bet · GO01SkU18 · 2001-03-22 00:00:00 — Målet om neutralitet i beskattningenav olika boendeformer innebär enligt kommitténsbedömning att olika typer av inkomster och kostnadersom är förknippade med bostaden behandlas på ettlikvärdigt sätt i beskattningen oavsettupplåtelseform.Neutralitetsaspekterna har inneburit attskattesatserna nu är olika för hyreshus och småhus.Oavsett resultatet av den beredning av betänkandenaom fastighetsbeskattningen och fastighetstaxeringensom nu pågår, finns det enligt bostadsutskottetsmening särskild anledning att uppmärksamma hurreglerna för beskattningen av grupphusområden somupplåts med hyresrätt och bostadsrätt skall se ut.Det viktigaste syftet måste därvid naturligtvis varaatt bostäder i sådana hus inte beskattas hårdare änmotsvarande bostäder i hus som taxeras som hyreshus.Enligt utskottets mening finns det inte anledningatt närmare än så nu ta ställning tillmotionsförslagen. Den beredning som pågår iRegeringskansliet av de nämndautredningsbetänkandena bör i stället avvaktas.Motionerna 2000/01:Sk652 (s), 2000/01:Sk761 (m) och2000/01: Sk790 (s) avstyrks sålunda.Äkta och oäkta bostadsföretagMotionerna 2000/01:Sk763 (s) och 2000/01:Bo415 (m)yrkande 7 tar upp ett par frågor som gällerskillnader i beskattningen mellan s.k. äkta ochoäkta bostadsföretag. Indelningen avser flera olikatyper av bostadsföretag men uppmärksammas oftast iförhållande till bostadsrättsföreningar. För att ettbostadsföretag skall anses som äkta krävs, någotförenklat, att företagets fastighet (fastigheter)inrymmer minst tre lägenheter och att avtaxeringsvärdet belöper på de till medlemmarna ellerdelägarna med bostads- eller hyresrätt upplåtnabostadslägenheterna. Vid försäljning av en bostad iett sådant företag finns möjligheter till uppskovmed reavinstbeskattningen. Skattereglerna för de tvåtyperna av företag skiljer sig dessutom i vissaandra avseenden.I s-motionen förespråkas att bostadsrättshavare ide s.k. oäkta bostadsföretagen skall ha sammamöjligheter till uppskov med reavinstbeskattningensom de i de äkta företagen. I m-motionen föreslåsatt gränsdragningen mellan de äkta och oäktaföretagen även skall kunna baseras på yta. Förslagetavser att ge större förutsebarhet och trygghet ibeskattningen.Fastighetsbeskattningskommittén har föreslagit attfrågan om gränsdragningen mellan vad som anses somett äkta respektive ett oäkta bostadsföretag skallutredas vidare. Utskottet avstyrker motionerna2000/01:Sk763 (s) och 2000/01:Bo415 (m) yrkande 7med hänvisning till den beredning av förslag som pågår. Detkan antas att de nämnda övervägandena även kommeratt beröra i vilka avseenden gränsdragningen skallha betydelse.TomträtterI motion 2000/01:Sk681 (m) föreslås attfastighetsägaren (markägaren), och intetomträttshavaren, skall betala fastighetsskatt förtomträttsmarken.Enligt lagen om statlig fastighetsskatt ochfastighetstaxeringslagen jämställs tomträttshavaremed fastighetsägare vad gäller skattskyldighet tillfastighetsskatt. Vad som i motionen anförts ger intebostadsutskottet anledning att förorda någonförändring i detta avseende. Som utskottet tidigareanfört (senast i yttr. 1999/2000:BoU4y) skulle enomläggning av skattskyldigheten sannolikt föranledakrav från markägaren på en kompensation inom ramenför tomträttsavgälden. Motion 2000/01:Sk681 (m)avstyrks således.FastighetstaxeringsnämnderI motion 2000/01:Bo236 (s) yrkande 1 lämnas förslagom att vidare överväganden skall göras i frågan omatt återinföra fastighetstaxeringsnämnderna.Utskottet förstår motionsmotiven närmast så att ensådan nämnd skulle tillföra lokalkännedom tillbeslutsprocessen och därigenom förbättrabeslutskvaliteten.Fastighetstaxeringsutredningen har inte funnittillräckliga skäl för att särskildafastighetstaxeringsnämnder skall inrättas menbetonar vikten av att skattenämndensarbete organiseras så att ärendena avgörs avledamöter med lokalkännedom. Med hänsyn till denberedning av utredningens överväganden som pågårinom avstyrks motion 2000/01:Bo236 (s) yrkande 1.FörmögenhetsbeskattningenSambeskattning av förmögenhetI motionerna 2000/01:Sk715 (m) yrkande 2 och2000/01:Sk791 (c) yrkande 6 föreslås attsambeskattningen av förmögenhet skall upphöra.I budgetpropositionen aviserade regeringen som enföljd av att taxeringsvärdena för fastigheter blevåterställda ett förslag om att årstaxering fribeloppen för uttag av förmögenhetsskattskall höjas från till förensamstående och till för sambeskattadepar. Regeringen anförde också bl.a. följande.Mot bakgrund av de principiella invändningar somutifrån bl.a. jämställdhetssynpunkt kan riktasmot sambeskattningen skulle man kunna tänka sigatt justeringen genomfördes i form av slopadsambeskattning. Mot en sådan åtgärd kan dockanföras att slopad sambeskattning skaparincitament till omfördelning av förmögenheterinom hushållen av skatteplaneringsskäl. Därtillkommer att en sådan åtgärd inte skulle innebäranågon lindring alls för ensamstående.Ett lagförslag i enlighet med vad regeringenaviserade i budgetpropositionen antogs av riksdagenunder höstsessionen (bet. 2000/01:SkU13).Bostadsutskottet anser inte att det avbostadspolitiska skäl finns anledning att tillstyrkamotionerna 2000/01:Sk715 (m) yrkande 2 och2000/01:Sk791 (c) yrkande 6. Det ankommer inte påutskottet att pröva förslaget från andrautgångspunkter.Stockholm den 22 februari 2001På bostadsutskottets vägnarKnut BillingFöljande ledamöter har deltagiti beslutet: (),(), Bengt-OlaRyttar (s), (),(), Ulla-BrittHagström (kd), (), (), AndersYgeman (s), (), (),(), (), (), RigmorStenmark (c), () och ().Avvikande meningar1. Fastighetsbeskattningen på längre siktKnut (), (), () och () anser:Fastighetsskatten är orättfärdig eftersom den tas ututan hänsyn till bärkraft. Skatten slår mycket hårtmot människor med låga inkomster som bor iattraktiva områden där taxeringsvärdena till följdav efterfrågan skjutit i höjden. Många äldre som"pensionssparat" i sina bostäder tvingas i dagbetala de av skatterna alltmer höjdabostadskostnaderna med magra pensioner.Beskattningen av boendet är totalt sett alldelesför omfattande. Fastighetsskatten drabbar allaboendeformer. Av beräkningar som gjorts framgår attomkring av produktionskostnaden för en bostadutgörs av skatt och andra pålagor. Vidare görkombinationen av konsumtions- och kapitalskatt attca av hyran i en nybyggd lägenhet kan härledastill skatter. Men det blir också allt dyrare att boi redan befintliga hyresrätter. Barafastighetsskatten kostar de boende i hyreshus minsten månadshyra . För småhusägare varierarfastighetsskatten mycket beroende på var fastighetenligger. Det kan i många fall röra sig om belopp över1 för ordinära småhus ellerfritidsfastigheter i vissa lägen. - nu närfrysningen av fastighetsskatten har upphört - kanmånga familjer förvänta sig storafastighetsskattehöjningar trots att skattesatsensänkts.Mot den nu angivna bakgrunden framstår det somhelt nödvändigt att i enlighet med förslagen iModerata samlingspartiets motioner inledaen avveckling av fastighetsskatten. I enlighet medförslagen bör sålunda en strategi för en successivavveckling läggas fast . Som en viktigförsta åtgärd skall underlaget för skatteberäkningenåtergå till den frysta nivå som gällde . I de områden där prisutvecklingen letttill sänkta taxeringsvärden skall dock i ställetdessa lägre värden gälla. Skattesatsen för år 2001skall sänkas för småhus, till . Därefter skallskattesatserna både för småhus och hyreshus sänkasytterligare. Även andra åtgärder måste vidtas föratt lindra bördan av fastighetsskatten. En sådanåtgärd som bör genomföras - för att minska deregional skillnaderna - är att ändra underlaget förfastighetsskatten så att det utgörs avbyggnadsvärdet och halva markvärdet. skallhela markvärdet undantas från beskattningen. Genomatt på detta sätt reducera markvärdet vidberäkningen av skattens storlek löser man tillbetydande del också de problem som finns iattraktiva fritidsområden. Till denna frågaåterkommer vi senare.Som framgått är de förändringar som börgenomföras steg på väg mot ett avskaffande avfastighetsskatten. För tydlighetens skull bör härgöras klart att avsikten inte är att denna skattskall ersättas med andra pålagor i form av enschablonintäkt eller liknande. De förstaförändringar vi nu och önskar segenomförda gör det möjligt att relativt snartförenkla fastighetstaxeringen. Fastighetstaxeringenkostar det allmänna stora pengar. Regelsystemet fördenna har blivit ogenomträngligt och desstillämpning upplevs som kineseri. Ett exempel pådetta är att systemet inte förmår annat än attbeskatta småhus som hyrs ut eller upplåts medbostadsrätt på samma sätt som egna hem trots attförutsättningarna för beskattningen är i grundenhelt annorlunda.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning dels av Moderatasamlingspartiets partimotioner 2000/01:Sk621yrkandena 3 och 5 samt 2000/01:Bo414 yrkande 13,dels av motionerna 2000/01:Sk703 (m), 2000/01:Sk715(m) yrkande 1, 2000/01:Sk727 (m) samt 2000/01:N321(m) yrkande 6. Förslaget innebär att även övrigamotionsyrkanden i allt väsentligt får anses blitillgodosedda.2. Fastighetsbeskattningen på längre siktUlla-Britt () och ()anser:Beskattningen av boendet är hårdare i än inågot annat land. I de europeiska länderna är momsenlägre, försäljningsskatt är mycket sällsynt ochfastighetsskatten mycket begränsad. Vissa länder haröver huvud taget ingen fastighetsskatt. Storaskillnader finns mellan länderna vad gällerboendekostnaderna sedda i förhållande tillhushållens disponibla inkomster.De olika boendeformerna bör inte ha olikabeskattning. Det finns ingen anledning att medbeskattning styra människors val av boendeform.Villaägarnas riksförbund redovisar skatteskillnaderpå hela /kvm och år mellan hyreshus och småhus.Det genomsnittliga skatteuttaget är enligtförbundets beräkningar /kvm för småhus och 33kr/kvm för hyreshus. Vi förordar en skattemässigneutralitet i boendet.Skatt efter bärkraft är den princip som bör gälla.Fastighetsskatten drabbar alla boende oavsettinkomst och betalningsförmåga. Den är en skatt på eninkomst som inte finns och strider således mot dennämnda principen. Skatten hotar i vissa falläganderätten liksom den enskildes trygghet vadgäller besittningen av det egna hemmet. Personer medlåga inkomster har inte råd att betala skatten. Attgöra det möjligt att äga sin bostad också förlåginkomsttagare är att verka för ett jämliktsamhälle, ett samhälle där äganderätt inte kräverstora pengar. Fastighetsskatten ökar den socialasegregeringen och motverkar möjligheterna för ettpermanent boende i många områden som är attraktivaför de fritidsboende.I enlighet med förslagen i de nu aktuella kd-motionerna måste fastighetsskatten på siktavvecklas. I stället bör kommunerna ges en rätt attdebitera en fastighetsavgift som skalltäcka kommunens självkostnader för gatuunderhåll,brandförsvar och annan service som ärkopplad till fastigheten. Den nu förordadeskatteavvecklingen bör inledas . Enutredning bör tillsättas för att utarbeta reglernaför den förordade fastighetsavgiften. Övergångentill en avgift kommer att innebära attkommunerna får en breddad intäktsbas vilket ger demen större självständighet gentemot staten.Medborgarna ser en omedelbar koppling mellankommunal avgift och service.Som redovisats ovan innebär våra förslag bl.a. attskatten stegvis skall sänkas och ersättas med enkommunal avgift för sådan service som haren direkt knytning till fastigheten. I ett förstasteg bör den ändringen göras att fastighetsskattenpå markvärdet enbart skall beräknas på en tredjedelav det belopp som överstiger . Som enviktig åtgärd skall underlaget för skatteberäkningendärtill frysas på föregående års nivå. Härigenommildras effekterna av de senaste årens mycketkraftiga prisökningar i vissa områden. Med dagensregler leder prisuppgången till kraftigt höjdataxeringsvärden och därmed åtföljande höjd skatt.Till frågan om fastighetsbeskattningen i attraktivafritidsområden återkommer vi senare.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motionerna2000/01:Sk322 (kd) yrkandena 1 och 2 samt2000/01:Bo233 (kd) yrkande 5. Förslaget innebär attäven övriga motionsyrkanden får anses i alltväsentligt bli tillgodosedda.3. Fastighetsbeskattningen på längre siktOwe () och () anser:Inriktningen bör vara att fullfölja de förslag somFastighetsbeskattningskommittén lagt fram. Sådanaförändringar bör leda fram till generellt minskadeboendekostnader och en större grad av neutralitetmellan upplåtelseformerna. Fastighetskatten på egnahem och bostadsrätter bör således ersättas medbeskattning av en schablonintäkt under inkomst avkapital. Fastighetsskatten påhyresbostadsfastigheter bör enligt kommitténavvecklas . För äldre fastigheter innebärförslaget dock att fastighetsskatten bibehålls tilldess fastigheten, till följd av ombyggnader, åsättsvärdeår 1994 eller . Vi anser inte att dennaavvecklingstakt är tillräcklig. Det finns inte någraskäl för att hyresboendet i det äldre beståndetskall missgynnas i fastighetskatterättsligthänseende. De brister skattesystemet har förhyresrätten som upplåtelseform återspeglas påmarknaden av att det byggs för få hyresrätter ochatt många hyresrätter omvandlas till bostadsrätter.Neutralitetsmålet kräver att fastighetsskatten förhyresrätter fasas ut helt och hållet utan kopplingtill när en hyresfastighet byggs om.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2000/01:Bo210(v) yrkande 3. Övriga motionsyrkanden avstyrks.4. Fastighetsbeskattningen på längre siktRigmor () anser:Fastighetsskatten utgör en alltför en stor del avmånga människors boendekostnad. Den drar in ca23 miljarder kronor till statskassan. Skattenupplevs av många som orättvis. De successivt höjdaskattesatserna har tydliggjort att skattebeloppenblir olika för likvärdiga bostäder beroende på varde ligger. Skattebeloppen har ökat kraftigt förmånga sedan de gjort sitt fastighetsförvärv.Boendet omfattar inte bara bostaden i sig utanavser också tryggheten av att ha ett hem. Valfrihetoch mångfald i boendet är en grundpelare ibostadspolitiken och en del av välfärdspolitiken.Att äga sitt hem har ett värde i sig.Fastighetsskatten träffar människor utan hänsyn tillderas kraft att bära den. Inriktningen bör därförvara att skatten successivt skall sänkas.Skattesystemet bör dessutom vad gäller småhusersättas med ett system med schablonintäkt motvilket avdrag får göras för fastighetens kostnaderför räntor. Ett sådant system har flera fördelar,bl.a. bestraffar det inte lika påtagligt den som görmiljö- och energiförbättringar på fastigheten.En schablonintäktsbeskattning bör införas isamband med den allmänna fastighetstaxeringen år2003. Fram till dess bör taxeringsvärdena varafrysta på förra årets nivå. Skattesänkningarna börfortsatta även . Att man vid taxeringenbör skilja mellan fritidsbostäder ochpermanentbostäder återkommer jag till senare.Frysningen av taxeringsvärdena skall även omfattahyreshusen.Vad jag nu föreslår innebär att det inte behöverinföras en särskild begränsningsregel förfastighetsskatten. Dessutom finns det skäl attavvisa en sådan regel med hänsyn till att den utgören förlegad form av sambeskattning.De nu förordade förändringarna ifastighetsbeskattningen bör genomföras skyndsamt.Riksdagen bör därför uppdra åt regeringen att läggafram förslag till schablonintäktsbeskattning som jagnu uttalat mig för. I detta sammanhang bör ävenfrågan om hur kommunerna skall kunna få del avintäkterna övervägas.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad jag framför. Mittförslag lämnas med anledning av motion 2000/01:Sk791(c) yrkandena 1-3 och 5. Förslaget innebär att ävenövriga motionsyrkanden i allt väsentligt får ansesbli tillgodosedda.5. Attraktiva skärgårdsområden m.m.Knut (), (), StenAndersson (m), (), () och () anser:I många skärgårdskommuner leder de ökadetaxeringsvärdena till att äldre tvingas sälja sinahus till icke-åretruntboende. Nya fastboende kaninte etablera sig där. Detta leder tillbefolkningsminskning, lägre skatteuttag, försämradservice i form av nedlagda skolor, vårdcentralerm.m. Hela det utbud som finns av service i form avaffärer m.m. blir till slut hotat. För att räddalandsbygden och bevara möjligheterna tillåretruntboende samt för att trygga ägandet av detegna hemmet är det ytterst angeläget att fastighets-skatten avskaffas. Avvecklingen måste påbörjasomedelbart.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2000/01:Sk661(m). Förslaget innebär att även övrigamotionsyrkanden får anses i allt väsentligttillgodosedda.6. Attraktiva skärgårdsområden m.m.Rigmor () anser:Det framstår för alla som helt uppenbart att dagensfastighetsbeskattning ger helt orimliga konsekvenserför dem som är permanentboende i attraktivafritidsområden i bl.a. skärgården. De priser som defritidsboende är villiga att betala medför atttaxeringsvärdena för de bofastas fastigheter stigeroch att den fastighetsskatt som utgår ligger pånivåer som många inte har någon som helst möjlighetatt klara. Som framhålls i flera av motionerna kaninte ett skattesystem accepteras som leder till attmänniskor får flytta från sina hem till följd av enorimlig skattebörda.Den mest uppenbara lösningen på problemen iattraktiva skärgårdsområden och andra områden medmotsvarande problem är att avveckla dagensfastighetsskatt i enlighet med vad som föreslås iflera av de nu aktuella motionerna. En avvecklingkan dock inte ske utan det måste skesuccessivt under en . Vad somerfordras är därför åtgärder som kan sättas in redannu och som leder till en kraftigt sänktfastighetsskatt snabbt. Exempel på sådana åtgärderär att ta bort den s.k. belägenhetsfaktorn förpermanentboende. Ett annat exempel - som kan tanågot att genomföra - är att man vidtaxeringen skiljer på permanentboende ochfritidsboende. Genom att på detta sätt förändraunderlaget för beskattningen kommer de högtuppressade priserna på fritidsfastigheter inte attslå igenom för de fastboende. Människor skall intebehöva lämna sin bygd på grund av det skatteuttagsom görs på deras fastigheter.Vad jag nu föreslår innebär att det inte behöverinföras en särskild begränsningsregel förfastighetsskatten. Dessutom finns det skäl attavvisa en sådan regel med hänsyn till att den utgören förlegad form av sambeskattning.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad jag framför. Mittförslag lämnas med anledning av motionerna2000/01:Sk321 (c) yrkandena 13 och 14, 2000/01:Sk791(c) yrkande 7, 2000/01:N261 (c) yrkande 1 samt2000/01:Bo508 (c) yrkandena 2 och 3. Motion2000/01:Sk661 (m) avstyrks.7. Energibesparande åtgärderUlla-Britt (), (),() och () anser:Förutom de principiella invändningar som enligt vårmening kan resas mot fastighetsskatten som sådaninnehåller beskattningen enskilda moment som ocksåde kan starkt ifrågasättas. Den mest uppenbaralösningen på dessa problem är att avveckla dagensfastighetsskatt i enlighet med vad som föreslagitsunder ett flertal år i motioner från (m), (kd), (c)och (fp). I avvaktan på att detta successivt kangenomföras bör dock de mest uppenbara bristerna idagens system rättas till. En sådan brist är deorimliga effekter på fastighetsskatten somenergibesparande och andraenergihushållningsåtgärder kan ge upphov till.Den som investerar i anläggningar som spararenergi eller som på annat sätt bidrar till atthushålla med våra resurser får med automatik etthöjt taxeringsvärde och därmed också höjdfastighetsskatt. Den som genomför åtgärder som urett långsiktigt hushållningsperspektiv är önskvärdakommer därmed att straffas för detta. Det ärnaturligtvis inte rimligt. Även skattesy-stemetmåste självfallet medverka till - och inte motverka- att energibesparande eller i övrigtmiljöförbättrande åtgärder kommer till stånd. Ienlighet med motionsförslagen bör därför reglernaför fastighetsbeskattningen ändras så attmiljöförbättrande åtgärder av olika slag intemotverkas i skattehänseende. Fastighetsbeskattningenmåste i stället utformas så att sådana åtgärdergynnas eller åtminstone så att skatteeffekten ärneutral.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motionerna2000/01:Sk633 (m), 2000/01:Sk791 (c) yrkande 4 och2000/01:N262 (kd) yrkande 12.8. Bostadsbyggandet i tillväxtregionerKnut (), (), () och () anser:Om inte bostadspolitiken ändras kommer färre ochfärre byggherrar att vilja bygga i ochandra orter med stark tillväxt. En självklar följdav detta blir att bostadsbristen ochbostadssegregationen kommer att bestå. Det måstevara lönsamt att bygga bostäder. Även byggherrenmåste kunna få ersättning för sin insats att skapafler bostäder. Skattesystemets utformning har varitoch kommer även att vara en av de mestavgörande faktorerna för hur bostadsmarknaden kommeratt se ut. För och andra tillväxtregionerär det inte bara en lokal eller regionalbostadsfråga. Det är en nationell angelägenhet medbetydelse för den ökade tillväxt och välfärd visyftar till att skapa.Totalt har beskattningen av boendet fördubblatssedan år 1990. Boendekostnaden har som andel avnettoinkomsten ökat med . Till detta kommerskatteutjämningen som har en negativ inverkan samtdet faktum att fastighetsskatten är mångdubbelthögre i storstäderna än i övriga landet. Riksdagenbör därför begära att regeringen lägger fram förslagtill förändringar i skattelagstiftningen så attbostadsbyggande i tillväxtregionerna stimuleras.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2000/01:N321(m) yrkande 4.9. Äkta och oäkta bostadsföretagKnut (), (), (), () och ()anser:För att ett bostadsföretag i skattesammanhang skallbetraktas som ett s.k. äkta bostadsföretag fordrasbl.a. att företagets fastighet (fastigheter)inrymmer minst tre lägenheter och att avtaxeringsvärdet belöper på de till medlemmar ellerdelägare med bostads- eller hyresrätt upplåtnabostadslägenheterna. Av rekvisiten som avgör om ettföretag är äkta eller inte följer att enbostadsrättsförening skall betraktas som oäkta omden har ett alltför stort inslag av lokaleralternativt upplåter bostäder i alltför storutsträckning till personer som inte är medlemmar. Istörre städer inryms inte sällan butiker, kontor ochlokaler i bostadsrättsfastigheternas gatuplan. Iexempelvis - med ett högtlokalhyresläge - tenderar lokaltaxeringsvärdena attdrivas upp. Det är orimligt att ha ett system där enbostadsrättsförening riskerar att kastas ut och in iolika regelsystem enbart på grund av ändradetaxeringsvärden. Vi anser att dagens system förgränsdragning mellan äkta och oäkta bostadsföretagmåste förändras. Det behövs därför ett tillägg tillde nu gällande bestämmelserna. Vi föreslår attgränsdragningen skall kunna göras även på ytbasis.Genom att använda ytan som gräns för att skilja äktaoch oäkta bostadsföretag åt skulle man ge störretrygghet och förutsebarhet förbostadsrättsföreningen och de boende. Det börankomma på regeringen att utan dröjsmål återkommatill med förslag med denna innebörd.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2000/01:Bo415(m) yrkande 7. Vi avstyrker s-motionen på de avutskottsmajoriteten anförda skälen.10. TomträtterKnut (), (), StenAndersson (m), (), (), () och ()anser:Vi delar den i motion 2000/01:Sk681 (m) framfördauppfattningen att det ter sig svårt att hitta någotmotiv för att någon skulle vara skyldig att betalaskatt för en fastighet som han inte äger. Entomträttshavare har ju endast en nyttjanderätt -tomträtt - till marken. Desto svårare att finna ettmotiv blir det när det dessutom rör sig om en skattsom baseras på ett tänkt marknadsvärde för en tomtsom den skattskyldige inte kan sälja då den ärupplåten med tomträtt. Det är enligt vår mening enprincipiellt oriktig ordning. Det enda rimliga ärnaturligtvis att den som äger en fastighet ocksåbetalar den skatt som belöper på den.