets mening därförviktigt att osäkerhet inte i något sammanhanguppkommer om det inkomstrelateradeålderspensionssystemets autonomi. För den händelsedenna del av pensionssystemet även fortsättningsvisskall ingå under ett utgiftstak är det viktigt attinnebörden av ett sådant utgiftstak i förhållandetill pensionssystemet tydligt klargörs.De förslag regeringen lagt fram i propositionen kansägas utgöra den sista delen av pensionsreformen.Vid ett så omfattande förändringsarbete sompensionsreformen innebär är det naturligt att endel förändringar av framför allt administrativ ochteknisk natur kan behöva göras. Enligt utskottetsmening är det önskvärt att sådana förändringar sålångt möjligt övervägs och görs samlat. En lämpligtidpunkt är därvid kontrollstationen , dåden slutliga analysen skall göras av om ytterligaremedel skall överföras från AP-fonderna tillstatsbudgeten. Fram till dess finns tid förutvärdering av regelverket och behovet aveventuella administrativa och tekniskaförändringar. Utskottet anser att denna samladeutvärdering bör göras i samråd medGenomförandegruppen.Med hänvisning till vad som ovan anförts anserutskottet att bör bifalla propositionenoch avslå motionerna Sf27 och Sf29.Sjätte förslag i korthetRiksdagen avslår motioner om . Jämför reservation 3 (m, fp)MotionerI motion Sf26 av m.fl. (fp) begärs attregeringen lägger fram förslag om att läggs ned och att dess medel överförs tillFörsta-Fjärde AP-fonderna. Motionärerna anför attSjätte är ett led i regeringensnäringspolitik. De senaste årens utveckling visardock tydligt att det går att få fram ett utbud avriskkapital på den privata marknaden utan attstaten behöver ingripa på det sätt som tillkomstenav representerar.I motion Sf28 av () anförs att detinte finns något motiv till Sjätte . Fonden hör inte hemma i pensionssystemetoch staten skall i en öppen marknadsekonomi överhuvud taget inte äga företag. Motionären begärdärför ett tillkännagivande om att tillgångarna iSjätte , efter utbyte av börsnoteradeaktier mot obligationer, skall överföras tillstaten, varefter onoterade aktier placeras i ettriskkapitalbolag under samt attdetta riskkapitalbolag sedan privatiseras.Utskottets ställningstagandeSjätte bildades ochverksamheten kom i gång . Fondensinriktning är att placera medel påriskkapitalmarknaden och då framför allt i små ochmedelstora företag.Sjätte ingår inte i den s.k.fempartiöverenskommelsen och omfattades därför inteav de regelförändringar och den omorganisation avAllmänna pensionsfonden som föreslogs i proposition1999/2000:46. Regeringen avsåg dock att så snartsom möjligt återkomma till med förslag omatt reglerna om förs in i lagen omallmänna pensionsfonder.Även om fondstyrelsen endast bedrivit verksamheti ansåg finansutskottet vid behandlingav propositionen och motioner liknande de nubehandlade (bet. 1999/2000:FiU19 s. 15) att medledning av fondens årsredovisning och regeringensårliga utvärderingar av verksamheten kanavkastningen betecknas som tillfredsställandeutifrån gällande förutsättningar. Finansutskottetansåg att fonden fyller sin definierade roll i AP-fondssystemet och att det inte finns någonanledning att genomgripande förändra, avvecklaeller sälja ut verksamheten.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Sf26 och Sf28.Allmänna motioner omålderspensionssystemetKvinnors pensionsförmånerUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkande om kvinnorspensionsförmåner. Jämför reservation 4 (v,mp)MotionI motion Sf229 av m.fl. (v) yrkande 1begärs att regeringen tillsätter en utredning meduppgift att se över hur det nya pensionssystemetsutfall kan göras mer könsneutralt. Kvinnor fårgenerellt sett lägre pension till följd av attderas arbetslivsmönster skiljer sig från männens.Kvinnor utför mer obetalt arbete och har därförmindre utrymme för lönearbete. Kvinnor arbetaroftare än män deltid och betalar därmed för sinegen arbetstidsförkortning med lägre lön ochpension. Situationen försvåras även av att kvinnorlönediskrimineras. Genom pensionsreformen fårkvinnor bära ekonomiska konsekvenser avstrukturella problem som vi ännu inte lyckats lösagemensamt.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inför såväl principbeslutet sombeslutet om det nya pensionssystemet 1998 särskiltgranskat effekterna på kvinnors pensionsförmånervid övergången till det nya systemet. I betänkande1997/98:SfU13 framhöll utskottet följande.I ATP-systemet sker en systematisk omfördelningfrån personer som har ett långt yrkesliv med svagrealinkomstutveckling över tiden till personer somhar ett relativt kort yrkesliv, en ojämninkomstutveckling och en snabb reallönetillväxt.Det betyder att personer som har en svagreallöneutveckling och som arbetar av sittliv får en förhållandevis låg pension i ATP-systemet medan personer som avancerar och görkarriär kommer bättre ut i pensionshänseende. Dethistoriska förvärvsmönstret har varit att detfrämst är män som har en brant inkomstprofil. Omdetta förvärvsmönster skulle kvarstå, eller i varjefall inte förändras på ett avgörande sätt, skulledet betyda att den s.k. 15-årsregeln, dvs. attpensionen grundades på den genomsnittliga inkomstenunder de inkomsten varit högst, skulle gynnafrämst män som grupp. 15-årsregeln gynnar ocksåkvinnor och män som varvar deltidsarbete medheltidsarbete. Ett sådant arbetstidsmönster innebären ojämn in-komstutveckling.I det tidigare pensionssystemet ingick även ettfördelningsmässigt inslag i form av folkpension ochpensionstillskott för personer med låg ATP.Eftersom folkpensionen finansieras genom skattersom är progressiva som folkpensionen ärlika stor oavsett kön innebär detta att de som harhöga inkomster får betala mer än de som har lågainkomster. Detta missgynnar snarare män än kvinnor.Den sammantagna effekten av ATP och folkpension(inklusive pensionstillskott) gynnar snararekvinnorna som grupp.I det reformerade systemet sker inte någradirekta omfördelningar mellan hög- ochlåginkomsttagare eller mellan män och kvinnor, dockmed undantag av t.ex. barnårsrätten. I detreformerade pensionssystemet dominerar de reglersom gynnar kvinnor relativt män (garantipensionen,barnårsrätten och delningstalet) över den regel somgynnar män relativt kvinnor (pensionsrätt förplikttjänstgöring).Garantipensionen är därtill så konstruerad attden för relativt stora grupper kommer att innebäraen komplettering till den inkomstgrundadepensionen. Endast vid låg inkomstgrundad pension(1,26 prisbasbelopp för ogift respektive 1,14prisbasbelopp för gift pensionstagare) görsavräkningen av garantipension krona för krona. Iförhållande till riktlinjerna valdes enslutlig lösning där marginaleffekterna är lägre(avräkning av inkomster över nämnda nivå)för att bl.a. gynna personer som varitdeltidsarbetande.Utskottet har ansett att livsinkomstprincipen gergoda möjligheter för enskilda att påverka storlekenav pensionen genom ökade förvärvsinkomster, ochendast i vissa särskilt angivna fall skallpensionsrätt beräknas på fiktiva inkomster som dåfinansieras över statsbudgeten eller av annatförsäkringssystem. Det är viktigt att detnya pensionssystemet inte missgynnar kvinnor.Enligt utskottets uppfattning innebar de dåframlagda förslagen att det nya pensionssystemetutformas på ett sätt som innebär en rimligavvägning vad avser kvinnors pensionsförmåner.Även om det nya pensionssystemet således harpositiva inslag för kvinnors pensionsförmåner villutskottet, liksom vid behandlingen såväl 1994 som1998 och senast i betänkande 1998/99:SfU12,understryka att det är viktigt att följautvecklingen från jämställdhetssynpunkt.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf229yrkande 1.UtlandssvenskarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motion om utlandssvenskar.MotionI motion Sf207 av () anförs attantalet svenskar som väljer att under kortare ellerlängre perioder i livet bosätta sig utomlandstenderar att öka i takt med globaliseringen. Vissagrupper får räkna hela eller delar av enutlandsvistelse som försäkringstid, medan merpartenav alla utlandssvenskar inte omfattas av detsvenska trygghetssystemet. I nio fall av tio är denmedföljande parten en kvinna som endast iundantagsfall kan få arbete i det nya landet. Urjämställdhetssynpunkt är det orimligt att det nyapensionssystemet negligerar utlandssvenskarnasmöjligheter att få del av pensionssystemet.Motionären anser att en översyn bör göras så attt.ex. inbetalning till det svenska pensionssystemetskall kunna göras under utlandsvistelsen.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening saknas skäl att förnärvarande ompröva tidigareställningstagande till vilka grupper som skallomfattas av det svenska pensionssystemet underutlandsvistelse. Utskottet avstyrker således motionSf207.KonstnärerUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkande om konstnärer.MotionI motion Kr230 av m.fl. (m)yrkande 9 begärs ett tillkännagivande omkonstnärerna och pensionssystemet. För konstnärerär inkomster pensionsgrundande samt stipendier medvaraktighet . Eftersom ett stort antalkonstnärer erhåller stipendier bör enligt motionärerna även dessastipendier vara pensionsgrundande.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill påpeka att regeringen ibudgetpropositionen för (utg.omr. 17 s. 25)anger att det är viktigt att fördjupa kunskapen omhur sociala skyddsnät och regelverk som styravgiftsuttag och villkor för förmåner tillämpas påde speciella villkor som kännetecknar konstnärligverksamhet. Regeringen överväger därför att inledaen kartläggning av bl.a. socialförsäkringsfrågor iförhållande till konstnärlig verksamhet. Ibudgetpropositionen anges också att det inomRegeringskansliet pågår en översyn av statenstjänstepensionsåtaganden för olika grupper avkonstnärer inom teater-, musik- och dansområdet ochav hur bestämelserna kring dessa samverkar medreglerna för den reformerade allmänna pensionen.Regeringen har också för avsikt att se övervillkoren för statsbidragen till fria grupper isyfte att underlätta en anslutning tillpensionsavtal. utgår i sittbetänkande 2000/01:KrU3 Konstnärsfrågor (s. 12)från att regeringen påbörjar den nämndakartläggningen av socialförsäkringsfrågorna ochförutsätter att regeringen i kommandebudgetproposition redovisar både detta arbete ochden översyn av pensionsfrågor som också omnämns ibudgetpropositionen.Vad gäller frågan om stipendier skall utgörapensionsgrundande inkomst kan utskottet till attbörja med konstatera att stipendier normalt inte ärpensionsgrundande. I LIP föreskrivs dock att vissaskattepliktiga forskarstipendier, s.k. , är pensionsgrundande.