bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — Detta germöjligheter till en bättre fungerandeekonomi och därmed en högre tillväxt.Användningsområdena kommer att förändrasi takt med den dynamik som utvecklasgenom ny teknik, ökad konkurrens, nyatjänsteformer och nya aktörer. Det liggeri sakens natur att det inte går attförutse vilka nya tjänster tillmedborgarnas glädje som en större frihetoch mångfald skulle leda till.I framtiden kommer det sannolikt attråda stor och ökande efterfrågan påtjänster där det offentliga i höggrad har en monopolställning: utbildning,vård, omsorg m.m. Renodladmyndighetsverksamhet är svår att tänkasig i annan regi än den offentliga.Betydande delar av den verksamhet somfinansieras med skatter producerasemellertid också i offentliga monopol,vilket inte alls är nödvändigt. Vårapartier eftersträvar en mångfald iproduktionen som är mycket väl förenligmed strävandena att tjänsterna skall varatrygga och tillgängliga för alla tillrimlig kostnad. Privata monopol ärsjälvfallet inte hellereftersträvansvärda.Den socialdemokratiska oviljan atttillåta andra producenter leder till attmedborgarna får en sämre välfärd än vadsom annars skulle kunna vara fallet.Olika undersökningar, bl.a. frånKommunalarbetareförbundet, har visat påen större arbetstillfredsställelse ochbättre lön när den anställde fått fleraarbetsgivare att välja emellan. En störrearbetstillfredsställelse bland deanställda kommer även patienter ochelever till godo.En näraliggande fråga är förekomsten avoffentliga bolag. Ett privat företag,kanske oftast ett småföretag, kan inte pålikvärdiga villkor konkurrera med ettkommunalt bolag. Det finns exempel påkommunala bolag som använt sin gynnadeställning till att slå ut normaltfungerande privata företag. Detförekommer också att sidoverksamheterinom offentlig verksamhet, t.ex.sjukhuskök, konkurrerar med privataföretag.Konkurrensen svag i - men bättremed EU-medlemskapetDen dåligt fungerande eller heltobefintliga konkurrensen inom deoffentliga tjänsternas område är detstörsta konkurrensproblemet i Sverige.Men även för övriga varor och tjänster ärkonkurrensen för svag. Prisnivån liggerfortfarande över motsvarandenivå bland . En anledningtill de höga priserna är vårt högaskattetryck som medför att priserna ärhögre här. Det har dock skett en relativförbättring , vilkethänger ihop med avregleringar ochtroligen också med pekar i sin rapportom EU-medlemskapet på de positivaeffekter detta haft för de svenskakonsumenterna. Som framgår av tabell 4har det skett ett närmande av den svenskaprisnivån mot övriga länder sedan EU-medlemskapet.Tabell 4. Prisnivån i och OECD1995-1999Index = 100199199 199 199 199 9 2005 6 7 8 0Sverige 119125 132 125 125 111Källa: OECDÅtgärder för bättre konkurrensKonkurrensverkets undersökningar visaratt det finns en rad konkurrenshinder. stor rapport föreslog verket en radåtgärder som spände över förändringar ikonkurrenslagstiftning ochregelreformering till renare spelreglermellan privata och offentliga aktörer.· Kommunallagen bör ändras så attdet blir lättare att få prövat i domstolom näringsverksamhet strider motlagen.·· Kommunallagen bör ses över isyfte att göra det lättare för företagatt överklaga kommunala beslut om stöd iolika former till företag. Besluten börockså kunna prövas i domstol.·· Kvarvarande konkurrenshämmanderegleringar i den privata sektorn böridentifieras och avvecklas.·· bör få ökaderesurser och en mer fristående ochframträdande roll än . I synnerhetmåste uppmärksamhet riktas motkonkurrenshinder förorsakade avverksamhet i offentlig sektor. Nyaregeringsförslag bör granskas utifrån ettkonkurrensperspektiv.·· De offentliga resurserna bör istörre utsträckning än följaindividernas fria val. Storaupphandlingar bör delas i fler order såatt även mindre företag har en chans attvara med i budgivningen.·· Upphandlingsreglerna bör ändrasså att det klargörs under vilkaförutsättningar miljökrav får ställas vidoffentlig upphandling. Vi anser att detbör vara möjligt att ställa krav på attprodukter som köps in uppfyller kriterierför miljömärkning.·· Det är viktigt attregelförenklingar görs i offentligaupphandlingar under tröskelvärdena. Detskall bli lättare för små och medelstoraföretag att delta.·En bättre konkurrenspolitik i kombinationmed avregleringar och ökad upphandlinginom offentlig sektor kan ledatill avsevärda kostnadsminskningar för deoffentliga budgetarna. Den sammanlagdaoffentliga upphandlingsvolymen uppgårtill ca 400 miljarder , vilketmotsvarar av värdet av BNP. Eneffektiv upphandling kan verksamt bidratill besparingar i de offentligautgifterna.Mångfald förnyar välfärden - öppna förföretagande inom vård, skola ochutbildningFör många av de tjänster som i Sverigeligger inom den offentliga sektorn -främst inom kommuner och landsting - ökarbehov och efterfrågan i industrivärlden.En förklaring till detta är attefterfrågan på välfärdstjänster ökar närmänniskors inkomster ökar, en annan äratt åldersstrukturen påverkar intressetför fler välfärdstjänster.Det finns en bred enighet om attvården, omsorgen och skolan skallfinansieras kollektivt. Det är viktigtatt de resurser som avsätts för dessaändamål används så bra som möjligt, dvs.att användarna får ut så mycket nytta sommöjligt för varje använd krona.Erfarenheten visar att när möjlighetenöppnas för andra än kommunen attproducera välfärdstjänster ökarmångfalden och välfärden. Välfärd handlarinte om att en viss typ avstandardiserade tjänster skalltillhandahållas utan om att den enskildesefterfrågan skall tillgodoses på bästasätt. Av samma skäl som försörjningen avvälfärdstjänster inte kan rationaliseraspå samma sätt som industriproduktion börde inte heller produceras i en endaenhetlig form. Valet mellan olikaproducenter av välfärdstjänster, det måvara enskilda, företag, kooperativ ellerdet offentliga, bör därför även med enkollektiv finansiering så långt möjligtöverlämnas till den enskilde individen.Ett tydligt exempel är skolområdet därdet offentliga, ekonomiska stödet kanfölja eleven, t.ex. från en kommunalskola till en friskola eller mellan olikakommunala skolor. Denna princip bör kunnaanvändas på flera områden även om denpolitiska processen att avgöra vem somskall vara kvalificerad att få del avden, t.ex. inom äldre- ellerhandikappomsorg, kan vara svårare än inomskolområdet.Ett led i den socialdemokratiskapolitiken är emellertid att hindramångfald och att hindra andra än kommuneroch landsting att tillhandahålla tjänsterpå dessa områden. Socialdemokraterna har,med stöd av ochMiljöpartiet, lagstiftat mot försäljningav offentligt ägda sjukhus, vilket ledertill minskad mångfald. Det motverkarockså ett ökat kvinnligt företagande inomsektorer där kvinnor har en starkställning på arbetsmarknaden och högkompetens.Förbudslagen är inte sakligt grundad.Det finns inga indikationer på attregeringens farhågor skulle ha fog försig. Vinsten har i sig en viktigsignaleffekt. Därigenom spridsframgångsrika exempel snabbt till andraaktörer. När det finns konkurrens mellanolika driftsformer visar internationellaerfarenheter att både kvalitet ocheffektivitet förbättras såväl ivinstdrivande företag, non-profit-företagsom för offentliga producenter. Det finnsdock en tydlig tendens till högreeffektivitet hos vinstdrivande företag.De erfarenheter som finns av detta iSverige är att den ersättning somStockholms läns landsting betalar tilldet privatägda är ca10 % lägre per utförd prestation än densom betalar till delandstingsägda sjukhusen. harS:t Göran högst andel nöjda patienter iregionen. Även för sjukhusgäller att ersättningen från Skåneslandsting är lägre efterprivatiseringen.I stället för att slå vakt om detoffentliga ägandet borde verksamhetensinnehåll och möjligheterna för denenskilde vara det primära intresset. Detbör inte sättas upp hinder för vissaverksamhetsformer, bolag kan vara enlämplig form i vissa sammanhang,kooperativ eller andra former kan varamera lämpliga i andra sammanhang.Ändamålsenligheten bör vara avgörande.En viktig fråga är utvärderingen avolika offentligt finansieradevälfärdstjänster. Så långt möjligt börbrukarna ha möjlighet att väljaproducent. Men måstepolitikerna ta ställning, t.ex. när detgäller att formulera krav ochuppföljningsmetoder videntreprenadupphandling. De problem medt.ex. privata vårdhem som förekommit haroftast haft att göra med att kommunen ifråga inte gjort förutsättningarna klaraför sig och den man anlitat. Kommunernabör utveckla sin förmåga att i förvägställa krav och i efterhand kunnautvärdera de tjänster som olikaproducenter erbjuder så att kvalitetenskall kunna garanteras.Starka och självständiga kommunerMed tanke på den roll som kommuner ochlandsting har haft när detgäller vård, skola och omsorg framstårvikten av mångfald och förnyelse inomdessa verksamheter som väsentlig. Medutgångspunkt i det kommunala självstyretbör förtroendevalda i kommuner ochlandsting ha frihet att finansiera deverksamheter som de har ansvar för ominte finansieringen helt sker pånationell nivå. Men det är inte bararesursernas storlek, utan även derasanvändning som, avgör resultat ochkvalitet.Tillväxt och ökad sysselsättning äravgörande för att den kommunala ekonominskall utvecklas positivt och ge ökaderesurser. Det är bara den del avtillväxten som beror på attsysselsättningen, i arbetade timmar, ökarsom skapar ett växande utrymme förkommunal verksamhet. Då ökar kommunernasskatteinkomster utan att kostnaderna ökari motsvarande grad.Det bästa sättet att stärka kommunernasekonomi och skapa utrymme för god serviceoch lägre skatter är därför att ha en godtillväxt och ökad sysselsättning som gerfler skattebetalare.Trots att statsbidragen inte utgör denhuvudsakliga finansieringen avkommunernas verksamheter harstatsbidragen och deras utformningbetydelse för den kommunala ekonomin. Detär därför oroväckande att regeringen påområde efter område kringgår kommunernasegna prioriteringar med olika typer avriktade statsbidrag. En alltmerframväxande centralism urholkar detkommunala självstyret och riskerar attminska de enskilda människornas intresseför att engagera sig i den lokalapolitiken.Strukturförändringar har varitnödvändiga bl.a. som en följd av att enbetydande del av saneringen av deoffentliga finanserna skedde via denkommunala verksamheten.Strukturförändringarna har underlättatsav att statsbidragssystemet 1993 igrunden omarbetades genom attspecialdestinerade statsbidrag meddetaljreglering ersattes av statsbidragutan detaljregleringar om hur de skallanvändas. Syftet med att ge statsbidrageni en "påse" till kommunerna var att ökakommunpolitikernas möjligheter att tatill vara de lokala förutsättningarna ochanvända resurserna effektivare. Systemetmed statsbidrag utan detaljreglering harvarit framgångsrikt då det verksamt harbidragit till att effektiviserakommunernas verksamhet. Det är också urdemokratisk synvinkel betydelsefulltgenom att lokala politiska prioriteringaroch val av verksamhetsinriktning blirtydliga för den enskilde kommuninvånaren.Regeringen verkar dock inte uppskattavare sig demokratiska eller ekonomisktrationella aspekter på ettstatsbidragssystem utandetaljregleringar. av riktadebidrag blir alltmer omfattande. Dethandlar om bidrag till kommuner iekonomiska svårigheter eller medstorstadsproblem, bidrag till kommunalabostadsbolag med dålig ekonomi,åldersrelaterade bidrag till skolan,vården och omsorgen,kvalitetssäkringsbidrag till förskolanoch statsbidrag till landsting som intesjälva klarat av att korta sina vårdköer.Det tydligaste och mest omdiskuteradeexemplet är ändå regeringens förslag ommaxtaxa i barnomsorgen. Maxtaxaninskränker enskilda familjers valfrihetgenom att göra en barnomsorgsform sågynnad att andra alternativ kvävs.Regeringens underfinansiering avmaxtaxan pekar på ett tydligt behov avatt institutionaliserafinansieringsprincipen genom att läggafast arbetsformer mellanRegeringskansliet ochkommun/landstingsförbund, där varjeproposition som berör kommunsektornberäkningstekniskt studeras innanpropositionen föreläggs . Det ärmycket viktigt att kommunerna ges denfrihet som krävs för att kunna fortsättaett förändringsarbete som innebär attmedborgarna kan få mer för varjeskattekrona. Statsbidragen börtillsammans med ett väl fungerandeutjämningssystem utformas så att de gerrimliga möjligheter för kommuner medolika förutsättningar att bedriva enverksamhet med god standard.Utjämningen skall omfatta alla kommunerpå likvärdiga grunder. Systemet skallinte kompensera för skillnader iservicenivå, kvalitet, avgiftssättningoch effektivitet, utan skall baseras påmätbara, och för kommunerna opåverkbarafaktorer, som mäter strukturellakostnadsskillnader. Utjämningssystemetsnuvarande tekniska konstruktion lederdock till oönskade konsekvenser för vissakommuner, exempelvis marginaleffekter sommotverkar tillväxt och förnyelse. I ettreformerat system måste den s.k.Pomperipossaeffekten avskaffas, då denupplevs som orättvis ochtillväxthämmande. De förändringar iutjämningssystemet som behöver vidtasskall grundas på vunna erfarenheter ochbehandlas i en parlamentariskt sammansattutvärdering/beredning.Våra partier har en annan syn på dekommunala verksamheterna och denkommunala självstyrelsen änSocialdemokraterna. Vi vill föra enpolitik för självständiga och starkakommuner. Genom avregleringar ochkonkurrensutsättning i förening medtydlig prioritering av kärnuppgifternafinns goda möjligheter att uppnå detta.En fungerande välfärdVår syn på välfärdenDen grundläggande välfärden består i attvarje individ, enskilt eller tillsammansmed andra, i största möjliga utsträckningkan besluta om sitt eget liv och den egnaekonomin. För att denna vision skallkunna realiseras krävs att den enskildehar utrymme att fatta egna beslut. Dettasätter gränser för vilka anspråk detoffentliga kan ha på den enskilde och hurmycket han eller hon skall avstå tillgenuint kollektiva, gemensammaangelägenheter eller andra uppgifter somligger på det offentliga. Att kunna levapå sin lön är en viktig del av denenskildes välfärd.Vårt välfärdsbegrepp är vidare än så.Inom ramen för en gemensam finansieringvill vi stärka den enskildes valfrihet.Ett sätt är att låta de pengar somanvänds till de traditionellavälfärdstjänsterna följa den enskildebrukaren.Oftast förknippas välfärdsbegreppetenbart med de tjänster som det offentligafinansierar genom skatteuttag och oftastockså producerar i offentliga monopol.Även välfärden i denna mera traditionellamening kan utformas så att den i mereller mindre hög grad tillgodoser denenskildes behov och önskemål.En viktig principiell skillnad mellanvåra partier och vänsterblocket är att viinom ramen för en kollektiv finansieringeftersträvar att produktionen av dessatjänster sker i konkurrens där privataoch offentliga enheter tävlar om att varabäst på att ge de tjänster människor villha och förväntar sig. Den socialistiskalösningen med offentliga monopol klararinte av att förse oss medvälfärdstjänster i tillräckligt hög grad.Regeringens försök att hindrakonkurrens från privata vårdgivare, t.ex.i form av privata företag, hindrar nyaidéer att komma fram och hindrar att nyaarbetssätt prövas.Den stora omfattning som dentraditionella välfärdssektorn har gör detväsentligt att olika arbetssätt ochmetoder prövas. Ingen kan i förväg exaktveta hur behov och efterfrågan hosmiljoner människor bäst tillgodoses.Därför kan välfärden höjas om en mängdolika företag, institutioner och enskildafår erbjuda en mångfald av olikalösningar.De erfarenheter som finns av ökadmångfald tyder på att valfriheten för denenskilde ökar. Att kunna välja mellanolika utformning av välfärdstjänsterna äri sig en kvalitetsökning. Därutöver gerkonkurrens inom välfärdssektornkvalitetsförbättringar även för detraditionellt utformade tjänsterna.Valfrihet och etableringsfrihet gerstora möjligheter till nya jobb och tillnytt företagande. Eftersom kvinnor i höggrad arbetar inom välfärdssektorn skulleen ökad etableringsfrihet ge kvinnorna enväsentligt ökad frihet vad gällermöjlighet att genomföra nya egna idéer,att starta egna företag för att kunna gebättre service. Flera arbetsgivare gördet möjligt att få rimliga löner inomvälfärdssektorerna, även för kvinnor.Undersökningar visar att även frånbörjan tveksamma anställda uppskattar nyaarbetsgivare och de kortare beslutsvägarsom detta i allmänhet fört med sig.Undersökningar från harbekräftat detta.Efterfrågan efter välfärdstjänsternakommer att öka . somdet gäller att tillgodose människorsbehov är detta ett tillväxtområde. Det ärstor risk för att på grund avsocialistiska restriktioner inte får detjänster landet önskar och har rätt attfå. går därigenom misteom möjligheter att utveckla nya företagoch nya jobb inom ett tillväxtområde.En socialförsäkringsreformBakgrundDagens socialförsäkringssystem, bortsettfrån det nya pensionssystemet, uppvisarbrister i många avseenden.Det är för det första inte tillräckligtrobust för att skapa den ekonomiskatrygghet som är en viktig del i ettvälfärdssamhälle. Denna brist beror bådepå politiska och demografiska faktorer.Sedan 1990 har ca 600 regeländringargjorts i socialförsäkringssystemet.Därtill kommer den demografiskautvecklingen och en mer rörligarbetsmarknad framöver att ställa heltnya krav på socialförsäkringarna. Blandannat beräknas den s.k. ekonomiskaförsörjningskvoten mellan och2030 öka från 1,17 till 1,40. Deregionala obalanserna riskerar också attförstärkas. Detta ställer de offentligautgiftssystemen, och inte minstsocialförsäkringarna, inför svårauppgifter.Tabell 5. befolkning 1970-2030Förändri Förändring ngTusental 2000personer 1970-200 2000-2030 2047 -78 -5208 474 -97Över 1531 417 718Totalt 8786 813 598Källa: ochKonjunkturinstitutet visar att det underde närmaste åren, ungefär ,kommer att vara en lättnad i detekonomiska trycket frånbefolkningsutvecklingen. Detta ger oss enmöjlighet att ändra de offentligasystemen så att de blir mera långsiktigthållbara. Utan förändringar kommer deoffentliga utgifterna att utvecklas som idiagram 8 nedan. Risken är då stor attpanikartade åtgärder kommer att vidtas.Diagram 8. Offentliga utgifter exklusiveräntor(bild eller grafiskt element borttaget)Socialförsäkringssystemet är för detandra inte heller översiktligt.Socialförsäkringarna omfattar ettfemtiotal olika ersättningstyper. Dessaregleras i ett tjugotal olika lagar ochadministreras av ett tiotal olikahuvudmän.För det tredje kan systemets effektivitetoch träffsäkerhet också ifrågasättas.Drygt 350 miljarder kronor omfördelasårligen, men systemen omfattar inte alla.Det finns således ett stort behov avatt reformera dagenssocialförsäkringssystem. Det behövs tillatt börja med en samordning, renodlingoch förenkling. På den framtidaarbetsmarknaden kommer behoven att imånga avseenden vara annorlunda än i dag.Vi kan redan nu se detta genom attandelen fasta arbeten minskat. Nyaanställningsformer, behov av att växlamellan att vara företagare och anställd,behov av att både män och kvinnor skallkunna förena familjeliv och yrkesliv,behov av avbrott för studier underarbetslivet m.m. skapar i flera avseendennya förutsättningar för och krav på hurarbetsmarknadens institutioner skallfungera. Socialförsäkringarna måstedärför förändras med hänsyn till detta.Utgångspunkter och principer för enreformeringDe principer som bör ligga till grund fördessa förändringar återfinns i betydandegrad i den reformering som med bredpolitisk enighet gjorts avpensionssystemet.· För att stärka systemenslegitimitet handlar det bl.a. om att fåen ökad koppling mellan vad den enskildebetalar respektive vad han eller hon harrätt till, eller får ut i förmån.·· Socialförsäkringsförmånernamåste lättare kunna följa den enskildeindividen. Inte minst på en mer rörligoch internationaliserad arbetsmarknad ärdetta viktigt.·· Systemen måste vara utformade såatt de klarar olika typer av demografiskaförändringar utan att behöva förändrasgenom nya politiska beslut.·· Systemen måste ha godaincitament inbyggda som stimulerar tillarbete och inte leder tillöverutnyttjande.·AvslutningNu försämras ekonomin. Nedgången kan blionödigt djup och långvarig på grund avregeringspolitikens försummelser.Regeringen har inte använthögkonjunkturen till att genomförareformer som kunde ha gjort svenskekonomi motståndskraftig och ökat denlångsiktiga, uthålliga och stabilatillväxten. Det är dags för en annanpolitik. Våra fyra partier är beredda attom vi får folkets förtroende i detkommande valet bilda regering med enpolitik som baseras på de riktlinjer somvi här redovisat. Vi är övertygade om attdet är en politik som kan lyfta ochstärka Sverige.Vi föreslår att tillkännagerför regeringen vad vi här framfört ominriktningen av den allmänna ekonomiskapolitiken. Vi tillstyrker därmed delvismotionerna Fi291 (m) yrkandena 1, 8,10-16 och 18-19, Fi292 (kd) yrkandena 1,2 och 3, Fi293 (c) yrkandena 1, 8-13 och15-20, Fi294 (fp) yrkande 1 och avstyrkerproposition 2001/02:1 punkt 1.2.Formerna för ställningstagande tilleuro - avsnitt 1.5.1, punkt 2 (m, kd,fp)av (), (), (), AnnaÅkerhielm (m), Per (),() och Carl-AxelJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:2. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 2. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna2001/02:Fi208 av m.fl.(fp) yrkandena 1-3,2001/02:Fi291 av m.fl. (m)yrkande 17,2001/02:Fi292 av m.fl. (kd)yrkande 4,2001/02:U301 av m.fl.(fp) yrkande 40,2001/02:U303 av m.fl. (m)yrkande 2,2001/02:N315 av Per m.fl. (m)yrkande 14och avslår motionerna2001/02:Fi293 av m.fl. (c)yrkande 5,2001/02:Fi295 av m.fl.(mp) yrkandena 13 och 14 samt2001/02:K369 av m.fl. (c)yrkande 3.StällningstagandeVi anser att och det svenskasamhället skall ta del i samarbetet meden gemensam valuta. För de svenskahushållen är en gemensam och stabilvaluta av stort värde. För utvecklingenav den gemensamma marknaden som Sverigeredan är en del av innebär euron att nyahinder kan rivas. Svenskt företagandebehöver en stabil valuta. Den växandeosäkerheten om den svenska kronanförsvårar bl.a. för mindre och medelstoraföretag att vinna marknader utomlands. Enekonomisk politik som följs av ettsjunkande värde på den svenska kronanurholkar välfärden och snedvriderförutsättningarna för nytt företagande.Vi anser mot denna bakgrund att euronsnarast möjligt bör bli svensk valuta.Sverige bör därför efter enfolkomröstning eftervalet fatta beslut om fulltdeltagande i EU:s valutasamarbete. Nästasteg efter ett positivt beslut är attSverige inträder i ERM2.Vi föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad vianfört om att möjligt tarfull del i samarbetet om den gemensammavalutan. Vi tillstyrker därmed delvismotionerna Fi208 (fp) yrkandena 1-3,Fi291 (m) yrkande 17, Fi292 (kd) yrkande4, U301 (fp) yrkande 40, U303 (m) yrkande2 och N315 (m) yrkande 14 och avstyrkermotionerna Fi293 (c) yrkande 5, Fi295(mp) yrkandena 13 och 14 samt K369 (c)yrkande 3.3.Formerna för ställningstagande tilleuro - avsnitt 1.5.1, punkt 2 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:2. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 3. Därmed bifaller riksdagenmotion2001/02:Fi293 av m.fl. (c)yrkande 5och avslår motionerna2001/02:Fi208 av m.fl.(fp) yrkandena 1-3,2001/02:Fi291 av m.fl. (m)yrkande 17,2001/02:Fi292 av m.fl. (kd)yrkande 4,2001/02:Fi295 av m.fl.(mp) yrkandena 13 och 14,2001/02:K369 av m.fl. (c)yrkande 3,2001/02:U301 av m.fl.(fp) yrkande 40,2001/02:U303 av m.fl. (m)yrkande 2 samt2001/02:N315 av Per m.fl. (m)yrkande 14.StällningstagandeDet är av vitalt intresse för såvälvärldsekonomin som EU att euron blir enframgång. EMU och euron kommer i hög gradatt påverka och den svenskaekonomin oavsett om deltar ellerinte.Enligt min mening bör Sverigeemellertid inte delta i EMU:s s.k. tredjeetapp, eftersom nackdelarna med ettsvenskt deltagande överväger fördelarna.EMU är inte i första hand ett ekonomisktprojekt utan EMU är ett politisktprojekt. Därtill kommer att EMU är ett avEU:s mest tydliga överstatliga projekt,vilket minskar medlemsstaternasekonomiska inflytande och ekonomiskaflexibilitet.