bet · GP01UBU4 · 2001-11-20 00:00:00 — och högskola haransvaret för i vilka lokaler och vilka kommundelarde förlägger sina utbildningar och skall - omriksdagen antar förslaget till ändring av 1 kap. 5 §högskolelagen - aktivt främja och breddarekryteringen till högskolan. Utskottet utgår frånatt lärosätena prövar alla vägar i det arbetet.Läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94)föreskriver att dessa skolformer skall samverka näramed bl.a. universiteten och högskolorna. Näryrkanden motsvarande dem i motion 2001/02:Ub325behandlades av , påpekadeutskottet att det redan finns möjlighet att erbjudahögskolekurser i gymnasieskolan (bet. 2000/01:UbU9s. Det har inte påvisats attdistansutbildningen får effekter inomstudiemedelssystemet som motiverar en begäran frånriksdagen om en särskild redovisning.Utredning om framtidens utbildningssystemUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår enmotion om att utbildningsministrarna inom EUskall utreda framtidens utbildningssystem.Jämför reservation 4 (kd).För att möta den kommande krisen som beror på att EU:sbefolkning blir allt äldre behövs enligt motion2001/02:Ub336 (kd) en långsiktig satsning påutbildning som attraherar både ungdomar och äldre.För denna satsning krävs en bred strategi påeuropeisk nivå, som omfattar att livslångt lärandemåste bli en verklighet för människor i hela ,att incitamenten för högre utbildning blir bättrebl.a. i , att rörligheten blir större, atttillträde till utbildningssystemen bereds alla, atten kvalificerad yrkeshögskola skapas och attmänniskor från övriga världen får bättre möjligheteratt komma hit för att studera. Motionären anser attutbildningsministrarna inom EU måste utreda hurutbildningssystemen skall förändras så att de mötersamhällets behov.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Grunden för verksamheten på EU-nivå när det gällerutbildning är artikel 149 i EG-fördraget, där detsägs att målen för gemenskapens insatser skall varabl.a. att främja studerandes och lärares rörlighet,att utveckla informations- och erfarenhetsutbytebeträffande frågor som är gemensamma förmedlemsstaternas utbildningssystem och att främjautvecklingen av distansundervisning. För att bidratill att de mål som sätts upp i fördraget uppnåsskall EU vidta stimulansåtgärder, som dock inteskall omfatta harmonisering av medlemsstaternaslagar och författningar. Utskottet anser det viktigtatt hålla fast vid att utbildningspolitiken är någotsom skall beslutas på nationell nivå. Det pågår inomramen för Europeiska unionen ett omfattande arbete iolika former med inriktning mot sådana förändringarsom ingår i den strategi som motionären skisserar. Iregeringens skrivelse Berättelse om verksamheten iEuropeiska unionen (skr. 2001/02:30)redovisas detta på s. 184-188.Riktlinjer för behörighet och urval,m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkänner deriktlinjer för behörighet och urval somregeringen föreslagit och avslårmotionsyrkanden om att särskildabehörighetsvillkor och urvalsregler skallbeslutas lokalt, om viktning av betyg och omlämplighetsprövning av sökande tilllärarutbildning. Vidare föreslår utskottet,med hänvisning till den pågåendegymnasieutredningen, att skallavslå yrkanden om gymnasieexamen. Riksdagenbör enligt utskottet också avslå yrkanden ombetygssättningen i gymnasieskolan.Jämför reservationerna 1 (m), 4 (kd), 2 (c)och 3 (fp).Gällande bestämmelserBestämmelserna om tillträde till grundläggandehögskoleutbildning finns i 7 kap.högskoleförordningen (1993:100). Dessa bestämmelserändrades på flera punkter efter riksdagensställningstagande till propositionen Tillträde tillhögre utbildning m.m. (prop. 1995/96:184, bet.UbU11, rskr. Vissa ytterligare ändringar hargjorts senare.I 3 § ges högskolorna rätt att besluta om undantag(vanligen kallat dispens) från något eller någrabehörighetsvillkor.Kraven för grundläggande behörighet genom svenskgymnasieutbildning är att den sökande har fåttslutbetyg från ett nationellt program igymnasieskolan och har lägst betyget Godkänd påkurser som omfattar av de gymnasiepoängsom krävs för ett fullständigt program (4 §punkt 1).För särskild behörighet till utbildning som vändersig till nybörjare skall kraven anges i en s.k.standardbehörighet. meddelarföreskrifter om vilka standardbehörigheter som finns(8 §). När det gäller utbildningar som leder tillyrkesexamen bestämmer vilkenstandardbehörighet som skall gälla för respektiveutbildning, medan högskolorna själva var för sigväljer vilken standardbehörighet som skall gälla förandra utbildningar hos dem (9 §).Hur urval till en utbildning som vänder sig tillnybörjare skall gå till är närmare reglerat.Urvalsgrunderna skall vara betyg och resultat frånhögskoleprovet i kombination medarbetslivserfarenhet. Om det inte finns synnerligaskäl skall minst en tredjedel av platserna fördelaspå grundval av betyg och minst en tredjedel pågrundval av resultat från högskoleprovet ikombination med arbetslivserfarenhet (12 §).Platserna på en utbildning med konstnärliginriktning kan dock få fördelas på grundval av andrasärskilda prov än högskoleprovet. Andra särskildaprov än högskoleprovet får i övrigt användas somurvalsgrund endast i fråga om utbildningar somförbereder för yrkesområden som ställer krav påvissa personliga egenskaper eller särskildkompetens. beslutar om tillstånd attanvända proven och om de villkor som skall gälla föranvändningen (15 §).PropositionenRegeringen begär godkännande av deriktlinjer för behörighet och urval som föreslås iavsnitten 8.2, 8.3 och 8.4 i propositionen.I avsnitt 8.2 föreslår regeringen att kravet pågrundläggande behörighet skall anses uppfyllt ocksåav den som genom svensk eller utländsk utbildning,praktisk erfarenhet eller någon annan omständighethar förutsättningar att tillgodogöra sig den söktautbildningen. Därmed blir högskolorna skyldiga att ivarje särskilt fall undersöka om en sökande, sominte har den i förordningen angivna utbildningen,ändå har s.k. reell kompetens. Det blir då intefråga om dispens, utan om att den sökande förklarasbehörig.Regeringen föreslår vidare i avsnitt 8.3 attsystemet med standardbehörigheter skall utvecklasmot ett system med få och breda sådana behörigheter.Högskolorna skall, efter tillstånd frånHögskoleverket och inom ramen för de allmännabestämmelserna om särskild behörighet, få ställaandra krav än de som anges i standardbehörigheternaäven för utbildningar som leder till yrkesexamen.Också kraven för särskild behörighet skall ansesuppfyllda av den som genom svensk eller utländskutbildning, praktisk erfarenhet eller någon annanomständighet har förutsättningar att tillgodogörasig den sökta utbildningen, även om hon eller haninte har dessa förutsättningar dokumenterade i determer som används i standardbehörigheten (normaltviss svensk gymnasieutbildning).Styrelsen för respektive lärosäte skall, enligtregeringens förslag i avsnitt 8.4, få möjlighet attbestämma vilka urvalsgrunder som skall användas förhögst av platserna på utbildningar som vändersig till nybörjare.MotionerModerata samlingspartiet föreslår i motion2001/02:Ub3 nya regler för antagning till högreutbildning (yrk. Basen bör vara en centraltfastställd ram för vad som skall utgöra generellbehörighet. Varje enskilt lärosäte bör få bestämmavilka förkunskapskrav som skall gälla för deutbildningar de anordnar. Urvalsinstrumenten bör ihögre utsträckning anpassas till de enskildautbildningarna, så att viktning, tester och provmäter sådant som är centralt för att lyckas på enviss utbildning. Motionärerna vill också att desökande skall få tydlig information omhögskoleutbildningens kvalitet och om reglerna förantagning. Detta skall vara varje enskildantagningsmyndighets ansvar (yrk. I huvudsaksamma förslag förs fram i motion2001/02:Ub546 yrkande 1.Kristdemokraterna föreslår i motion 2001/02:Ub4ett tillkännagivande till regeringen om att det inteär statens uppgift att centralt styra vilkaförkunskapskrav och behörighetsregler som skallgälla, utan endast att garantera jämlikhet ochkvalitet (yrk. Högskolorna skall ha frihet attsätta sin lokala prägel på utbildningen, och då kaninte behörighetskraven alltid vara identiska. Medtanke på att behörighetskraven motsvarar den lägstakunskapsmässiga nivån för att klara avhögskolestudierna borde det vara omöjligt att göraundantag från fastställda behörighetsvillkor, ansermotionärerna. I motion 2001/02:Ub447 förordarKristdemokraterna att en modell för viktning avbetygen vid antagning till högre utbildningutvecklas (yrk. 14).Centerpartiet framför i motion 2001/02:Ub2 krav påen rättssäker antagning vid en s.k. fri kvot. Denföreslagna ordningen att lärosätet får bestämmaurvalsgrunderna för antagningen till av antaletnybörjarplatser får inte ge utrymme för godtycke(yrk. Partiet anser att möjligheten att viktabetyg vid antagningen bör prövas. Hur viktningenskall göras bör bestämmas lokalt på varje högskola.Riksdagen föreslås begära att regeringen tillsätteren utredning om viktade betyg och förändradeantagningsregler till högre utbildning (yrk. 4).Folkpartiet yrkar i motion 2001/02:Ub5 avslag påregeringens förslag om förändrade riktlinjer förbehörighet och urval (yrk. I motion 2001/02:Ub261 hävdar att en till högskolornadecentraliserad beslutanderätt skapar utrymme förmångfald när det gäller antagningsformer och attlärosätena bör tillåtas att i större utsträckninganvända sig av tester och intervjuer vid antagningen(yrk. 4).Ett obligatoriskt lämplighetstest av dem som sökertill lärarutbildning föreslås i motion 2001/02:Ub283(c). Det är bättre att man redan vid inträdet vidlärarhögskolan får klart för sig om man är lämpligför yrket eller inte, än att upptäcka att man intepassar som lärare när man redan är ute iarbetslivet, menar motionären. Motion 2001/02:Ub319(kd) tar upp den nedåtgående trenden när det gällerantalet som genomgår högskoleprovet. Motionären villatt regeringen skall följa upp om denna trend kansammankopplas med högskoleprovets fokusering påspecifika färdigheter.Moderaterna och föreslår i sina motioneratt en gymnasieexamen (av kalladstudentexamen) skall bilda basen för tillträde tillhögskoleutbildning.Enligt bör en modern gymnasieexameninföras, och kriterierna för den del som avserstudieförberedande utbildningar bör skyndsamtutarbetas av en statlig kommitté, där företrädareför universitet och högskolor skall ha en viktigroll (mot. 2001/02:Ub3 yrk. 4 och 2001/02:Ub483 yrk.10).Folkpartiet framhåller att är det endaland i västvärlden som har avskaffat studentexamen.Partiet föreslår att en frivillig examen, som kantillgodoräknas utomlands, skall erbjudas alla somavslutar ett nationellt program och att avlagdstudentexamen skall vara en förutsättning för högrestudier (mot. 2001/02:Ub5 yrk. 2 och 2001/02:Ub221yrk. 7 och 8).Moderaterna tar i motion 2001/02:Ub233 också uppbetygssättningen i gymnasieskolan. De vill avskaffaförbudet mot att tentera för att höja ett godkäntbetyg medan man går i gymnasieskolan. Dennabestämmelse tvingar elever att endera av taktiskaskäl maska, alternativt redan från början inriktasig på kompletteringar inom komvux, skrivermotionärerna (yrk. Betygssättningen ochbetygssystemet i gymnasieskolan tas också upp imotion 2001/02:Ub321 (m), där motionären hävdar attde nuvarande betygen inte varit avsedda att användasför urval och att betygskriterierna är diffusa ochsvårtolkade (yrk. Hon tar också upp risken förtaktiskt agerande, som hänger samman med att mångaav de längsta kurserna ligger i årskurs 1 och attelever inte får tentera för att höja ett godkäntbetyg, så länge de går i gymnasieskolan.Antagningssystemet till högre utbildning bör sesöver, anser motionären. Ett alternativ är attbetygens roll begränsas till att ge grundläggandeoch särskild behörighet och att urvalet sedan görspå grundval av nationella högskoleprov, som utformasolika för sökande till olika slag av utbildning(yrk. 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att godkänner deriktlinjer för behörighet och urval som regeringenföreslår och avslår motionsyrkandena.De riktlinjer som regeringen föreslår ger ett ökatutrymme för lärosätena att tillämpa urvalsgrunderefter sina egna bedömningar. Högskolans regler omalternativt urval skall finnas i högskolansantagningsordning, som skall beslutas av högskolansstyrelse. Därmed tillgodoses, framhåller regeringen,kraven på rättssäkerhet, förutsebarhet ochöverblickbarhet (prop. s. 65). Utskottet anslutersig till denna uppfattning. Likaså delar utskottetregeringens uppfattning att behörighetskraven för ihuvudsak likartade utbildningar inte bör varieramellan lärosätena. Detta är enligt utskottets meningviktigt både för att vidmakthålla en hög kvalitet iutbildningen på alla lärosäten och för att motverkaföreställningar i det omgivande samhället att enviss examen har helt olika värde beroende på vidvilket lärosäte den har utfärdats. Därför börsystemet med standardbehörigheter behållas.Motionsyrkandena om gymnasieexamen bör avslås avriksdagen. 2000 har itilläggsdirektiv fått i uppdrag att prövaförutsättningarna för att en gymnasieexamen skallkunna införas i gymnasieskolan (dir. 2001:8).Kommittén skall lämna sin slutliga redovisning den30 . Utredningens förslag och regeringensberedning av dessa bör avvaktas innan görnågot ställningstagande i frågan.Även betygssättningen i gymnasieskolan berörs avuppdragen till 2000.Motionsyrkandena om denna bör därför också avslås avriksdagen.Livslångt lärandeÅtgärder för att främja livslångt lärandeUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår tremotionsyrkanden, ett om attuppdragsutbildning inte får varapoänggivande, ett om åtgärder för attutbildningar skall bli mer individanpassadeoch flexibla och ett om stimulans för att ökautbudet av kurser på kvällstid och halvfart.Jämför reservation 2 (c).PropositionenRegeringen skriver i propositionen att universitetoch högskolor bör fortsätta att utveckla sin roll idet livslånga lärandet. Metoder för bedömning avreell kompetens i förhållande till högre utbildningbör utvecklas, bl.a. för att personer inte skalltvingas att genomgå kurser av formella skäl, när dehar den reella kompetens som motsvararkursinnehållet. Regeringen anser också attuppdragsutbildning bör vara ett instrument för attstärka högskolans roll i det livslånga lärandet.Lärosätena bör enligt regeringen bli mer aktiva isitt arbete att erbjuda uppdragsutbildning.Utformningen av förordningen om uppdragsutbildningkan behöva ses över.MotionerCenterpartiet framför i motion 2001/02:Ub2uppfattningen att uppdragsutbildning inte bör varapoänggivande, och att den endast bör avseskräddarsydd utbildning för myndigheter, företag ochorganisationer (yrk. 9).I motion 2001/02:Ub243 (s) föreslås etttillkännagivande till regeringen om att det behövsåtgärder för att utbildningar skall bli merindividanpassade och flexibla. Motionären tar somexempel upp barnmorskor från (därbarnmorskeutbildningen inte som i utgör enpåbyggnad på sjuksköterskeexamen) som vill utövasitt yrke här. De får inte möjlighet att snabbt läsain de kompletteringar som anses viktiga men somsaknas i deras utbildning. I stället tvingas de attförst komplettera sin gymnasiekompetens och sedangenomgå hel sjuksköterskeutbildning här.Det livslånga lärandet bör uppmuntras genom attuniversitet och högskolor ökar utbudet av studier påkvällstid och halvfart, anser motionären i motion2001/02:Ub481 (s). Om det är riktigt, såsom man oftahör från högskolevärlden, attresursfördelningssystemet missgynnarhalvfartsstudier, bör detta system ändras, skriverhan.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Det finns enligt utskottets mening inte anledningatt begränsa uppdragsutbildningen vid universitetoch högskolor genom att förbjuda att den ges i formav poänggivande kurser. farhågor föratt uppdragsutbildning kan användas av individer föratt köpa sig en högskoleplats är ogrundade, eftersomlärosätena inte kan sälja uppdragsutbildning tillenskilda.Mot bakgrund av vad regeringen skriver omskyldighet för universitet och högskolor att prövareell kompetens anser utskottet att någottillkännagivande enligt förslaget i motion2001/02:Ub243 inte behövs.Varje universitet och högskola skall enligtregleringsbrev beakta behovet avfortbildning och vidareutbildning vid fastställandeav utbildningsutbud och beslut som berörutbildningens tillgänglighet. Utskottet utgår frånatt regeringen även kommer att markerahögskolans ansvar i detta hänseende på lämpligtsätt. Det tillkännagivande som föreslås i motion2001/02:Ub481 är därför inte heller behövligt. Iavsnittet om högskolans styrning återkommerutskottet till resurstilldelningssystemet.ForskarutbildningenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om inte skall kunna anta sökande tillforskarutbildning för licentiatexamen ochyrkanden om att 1998 årsforskarutbildningsreform skall rivas upp.Jämför reservationerna 5 (m, fp) och 2 (c).PropositionenRegeringen redovisar sin avsikt att ändra reglernaom tillträde till forskarutbildning så att det blirmöjligt för lärosätena att anta sökande tillutbildning för licentiatexamen. Om en sökande endastönskar utbildning till licentiatexamen skall detinte vara nödvändigt att konstatera att han ellerhon har finansiering för hela den tid som beräknasför en hel doktorsexamen. Regeringen anser att dennaförändring kommer att medföra att fler personer kannå en examen inom ramen för forskarutbildningen.Licentiatexamen kan för många yrkeskategorier varaen form för påbyggnad och fördjupning inomarbetsområdet, alltså ett led i det livslångalärandet.MotionerCenterpartiet vill att skall avslåförslaget om antagning till utbildning förlicentiatexamen (mot. 2001/02:Ub2 yrk. 5).Motionärerna motsätter sig att man efter avlagdlicentiatexamen skall tvingas ansöka ytterligare engång för att bli antagen till studier fördoktorsexamen. Det bör vara den enskildeforskarstuderandes sak att avgöra om hon eller hanskall avlägga licentiatexamen eller ej.Även befarar att den aviseradeförändringen skall leda till en tvåstegsmodell, somskapar otrygghet och rättsosäkerhet fördoktoranderna (mot. 2001/02:Ub5 yrk. Folkpartietanser att hela doktorandreformen som genomfördes år1998 skall rivas upp (yrk. Samma förslagframförs i motion 2001/02:Ub261 (yrk.22). Där sägs bl.a. att det på nytt måste blimöjligt att doktorera på deltid.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Liksom regeringen är utskottet angeläget om attden av regeringen planerade förändringen inte skallmedföra några negativa konsekvenser för utbildningentill doktorsexamen. Det är inte meningen att detskall skapas en tvåstegsmodell där studenterregelmässigt först antas till studier förlicentiatexamen för att sedan eventuellt tillåtas gåvidare till studier för doktorsexamen. Syftet medförändringen är i stället att öppna möjlighet förflera att nå en examen inom forskarutbildningen,bl.a. kan fler yrkesverksamma personer erhålla enpåbyggnad och fördjupning inom sitt ämnesområde.Regeringen anser att bör följatillämpningen och effekterna av den nya möjlighetenatt anta doktorander till studier förlicentiatexamen. Utskottet förväntar sig attregeringen redovisar utfallet för riksdagen.Den reform av forskarutbildningen som Folkpartietvill riva upp har enligt utskottets uppfattning intevarit i funktion för att detskall vara möjligt att avgöra vilken inverkan denhaft på examinationen av doktorer i humaniora ochsamhällsvetenskap - områden som särskilt nämns imotionerna. Av tabell 7.2.4 i budgetpropositionenför 2002 (utg.omr. 16) framgår att det uppsattaexaminationsmålet för forskarutbildning inom dethumanistisk-samhällsvetenskapliga området år 2000har överträffats med god marginal (). Så varockså fallet . Riksdagengjorde , när beslutet om reformenfattades, ett tillkännagivande till regeringen omatt borde ges i uppdrag att göra enutvärdering av hur examinationsmålen uppfylls urkvalitativ synpunkt (bet. 1997/98: UbU7 s. 9, rskr.109). Regeringen gav Högskoleverketett uppdrag som bl.a. innefattade den av riksdagenönskade utvärderingen. skall redovisauppdraget (skr.2000/01:75 s. 91 f.). Utskottet utgår från attregeringen därefter kommer att redovisa sinbedömning till riksdagen.Högskolans samverkansuppgiftUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om attbenämningen högskolans tredje uppgift skallersättas med högskolans samverkansuppgift.Jämför reservation 4 (kd).MotionerKristdemokraterna tar i motion 2001/02:Ub4 upp dettillägg som 1997 gjordes i högskolelagen. Dåinfördes i 1 kap. 2 § meningen: "Högskolorna skallockså samverka med det omgivande samhället ochinformera om sin verksamhet." Motionärerna anser atttermen "högskolans tredje uppgift" om denna uppgiftsnarast bör utbytas mot "högskolanssamverkansuppgift" och begär ett tillkännagivandetill regeringen om detta (yrk. Samma förslagframförs i motion 2001/02:Ub269 (kd). Motionärenvill också att skall pröva hurlärosätena fullgör samverkansuppgiften (yrk. 1 och2).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.När förslaget om tillägget i 1 kap. 2 § ladesfram, använde regeringen benämningen "högskolanstredje uppgift" (prop. 1996/97:1 utg.omr. 16 s. 87).I senare propositioner och regleringsbrev harregeringen däremot använt beteckningen "samverkanmed det omgivande samhället". Utskottet delarmotionärernas uppfattning att denna benämning ger enklarare bild av vad det är fråga om.I regleringsbrev för universitet och liksom i budgetpropositionen för2002 (prop. 2001/02:1 utg.omr. 16 s. 96) harregeringen meddelat sin avsikt att ,med början 2003, begära in en särskild redovisningav lärosätenas samverkan med det omgivande samhälletoch information om verksamheten. Utskottet välkomnarregeringens initiativ.Pedagogisk förnyelseMål för grundläggande högskoleutbildningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag omändrad formulering i högskolelagen av målenför den grundläggande högskoleutbildningen.Jämför reservation 1 (m).PropositionenMålen för den grundläggande högskoleutbildningenanges i högskolelagen (1992:1434) 1 kap. 9 §.Regeringen meddelade i propositionenStudentinflytande och kvalitetsutveckling ihögskolan (prop. 1999/2000:28 s. 20) sin bedömningatt målen för den högre utbildningen behövde sesöver. förnyelse av denhögre utbildningen fick därefter i uppdrag attföreslå hur den pedagogiska förnyelsen kan främjasgenom förändring av de allmänna målen för dengrundläggande högskoleutbildningen mot bakgrund avde nya krav på färdigheter som ställs i arbetslivet(dir. 2000:24).I propositionen Den öppna högskolan läggerregeringen nu fram förslag till förändring av 1 kap.9 § högskolelagen. Heterogenitet bland studenter vadgäller bakgrund, erfarenhet och förkunskaper ställernya krav på högskolan. Regeringen anser det viktigtatt målen och pedagogiken inte bara möjliggör, utanockså stimulerar det livslånga lärandet. Utvidgadeoch förändrade krav i dagens arbetsliv motiverar atthögskoleutbildningen skall ge studenterna inte baraförmåga att lösa problem utan också att identifieraoch formulera problem. Det är också väsentligt attvara inriktad på att ständigt lära nytt och attklara förändringar. Studenter behöver också fåfördjupad förmåga att själva söka information ochvärdera den funna informationen. Vidare är detviktigt att kunna dela med sig av den kunskap manbesitter även till personer utan specialkunskaperinom området. Att studenterna skall uppnå dessafärdigheter bör ingå i målen enligt 1 kap. 9 §.Förslaget till formulering återfinns i bilaga 2 idetta betänkande.MotionModerata samlingspartiet föreslår i motion2001/02:Ub3 att skall avslå regeringensförslag till lagändring (yrk.