bet · GP01NU7 · 2001-12-04 00:00:00 — De anser som nämnts attSveaskogs försäljning av skogsmark skall ha som målatt statens samlade innehav inte skall överstiga av den produktiva skogsmarken, vilket innebär attSveaskog efter försäljningarna skulle äga ochförvalta 2-2,2 miljoner ha produktiv skogsmark.Försäljning av skogsmark för att förstärka detenskilda privata ägandet av den svenska skogen skallinföras i bolagsordning och meddelasbolaget som riktlinjer för dess verksamhet ochförvaltning, föreslår motionärerna avslutningsvis.Liknande synpunkter rörande åtgärder för attminska det statliga skogsinnehavet förs också fram ipartimotion 2001/02:N27 (c) med anledning av denregionalpolitiska propositionen 2001/02:4. Affärenmellan och bör vara ett förstasteg mot en överföring av en större del av detstatliga ägandet av skog till enskilda skogsägare,säger motionärerna. De anser att detta bör ske delsgenom avsättningar och omarronderingar där så ärlämpligt, dels genom att säljer störredelen av sitt innehav av skog till enskildaskogsägare. Försäljningen bör ske i lotter om 50-200ha . Målsättningen bör vara attstatens skogsinnehav av produktiv skogsmark inteskall överstiga , anför motionärerna. Skogen ären av viktigaste resurser, sägermotionärerna och hänvisar till följande:skogsindustrin svarar för en stor del av Sverigesexport, ; överhälften av nettoexportinkomster kommer frånskogsnäringen; näringen sysselsätter drygt 90000 personer i främst gles- och landsbygd och gerarbete åt företag i andra sektorer. Centerpartietvärnar det spridda enskilda skogsägandet - det finnsingen anledning att staten skall vara en stor ägareav skog, anför motionärerna avslutningsvis.Vid utförsäljning av statlig skog bör denna ha eninriktning som stärker det enskilda privata ägandet,anförs det i motion 2001/02:MJ339 (c). Staten ägerdirekt en betydande del av skog,konstaterar motionärerna. De anser att vid detillfällen då skog ur detta innehav skall säljas,bör möjlighet ges för att enskilda, aktiva brukareskall kunna förvärva delar därav. Vid försäljningbör därför storleken på de skogsområden som skallsäljas ut avpassas, så att denna typ av förvärvmöjliggörs, anför motionärerna. De menar att dettaskulle kunna stärka det enskilda ägandet samtsysselsättning och boende på landsbygden.Propositionen bör avslås, är uppfattningen också imotion 2001/02:N45 (fp). I en väl fungerandemarknadsekonomi fyller staten en oundgängligfunktion som stiftare av lagar och regler,beslutsfattare om skatter och som myndighetsutövarei form av rättsvårdande och marknadsvårdandeinstanser, anför motionärerna. De anser att omstaten på samma gång är aktör på marknaden uppkommeren orimlig sammanblandning av roller. Folkpartietvill att fler människor skall vara ägare av företagoch ser en privatisering av statens ägande som enmöjlighet att sprida privat ägande av företag tillflera, säger motionärerna. De anser att regeringen -i och med propositionen - ändrar strategi när detgäller skogsbolag och att den i stället prioriterarfärre leverantörer och mer statlig kontroll.Förslaget om statligt förvärv av ärdessutom osnyggt gentemot övriga ägare, menarmotionärerna och hänvisar till att budet kommer frånhuvudägaren staten, som redan äger av bolaget,har tillsatt styrelsen, bestämmer spelreglerna föraktörerna och även är domare. Därmed ärsammanblandningsekonomin total, säger motionärerna.De redovisar också de uttalanden som näringsministerBjörn gjorde vid en presskonferens hösten2001 - och som redogjorts för i anslutningtill motion 2001/02:N43 (m) .Det av regeringen föreslagna förvärvet av AssiDomän förväntas kosta skattebetalarna åtskilligamiljarder kronor, säger motionärerna och anser attdetta innebär en överbeskattning av medborgarna. Demenar att det finns flera faktorer som talar för skulle kunna få ut mer pengar om man valt attsälja skogen i flera delar. Som exempel kan nämnasatt företaget valt att sälja all sinskog i , men i mindre bitar, sägermotionärerna. De uppger att priset per hektar skogför dessa försäljningar ligger klart högre än detpris som förväntas få, vilket ytterligareunderstryker att staten gör en dålig affär.Motionärerna anser att förslaget är en synnerligendålig idé och vill därför avslå det. som en stor aktör på skogsmarknaden ikonkurrens med helstatliga och övrigaaktörer, anför motionärerna avslutningsvis.Vissa kompletterande uppgifterAB () och - eftergenomförd ombildning till aktiebolag - Domänverketingick bland de statliga företag som riksdagenhösten 1991, på förslag av den borgerligaregeringen, bemyndigade regeringen att sälja statensaktier i (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10). Ibetänkandet fanns en reservation (s), medinstämmande i en meningsyttring (v). Den dåvaranderegeringen beslöt att sälja avaktierna i , varvid av dessa aktierreserverades för privatpersoner och anställda i deberörda företagen och resterande av aktiernasåldes till svenska och utländska institutioner.Hösten 1998 beslöt , som redovisats, påförslag i budgetpropositionen för , attstatens ägarandel i skulle minskas -genom aktiebyten - som staten förvärvadeett från företaget utdelat nytt skogsbolag, med ettskogsinnehav på ca 900 000 ha. Däremot ansågutskottet att de riktlinjer för förvaltningen avdetta skogsbolag som regeringen föreslog inte varhelt tillfredsställande utan borde modifieras. Detkan uppstå konflikter mellan naturvårdsintressen ochintresset att förse inlandssågverken med vedråvara,och det nya skogsbolaget kan befaras få begränsademöjligheter att tillgodose behovet av bytesmarker,framför allt i , anförde utskottet.Regeringen och borde enligtutskottets mening föra fortsatta diskussioner medAssi Domän och med det nya skogsbolaget beträffandemöjligheterna till markbyten. Utskottet utgick frånatt avsättningen av från naturvårdssynpunktvärdefull mark uteslutande skulle ske utifrånnaturvårdsmässiga utgångspunkter, så att interåvaruförsörjningen till inlandssågverken skullemissgynnas. I en reservation (m, kd) förordades enförsäljning av hela , men de aktuellabemyndigandena accepterades som ett första steg. Itvå andra reservationer (fp; mp) avvisadesregeringens förslag om i dess helhet;förslaget ansågs behäftat med så stora brister attdet inte borde genomföras.Näringsutskottet behandlade i ett yttrandetill miljö- och jordbruksutskottet över den s.k.miljömålspropositionen (prop. 2000/01:130) frågan omavsättning av skyddsvärd skogsmark.Näringsutskottets majoritet (med ordförandensutslagsröst) ansåg att det aktuella delmålet, som ipropositionen angetts till 900 000 ha, bordeomformuleras. I två avvikande meningar (s, v; mp)tillstyrktes regeringens förslag. debattoch beslut i ärendet (bet. 2001/02:MJU3) ägde rumden 22 november 2001.Vid frågestund den 25 oktober 2001ställde Per () en fråga om skogsnäringentill näringsminister (prot.2001/02:18). Med hänvisning till de här tidigarenämnda yttrandena av näringsministern om att skogeninte skall vara en "tummelplats" för rika personeroch att skogsnäringen är en så viktig exportnäringatt råvaruförsörjningen inte kan överlåtas tillprivatpersoner eller enskilda frågade vilka andra exportnäringar som ärså viktiga att råvaruförsörjningen måste ske istatlig regi eller av fattiga personer.Näringsministern svarade att och mångaandra säljer ut sina stora skogsarealer tillprivatpersoner. Med all respekt trodde han inte attdetta långsiktigt är det bästa om skogen skallbrukas. Vidare uppgav näringsministern att statenför närvarande äger av skogen och attmed den planerade affären kommer andelen att bli . När det gäller avverkningen kommer staten att äga10 %, påpekade näringsministern och framhöll att denstatliga ägarandelen uppgår i till över 90 %och i till . Näringsministernansåg att det inte är orimligt att staten äger skogoch hänvisade till natur- och miljövärden. Också PerWesterberg ansåg att det är rimligt att staten skallha ett inflytande i skogen precis som i alltingannat när det gäller naturvärden, men erinrade återom näringsministerns yttrande om attråvaruförsörjningen till exportnäringenskogsindustrin är så viktig att den inte kanöverlåtas till privatpersoner och ställde följandeföljdfrågor: Vilka ytterligare planer harnäringsministern för att trygga råvaruförsörjningeni andra näringar och behövs det ett statsingripandeeller fattiga leverantörer när det gäller livsmedel,telefonindustrin, bilindustrin eller tillverkningenav kylskåp? Näringsministern vidhöll att det ärrimligt att staten äger och har starkt inflytandenär det gäller skog, malm och vattenkraft. Han ansågvidare att det inte är orimligt att staten därvidockså har ett inflytande när det gäller produktionoch förädling, vilket dock inte innebär att deprivata stora skogsägarna inte har motsvarandeintresse och inte sköter det minst lika bra. Han såginte detta som någon motsättning. Staten har ettintresse av att äga och ha inflytande över malmen,skogen och vattenkraften och tänker inte sälja utdessa tillgångar, som vissa andra i harett starkt intresse av att göra, sadenäringsministern avslutningsvis.Utskottets ställningstagandeStaten har, enligt utskottets mening, ett intresseav att äga och förvalta företag som hanterarviktigare naturtillgångar, såsom skogen, malmen ochvattenkraften. Inrättandet av det statliga företagetSveaskog syftade till att skapa en mer rationellförvaltning av skogen, en bättre fungerandevirkesmarknad och en ökad naturhänsyn. Det haremellertid visat sig att är för litet föratt kunna fullfölja uppgifterna dels i fråga omförvaltning av mark som är av intresse förnaturvården och kulturmiljövården, dels i fråga omerbjudande av ersättningsmark och dels i fråga omförvaltning av ett utspritt skogsbestånd. Det är motdenna bakgrund som det nu föreslagna förvärvet avaktier i skall ses.Utskottet tillstyrker regeringens förslag omförvärv av aktier i . Genom förvärvetinförlivas skogsmark i . Därmedförbättras förutsättningarna avsevärt för Sveaskogatt uppfylla statens ambitioner beträffandeförvaltning av skogsmark. De motioner i vilka detyrkas avslag på propositionen präglas, enligtutskottets mening, i huvudsak av en doktrinärinställning till statligt ägande och till statligaföretag. Utskottet intar för sin del en merpragmatisk hållning och anser att det nu är mycketviktigt att få till stånd en effektiv förvaltning avskogsmark som kan tillvarata angelägna natur- ochmiljövärden. Genom det föreslagna förvärvet kommerstatens ägande av skogsmark att uppgå till ca 18 %och när det gäller avverkningsvolym till ca 10 %.Detta är, enligt utskottets uppfattning, en heltrimlig nivå och som i en internationell jämförelse -t.ex. jämfört med och - inteär anmärkningsvärt hög.I några motioner sägs att offentligt ägande avskogen är sämre än privat. Enligt vad utskotteterfarit finns det inga analyser som pekar i denriktningen. I proposition 1997/98:158 om uppföljningav skogspolitiken gavs snarare en motsatt bild. Där(s. 23) redovisades en undersökning gjord avSkogsstyrelsen om hur skogsägarna hade valtåterväxtmetod efter avverkningar åren 1993 och 1994.Undersökningen visade att på avföryngringsarealen hos privata skogsägare hadesjälvföryngring tillämpats på mark som var olämpligför självföryngring, medan motsvarande andel hosövriga skogsägare var . avplanteringsbehovet hade utförts hos privataskogsägare efter stipulerade jämfört med 84 %hos övriga skogsägare. I den nämnda propositionenförordades att skogsägarna skulle upplysas bättre omgällande regler och om hur föryngringsarbetet skallbedrivas. Även senare statistik gerenligt uppgift en annan bild än den som förs fram imotionerna.När det gäller synpunkterna i några motioner omatt försäljning av mark från det sammanlagda bolagetbör främja utkomstmöjligheter för dem som bor iglesbygd vill utskottet påpeka att det ipropositionen just sägs att bolaget bör ha sominriktning att genom försäljning av mark tillenskilda underlätta utkomstmöjligheterna och lokalutveckling i skogs- och landsbygd. Iförsäljningsaktiviteterna skall glesbygdenprioriteras.I en motion ifrågasätts om huruvida det har sketten förändring av inriktning och mål medverksamheten. Enligt uppgift frånNäringsdepartementet strider bolagets affärsidé intemot riksdagsbeslutet om . Ibeslutet sades att verksamheten skall drivaskommersiellt; avsikten var inte att köpsågverkenskulle få tillgång till virke som åsatts ett lågtpris på icke affärsmässiga grunder. Däremotunderlättade bildandet av en bättretillförsel på marknaden, eftersom virket tidigaregick direkt till de egna industrierna.I en annan motion sägs beträffandenaturvårdsavsättningar att sådana avsättningar iförsta hand skall ske av statlig mark. Kriteriernavid behov av avsättningar bör dock inte i förstahand ta sin utgångspunkt i vem som äger marken utani hur pass skyddsvärd marken är.Avslutningsvis vill utskottet beröra en fråga somgäller behandlingen i utskottet av ärendet. Det harfrån borgerliga ledamöter i utskottet framförtssynpunkter på utskottets möjligheter att få ta delav det material som ligger bakom regeringens besluti frågan. Sakförhållandet är sådant att utskottethar fått ta del av hela akten i del av akten som hade utgjort underlag förregeringens beslut erhöll utskottet ett par dagarföre motionstidens utgång. När det gällersekretessfrågan, som också har varit föremål fördiskussion, konstaterar utskottet att det ärutskottet som självt svarar för sekretessprövningennär akten tagits över från berört departement.Samtidigt anser utskottet att det är rimligt attsekretessprövningen sker efter samråd meddepartementet. Så har också skett i detta fall, ochNäringsdepartementet har gjort en preliminärbedömning av vilka handlingar som bör behandlas medsekretess. Utskottet har inte funnit anledning attgöra någon annan bedömning.Med det anförda tillstyrker utskottet propositioneni alla här aktuella delar och avstyrker motionerna imotsvarande delar.