bet · GP01UBU4 · 2001-11-20 00:00:00 — Uppgifter som främstbör omprövas är bl.a. regeringens stöd- ochutvecklingsinsatser samt Rådet förhögskoleutbildning.MotionenFolkpartiet föreslår i motion 2001/02:Ub261 enrenodling av roll (yrk. Denskall vara att svara för ren myndighetsutövning,vilket bl.a. innebär att verket skall kontrolleraatt bestämmelser uppfylls. Verket skall t.ex. kunnadra in examensrättigheter från lärosäten som inteupprätthåller kvalitetskraven. Utvärderingen avlärosätenas förmåga att bedriva en högkvalitativutbildning måste utövas av andra institutioner,vilkas arbete inte riskerar att politiseras, heterdet i motionen. Kvalitetsgranskningen bör brytas utur och läggas på ett oberoendekvalitetsinstitut, som bör bestå av representanterför ämnesområden, discipliner och vetenskapligatidskrifter (yrk. 8).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår revisorernasförslag och motionsyrkandena.Inom är det i första hand Rådet förhögskoleutbildning som är bärare av den renodladefrämjanderollen. Som redovisats tidigare i dettabetänkande aviserar regeringen i propositionen Denöppna högskolan en förändrad ställning för Rådet,med större självständighet i förhållande tillHögskoleverket i övrigt. Liksom revisorernakonstaterar utskottet vidare att det ligger enväsentlig främjandeaspekt i tillsyn,uppföljning och utvärdering.Med anledning av vad skriver ompolitisering vill utskottet framhålla attHögskoleverkets utvärderingar utförs av högtkvalificerade experter inom respektive område. Istor utsträckning hämtas dessa experter från andraländer än Sverige.Holdingbolag vid universitet ochhögskolor, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkännerregeringens förslag om principer för bildandeav holdingbolag knutna till universitet ochhögskolor. I detta ligger att även andralärosäten än de som har holdingbolagskall få möjlighet att bilda sådana bolag.Vidare skall föremålet för holdingbolagensverksamhet kunna utvidgas så att det skallvara möjligt att bilda och inneha dotterbolagsom förmedlar uppdragsutbildning åt statligauniversitet och högskolor. böravslå motionsyrkanden om avslag påregeringens förslag, om andra riktlinjer förholdingbolagen m.m. och om reglerna förlärares rätt till uppfinningar som gjorts ianställning vid universitet eller högskola.Jämför reservationerna 4 (kd), 2(c) och 3 (fp).PropositionenI propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop.2001/02:2), punkt 2, föreslår regeringen principerför bildande av holdingbolag knutna till universitetoch högskolor.Holdingbolag finns nu vid universiteten i ,, , , och ,, Kungl. Tekniska högskolan,, ochSveriges lantbruksuniversitet.Regeringen gör bedömningen att holdingbolagen hargoda förutsättningar att fortsätta att utvecklas motatt kunna stödja både kommersialisering avforskningsresultat och samverkan mellan forskare ochbefintliga företag. Regeringen anser därför att ävenandra universitet och högskolor än de som harholdingbolag skall kunna bilda sådana. En myndighetfår inte utan regeringens medgivande använda statensmedel för att bilda bolag. Regeringen kommer att taställning till ansökan om att bilda holdingbolag ivarje enskilt fall. I budgetpropositionen för 2002har regeringen under anslaget 25:73 Särskildautgifter inom universitet och högskolor m.m.beräknat vartdera respektivevardera till , Högskolan iBorås och för att bildaholdingbolag.En förutsättning för holdingbolagen är attverksamheten är avgränsad på ett sådant sätt attuniversitetens och högskolornas grundläggandeverksamhet inte hämmas genom bolagsbildningen.Regeringen anger vidare att staten bör vara ensamägare till holdingbolagen och att ändringar ibolagsordningen bör kräva regeringens medgivande ivarje enskilt fall.Översyn av bolagsordningarna bör, enligtregeringen, genomföras för att göra det möjligt försåväl befintliga som nya holdingbolag dels att ökadet egna kapitalet, dels att bilda dotterbolag somskall kunna förmedla uppdragsutbildning.Lärare vid universitet och högskolor harrättigheterna till de uppfinningar som de gör inomramen för sin anställning, det s.k. lärarundantaget.Regeringen betonar att forskningsresultat i högreutsträckning än bör leda tillkommersialisering. En tänkbar åtgärd är t.ex. attlärare måste underrätta arbetsgivaren omuppfinningar som gjorts inom ramen föranställningen. En sådan förändring av lagstiftningenmåste dock beredas ytterligare med berördamyndigheter och organisationer innan ett slutligtställningstagande görs. Även andra frågor rörandekommersialisering av forskningsresultat, bl.a.sekretessfrågan, behöver klargöras. Regeringenavser därför att återkomma i saken.MotionerFolkpartiet föreslår i motion 2001/02:N10 attriksdagen avslår regeringens förslag om principerför bildande av holdingbolag (yrk. Universitetoch högskolor kan utan bolag samverka mednäringslivet när det gäller att omsätta forskning inya produkter och tjänster. En ökad akademiskbolagsflora kan medföra att uppdragsutbildningenmycket kraftigt växer i omfång, vilket skulle kunnaleda till att den ordinarie utbildningen trängstillbaka och det fria kunskapsförmedlandet hotas.I motion 2001/02:N9 (kd) föreslås avslag påregeringens förslag om principerna för bildande avholdingbolag och att skall ge regeringentill känna vissa riktlinjer för bolagsbildning (yrk.3 och 4). Motionärerna betonar att tydligaförutsättningar måste anges för verksamheten, ombolagisering av uppdragsutbildningen skall tillåtas.Dotterbolagen skall inte få bedrivauppdragsutbildning i egen regi, ochuppdragsutbildning skall endast få köpas av annan änenskild. Regeringen har lovat återkomma i bl.a.sekretessfrågan. Det räcker inte, även andra frågormåste belysas och få svar, anser motionärerna.Enligt motion 2001/02:Ub376 (v) är det viktigt attsådan väsentlig forskning som stamcellsforskningenbehålls inom den offentliga finansieringen ochinsynen. Därför bör en reglering av sponsring ochbolagsbildning övervägas när det gäller avanceradmedicinsk forskning.Motion 2001/06:Ub386 (kd) behandlar det externaforskningskapitalets vinster i förhållande tillinsatt kapital. Motionären framhåller att det ärmycket positivt för såväl läkemedelsindustrin somett universitetssjukhus att tillsammans forska frambra läkemedel. Det kan dock, enligt motionären,ifrågasättas om inte skallkunna tillgodogöra sig något av vinsten för sinainsatser.Två motionsyrkanden tar upp det s.k.lärarundantaget, dvs. den rätt som lärare viduniversitet och högskolor har till uppfinningar somde gör inom ramen för sin anställning.Motion 2001/02:N9 (kd) menar att frågan omkommersialisering av uppfinningar måste utredas ochatt ett tydligt regelverk måste till för atträttstryggheten skall upprätthållas (yrk. 14).Frågor som särskilt bör ses över är elevernasrättigheter och delaktighet i patent, utomståendeuppfinnares rättighet till eget patent när han ellerhon begärt hjälp med vidareutveckling av en idé,ersättning och royalties samt sekretessen.I motion 2001/02:N263 (c) sägs att forskare inomuniversitet och högskolor i högre grad måste varaberedda att avstå delar av rättigheterna till sinaforskningsresultat till ellerhögskolan där forskningen bedrivits, om forskarensjälv inte har intresse av att kommersialisera sinaforskningsresultat (yrk. Därigenom skulle, menarmotionärerna, incitamenten öka för såväl forskaresom universitet och högskolor att kommersialiseraforskningsresultaten.Utskottets ställningstagandeRiksdagen bör, enligt utskottets mening, godkännavad regeringen föreslår om principerna för bildandeav holdingbolag knutna till universitet ochhögskolor.De elva holdingbolag som är knutna till olikauniversitet och högskolor tillkom 1994 och 1995.Enligt bolagsordningen skall holdingbolagen äga,försälja och förvalta aktier och andelar i hel-eller delägda projekt/tjänste-bolag, vars syfteskall vara att bedriva forsknings- ochutvecklingsarbete syftande till kommersiellexploatering av projekt och kunskaper framtagnaeller uppkomna inom ramen för verksamheten vid detberörda lärosätet samt bedriva annan därmed förenligverksamhet.Holdingbolagen har visat sig vara ett verksamthjälpmedel för universitet och högskolor när detgäller samverkan med näringslivet. Utskottet gör, ilikhet med regeringen, bedömningen attholdingbolagen har goda förutsättningar attfortsätta att utvecklas mot att kunna stödja bådekommersialisering av forskningsresultat ochsamverkan mellan forskare och befintliga företag.Även andra lärosäten än de som har holdingbolagbör därför kunna bilda sådana. Liksom skalldet dock krävas regeringens medgivande för att fåbilda holdingbolag. En myndighet får heller inteutan regeringens medgivande använda statliga medelför att bilda bolag.Uppdragsutbildningen inom universitet ochhögskolor ökar, men har dock fortfarande en relativtbegränsad omfattning. Utskottet instämmer medregeringen i fråga om vikten av att det skapas ensammanhållen funktion som har insikt i och överblicköver all uppdragsutbildning inom respektivelärosäte. Högskolans ledning får därigenom störremöjlighet att styra och utvecklauppdragsutbildningen. I likhet med regeringen anserutskottet att holdingbolagen därför skall kunnabilda dotterbolag som får i uppdrag att förmedlauppdragsutbildning åt statliga universitet ochhögskolor.Utskottet föreslår att avslår motionerna2001/02:N10 yrkande 1 om avslag på regeringensförslag och 2001/02:N9 yrkandena 3 och 4 om avslagpå regeringens förslag och om vissa riktlinjer förholdingbolag, bl.a. avseende uppdragsutbildning. Somgrund för regeringens förslag ligger bl.a. enöversyn av holdingbolagen som () har gjort på regeringens uppdrag. RRV:sbedömning är att holdingbolagsmodellen gerlärosätena bättre möjligheter att utveckla arbetetmed den tredje uppgiften, samverkan, eftersom dennaverksamhet annars har svårt att konkurrera omresurserna med huvuduppgifterna utbildning ochforskning. Beträffande uppdragsutbildning framhållerregeringen i propositionen att dotterbolagen inteskall få bedriva uppdragsutbildning i egen regi, attuppdragsutbildning endast skall få köpas av annan änenskild och att uppdragsutbildning inte får inverkanegativt på den grundläggande högskoleutbildningen.Utskottet föreslår vidare att avslårmotion 2001/02:Ub376. Motionärerna framhåller attdet är viktigt att sådan väsentlig forskning somstamcellsforskningen behålls inom den offentligafinansieringen och insynen. Holdingbolagen är, ochkommer även i fortsättningen att vara, i sin helhetägda av respektive lärosäte, där man således kommeratt ha full insyn i verksamheten.Utskottet anser att också bör avslåmotion 2001/02:Ub386 om vinst på externtforskningskapital i verksamhet viduniversitetssjukhus. Sjukhusen har inte staten somhuvudman.Utskottet föreslår vidare att avslår detvå motionsyrkandena -2001/02:N9 yrkande 14 och2001/02:N263 yrkande 8 - om det s.k.lärarundantaget, dvs. den rätt lärare viduniversitet och högskolor har till uppfinningar somde gör inom ramen för sin anställning. Somregeringen framhåller i propositionen måsteförändringar i fråga om lärarundantaget beredasytterligare med berörda myndigheter ochorganisationer innan ett slutligt ställningstagandegörs.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Lagreglering av universitets ochhögskolors ansvar för rekrytering,m.m. (punkterna 1, 2, 3, 5, 7, 11,16, 17, 19 och 20) - mav (), (), Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 1,2, 3, 5, 7, 11, 16, 17, 19 och 20 borde ha följandelydelse:1. Lagreglering av universitets ochhögskolors ansvar för rekrytering, m.m. -mRiksdagen avslår regeringens förslag till lagom ändring i högskolelagen (1992:1434) såvittavser 1 kap. 5 §. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Ub3 yrkande 5 i denna del ochavslår i denna del punkt 1 i regeringens förslagi proposition 2001/02:15.2. Basår och collegeutbildningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub3 yrkande 3och delvis motionerna 2001/02:Ub1 yrkande 1 och2001/02:Ub499 samt avslår motionerna 2001/02:Ub2yrkandena 14 och 15, 2001/02:Ub5 yrkande 3 och2001/02:Ub261 yrkande 6.3. Åtgärder i övrigt för att förbättrarekryteringenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub546 yrkande 2och avslår motionerna 2001/02:Ub325 yrkandena 4och 5, 2001/02:Ub359 och 2001/02:Ub526.5. Riktlinjer för behörighet och urvalRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub3yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:Ub546 yrkande 1,bifaller delvis motion 2001/02:Ub261 yrkande 4och avslår motionerna 2001/02:Ub2 yrkandena 3 och4, 2001/02:Ub4 yrkande 7, 2001/02:Ub5 yrkande 1,2001/02:Ub283, 2001/02:Ub319 och 2001/02:Ub447 yrkande14.7. Betygssättningen i gymnasieskolanRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub233 yrkande22 och delvis motion 2001/02:Ub321 yrkandena 1och 2.11. Mål för grundläggandehögskoleutbildningRiksdagen avslår regeringens förslag iproposition 2001/02:15 till lag om ändring ihögskolelagen (1992:1434) såvitt avser 1 kap. 9§. Därmed bifaller motion 2001/02:Ub3yrkande 5 i denna del och avslår i denna delpunkt 1 i regeringens förslag.16. Högskolans styrningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub229 och2001/02:Ub546 yrkandena 4 och 9, bifaller delvismotionerna 2001/02:Ub4 yrkande 1, 2001/02:Ub261yrkande 1, 2001/02:So637 yrkande 11 och2001/02:N262 yrkande 11 i denna del samt avslårmotion 2001/02:Ub255.17. BildningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub254 yrkandena3 och 4.19. Utländska akademikerRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub533yrkande 2 och 2001/02:A391 yrkande 9, bifallerdelvis motionerna 2001/02:Ub2 yrkande 5 och2001/02:Ub494 samt avslår motionerna2001/02:Ub241 yrkandena 2 och 3 och 2001/02:Sf399yrkande 29.20. Ökad internationell rörlighetRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub546 yrkandena3, 6 och 7 samt avslår motionerna 2001/02:Ub2yrkandena 8 och 12, 2001/02:Ub4 yrkande 10,2001/02:Ub241 yrkande 1, 2001/02:Ub261 yrkandena12 och 13, 2001/02:Ub300, 2001/02:Ub322 yrkande15, 2001/02:N218 yrkande 6 och 2001/02:A390yrkande 5.StällningstagandeEtt grundläggande tema i de moderata motionerna äratt minska statens centralstyrning och öka deenskilda lärosätenas möjligheter till självstyre.Oavsett om det gäller rekryteringskampanjer,antagningsregler, krav på högskolepedagogiskutbildning för lektor m.fl. eller andra insatseranser vi att besluten ofta bäst tas på lokal nivå.Profilering och institutionell konkurrens bidrartill ökad mångfald och valfrihet. Det är således enfarlig väg att ständigt ålägga lärosätena nyauppgifter. Viktigare än rekryteringskampanjer är attden utbildning som ges håller hög kvalitet och kanmotsvara den satsning som akademisk utbildninginnebär för den enskilde och samhället. Vi anser attden föreslagna lagregleringen av universitets ochhögskolors ansvar för rekrytering inte bör kommatill stånd. bör därför avslå regeringensförslag till ändring i högskolelagen när det gäller1 kap. 5 § och således bifalla motion 2001/02:Ub3yrkande 5 i denna del.En breddad basårsutbildning och collegeutbildningser vid första anblicken ut som steg åt rätt håll.Denna gymnasifiering av den högre utbildningeninnebär emellertid att många studenter tvingas tastudielån för att skaffa sig kunskaper som de bordeha haft möjligheter att skaffa sig under sinagymnasiestudier. Collegeutbildningen, som rättutformad kan bli en bra utbildning för många,riskerar nu att bli ett tvångssamarbete mellankomvux och högskolan, något som knappast främjarutbildningens kvalitet. Högskolan bör enligt vårmening samarbeta även med folkhögskolan. Riksdagenbör tillkännage för regeringen som sin mening det vihär har anfört och därmed bifalla motion 2001/02:Ub3yrkande 3 och delvis motionerna 2001/02:Ub1 yrkande1 och 2001/02:Ub499.För att bredda rekryteringen behövs i övrigtframför allt en högre utbildningspremie. Det måstelöna sig att utbilda och förkovra sig.Utbildningsfrågor kan aldrig ses isolerade frånresten av samhället. Företagsklimat, skatter,lönebildning, ansvarstagande och socialaförändringar påverkar människors vilja och förmågaatt ta till vara sina förutsättningar. Detta börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motion 2001/02:Ub546 yrkande 2.Den grundläggande riktlinjen för behörighet ochurval bör enligt vår mening vara att man skallavskaffa det centrala antagningssystemet. Varjelärosäte måste på egen hand få avgöra vilkaantagningsbestämmelser som skall gälla, så längesystemen utformas så att rättssäkerhet ochdiskrimineringslagstiftning följs. Basen bör vara encentralt fastställd ram för vad som skall utgöragenerell behörighet. De omräknade betygen, som de nuanvänds vid antagning, säger inte särskilt mycket omvem som har tillräckliga förkunskaper ochförutsättningar att klara av den sökta utbildningen.Urvalsinstrumenten bör i högre utsträckning anpassastill de enskilda utbildningarna, så att viktning,tester och prov mäter sådant som är centralt för attlyckas på en viss utbildning. Lärosätena måsteansvara för att blivande studenter får tydliginformation om utbildningarnas kvalitet och vilkaurvalskriterier och övriga antagningsregler somgäller. Detta bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifallamotionerna 2001/02:Ub3 yrkandena 1 och 2 och2001/02:Ub546 yrkande 1.I gymnasieskolan behövs förändringar som gerelever större möjligheter att själva ta ansvar försina studier. Vi vill riva upp den regel förbetygssättningen som innebär att betygskompletteringunder gymnasietiden är förbjuden för elever som harnått kunskaper motsvarande betyget Godkänd. Istället för att uppmuntra flit tvingar regeringenelever att endera av taktiska skäl maska, ellerockså redan från början inrikta sig på attkomplettera inom komvux. Det är orimligt och ledertill onödiga kostnader för alla. Detta bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motion 2001/02:Ub233 yrkande 22 samt delvismotion 2001/02:Ub321 yrkandena 1 och 2.Regeringens förslag till lagreglering av målen förden grundläggande högskoleutbildningen innebär attkravet att utbildningen skall ge kunskaper ochfärdigheter flyttas långt ned på listan. Dettamotsätter vi oss och anser därför att böravslå regeringens förslag till lag om ändring i 1kap. 9 § högskolelagen och således bifalla motion2001/02:Ub3 yrkande 5 i denna del.En grundläggande princip för högskolans styrningskall enligt vår mening vara att studenterna självaskall kunna välja både utbildning och lärosäte ochom studierna skall bedrivas på studieorten ellerhelt eller delvis på distans. Fördelningen av medeloch studieplatser mellan lärosätena skall styras avefterfrågan från studenterna. I en övergångsperiodär en tänkbar modell att hälften av medlen följerstudenten vid inskrivningen och hälften ges tilllärosätet vid examen. Detta bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motionerna 2001/02:Ub229 och 2001/02:Ub546yrkandena 4 och 9.Det moderna livet svämmar över av information. Attförvandla mängden ostrukturerad information tillkunskap kräver en självständig och kritiskreflektion som bara en humanistisk kultur kan ge.Häri ligger de humanistiska ämnenas nödvändighet.Bildningen för såväl den enskilde som för samhälleti stort behövs för att försvara kultursamhället.Detta bör tillkännage för regeringen somsin mening och därmed bifalla motion 2001/02:Ub254yrkanden 3 och 4.Alla utländska akademiker som vill måste gesmöjlighet att komplettera sina tidigare kunskaper.Det kan vara fråga om språkkunskaper i svenska ellerengelska eller yrkeskunskaper om t.ex. IT,elektronik eller medicin. Deras kompetens måste tastill vara genom att de får möjlighet att snabbtkomplettera eventuella brister eller skillnader iförhållande till svenska examina och tidigt kankomma ut på arbetsmarknaden. Formerna för valideringav utländska utbildningar måste ses över och bli merflexibla och trovärdiga. Detta bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motionerna 2001/02:Ub533 yrkande 2 och2001/02:A391 yrkande 9.Svenska universitet och högskolor måste kunnaerbjuda utbildningar som står sig i ett alltmerglobaliserat utbildningssamarbete. Fler alternativ,både inom och utanför landets gränser, ökarmöjligheterna för var och en att ta till vara sinbegåvning. Detta gäller inte minst tillgången tillkompetensutveckling, pedagogisk träning ochledarskapsutbildning för anställda inomuniversitetsvärlden. Ökad internationell rörlighetär mycket viktig. och högskolormåste arbeta för att bli en internationelltattraktiv studiemiljö, som kan dra till sig begåvadepersoner och inte släpper dem ifrån sig. Individerfrån hela världen bör i kunna få bildningoch förutsättningar för en global arbetsmarknad. Ianslutning till Bolognaprocessen är det viktigt attslå fast att en europeisk examensordning är en godidé, under förutsättning att den arbetas framunderifrån, bygger på frivillighet och inte innebäratt nationella examina tas bort. De lärosäten som såönskar skall redan från början kunna delta isystemet för en europeisk examensordning. Det vi härhar sagt bör tillkännage för regeringensom sin mening och därmed bifalla motion2001/02:Ub546 yrkandena 3, 6 och 7.2. Basår och collegeutbildning, m.m.(punkterna 2, 5, 8, 9, 13, 14, 19,20 och 28) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkterna 2,5, 8, 9, 13, 14, 19, 20 och 28 borde ha följandelydelse:2. Basår och collegeutbildningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub2 yrkandena14 och 15 och avslår motionerna 2001/02:Ub1yrkande 1, 2001/02: Ub3 yrkande 3, 2001/02:Ub5yrkande 3, 2001/02:Ub261 yrkande 6 och2001/02:Ub499.5. Riktlinjer för behörighet och urvalRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub2 yrkandena 3och 4, bifaller delvis punkt 2 i regeringensförslag i proposition 2001/02:15 och avslårmotionerna 2001/02:Ub3 yrkandena 1 och 2,2001/02:Ub4 yrkande 7, 2001/02:Ub5 yrkande 1,2001/02:Ub261 yrkande 4, 2001/02:Ub283,2001/02:Ub319, 2001/02:Ub447 yrkande 14 och2001/02:Ub546 yrkande 1.8. Åtgärder för att främja livslångtlärandeRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub2 yrkande 9och avslår motionerna 2001/02:Ub243 och2001/02:Ub481.9. ForskarutbildningenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub2 yrkande 10och delvis motion 2001/02:Ub5 yrkande 5 samtavslår motionerna 2001/02:Ub5 yrkande 4 och2001/02:Ub261 yrkande 22.13. Högskolepedagogisk utbildning ochforskningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub2yrkandena 7 och 11 och 2001/02:Ub552 yrkande 4och avslår motionerna 2001/02:Ub4 yrkande 5 och2001/02:Ub5 yrkande 6.14. DistansutbildningRiksdagen upphäver lagen (1991:1108) om statensskolor för vuxna och bifaller därmed proposition2001/02:19. Vidare godkänner vadregeringen föreslagit om avveckling avDistansutbildningsmyndigheten (avsnitt 11.2).Därmed bifaller punkt 3 i proposition2001/02: 15. tillkännager förregeringen som sin mening vad som framförs ireservation 2. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:Ub2 yrkande 13 och2001/02:N263 yrkande 7 samt avslår motion2001/02:N262 yrkande 11 i denna del.19.