bet · GO01FiU20 · 2001-05-31 00:00:00 — Maxtaxan iförskoleverksamheten ochskolbarnsomsorgen genomförs,föräldraförsäkringen utökas ochersättningen vid de s.k. garantidagarnahöjs enligt förslag i vårpropositionen.Barn till arbetssökande ges rätt tillförskoleverksamhet, och resurserna tillvården och omsorgen prioriteras ochutökas. Till exempel tillförs tandvårdenytterligare resurser, och satsningar görsför att minska köer och förbättratillgängligheten i vården.En rad andra åtgärder vidtas för attförbättra arbetsmarknaden, utbildningenoch för att ytterligare förbättraföretagens tillväxtbetingelser och ökatillväxten i hela Sverige.Infrastrukturen skall förbättras ochbyggas ut. Ett program för att ökasysselsättningen bland människor medinvandrarbakgrund genomförs.Pensionärernas ekonomi förbättras ochytterligare resurser avsätts ivårpropositionen, bl.a. genom en höjningav bostadstillägget.Arbetsskadeförsäkringen reformeras ochgolvet och taket iarbetslöshetsförsäkringen höjs. Dengenerella välfärden skall bevaras ochutvecklas ytterligare.Utvecklingen mot ett långsiktigthållbart samhälle kräver också enekologisk omställning. Målet är attSverige inom en generation skall ställasom till ett samhälle med en ekologiskthållbar utveckling. En långsiktig grönskatteväxling genomförs, och en rad andraolika insatser vidtas för att öka takteni omställningen. Flera nya åtgärderföreslås i vårpropositionen.Att den svenska lönebildningenfungerar väl är enligt utskottets meningav avgörande betydelse för en fortsatthög tillväxt och stigande sysselsättning.Det är väsentligt att de nominellalöneökningarna förblir måttliga även omsysselsättningen fortsätter att stiga.Åtgärder vidtas för att förbättralönebildningen och minska riskerna förflaskhalsar och överhettning påarbetsmarknaden. Ytterligare satsningargörs för att öka konkurrensen ocheffektiviteten på marknaderna. För attmotverka den känsla av ökad otrygghet sommånga upplever får rättsväsendet ökaderesurser. En del av rättvisepolitiken äratt visa internationell solidaritet.Därför höjs biståndet ytterligare.Utskottet noterar medtillfredsställelse attbudgetpropositionen bygger på enöverenskommelse mellanSocialdemokraterna, ochMiljöpartiet de gröna. Samarbetet rörekonomi, sysselsättning, rättvisa,jämställdhet och miljö.Samarbetspartierna står bakomriktlinjerna för den ekonomiskapolitiken, budgetpolitiken, utgiftstakenoch tilläggsbudgeten . Samarbetetvisar att det finns en politisk majoritetför en ekonomisk politik som är inriktadpå full sysselsättning, ett offentligtöverskott om av BNP över enkonjunkturcykel och prisstabilitet.1.3.2 Partimotionernas förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiskapolitikenI Moderata samlingspartiets motion Fi17anförs att det faktum att vi under desenaste trettio åren halkat ned rejält iden internationella välfärdslistan visaratt det finns omfattande strukturellabrister i den svenska ekonomin.Avregleringarna ären viktig faktor bakom de senaste årenshöga tillväxttakt, men när densocialdemokratiska regeringen tillträddehösten 1994 avstannade reformprocessen.Det har fått till effekt att ipågående konjunkturavmattning präglas avden högsta arbetslösheten någonsin i ettsådant läge, utflyttning ochutförsäljning av arbetskraft och företag,brist på arbetskraft i vissa regioner ochen stor segregation i ekonomin. Enligtmotionärerna är också de senaste årenssysselsättningsökning till stor del enbubbla eftersom sjukfrånvaron ökatkraftigt . Regeringensbrist på reformer betyder atttillväxtpotentialen i den svenskaekonomin inte ökat tillräckligt mycketför att förhindra en fortsatteftersläpning. Regeringen räknar också ivårpropositionen med att Sverigestillväxt kommeratt vara lägre än omvärldens. För attbryta eftersläpningen måste, enligtmotionärerna, utbudsreformeringen av densvenska ekonomin återupptas ochintensifieras. De stora strukturellaproblemen med stor konjunkturkänslighet istatsfinanserna, hög utgifts- ochskattekvot samt stora politikerstyrdamonopol måste åtgärdas. krav på en politik för företagandeoch på reformer på arbetsmarknaden.Bättre förutsättningar för kreativitet,företagsamhet och möjlighet att leva påsin lön skapas enligt motionärerna bl.a.genom sänkta och slopade skatter påföretagande, arbete och sparande. Tillexempel bör inkomstskatterna reformerasoch sänkas, dubbelbeskattningen på aktieroch förmögenhetsskatten slopas och enavveckling av fastighetsskatten påbörjas.Skatten på hushållsnära tjänster ochskatten på bensin och diesel bör sänkassamtidigt som beskattningen av optionerbör förändras. Totalt föreslås i motionenskattesänkningar under de kommande treåren på . Vidaremåste företagskrånglet minskas genomfärre och enklare regler. Den s.k.Simplexgruppens förslag bör genomföras.Utbildningspolitiken måste läggas om ochforskningen förstärkas. Kompetenskontonbör införas för att uppmuntra ettlivslångt lärande.Arbetsmarknadspolitiken bör reformerasmed sikte på att skapa en störreflexibilitet, och arbetsrätten bör sesöver och göras mer individuell.Konkurrenstrycket i ekonomin måste ökasgenom reformeringar och avregleringar avt.ex. bostadsmarknaden, vården, omsorgenoch utbildningen. Hyressättningen påbostadsmarknaden måste bli mermarknadsmässig för att t.ex. ökarörligheten på arbetsmarknaden. För attöka konkurrensen, den privataföretagsamheten och amorteringen avstatsskulden bör också de statligaföretagen privatiseras i en betydligtsnabbare takt än vad regeringen räknarmed. behov av utbyggda ochförbättrade vägar är stort. Som ettförsta steg i en upprustning av vägnätetföreslår motionärerna att 13 miljarderkronor utöver regeringens förslag anslåsunder . Friheten ochmångfalden i samhället bör ökas genom attt.ex. en nationell hälsoförsäkring, enskolpeng och en äldrepeng införs. Detförsta steget i den nationellahälsoförsäkringen bör vara att införa ennationell vårdgaranti. Ersättningsnivån isjukförsäkringen bör sänkas till avden sjukpenninggrundande inkomsten och enandra karensdag den åttonde dageninföras. De offentliga utgifternas andelav ekonomin måste sänkas för att minskastatsfinansernas konjunkturkänslighet,öka medborgarnas frihet och ökakonkurrensen. Besparingar i slutet avperioden motsvarande 69 miljarder kronornetto presenteras i motionen. För attförbättra barnfamiljernas ekonomiskasituation och öka deras valfrihet bör ettbarnomsorgskonto med avdragsrätt förstyrkta barnomsorgskostnader och ettgrundavdrag på per barninföras. Motionärerna avvisar regeringensförslag till maxtaxa. De kommunalaverksamheterna måste fokuseras påkärnverksamheterna så att medborgarna fårut mer av varje skattekrona, vilketenligt motionärerna underlättas avinförandet av en skolpeng och en allmänhälsoförsäkring. En översyn bör snarastgöras för att bl.a. minska kommunernasobligatoriska åtaganden. Verksamheter böravregleras och utsättas för konkurrens.Enligt motionärerna bör statsbidragentill kommunerna sänkas något, eftersomkommunernas skatteinkomster nu stigersnabbt. Kommunernas ekonomiska problemlöses bäst genom en politik som ökar denallmänna tillväxten. Euron bör införas såsnart som möjligt, och det långsiktigamålet för budgetpolitiken bör vara att deoffentliga finanserna skall vara i balansvver konjunkturcykeln. Enligtmotionärerna bör inte sparandet i PPM-delen av pensionssystemet omfattas avbalansmålet eftersom det är ettprivaträttsligt sparande. I stället förett högt offentligt sparande förssparandet därmed över till den privatasektorn. Lägre utgifts- och skattekvoterminskar enligt motionärerna behovet av enoffentlig förmögenhetsuppbyggnad överkonjunkturcykeln (yrkandena 1, 7 och10-16). I motion Fi33 av Bo Lundgrenm.fl. (m) anförs att det börgöras en total översyn av familjestödet isyfte att stärka varje familjsmöjligheter att forma livet som man självvill.I motion Fi18 anförsatt regeringen i budgetpropositionenägnar föga politisk kraft åtföretagsklimatet och de strukturellaproblem som gjort att halkat långt ned i OECD-ländernasvälståndslista. Regeringen och dessstödpartier klarar inte av att hanteraglobaliseringen av ekonomin. Trots desenaste årens mycket goda konjunktur ärden totala arbetslösheten hög, detsvenska näringslivet säljs ut tillutländska ägare och en dåligt fungerandearbetsmarknad hotar att förvärra den nusnabbt vikande konjunkturen och öka påSveriges eftersläpning mot övriga . Regeringen gör också ivårpropositionen bedömningen att densvenska tillväxttakten blir sämre än den i såvälNorden som EU. Det är, enligtmotionärerna, nu hög tid att rätta tillstrukturfelen i den svenska ekonomin.Rekordhögt skattetryck och inkomstprövadebidrag och avgifter gör att det lönar sigdåligt att arbeta. Arbetsmarknaden ochlönebildningen fungerar dåligt, och istora delar av ekonomin är konkurrensensvag. För att öka sysselsättningen,minska arbetslösheten och tryggavälfärden föreslås bl.a. attinkomstskatten sänks i vanligainkomstlägen genom höjning avgrundavdraget och genom skattereduktion.Arbetsgivaravgifterna sänks, och enfemtioprocentig skattereduktion påhushållens köp av tjänster i det egnahemmet införs. Vidare bör rimliga ochrättvisa konkurrensvillkor förjordbruket, åkeri- och transportsektornskapas. Förmögenhetsskatten avvecklasstegvis, och regeringens värnskatt böravskaffas. Dessutom bör t.ex.dubbelbeskattningen påutdelningsinkomster avskaffas ochfastighetsskatten sänkas. Sammantagetförslås skattesänkningar under dekommande tre åren på omkring 66 miljarderkronor. Arbetsmarknadens funktionssättmåste förbättras för att minska riskernaför arbetskraftsbrist och stigandeinflationstryck. Villkoren förlönebildningen bör förbättras genom t.ex.en högre egenfinansiering i en nyobligatorisk arbetslöshetsförsäkring, ochregler i lönebildningen bör skapas somfrämjar dynamik och flexibilitet ilönesättningen. De nuvarandearbetsmarknadspolitiska åtgärderna måsteses över och regelverket förenklas.Konkurrensen måste öka inom t.ex.detaljhandeln, byggsektorn och denoffentliga sektorn. För att ökaeffektiviteten i vården och omsorgenanser motionärerna att konkurrensen skallöka genom att bl.a. fler privatainitiativ tillåts. Kvarvarandekonkurrenshämmande regleringar i denprivata sektorn bör avvecklas. Deregelförenklingar somSmåföretagsdelegationen föreslår börsnarast genomföras. Motionärerna anförvidare att regeringens okänsligabudgetsanering har varit förödande förenskilda människor, bl.a. pensionärerna.Motionärerna föreslår därför att bl.a.pensionstillskottet höjs,inkomstprövningen av änkepensionen slopasoch att omställningspensionen förefterlevande återställs. Pensionärernassituation förbättras också genomgrundavdragshöjningen. Kristdemokraternakritiserar regeringen för valet avsamarbetspartier. ochMiljöpartiet är av tradition negativatill ekonomisk tillväxt, och derasinflytande över regeringspolitiken ökarytterligare osäkerheten om regeringensekonomiska kurs och regeringens förmågaatt göra någonting åt ekonominsgrundläggande strukturella problem.Familjepolitiken bör reformeras bl.a. föratt öka valfriheten inom barnomsorgen.Avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader samt ettbarnomsorgskonto bör införas. Regeringensförslag till maxtaxa avvisas. Vidare börfamiljernas situation stärkas genom attbl.a. garantinivån i föräldraförsäkringenhöjs mer än vad regeringen föreslår ochatt en statlig skattereduktion för varjebarn införs. Enligtmotionärerna bör ocksåsocialförsäkringssystemen reformeras ochutvecklas mer mot fonderade system. Föratt se över marginaleffekterna i skatte-och socialförsäkringssystemen bör det skeöverläggningar mellan de fem partier somstår bakom pensionsreformen. För attminska statsfinansernaskonjunkturkänslighet bör statsskuldenavbetalas i en snabbare takt än vadregeringen föreslår, bl.a. genom att flerstatliga företag säljs ut. En sådanutförsäljning motiveras också av attstaten måste renodla sin roll.Motionärerna vill ersätta överskottsmåleti de offentliga finanserna med ett målför statens finanser (yrkandena 1, 2delvis och 5).I motion Fi19 anförs attde senaste årens snabba tillväxt är påväg att avta och att är på vägatt klyvas både socialt och regionalt. Ivårpropositionen skriver regeringen attsvensk ekonomi är i gott skick, menenligt motionärerna stämmer inte denbeskrivningen. Många människor ochregioner står vid sidan avutvecklingen genom att de t.ex. inte fårtillgång till arbetsmarknaden. Bidrags-och skattesystemen låser in dem i enfattigdomsfälla, och regioner får intemöjligheter att utvecklas på likvärdigavillkor eller efter egna förutsättningar.Regeringen har gjort ett politisktdubbelfel under de högkonjunkturår sompasserat. Dels har regeringen inteförmått att driva igenom strukturellaförändringar som gör svensk ekonomi merrobust och mindre känslig förinternationella konjunktursvängningar,dels har regeringen inte förmått göraalla delaktiga i utvecklingen. Ivårpropositionen finns inte heller någraåtgärder som tar tag i dessa allvarligastrukturella problem.Den ekonomiska politikens främstauppgift är enligt motionärerna att skapaframtidstro för människor och företagöver hela landet. Den svenska modellenmed världens högsta skatter ochoffentliga utgifter har hämmat tillväxtenoch välfärden i . Enligt bör enviktig inriktning av den ekonomiskapolitiken vara att långsiktigt sänkasåväl skatternas som utgifternas andel avBNP ned till samma nivåer som ijämförbara . I motionenpresenteras ett antal reformer inom olikaområden för att höja sysselsättningen ochminska arbetslösheten i hela landet ochminska både de regionala och socialaklyftorna. Några av dessa områden är:· Skolan och den högreutbildningen. Skolan ges kraftigt ökaderesurser . Pengarnaskall gå direkt till kommunerna vilketinnebär att kommunerna kan öka kvalitetenpå utbildningen samt anställa flermedarbetare i skolorna. Forskningen måsteförstärkas vid framför allt de mindre ochmedelstora högskolorna ochstudiemedelssystemet bör förbättras genomatt principen hälften bidrag och hälftenlån etableras.·· Skattesystemet. Skatteförslagpresenteras som skall stimulera arbeteoch kunskap och stärka människornasställning på arbetsmarknaden samtuppmuntra företagande. En reformgenomförs där inkomstskatten sänks förframför allt medel- och låginkomstagaregenom en skatterabatt på , likaför alla, och en extra skatterabatt på10 för arbetsinkomster.Grundavdraget och skattereduktionen föregenavgifter slopas. Vidare sänks skattenpå boende genom att frysningen avtaxeringsvärdena återställs ochskattesatserna justeras ned.Fastighetsskatten sänks sedanytterligare. Förmögenhetsskatten slopasstegvis, och en skattereduktion påhushållstjänster införs. Reseavdragethöjs till per mil.·· Företagande.Arbetsgivaravgifterna bör fortsätta attsänkas och regelverket som omgerföretagandet måste förenklas. Arbetetinom den s.k. Simplexenheten måsteintensifieras, och målet bör vara attbefintligt regelverk skall minska . Det svenska jordbruketskonkurrenskraft måste förstärkas genombl.a. att den s.k. ryggsäcken lyfts av,och motionärerna föreslår ett system medindividuella kompetenskonton däravsättningarna gynnas skattemässigt.Vidare bör de s.k. fåmansföretagsreglernaavskaffas.·· Arbetsmarknaden. För att få nedarbetslösheten måstearbetsmarknadspolitiken förnyas ochdecentraliseras för att bl.a. minska densociala och regionala klyvningen isamhället. En utbildningsgaranti börinföras, volymåtgärderna bör fasas ut ochstörre vikt bör läggas på yrkesinriktadeutbildningar. Vidare bör s.k.övergångsarbetsmarknader inrättas. Pådessa marknader skall arbetskraften varabilligare genom en återföring avarbetsgivaravgifterna. Motionärerna ärkritiska till regeringens förslag atthöja taket i arbetslöshetsförsäkringen.Dessa resurser borde i stället användasför att få arbetslösa i arbete. Dessutombör arbetslöshetsförsäkringens karaktärav omställningsförsäkring göras ännutydligare genom en successiv avtrappningav ersättningsnivån.·· Regionalpolitik ochkommunikationer. För att hela Sverigeskall utvecklas föreslås en omfattandesatsning på kommunikationer, främst fördrift och underhåll av väg- ochjärnvägsnätet. Dessutom bör en digitalallemansrätt införas som gör att dendigitala infrastrukturen kommer alla tilldel. Regeringens program för utbyggnad avbredband skapar en digital klyfta genomatt den inte kommer alla till del.·Motionärerna vill vidare införa en vård-och hjälpmedelsgaranti och anser attvården och omsorgen behöver fler privataoch kooperativa driftsformer. Dessutomföreslås ett antalrehabiliteringsinsatser. Efter motionfrån har beslutatatt regeringen skall lägga förslagom bättre förutsättningar till utbyggdfinansiell samordning avrehabiliteringen. Motionärer förslårockså att bl.a. arbetsgivarinträdet i denoffentliga sektorn bör förlängas till tvåmånader. Familjepolitiken bör förnyasgenom bl.a. ett barnomsorgskonto och rätttill avdrag för barnomsorgskostnader.Dessutom bör garantinivån iföräldrapenningen höjas betydligt mer änvad regeringen föreslår sommotionärerna avvisar regeringens förslagtill maxtaxa i barnomsorgen. Det börockså införas en etableringsfrihet för nybarnomsorg, vilket ökar friheten ochmångfalden. Rättstryggheten måsteförbättras, genom bl.a. förstärkningar avdet brottsförebyggande arbetet, flerpoliser behövs och tingsrätterna börbehållas. Enligt motionärerna bör intestaten äga aktier i börsföretag utan detägande som finns bör avvecklas.Försäljningen av statlig verksamhet börunder de kommande tre åren uppgå till 50miljarder kronor mer än de försäljningarsom regeringen planerat för vart och ettav åren. Till exempel bör återstoden avTelia AB, AB Vin och Sprit och Vasakronansäljas ut (yrkandena 1, 6-11 och 13-14).I liberalernas motion Fi20konstateras att trots de senaste årenshöga tillväxttal har inte de storastrukturella problemen i den svenskaekonomin försvunnit. De svaga sidorna iden svenska ekonomin finns kvar:Företagsklimatet är dåligt, skatterna ochde offentliga utgifterna är för höga,arbetsmarknaden är för rigid,näringsverksamheten är omgärdad medalltför många regler och alternativeninom t.ex. vård, skola ocharbetsförmedling är för få. För attåtgärda dessa svagheter och t.ex. minskaden svenska ekonominskonjunkturkänslighet, öka utbudet avarbetskraft och öka antalet företagareoch företag med verksamhet i Sverigepresenterar motionärerna systemreformerinom ett antal områden. För att hindraatt den pågående avmattningen i ekonominblir långvarig och djup bör reformernagenomföras snabbt. Några av reformernapresenteras i punkterna nedan.· Skattereform. Eninkomstskattereform genomförs med sänktamarginalskatter, slopat övre skikt i denstatliga inkomstbeskattningen, höjd brytpunkt, grundavdrag utan avtrappning,förvärvsavdrag och en generell skattereduktion. Som ett led i att reformerafamiljepolitiken bör barnfamiljernasmarginaleffekter minskas genom attgenerella utökningar av barnstödetutformas som en skattereduktion på 1 200kr som höjs till år2004. Vidare bör avdrag för barnomsorgskostnader medges.Hushållstjänster får en skattereduktionpå . Sparande underlättas genom attförmögenhetsskatten sänks och slopas påsikt. Ett första steg är en avskaffadsambeskattning och en höjning avfribeloppet. Fastighetsskatten sänksgenom att taxeringsvärdena fortsätter attvara frysta med skattesatsen försmåhus och för flerbostadshus. Dennuvarande fastighetsskatten böravskaffas. Pensionssparandet underlättasgenom att avdragsrätten höjs till 1,5basbelopp. Principerna /91 årsskattereform - hälften kvar och att deallra flesta bara skall betalakommunalskatt - skall återupprättas.·· Företagarreform. För att skapafler företagare och jobb måsteföretagsskatterna sänkas, antalet reglerför att driva företag bör minskas ochförenklas som konkurrensenmåste öka bl.a. genom att statlig ochkommunal bolagsverksamhet privatiseras.Dubbelskatten på aktier bör slopas,arbetsgivaravgifterna i tjänstesektornsänkas, de s.k. fåmansbolagsreglernaförenklas och sociala avgifter påvinstandelar avskaffas.·· Arbetsmarknads- ochintegrationsreform. AMSarbetsförmedlingar bör läggas ned ochandra alternativ, t.ex. privatabemanningsföretag och specialiseradeförmedlingar, släppas fram. Vidare bör ens.k. omställningspeng och en jobbgarantiinföras.·· Socialförsäkringsreform. Dagenssocialförsäkringar bör omvandlas till treobligatoriska och från statens budgetfristående försäkringar. I försäkringarnaskall det råda raka rör mellan avgifteroch förmåner. Enligt motionärerna börtaket i sjuk- och föräldraförsäkringenhöjas 2002.·· En kunskaps- ochutbildningsreform. En rad åtgärderföreslås för att förbättra skolan, ökakvaliteten inom högskolan och störreresurser bör avsättas till forskning ochindividuell kompetensutveckling. För attstimulera läsandet bör bl.a. bokmomsensänkas.·· Infrastrukturreform.Motionärerna föreslår en kraftig satsningpå väginvesteringar och vägunderhåll.Dessutom måste staten främja en snabbutbyggnad av elektroniska kommunikationergenom en tydlig och teknikneutrallagstiftning och genom ett större ansvarför IT-utbildning. Vidare måstebostadspolitiken förnyas för att bl.a.bostadsbristen i tillväxtområdena skallkunna byggas bort. Bostadsmarknaden är en av de främsta flaskhalsarna mottillväxt. Förutom sänkt fastighetsskattbör bl.a. hyressättningssystemetutvecklas och regelverket förenklas.·· Globaliseringsreform. Bland annatmåste EU-politiken bli aktivare, Sverigebör bli medlem i , engagemanget förfrihandel måste bli starkare ochbiståndet bör höjas.·· Jämställdhetsreform. Den mestprioriterade uppgiften är att avskaffalöneskillnaderna mellan män och kvinnor.Det bör enligt motionärerna ske bl.a.genom att de offentliga monopolen inomt.ex. skolan och vården bryts upp.Förutom avskaffande av sambeskattningen iförmögenhetsbeskattningen bör ävenreseavdrag för resa till och från dagisinföras.·För att effektivisera kommunverksamhetenbör uppgifterna koncentreras tillkärnverksamheterna, vilket bl.a. innebäratt kommunala bolag bör säljas ut. Iprincip bör all verksamhet inom denoffentliga sektorn som inte ärmyndighetsutövning vara konkurrensutsatt.Vården och skolan bör avregleras. För attförhindra växthuseffekten föreslås enklimatstrategi som bl.a. innehåller eneuropeisk miniminivå för koldioxidskattenoch ett införande av handel medutsläppsrätter. Motionärerna anser attdet bör finnas ett överskott i deoffentliga finanserna motsvarande avBNP över en konjunkturcykel.Överskottsmålet kräver dock attöverskotten är högre än ihögkonjunktur. På denna punkt harregeringen inte haft någon klar politik,enligt motionärerna. Överskottet bör vara2,2002. För att stärka ekonominsposition inför nästa lågkonjunktur börstatsskulden avbetalas snabbare. Detskall bl.a. ske genom en utförsäljning avstatliga företag. Staten bör endast iundantagsfall driva företag (yrkandena 1,10-11, 13-16, 18-23 och 25).1.3.3 ställningstagandetill partimotionernas förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiskapolitikenUtskottet kan med glädje konstatera attläget på den svenska arbetsmarknadenförbättrats markant. Sysselsättningen harökat mycket kraftigt som bådeden öppna och den totala arbetslöshetensjunkit rejält. harsysselsättningen i säsongsrensade siffrorstigit med omkring 320 000 personer, ochden öppna arbetslösheten har gått ned meddrygt . Trots den sämreinternationella konjunkturen och ensvagare svensk industrikonjunktur harsysselsättningen fortsatt att öka starktunder vintern och våren. EnligtStatistiska centralbyråns (SCB:s) senastes.k. arbetskraftsundersökning () var4 201 000 personer sysselsatta i april2001, vilket är 115 000 personer eller2,fler än . Samtidigtsjönk den öppna arbetslösheten från 4,7 %i april 2000 till i april 2001.Den öppna arbetslösheten nådde 4 %-måleti höstasMålet om en halvering av den öppnaarbetslösheten till somregering och riksdag satte upp 1996nåddes . Efter att ha legatnågra tiondelar under de sistamånaderna steg den öppnaarbetslösheten iår . i århar den på nytt gått under 4-procentsnivån.Samtidigt som detta är en mycketuppmuntrande utveckling vill utskottetframhålla att arbetsmarknadsstatistikenäven visar att skillnaderna mellan olikaregioner i är mycket stora. Dettotala s.k. obalanstalet, dvs.