bet · GP01SFU3 · 2001-10-16 00:00:00 — Motbakgrund av vad nu anförts anser utskottet attförslaget i denna del innebär att inkomst av tjänstoch näringsverksamhet behandlas på ett likvärdigtsätt.Såvitt gäller förslaget om att vårdbidrag skallräknas in i den bidragsgrundande inkomsten till dendel det utgör skattepliktig inkomst har utskottetovan ansett att den uppföljning/utvärdering somförutsätts komma till stånd också skall innefattaeffekterna av att vårdbidrag delvis skall ingå i denbidragsgrundande inkomsten.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringensförslag och avstyrker motion Sf36 yrkandena 4 och 5.Kapitalinkomster ochförmögenhetstillägg m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag bl.a.om- att i den bidragsgrundande inkomsten skallingå sådana inkomster som utgörkapitalinkomster enligt inkomstskattelagenefter avdrag endast för negativräntefördelning och realisationsförlust somminskat realisationsvinst samt uppskovsavdragvid byte av bostad,- att beräkningen av förmögenhet skall skeenligt reglerna för skattepliktig förmögenheti lagen (1997:323) om statligförmögenhetsskatt,- att ett tillägg om avnettoförmögenheten för enensamstående och för makarskall räknas in i den bidragsgrundandeinkomsten och att förmögenheten för makaröver detta belopp skall delas lika mellandem,- att vid beräkningen avförmögenhetstillägget skall bortses frånprivatbostadsfastighet ellerbostadsrättslägenhet för vilken bidrag söksoch att detsamma skall gälla för skulder medsäkerhet i sådan egendom och- att detta skall gälla även för värdet avprivatbostadsfastighet ellerbostadsrättslägenhet som utgörpermanentbostad för make till den som harsitt boende i särskild boendeform.Riksdagen avslår därmed motionsyrkanden omen alternativ beräkning avförmögenhetstillägget, om avdrag föralternativt nyttjad bostad och om värdet avfritidsfastighet vid beräkningen avförmögenhetstillägget. Jämför reservationerna10 (m), 11 (m) och 12 (kd, fp).PropositionenKapitalinkomsterEnligt nuvarande bestämmelser om BTP görs enschablonberäkning som innebär att man beräknar enavkastning om på all förmögenhet. Vidberäkningen skall dock avkastningen höjas med 10 %av det belopp varmed förmögenheten överstiger förden som är gift och för annan 75 000 kr.Denna schablonberäkning har kritiserats då det inteär ovanligt att den faktiska avkastningen påförmögenheten inte överensstämmer med schablonen.Regeringen anser att inkomstprövningen i huvudsakskall grundas på de inkomster som tas upp tillbeskattning. När det gäller kapitalinkomster innebärförslaget att den faktiska avkastningen såsom räntoroch utdelningar på aktieinnehav etc. bör beaktas vidinkomstprövningen, i stället för en fiktivavkastning.Regeringen anser vidare att det bör görasavdrag endast för sådant som faktiskt minskarden egentliga förmögenheten eller direktpåverkar boendekostnaden. Det föreslås därföratt uppskovsavdrag vid byte av bostad elleravdrag för negativ räntefördelning inte skallåterläggas vid beräkningen av denbidragsgrundande inkomsten av kapital. Detsammaföreslås gälla realisationsförlust till den delden har minskat realisationsvinst.Förmögenhetstillägg m.m.Enligt regeringens uppfattning är det rimligt attinte enbart kapitalavkastningen utan även självaförmögenhetsinnehavet får påverka denbidragsberättigades behov av ett individinriktatgrundskydd av sådan karaktär som det reformeradeBTP. Regeringen föreslår att den bidragsgrundandeinkomsten skall påföras ett tillägg om avförmögenhet som överstiger för enensamstående och för makar. För makarskall den sammanlagda förmögenhet som överstiger200 därefter delas lika mellan dem.Det kapitaliserade värdet av privata pensionsför-säkringar eller IPS-sparande, dvs. individuelltpensionssparande, bör enligt regeringen inte ingå iberäkningen av förmögenhetstillägget. Utbetalningfrån privata pensionsförsäkringar och IPS-kontonkommer däremot att ingå i den beräknade inkomsten avtjänst som skall ligga till grund för beräkningen avBTP.Regeringen anser att värdet av permanentbostadeninte till någon del skall ingå iförmögenhetstillägget och föreslår att nuvarandebestämmelser förs över till den nya lagen om BTP.Följaktligen skall inte heller skulder, för vilkasådan egendom utgör säkerhet, påverka förmögenheten.Motsvarande föreslås gälla för sökande som har sinbostad i särskild boendeform i fråga om värdet avprivatbostadsfastighet eller bostadsrättslägenhetsom utgör permanentbostad för den andre maken.Eftersom BTP är individinriktat bör inte hellerhemmavarande barns kapitalinkomster ellerförmögenhet påverka förmånstagarens BTP.MotionernaI motion Sf36 av m.fl. (m) begärs iyrkande 6 ett tillkännagivande om attstatslåneräntan med tillägg av används vidberäkning av inkomsttillägget i stället för enavkastning på . Motionärerna framhåller att detär få inkomster som ger i avkastning.Hänsyn bör enligt motionärerna tas till attförräntningen av kapital kan växla.I samma motion yrkande 7 begärs etttillkännagivande om att - vid beräkningen avförmögenhetstillägget - avdrag skall kunna göras förförmögenhet i alternativt nyttjad bostad medbegränsning för att ett alternativ får dras av peravdragstillfälle. Motionärerna anser att det börvara den enskildes sak att välja om han eller honvill bo i lägenhet kombinerad med fritidsfastighet,permanent småhus eller i bostadsrätt.Kenneth m.fl. (kd) begär i motion Sf40yrkande 3 beslut att fritidsfastighet inte skallmedräknas i underlaget för inkomstprövat BTP.Motionärerna framhåller att flera fritidshus i daghar så högt taxeringsvärde att det omöjliggör BTP.Det kan inte vara rätt att människor skall tvingasatt sälja sitt fritidshus för att få rätt till BTP.I motion Sf39 yrkande 2 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om att innehavet avfritidsfastighet inte skall räknas som inkomstgrundvid fastställande av BTP. Motionärerna anser att detär rimligt att äldre personer skall kunna ha enfritidsfastighet utan att den skall räknas in iinkomstunderlaget för BTP.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning att det ärrimligt att inte enbart kapitalavkastningen utan attäven själva förmögenhetsinnehavet får påverka denbidragsberättigades behov av BTP. Mot bakgrund avatt värdet av permanentbostaden inte skall påverkaBTP och med hänsyn till fribeloppet på 100 000 krper person anser utskottet att får anses som enrimlig procentsats.En fritidsfastighet inbringar inte någon verkliginkomst för den bidragsberättigade, även om den ären tillgång som kan omvandlas till likvida medel.För att uppnå det s.k. saneringsmålet ansågemellertid regeringen att det var nödvändigt attförmögenhet i form av fritidsfastighet beaktas vidinkomstberäkningen. Detta blev också riksdagensbeslut (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:SfU1, rskr.1996/97:126). gäller således attvärdet av fritidsfastighet beaktas vid beräkningenav BTP. Som redan nämnts är det nya BTP utformat somett individinriktat stöd av grundskyddskaraktär därbidragstagarens samlade ekonomi skall vara avgörandeför rätten till stöd. Mot bakgrund härav anserutskottet att det inte finns skäl att undanta värdetav fritidsfastighet vid beräkningen avförmögenhetstillägget. Utskottet är inte hellerberett att ställa sig bakom förslaget att låta enbidragsberättigad välja om permanentbostaden ellerfritidsfastigheten skall tas med vid beräkningen avBTP eller att ge en bidragsberättigad som permanentbor i lägenhet möjlighet att undanta sinfritidsfastighet.Med det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag ochavstyrker motionerna Sf36 yrkandena6 och 7, Sf40 yrkande 3 och Sf39yrkande 2.Uppskattad respektive faktiskinkomst m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag bl.a.om- att den bidragsgrundande inkomsten skallgrundas dels på uppskattad inkomst av tjänstrespektive näringsverksamhet förbidragsperioden, dels på faktisk inkomstsåvitt avser inkomst av kapital ochinkomsttillägg för förmögenhet och- att inkomst av kapital ochförmögenhetstillägget skall beräknas tilldeklarationsvärdena per åretföre det år ansökan om BTP avser.PropositionenRegeringen föreslår att den bidragsgrundandeinkomsten skall grundas på uppskattad inkomst avtjänst och näringsverksamhet med utgångspunkt iuppskattade inkomster under den närmaste tiden.Eftersom banksparandet minskar och sparande ivärdepapper och värdepappersfonder ökar kommerenligt regeringen antalet personer som har svårt attpå ett rimligt sätt i förväg uppskatta sinkapitalinkomst och värdet på den skattepliktiga för-mögenheten att öka. Med hänsyn härtill föreslårregeringen att deklarationsuppgifterna per den 31december året före ansökan om BTP skall användas.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringensförslag.Gifta och sammanboende i BTP-sammanhangUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag bl.a.om- att en bidragsberättigad som är gift menstadigvarande lever åtskild från sin makeskall likställas med ogift person, om intesärskilda skäl talar mot det,- att en bidragsberättigad som stadigvarandesammanbor med någon med vilken han eller honhar varit gift eller har eller har haft barnskall likställas med gift person och- att, om inte skäl visas för annat, detsammaskall gälla i fråga om en vuxen person somlever tillsammans med en annan vuxen person,utan att de är gifta med varandra, om de ärfolkbokförda på samma adress.Riksdagen avslår därmed ett motionsyrkandeom utfallet för sambor. Jämför reservation 13(mp).PropositionenEnligt nuvarande bestämmelser är storleken av BTPberoende av pensionärens årsinkomst. I fråga ommakar skall årsinkomsten för var och en av demberäknas utgöra hälften av deras sammanlagdaårsinkomst.För att få ett nytt BTP-system som i stort sett ärneutralt i förhållande till det nuvarande, börmakarnas gemensamma ekonomi vara avgörande förrätten till BTP men den bidragsgrundande inkomstenberäknas för makarna var för sig. Regeringen anseratt ett avsteg från denna regel måste göras i frågaom förmögenhetstillägget på så sätt att varderamakens förmögenhet läggs samman och efter avdrag med200 differensen fördelas med hälften påvardera maken. Förslaget är föranlett av att makar imånga fall annars inte kommer att ha möjlighet attfullt ut utnyttja avdraget om för envarav två makar.De föreslagna reglerna för makar kommer att gällaför registrerade partner i enlighet med lagen(1994:1117) om registrerat partnerskap.Enligt nuvarande regler skall en bidragsberättigadpensionär som är gift, och som stadigvarande leveråtskild från sin make eller maka, likställas medogift person, om inte särskilda skäl talar motdetta. Med makar likställs personer som tidigarevarit gifta med varandra eller har eller har haftbarn tillsammans och som stadigvarande bor till-sammans. Dessutom likställs, sedan den 1 januari1998, man och kvinna som, utan att vara gifta medvarandra, lever tillsammans och är folkbokförda påsamma adress, om inte skäl visas för annat.Regeringen föreslår att det i den nya lagen införsen bestämmelse som i stort motsvarar de nuvarandereglerna. Dessutom föreslås att sambor av samma könskall likställas med sambor av motsatt kön.MotionenKerstin-Maria () begär i motion Sf38yrkande 6 ett tillkännagivande om en tydligarebeskrivning av utfallet för sambor och homosexuellasambor.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att genom deföreslagna reglerna kommersammanboende såväl mellan personerav motsatt kön som mellan personerav samma kön att jämställas medgifta. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag. Motion Sf38yrkande 6 avstyrks därmed.Inkomstprövningen av BTPUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag bl.a.om- att inkomstprövningen skall utgå från densökandes bidragsgrundande inkomst,- att den bidragsgrundande inkomsten förereduceringen av BTP skall räknas om (viktas)till en reduceringsinkomst,- att den del av den bidragsgrundandeinkomsten som utgörs av allmän pension,sjukersättning eller aktivitetsersättningskall tas upp och att detsammaskall gälla för utländsk pension ellerinvaliditetsförmån,- att kapitalinkomst och förmögenhetstilläggskall tas upp medan övriga delar avden bidragsgrundande inkomsten tas upp ,- att avdrag skall göras med ett fribelopp,som för den som kvalificerat sig för BTPgenom pensionsförmån skall motsvara 2,17prisbasbelopp för ogift och 1,935 för gift,- att fribeloppet för den som har aktivitets-eller sjukersättning skall motsvara denoavkortade garantinivån för hel aktuellförmån,- att om endast en make är kvalificerad förBTP skall den andre maken få tillgodoräknasig ett fribelopp som motsvarar 1,935prisbasbelopp och- att BTP skall räknas av av redu-ceringsinkomsten upp till ett prisbasbeloppoch av den reduceringsinkomst somöverstiger denna nivå.Riksdagen avslår därmed motionsyrkanden omutländska förmåners viktning, omavräkningsprocent och om att likabruttopension kan ge olika BTP och att högapensioner kan ge rätt till BTP. Jämförreservationerna nr 14 (v, mp) och 15 (mp).PropositionenUtgångspunkten för inkomstprövningenDe nya allmänna pensionsbestämmelserna, tillsammansmed de nya beskattningsreglerna, medför attinkomstförändringar får en något större betydelse idet nya systemet än i det nuvarande. Detta beror påatt garantipension, eller aktivitets- ellersjukersättning i form av garantiersättning, tillskillnad mot folkpension, räknas in i denbidragsgrundande inkomsten. Regeringen anser dockatt den påverkan av pensionsinkomsten som följer avtidigt eller sent uttag av ålderspension inte är avsådant slag att den ger anledning till att införanågra särskilda regler vid inkomstberäkningen.Detsamma bör enligt regeringen gälla effekterna påpension av att egenföretagare inte betalat sinegenavgift. Inkomstprövningen av BTP föreslåsdärför, med vissa justeringar och tillägg, utgå frånden bidragsgrundande inkomsten oberoende av vilkaomständigheter som påverkat denna.I fråga om makar som lever tillsammans är detderas samlade ekonomiska situation som skall varaavgörande för rätten till det nya BTP. Med hänsynhärtill föreslås att inkomstprövningen för samman-levande makar skall utgå från deras gemensammabidragsgrundande inkomst.ReduceringsinkomstDe inkomster som föreslås utgöra denbidragsgrundande inkomsten kan grovt delas in ipension från det allmänna pensionssystemet, allmänsjukförsäkringsförmån i form av aktivitetsersättningeller sjukersättning, övriga inkomstskattepliktigainkomster samt förmögenhetstillägg.Effekten av att inkomstrelaterade förmåner förstreducerar garantiförmånerna inom respektive systemblir att olika typer av inkomster får olikamarginaleffekt vid BTP-beräkningen. För attneutralisera dessa skillnader föreslår regeringenatt den bidragsgrundande inkomsten räknas om till ensärskild reduceringsinkomst.Enligt regeringens principiella uppfattning bör dedelar av den bidragsgrundande inkomsten somreducerar garantiförmånerna tas upp med hela värdetvid beräkningen av reduceringsinkomst. De delar avden bidragsgrundande inkomsten som inte påverkar deallmänna pensions- eller sjukförsäkringsförmånernabör däremot endast tas vid omräkningentill reduceringsinkomsten. Inkomst av kapital ärenligt regeringen inte att likställa medförvärvsinkomst eller inkomst som ersätterförvärvsinkomst. Detsamma gäller förförmögenhetstillägget, som dessutom är en fiktivtberäknad "inkomst", där viss reduktion avförmögenheten redan skett. Det saknas därför skälatt i ett senare led ytterligare reducera denförmögenhet som skall påverka BTP. Regeringenföreslår därför att såväl inkomst av kapital somförmögenhetstillägget skall tas vidomräkningen till reduceringsinkomst.Såvitt gäller tjänstepensioner bör dessa viktas påsamma sätt, oavsett om de påverkar garantipensioneneller inte. Regeringen föreslår därför atttjänstepension skall tas vid omräk-ningen till reduceringsinkomsten.Garantipension respektive garantiersättningpåverkas på visst sätt även av motsvarande utländskaförmåner. I stort innebär detta attgarantiförmånerna reduceras av sådana utländskaförmåner som inte är av utfyllnadskaraktär, men attockså inkomstrelaterad sjuk- elleraktivitetsersättning påverkas av förekomsten avmotsvarande utländska förmåner. I propositionenanförs att det inte är rimligt att vid bestämmandetav reduceringsinkomsten göra någon åtskillnad mellanutländska förmåner utifrån deras eventuella påverkanpå den svenska förmånen. De bör därför enligtregeringen alltid tas oavsett om defaktiskt har påverkat garantiersättningen eller ej.FribeloppI det nuvarande BTP-systemet räknas folkpension,pensionstillskott samt den del av tilläggspensionensom reducerar pensionstillskottet inte med i deninkomst som reducerar BTP.Enligt regeringens uppfattning är det viktigt attdet nya systemet för BTP i stort sett är neutralt iförhållande till det nuvarande systemet. För attuppnå neutralitet bör därför ett fribelopp räknas avfrån den bidragsgrundande inkomsten. Det är ocksårimligt att bidragstagaren får tillgodoräkna sig ettbelopp för grundläggande konsumtionsbehov, innan BTPbörjar reduceras. Eftersom det nya BTP skall baseraspå bidragstagarens totala ekonomi, oberoende avvilka omständigheter som bidragit till den, böravdrag för den som har avkortad pension göras medett helt fribelopp på de inkomster som påverkar BTP.Detsamma bör enligt regeringen gälla även för densom har avkortad aktivitets- eller sjukersättning.Regeringen föreslår att för den som kvalificerarsig för BTP genom aktivitets- eller sjukersättning,skall fribeloppet motsvara oavkortad garantinivå förhel förmån i form av sjukersättning elleraktivitetsersättning.Beträffande pensionsförmånerna är det, inte minstmed hänsyn till systemens komplexitet, lämpligt attbestämma fribeloppet på samma sätt för samtligaförmåner. Regeringen föreslår därför att om denförmån som grundar rätt till det reformerade BTPutgörs av allmän pension, skall fribeloppet förogift respektive gift pensionär bestämmas till 2,17respektive 1,935 prisbasbelopp. Även för den somerhåller partiell aktivitets- eller sjukersätt-ningsförmån föreslås att helt fribelopp skall drasav.Om den bidragsgrundande förmånen är en EU/EES-förmån skall fribeloppet bestämmas på samma sätt somför den svenska förmån som EU/EES-förmånen skallmotsvara.För att inte komplicera regelverket föreslås attdå endast en make är kvalificerad för BTP, skall denandre maken få tillgodoräkna sig ett fribelopp sommotsvarar 1,935 prisbasbelopp.AvräkningsprocentEnligt nuvarande regler minskas BTP avinkomsten - exklusive folkpension ochpensionstillskott samt den del av tilläggspensionensom reducerar pensionstillskottet - upp till ett ochett halvt prisbasbelopp. För inkomster över ett ochett halvt prisbasbelopp minskas BTP . Somredan nämnts införs fr.o.m. nyapensionsbestämmelser och nya sjukförsäkringsförmåneri form av aktivitets- och sjukersättning. Dessa förändringar medför att denämnda förmånerna kommer att utbetalas med högrebruttobelopp än motsvarade förmåner i dethittillsvarande pensionssystemet.För att få en rimlig överensstämmelse med detnuvarande BTP-systemet bör avräkningsprocenten fördet nya BTP, generellt sett, höjas i lägreinkomstintervall, där den inkomstrelateradepensionen respektive aktivitets- ellersjukersättningen reducerar de garanterade nivåernainom respektive system. Regeringen förslår attavräkningen sker i det lägreinkomstintervallet och i det övreinkomstintervallet.MotionernaClaes m.fl. (v) begär i motion Sf37yrkande 4 ett tillkännagivande om utländskaförmåners viktning i reduceringsinkomsten.Motionärerna anser att utländska förmåner börbehandlas som svenska, dvs. förmåner som reducerargarantiförmåner bör tas medan övrigatas upp till 80 %.I motion Sf38 yrkande 2 av () begärs ett tillkännagivande om att likabruttopension kan ge olika stort BTP. Motionärenframhåller att om en person har en tjänstepension,som viktas , medan en annan person har enallmän pension, som viktas , blir BTP förden förstnämnda personen högre, trots att båda harlika stor pension och lika bostadskostnad. I sammamotion begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande omavräkningsprocent för reduceringsinkomsten.Motionären anser att valet av högre procenttal, dvs.62 respektive , oroar. I yrkande 3 begärs etttillkännagivande om att höga pensioner kan ge BTP.Som exempel framhåller motionären att enensamstående pensionär med en ATP och folkpension påsammanlagt och en hyra på 4 500 krper månad i det nya systemet får iBTP.Utskottets ställningstagandeSyftet med de föreslagna reglerna för viktning avinkomster vid beräkning av reduceringsinkomsten samtde olika procenttal som skall tillämpas vidavräkningen är att nettoinkomsten för enbidragstagare - efter bl.a. samordning mellan olikapensionsformer, skatteavdrag och BTP-avräkning -skall bli i princip likvärdigt med dagens BTP-system. Pensionsinkomster och andra inkomsterbehöver därför olika behandling vidinkomstprövningen av BTP för att neutralisera deskillnader i marginaleffekt som uppstår mellan olikaslags inkomster beroende på om de reducerargarantipensionen eller inte. En överflyttning avmarginaleffekter från skattesystemet tillpensionssystemet genom att det särskildagrundavdraget har omvandlats till en del avgarantipensionen behöver t.ex. mötas med högreavräkningsprocent i BTP-reglerna för att uppnåoförändrade BTP-belopp. Med föreslagna lösningarbibehålls i stort sett den fördelningspolitiskaprofilen som BTP-systemet hålls inomoförändrad kostnadsram.När det gäller frågan om utländska förmåner görutskottet samma bedömning som regeringen, nämligenatt förmånerna alltid skall tas upp till 100 %.Utskottet konstaterar att en ogift person medenbart garantipension, dvs. en pension motsvarande2,13 prisbasbelopp, på grund av det föreslagnafribeloppet om 2,17 prisbasbelopp kommer att få rätttill oreducerat BTP. Utskottet kan också konstateraatt de nya reglerna, som påpekats i motion Sf38yrkande 3, innebär att en ensamstående pensionär meden inkomst på kommer att få BTP.Dock blir det nya BTP i detta fall lägre än enligtnuvarande regler.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag och avstyrker motionerna Sf37 yrkande 4 ochSf38 yrkandena 2-4.Inkomstprövning av hustrutilläggUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag bl.a.om att hustrutillägget dels skallinkomstprövas enligt de regler som skallgälla för inkomstprövning av det nya BTP förgifta personer som får ålderspension, delsatt det skall avräknas med 60 %.PropositionenMed hänsyn till att antalet personer som fårhustrutillägg kommer att bli allt färre, och för attunderlätta administrationen, anser regeringen attreglerna för inkomstprövning av hustrutillägg sålångt möjligt skall vara desamma som förinkomstprövningen av BTP. Regeringen föreslår därföratt hustrutillägget skall inkomstprövas enligt sammaregler som föreslås gälla för inkomstprövning av BTPför gifta ålderspensionärer som är kvalificerade förBTP. Det föreslås dock att hustrutillägget skallräknas av med samma procentsats som , dvs.