bet · GO01NU7 · 2001-03-20 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01NU7Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlasdels en motion från allmänna motionstiden1999/2000,dels 68 motioner från allmänna motionstiden2000/01,dels tre motioner som väckts med anledning avregeringens skrivelse 1999/2000:120 med 2000 årsredogörelse för företag med statligt ägande.Upplysningar och synpunkter i ärendet har införutskottet lämnats av företrädare för Verket förinnovationssystem (), Stiftelsen och Nationelltresurscentrum för kvinnor. Utskottet har också vidett besök hos Verket för näringslivsutveckling() fått upplysningar i ärendet. Utskottet behandlar i betänkandet ca 150motionsyrkanden om olika näringspolitiska frågor.Samtliga yrkanden avstyrks. Utskottet redovisar sinsyn på hur näringspolitiken allmänt bör inriktas ochutformas. I en reservation (m, kd, c, fp)presenteras dessa partiers gemensamma uppfattning ifrågan. Utskottet avstyrker också ett antal motionerom statliga företag rörande försäljning, angivandeav mål och inrättande av folkstämmor. I enreservation (m, kd, c, fp) begärs en plan förförsäljning av statliga bolag och en redovisning avsyftet med det statliga ägandet för respektiveföretag. Frågan om försäljning av Vin & Sprit ABbehandlas separat, varvid utskottet noterar att enförsäljning inte är aktuell . I enreservation (m, kd, c) föreslås att regeringen skallanmodas att tillse att en försäljning kommer tillstånd, och i en annan reservation (fp) förordassamma sak men att en del av försäljningsintäkternaskall användas för insatser mot alkoholmissbruk ochnarkotikaanvändning bland unga.Andra yrkanden som avstyrks av utskottet avserfrågor om kompetensutveckling och rådgivning tillföretagare, kapitalförsörjning, industriellautvecklingscentrum, design, kvinnors företagande,kooperativa frågor och so- cial ekonomi, utländskainvesteringar i , Östersjömiljarderna ochjäm-ställdhet samt regionala tillväxtavtal;utskottet hänvisar till pågående beredningsarbeteoch i vissa fall till aktuellt utredningsarbete. Ireservationer (m, kd, c, fp) presenteras dessapartiers gemensamma uppfattning avseendekompetensutveckling och rådgivning till företagare,kapitalförsörjning och kvinnors företagande.Beträffande kooperativa frågor och social ekonomi,Östersjömiljarderna och jämställdheten samtregionala tillväxtavtal finns reservationer (m, kd,fp) och i den förstnämnda frågan även en reservation(c).Utskottet avstyrker vidare motionsyrkanden omturistnäringen med hänvisning till av statsmakternavidtagna åtgärder och till pågående arbete. I enreservation (m, kd, c, fp) redovisas andrabedömningar av behovet av åtgärder. Några yrkandenom särskilda branschfrågor - vidareförädling avskogsråvara, varvsindustrin och försvarsindustrin -avstyrks också av utskottet. I den förstnämndafrågan begärs i en reservation (v) att regeringenskall anmodas att vidta åtgärder för att öka andelenträ i det offentliga byggandet. Näringspolitikens inriktningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omnäringspolitikens inriktning. Utskottetredovisar sin syn på hur näringspolitikenallmänt bör inriktas och utformas. Jämförreservation 1 (m, kd, c, fp).MotionernaRiksdagen bör göra tillkännagivanden om betydelsenav ett bättre svenskt klimat för arbete, företagandeoch fritid, om vikten av att möta framtidensutmaningar och om behoven av en näringspolitiskreform, anförs det i partimotion 2000/01:N266 (m).Sverige behöver en ny politik för kreativitet ochföretagsamhet, sägs det. Denna politik berörskatterna och företagandet, arbetsmarknaden, skolan,den högre utbildningen och forskningen, kulturen,sjukvården, rättsväsendet, m.m. framgångarpå flera områden beror till stor del på deavregleringar inom bl.a. teleområdet som genomfördesav den borgerliga regeringen, hävdar motionärerna.De anser att det framöver krävs ordentligastrukturförändringar, t.ex. avseende en bättrekonkurrenssi-tuation, mindre regelkrångel, tryggareenergiförsörjning, rörligare arbetsmarknad,skapandet av flera fria universitet och högskolor,utbyggd yrkesutbildning, sänkta skatter, kulturellmångfald, utbyggd infrastruktur, bättre sjukvård,förändrad bostadsmarknad och minskad brottslighet.Det behövs en politik som förstår de nyaförutsättningarna och skapar ett som ärattraktivt att bo och verka i, anför motionärerna. Imotionen redovisas den näringspolitik som förordasunder följande fem rubriker:- Sälj statsföretagen,- Mindre regelkrångel,- Bättre konkurrensverktyg,- Trygga energiförsörjningen,- Gå in i EMU:s tredje steg.Många konstnärer är egenföretagare, konstateras deti motion 2000/01:Kr230 (m). Det är därför viktigtatt regler som kringgärdar småföretagandet förenklasoch avskaffas, anför motionärerna och anser att detarbete för bättre och enklare regler som inleddes avden borgerliga regeringen måstedrivas vidare. Alla personer som begär F-skattsedelskall tilldelas en sådan, om det inte framstår somuppenbart att det angivna företagssyftet äroseriöst, föreslår motionärerna.Regeringen måste underlätta för företagen ochskapa ett positivt företags-klimat, anförs det imotion 2000/01:N205 (m). Det är av största vikt förSveriges möjligheter att minska arbetslösheten attdet skapas ett positivt klimat för företag iallmänhet och nyföretagande i synnerhet, sägermotionären. Han påstår att företagare upplever mångaregler kring företagandet som onödiga och alltförbyråkratiska. Det är också av stor betydelse attföretagandet ekonomiskt ges bättre förutsättningar,anför motionären. Han hävdar att ekonomisktframgångsrika företagare ofta ifrågasätts och intesällan anses närmast suspekta. Sådana attitydermåste förändras, anser motionären.I motion 2000/01:N208 (m) föreslås att riksdagenskall anmoda regeringen att tillsätta en utredningmed uppgift att redovisa vilka näringsgrenar somerhåller statligt stöd och en plan för avveckling avdessa stöd. har en utredning lämnats tillregeringen med innebörd att det nuvarande bidragettill svensk sjöfart skall dras in, erinrarmotionärerna om. De anser att konkurrerande,inhemska transportgrenar i så fall bör gesmotsvarande besked. Den starkaste konkurrenten omsvenskt tonnage inom är ,som erhåller stora bidrag till sin verksamhet, sägermotionärerna. De menar att en utredning bör ge svarpå frågor rörande kostnader, t.ex. hamnavgifter ochprisnivån på tjänster, och redovisaen plan för och konsekvensbeskrivning av utmönstringav bidrag från staten till alla näringar i Sverige.I finns ca 800 000 företag, varav ärs.k. enmansföretag, konstateras det i motion2000/01:N247 (m). Dessa enmansföretag måste värnas,anför motionärerna. De säger att lagar, försäkringaroch regelsystem har en sådan utformning attenmansföretagaren ofta hamnar utanför olikaskyddsnät. I den svenska lagstiftningen finns ingenföretagsform utan krav på kapitalinsats men därägarna slipper det personliga ansvaret, sägermotionärerna och framhåller att det i Förentastaterna finns en sådan företagsform under namnetLimited . I motionen berörs ocksåsystemet med tilldelning av F-skattsedel.Även i motion 2000/01:N248 (m) begärs etttillkännagivande om vikten av att värnasmåföretagen. Det är viktigt att entreprenörer vågarsatsa och att det ges möjligheter för arbetstagareatt genom ökade arbetsinsatser påverka sinekonomiska situation, anför motionärerna. De anseratt ett sänkt skattetryck genom lägre arbetsskattoch lägre ägarbeskattning är de viktigasteåtgärderna för en stabil och långsiktig tillväxt iekonomin. De regler som finns är för krångliga,säger motionärerna vidare och hänvisar tillSmåföretagsdelegationens rapport.I motion 2000/01:N344 (m) begärs etttillkännagivande om statens arbetsplatsinriktadetillsynsverksamhet och att regeringen skall läggafram förslag om minskning av antalettillsynsmyndigheter. Begreppet tillsyn användes år1994 i mer än 500 lagar, och därutöver fannsbestämmelser om tillsyn i ett betydande antalförordningar och föreskrifter, säger motionärerna. rapport från Expertgruppen för studier ioffentlig ekonomi - - (Ds 1998:50) konstateradesatt regeringens styrning av myndigheterna skiljersig påtagligt åt. För det enskilda företaget är dettill stor nackdel att en och samma arbetsplatsinspekteras av flera olika myndigheter, ansermotionärerna. De noterar att flera myndigheter hartagit efter systemtillsyn, dvs.tillsynen inriktas mer mot företagens egenkontroll,men hävdar att kontrollen är mycketlångtgående på många tillsynsområden. Ett gottnäringsklimat förutsätter att den offentliga,arbetsplatsinriktade tillsynen samordnas betydligtbättre än , menar motionärerna ochföreslår att antalet tillsynsmyndigheter skallminskas. Ökad tyngdpunkt bör läggas vidsystemtillsyn, anför motionärerna avslutningsvis.Också i motion 2000/01:N355 (m) tas frågor omtillsyn upp, och tillkännagivanden krävs i treavseenden, nämligen om principer för avgiftsuttagvid tillsynsverksamhet, om samordning avtillsynsverksamhet och om certifierade företag. Närdet offentliga debiterar medborgare och företagavgifter måste dessa avgifter, enligt motionärernasuppfattning, grundas på en utförd service, enkontroll eller annat utbyte från det offentligassida. Olika lagar och bestämmelser som antagitsunder senare år har medfört krav på tillsyn, sägermotionärerna och exemplifierar med miljöbalken.Alltfler näringsidkare blir föremål för tillsyn ochkontroller från flera olika myndigheter under ettår, och varje myndighet har rätt att ta ut en avgiftför sin tillsyn, anför motionärerna och hävdar atten samordning borde vara möjlig för att minskakostnaderna. Motionärerna anser att reglerna förtillsynsmyndigheternas rätt att ta ut avgifter måsteklarläggas och att regeringen skall återkomma tillriksdagen med förslag till övergripandeavgiftsregler för tillsyn enligt följande principer:En tillsynsmyndighet skall aldrig ha rätt att ta utavgift utan att ha utfört en konkret prestation;avgift skall inte utgå för den näringsidkare som vidkontroll fullföljt sina åligganden så att det intefinns något att anmärka.Det behövs ett förbättrat svenskt näringsklimatoch förändrade attityder till småföretagare, anförsdet i motion 2000/01:N381 (m, kd, c, fp). Detnationella näringsklimatet måste formas så attSverige klarar av att tävla med de mestkonkurrenskraftiga delarna av världen i fråga omgoda villkor för företagande och investeringar,säger motionärerna. De menar att det är förödandeatt klamra sig fast vid stela modeller, rigidaarbetsmarknadsregler och världens högstaskattetryck. Tillkomsten av jobb på lång sikt byggerpå en tillväxt bland de små och medelstoraföretagen, anser motionärerna. De hävdar attvillkoren för företagande helt har anpassats tillstorföretagen, vilket lett till en bristandemångfald av medelstora växande företag jämfört medvad som finns i många andra länder. Framväxt av nyaföretag inom tjänste- och servicesektorerna harhindrats genom den offentliga sektorns kraftigautbyggnad och monopol, anför motionärerna. De pekarpå att den arbetsintensiva privata tjänstesektorn,som fungerat som sysselsättningsmotor i exempelvisFörenta staterna, har utvecklats betydligtlångsammare i . behöver en godföretagarpolitik, vilket innefattar en mängdförändringar inom områdena skatter, arbetsmarknad,konkurrens, regelförenkling och Europaengagemang,sägs det. Framför allt anses det viktigt attattityderna till företagande och entreprenörskapförändras. För att skall få en växandeföretagsamhet måste entreprenörskap och företagandelöna sig bättre än det gör , anförmotionärerna avslutningsvis.Statens roll i samhällsekonomin skall vara attsätta ramar och övervaka spelreglerna på marknaden,ansvara för samhällsplanering och infrastruktur samtskapa förutsättningar för långsiktig tillväxt,anförs det i partimotion 2000/01:N324 (kd). Närstaten agerar såväl domare som spelare på marknadenär risken stor att konkurrensen snedvrids och attinvesteringar inte görs på ett optimalt sätt i deföretag som har de bästa förutsättningarna, ansermotionärerna. En av statens viktigaste uppgifter ärvidare att bedriva en ansvarsfull finanspolitik somger förutsättningar för stabila statsfinanser, låginflation och minskande statsskuld, sägs det.Kristdemokraterna anser att bör ansluta sigtill EMU:s tredje steg, vilket skulle betyda atttransaktionskostnaderna sjunker vid affärer med devanligaste exportländerna. Den politiska attitydentill företagare och företagande är viktig för attfler skall känna att det är lönt att starta ochvidareutveckla företagsidéer eller verksamheter,anför motionärerna. De hävdar att attityden intesällan har varit att de flesta företagare nog ärskattesmitare som behöver hållas efter med fler ochhårdare regler, vilket har lett till ständigtväxande antal regler och ständigt växande kontroll-och uppgiftslämnarsystem. Om skall klara denframtida välfärden krävs det fler och nya företagsom vågar anställa och vidareutvecklas, anförmotionärerna.Det behövs ytterligare avregleringar för att skapanya tillväxtmarknader, anförs det i partimotion2000/01:N267 (c). Utvecklingen i samhället sker medtekniska språng som för med sig nya möjligheter förmänniskan, men även vissa hot mot samhällsformer istort, säger motionärerna. Det senaste språnget ärden tekniska utveckling som mikroprocessorn medföroch där ett av resultaten är att Internet har vuxitfram. har stora möjligheter att vara ett avde ledande länderna inom denna utveckling, ansermotionärerna. De menar emellertid att det då krävsförändringar av olika slag - ytterligareavregleringar bör genomföras och nyaorganisationsformer inom företagande bör stimuleras.Sverige har genom den lyckade avregleringen avtelekommunikationsmarknaden i början av 1990-taletskapat sig ett försprång gentemot många andraländer, vilket har medfört att många företag sökersig till för att kunna dra nytta av dekunskaper och den teknikutveckling som sker. Dettabör i sin tur föranleda regeringen att taytterligare steg i arbetet med att genomföraavregleringar för att skapa nya tillväxtmarknader,anför motionärerna.I motion 2000/01:N323 (fp) begärstillkännagivanden av om en successivavveckling av de selektiva företagsstöden och om enavveckling av etableringshinder för småföretagare.Statens främsta uppgift inom näringspolitiken är attange ramar och spelregler för företagens verksamhet,anför motionärerna. De anser att selektiva stöd börundvikas och att små företag generellt sett harsvårare att hantera effekterna av selektivasubventioner. Utvecklingen mot en allt högre grad avföretagskoncentration i har pågått underflera årtionden, säger motionärerna och ser dennasom en följd av den socialdemokratiskanäringspolitiken. Den socialdemokratiskaskattepolitiken, kreditpolitiken ochnäringspolitiken har systematiskt gynnatstorföretagen på de små och nya företagensbekostnad, hävdar motionärerna. De anser att nyaföretagsetableringar inom många branscher motverkasav olika slags regleringar och etableringskontrolleroch anger som exempel långväga busstrafik ochkommunernas möjligheter att stoppa lågprisbutikergenom förändringar i (1987:10).Folkpartiet har en rad förslag för att förbättraför företagen och företagsamheten, sägs det i motion2000/01:N268 (fp). Det handlar främst om sänktaskatter, men det måste också bli mindre krångligtatt starta och driva företag. Småföretagen tyngs avskatter, krångel, byråkrati och en lagstiftning somär illa anpassad till deras verksamhetsformer, sägermotionärerna.Nyföretagandet och de små företagen måstestimuleras vad avser regler och riskkapital, så attden s.k. svarta arbetsmarknaden motverkas, anförsdet i motion 2000/01:N225 (fp). Inom områdethushållsnära tjänster, där det råder storefterfrågan, har flera företag startats och är trotsogynnsamma förutsättningar snabbt växande, sägermotionärerna. De som är engagerade i denna typ avverksamhet - och som ofta tillhör gruppen nyasvenskar eller medborgare som har en allmänt svagställning på arbetsmarknaden - får en måttlig "svartbetalning" och saknar sociala förmåner, noterarmotionärerna. De anser att regeringen börlägga fram förslag som möjliggör att köp avhushålls-nära tjänster kan ske lagligt.I motion 2000/01:N295 (fp) begärstillkännagivanden i två avseenden, nämligen om attnäringslivet bör utformas så att det leder till flernya och växande företag och om att den del avnäringslivet som inriktas på s.k. närstyrning - istället för fjärrstyrning - särskilt skallstimuleras. I saknas i alltför storutsträckning nya företag eller små företag som villväxa, säger motionärerna. De förordar åtgärder påolika områden - ändrade villkor på kreditområdet såatt riskkapital blir mer lättåtkomligt,modernisering av regelsystemet i arbetslivet, enförstärkning av tjänstesektorn som arbetsmarknad ochett allmänt gynnsammare näringsklimat.Globaliseringen av ekonomin innebär att företag inteär bundna till ett visst land - en s.k.fjärrstyrning uppstår, säger motionärerna. De anseratt erfarenheterna har visat att det är storskillnad om ägaren finns i omedelbar närhet, jämförtmed om företagsledning och styrelseledamöter finnslångt borta från den berörda verksamheten.Den s.k. soloföretagaren är föremål för yrkande imotion 2000/01:N317 (fp, m, kd, c). Motionärernaföreslår att regeringen ger () i uppdrag att undersöka hur soloföretagandetkan belysas bättre i den officiella statistiken.Lagstiftning och regelverk som är anpassade tillsoloföretagare fungerar i normalfallet också bra förandra företag, medan det omvända inte gäller, sägermotionärerna. De framhåller att politiker ochlagstiftare, genom att skapa ett bra och fastregelverk, kan bidra till goda förutsättningar föralla företagare.I partimotionerna 2000/01:N383 (mp) och2000/01:N388 (mp) begärs - med likartademotiveringar - tillkännagivanden om behovet avytterligare stimulanser för näringslivets nätverkoch om åtgärder för att främja tillkomsten avföretagskluster (med kluster avses geografiskaanhopningar av företag som arbetar i relateradebranscher). Forskning inom visar, enligtmotionärerna, att det är i samspelet mellan olikaaktörer som kompetens utvecklas. Strategiskaallianser mellan likasinnade, s.k. nätverk, harblivit allt vanligare och skapar en god grund förinformationsutbyte, ekonomisk-tekniskt samarbete ochlärande mellan företag, säger motionärerna. De anseratt stimulering av sådana nätverk är en viktig delav näringspolitiken. Den geografiska närheten mellanföretag är väsentlig, och det finns kostnadsfördelarför både företagen och den aktuella kommunen med attföretag förlägger verksamhet nära andra, varförtillkomsten av företagskluster bör understödjas,anför motionärerna. Eftersom det finns trögheter isystemet - en sorts marknadsimperfektion - kanregionala och kommunala myndigheter ochorganisationer spela en viktig roll för utvecklingengenom att tillföra information och rådgivning,energi, organisationsförmåga och en del avfinansieringen, anser motionärerna.Det behövs en hållbar strategi för näringspolitiskoch regionalpolitisk utveckling, anförs det i motion2000/01:N389 (mp). Arbetet med kretsloppsanpassninggår alldeles för långsamt, vilket är allvarligt -inte bara för utan också med hänsyn till denglobala utvecklingen, säger motionärerna. De anseratt alla ekonomisk-politiska insatser bör ingå i enlångsiktig, hållbar strategi, som inte barabefrämjar en ekologiskt hållbar utveckling i denegna regionen eller i utan också i resten avvärlden.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet behandlade - kortfattat - frågan omnäringspolitikens inriktning senast i december 2000i betänkande 2000/01:NU1 om utgiftsområde 24Näringsliv. I en reservation (m, kd, c, fp)redovisades dessa partiers syn på näringspolitikensinriktning. I detnäringspolitiska betänkandet 1999/2000:NU13 våren2000 behandlades också - mer utförligt - frågan omnäringspolitikens inriktning, med en reservation (m,kd, c, fp). Frågan om regelförenkling behandlades idet förstnämnda betänkandet, med anledning avregeringens skrivelse 1999/2000:148 med redogörelseför regelförenklingsarbetet med särskild inriktningpå små företag samt ett stort antal motioner -reservation (m, kd, c, fp).Den nya myndighetsstrukturen på detnäringspolitiska området trädde i kraft den 1januari 2001 (prop. 1999/2000:71, bet.1999/2000:NU17; prop. 1999/2000:81, bet.1999/2000:UbU6 och prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:NU1). Härigenom bildades de tre myndigheterna Verketför näringslivsutveckling (), Verket förinnovationssystem () och Institutet förtillväxtpolitiska studier (ITPS).Generaldirektörerna , och , , har lämnat information tillutskottet om de nya myndigheterna och deras arbete.Näringsminister besvarade nyligenen interpellation (2000/01:181) av ()om vilka åtgärder han ämnar vidta för att värnarättssäkerheten och underlätta verksamheten försmåföretagare som efter bästa förmåga försöker attuppfylla sina skyldigheter. Han framhöll allmänt hurviktigt det är att företagare bemöts med en positivattityd i sina kontakter med myndigheter och attreglerna är rättvisa och tillämpas med förståelseför företagens villkor. En sådan attityd påverkarföretagsklimatet positivt. Inom Regeringskanslietsker arbeten på flera sätt för att förbättraföretagsklimatet så att fler stimuleras att startaoch driva företag eller låta befintliga företagväxa, sade näringsministern. Arbetet är till stordel inriktat på olika insatser som skall leda tillförenklingar för företagen och förbättringar avmyndigheternas service och information tillföretagare. Även inom EU-arbetet prioriterar Sverigeregelförenklingsarbetet. Han nämnde några exempel pååtgärder som har beslutats och som syftar till attminska det administrativa arbetet för företagare ideras kontakter med olika myndigheter.NUTEK, som har till uppgift att främja företagandegenom rådgivning, finansiering och stöd tillnäringslivsutvecklande program, skall särskilt utgåfrån företagarnas behov i sin verksamhet. Den s.k.Simplexförordningen innebär att allaregelförändringar som övervägs av myndigheter ochsom kan ha betydelse för små företags villkor måsteanalyseras med avseende på konsekvenserna för dessa.I finns en särskild enhet,Simplexenheten, som skall bevaka och ge kunskaper omhur denna granskning ur små företags perspektiv börske. Konsekvensanalyserna ger viktiga underlag förriksdagens beslutsfattande och redovisas i allapropositioner som omfattar lagförslag med betydelseför företagen. kommerNäringsdepartementet att arbeta mer aktivt med stödoch råd till myndigheterna.För att få direktkontakt med ett urval avsmåföretagare har näringsministern en rådgivargrupp,Referensgruppen för entreprenörs- ochnäringslivsutveckling. Gruppen kommer att träffascirka och skall fungera sombollplank i olika frågor. Den skall förmedlakunskaper om företagarnas vardag. Några avmedlemmarna i referensgruppen skall ingå i denarbetsgrupp som kommer att arbeta medregelförenkling ur de små företagens perspektiv.Mycket har hänt när det gällerföretagsklimatet, och har kunnat glädja sigåt ökande framtidstro och ökat företagande, sadenäringsministern. Den positiva utvecklingen avnäringslivsklimatet har också bekräftats av flerainternationella bedömare. ligger mycket bratill på flera områden, t.ex. rankar investmentbankenMerrill i en rapport som det land somhar högst tillväxtpotential. konstateradenäringsministern att mycket återstår att göra, bl.a.inom regelförenklingsområdet. Att förbättraförutsättningarna för ett växande näringsliv är enlångsiktig och kontinuerlig process, ochdepartementet kommer att arbeta vidare med dessafrågor, uppgav näringsministern.Utskottets ställningstagandeUtskottets syn på näringspolitikens inriktningöverensstämmer med den som redovisades ibudgetpropositionen för och som hadeföregåtts av överläggningar mellan regeringen,och Miljöpartiet.Inledningsvis konstaterar utskottet att densvenska ekonomin har utvecklats väl. De offentligafinanserna är sanerade, och inflationen ochräntenivån är historiskt låga. Arbetsmarknaden harutvecklats gynnsamt. Efterfrågan på arbetskraft,avspeglad i nyanmälda lediga platser vidarbetsförmedlingarna, var den högstapå . Sysselsättningen har stigit ocharbetslösheten sjunkit.