bet · GP01MJU14 · 2001-05-23 00:00:00 — tillträde till omlånglivade organiska föroreningar SammanfattningI detta betänkande behandlas proposition 2001/02:79Sveriges tillträde till omlånglivade organiska föroreningar och 2följdmotioner. Vidare behandlas 38 motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden rörandekemikaliekontroll.I propositionen föreslås att godkänneratt tillträder omlånglivade organiska föroreningar, s.k. POP-ämnen.Stockholmskonventionen antogs vid en diplomatiskkonferens i . Syftet medStockholmskonventionen är att förhindra skadligpåverkan av långlivade organiska föroreningar påmänniskors hälsa och miljön genom att förbjuda,avveckla eller begränsa användning och produktionsamt att minimera eller där så är möjligt eliminerautsläpp av oavsiktligt bildade biprodukter. Initialtomfattar konventionen tolv ämnen eller ämnesgrupper,vilka samtliga är förbjudna eller strängt regleradei . Utskottet föreslår att riksdagengodkänner att tillträderStockholmskonventionen om långlivade organiskaföroreningar.Våren 1999 godkände med anledning avregeringens proposition Svenska miljömål ett systemmed 15 miljökvalitetsmål, bl.a. Giftfri miljö. Detövergripande syftet med miljökvalitetsmålen är attvi till nästa generation skall kunna överlämna ettsamhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Närdet gäller målet Giftfri miljö lämnadeMiljömålskommittén förslag till sex delmål.Riksdagen godkände fem av dessa vid behandlingen avregeringens proposition 2000/01:65 Kemikaliestrategiför Giftfri miljö och det sjätte vid behandlingen avproposition 2000/01:130 Svenska miljömål delmåloch åtgärdsstrategier (bet. 2000/01:MJU15 respektivebet. 2001/02:MJU3). Samtliga motionsyrkandenavstyrks med hänvisning till vad som redovisas ipropositionen och till pågående arbete på områdetm.m.I betänkandet finns 9 reservationer och 5särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Godkännande av StockholmskonventionenRiksdagen godkänner att tillträderStockholmskonventionen om långlivade organiskaföroreningar. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:79.2. AvfallsförbränningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ25yrkandena 1 och 2, 2001/02:MJ26 yrkande 2 ochMJ269.Reservation 1 (v, fp, mp)3. Mätning och kontrollRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ26 yrkande 3.4. Produkter och avfall frånfiskenäringenRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ25 yrkande 3.Reservation 2 (v)5. Tillverkning av nytt kemiskt ämneRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ29 yrkande 2.Reservation 3 (mp)6. EU:s kemikalielagstiftningRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ521 yrkande5.Reservation 4 (fp)7. Miljö- och hälsoinformation om varorRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ210 yrkande 2och 2001/02:MJ232 yrkande 4.8. Utfasning av enskilda kemikalier ochkemikaliegrupperRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ425 yrkande2.Reservation 5 (mp)9. Kvicksilver i amalgamRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ493yrkandena 1, 3 och 4 samt 2001/02:So636 yrkande7.Reservation 6 (c, mp)10. Transport av kvicksilverRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ493 yrkande2.11. Sanering av kvicksilverRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ493 yrkandena5 och 6.12. Blyad ammunition m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:MJ331.13. Avvecklingsplan för bekämpningsmedelRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ464yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:MJ515 yrkande 10.Reservation 7 (mp)14. Bekämpningsmedelsrester i vattenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ464yrkande 3 och 2001/02:MJ515 yrkande 8.15. Styrmedel för att minska användningenav bekämpningsmedelRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ515 yrkande9.16. Farliga ämnen i kläderRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ210yrkande 1 samt 2001/02: MJ232 yrkandena 2 och 3.17. Pentaklorfenol i produkterRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ232 yrkande5.18. Utfasning av PVCRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ26 yrkande 1.Reservation 8 (mp)19. Nya flamskyddsmedelRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ233 yrkande1.20. Bromerade flamskyddsmedelRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ233yrkandena 3 och 4, 2001/02:MJ254 och2001/02:MJ519 yrkande 12.Reservation 9 (mp)21. TrifenylfosfatRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ233 yrkande2.22. NonylfenoletoxilaterRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ291 yrkande1.23. Tennorganiska föreningarRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ294.24. BabyprodukterRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ349.Stockholm den 7 mars 2002På miljö- och jordbruksutskottets vägnarUlf BjörklundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UlfBjörklund (kd), (), (), (), (), (), (), Ann-KristineJohansson (s), (), Per-SamuelNisser (m), (), EskilErlandsson (c), (), (), (), ()och ().2001/02MJU14Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI proposition 2001/02:79 tillträde tillStockholmskonventionen om långlivade organiskaföroreningar föreslår regeringen att riksdagengodkänner att tillträderStockholmskonventionen om långlivade organiskaföroreningar.Med anledning av propositionen har två motionermed sammanlagt sex yrkanden väckts. Utskottetbehandlar dessutom 38 motioner från den allmännamotionstiden . Förslagen i propositionen ochmotionerna återges i bilaga.BakgrundFörenta nationernas miljöprograms () styrelsebeslutade om att en utvärdering av tolvidentifierade långlivade organiska föroreningarskulle utföras av det mellanstatliga organet Forumför kemikaliesäkerhet (onChemical Safety, IFCS) och samarbetsorganisationenför en säker kemikaliehantering (Inter-organisationfor the , IOMC).Utvärderingen resulterade i en rekommendation tillUNEP:s styrelse om strategier för atteliminera eller reducera långlivade organiskaföroreningar. På basis av dessa rekommendationerbeslutade regeringar vid om att inledainternationella förhandlingar om en globalkonvention för begränsning av användning och utsläppav ett antal långlivade organiska ämnen ellerämnesgrupper.Förhandlingsarbetet inleddes ochsammanlagt har fem förhandlingsmöten hållits.Konventionen antogs och undertecknades vid endiplomatisk konferens i den 23 maj 2001.Sverige undertecknade konventionen ochhittills har två länder ratificerat och totalt 111länder och Europeiska gemenskapen undertecknatkonventionen. Initialt omfattasStockholmskonventionen av tolv ämnen ellerämnesgrupper, vilka samtliga är förbjudna ellersträngt reglerade i Sverige.För ikraftträdande krävs att minst 50 parterratificerar, godtar eller godkänner konventionen.Konventionen har upprättats på arabiska, engelska,franska, kinesiska, ryska och spanska. Ipropositionens bilaga 1 finns den engelska textenoch den svenska översättningen av konventionen.Långlivade organiska föroreningar, s.k. POP-ämnen,kännetecknas av att de bryts ned mycket långsamt inaturen, särskilt i kalla miljöer med sparsambiologisk aktivitet. De sprids över nationellagränser och nedfall kan ske långt frånursprungskällan. POP-ämnen är fettlösliga ochansamlas i människors och djurs kroppsfett, dvs. De stora rovdjuren ochrovfåglarna är särskilt utsatta eftersom ämnena somregel ökar i koncentration ju högre upp inäringskedjan man kommer, s.k. biomagnifiering.Detta kan leda till koncentrationer som kan genegativa effekter på människors och djurs hälsa.Mätningar i har visat att halterna avvissa långlivade miljögifter inte minskar trotslångvariga förbud mot användningen såväl i Sverigesom i flera andra . Livsmedelsverkethar exempelvis utfärdat kostrekommendationer förkonsumtion av fet fisk från för kvinnor ibarnafödande ålder på grund av höga halter av vissaPOP-ämnen.För att nå målet Giftfri miljö krävs inte enbartnationella åtgärder utan också inom EU och globalt.Riksdagen har med anledning av proposition2000/01:65 Kemikaliestrategi för Giftfri miljöbeslutat att särskilt farliga ämnen skall fasas ut(bet. 2000/01:MJU15, rskr. 2000/01:269).Stockholmskonventionens ämnen omfattas av dettautfasningskrav.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att godkänner attSverige tillträder omlånglivade organiska föroreningar, s.k. POP-ämnen.Stockholmskonventionen antogs vid en diplomatiskkonferens i . Sverigeundertecknade konventionen och hittillshar två länder ratificerat och totalt 111 länder ochEuropeiska gemenskapen undertecknat konventionen.Syftet med är att förhindraskadlig påverkan av långlivade organiskaföroreningar på människors hälsa och miljön genomatt förbjuda, avveckla eller begränsa användning ochproduktion samt att minimera eller där så är möjligteliminera utsläpp av oavsiktligt bildadebiprodukter. Konventionen reglerar även import ochexport samt omhändertagande av lager och avfall avlånglivade organiska föroreningar. Initialt omfattarkonventionen tolv ämnen eller ämnesgrupper, vilkasamtliga är förbjudna eller strängt reglerade iSverige. Dessa tolv ämnen eller ämnesgrupper bestårav åtta bekämpningsmedel (aldrin, klordan, DDT,dieldrin, endrin, heptaklor, mirex och toxafen), tvåindustrikemikalier (PCB och hexaklorbenzen (HCB, somäven används som bekämpningsmedel) samt s.k.biprodukter som bildas vid förbränning och iindustriella processer (polyklorerade dioxiner(PCDD) och furaner (PCDF).Stockholmskonventionens bestämmelser medför endastbehov av mindre kompletteringar i det svenskaregelverket. De ändringar som behövs är införande avförbud mot tillverkning och användning av de ämnensom kontrolleras i konventionen och bestämmelser somreglerar import och export av dessa ämnen.Författningsändringar kan genomföras med stöd avbefintliga bemyndiganden i miljöbalken.Utskottets övervägandenSveriges tillträde tillStockholmskonventionen om långlivadeorganiska föroreningarUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker förslaget om atttillträda omlånglivade organiska föroreningar. Motionerom moratorium för nyaförbränningsanläggningar (v, mp), ekologiskthållbar avfallshantering (v), produkter ochavfall från fiskenäringen (v) samt avgifteroch skatter påavfallsförbränningsanläggningar (m) avstyrks.PropositionenRegeringen föreslår att godkänner Sverigestillträde till om långlivadeorganiska föreningar.MotionernaEnligt motion MJ25 (v) bör ett moratorium för nyaförbränningstillstånd införas tills berördahandlingsprogram och utredningar är färdigbehandlade(yrkande 1). Vidare anförs att mot bakgrund avresultaten av de pågående utredningarna omavfallspolitiken bör regeringen återkomma tillriksdagen med en samlad bedömning av vilka åtgärdersom är nödvändiga för att den framtidaavfallshanteringen skall bli ekologiskt hållbar(yrkande 2). I motionen anförs vidare attLivsmedelsverket i sitt remissvar tar upp frågan omkemisk återkontaminering av vatten genom produkteroch avfall från fiskenäringen. börfå i uppdrag att i samråd med ochNaturvårdsverket se över frågan och föreslå eneventuell strategi för att hantera frågan (yrkande3).I motion MJ26 (mp) anförs att förbränning avavfall kan bilda POP-ämnen, t.ex. dioxiner. Inga nyaavfallsförbränningsanläggningar bör byggas förrän enutredning har gjorts om miljökonsekvenserna av densamlade utbyggnaden och om utbyggnaden är förenligmed (yrkande 2). Vidareanförs att ett bättre svenskt system för mätning ochkontroll av bildning och utsläpp av POP-ämnen frånstorskaliga termiska processer somavfallsförbränning och metallåtervinning börinföras. Det nya belgiska systemet för mätning ochkontroll har gett lovande resultat (yrkande 3).I motion MJ269 (m) anförs att många kommuner, motbakgrund av deponiskatt och hårdare krav pådeponier, planerar att byggaförbränningsanläggningar för avfall. Att ta tillvara den energi som finns i avfallet är denvanligaste metoder för behandling av hushållsavfalli . Kommuner och andra aktörer bör fålångsiktiga förutsättningar, och därför bör man inteöka avgifter eller skatter vare sig påavfallsförbränningsanläggningar eller på avfallet.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag attriksdagen skall godkänna att tillträderStockholmskonventionen om långlivade organiskaföroreningar.Utskottet instämmer i att ytterligare POP-ämnenbör läggas till så snart sommöjligt och konstaterar att regeringen har givitKemikalieinspektionen i uppdrag att tillsammans medNaturvårdsverket ta fram en prioriteringslista översådana ämnen.Två utredningar som behandlar den framtidaavfallshanteringen har presenterats förregeringen. har i rapporten hållbart omhändertagande av avfall (dnrM2001/5278/Kn) redovisat ett regeringsuppdrag därbl.a. frågan om förbränning av avfall behandlas.Producentansvarsutredningen (M 2000:01) har idecember 2001 presenterat sitt betänkande (SOU2001:102) som innehåller en bred översyn avproducentansvaret. Vidare har utredning omvissa avfallsskattefrågor (Fi 2001:05) nyligenpresenterat sitt betänkande (SOU 2002:9) Skatt påavfall och . I den nu behandladepropositionen anförs att mot bakgrund av resultatenav de pågående utredningarna avser regeringen i ensenare proposition föreslå de åtgärder som kanbehövas för att den framtida avfallshanteringen,inkluderande frågan om avfallsförbränning, skall bliekologiskt hållbar. Resultatet av det pågåendeberedningsarbetet bör inte föregripas av riksdagenoch utskottet avstyrker därför motionerna MJ25 (v)yrkandena 1 och 2, MJ26 (mp) yrkande 2 och MJ269(m).Utskottet instämmer i vad som anförs i motion MJ26(mp) yrkande 3 om att det är angeläget att detsvenska systemet för mätning och kontroll avbildning och utsläpp av POP-ämnen tillgodosernödvändiga krav. Regeringen anför i den nu aktuellapropositionen att polyklorerade dioxiner ochfuraner, HCB och PCB, kan bildas oavsiktligt videxempelvis kemiska industriprocesser, förbränningoch andra högtemperaturprocesser. Konventionenställer krav på att åtgärder skall vidtas för attminska eller eliminera utsläpp till följd avoavsiktlig bildning av dessa ämnen. Detta skall skegenom upprättande av handlingsprogram och genom attfrämja användning av bästa tillgängliga teknik ochbästa miljöpraxis. Några särskilda lagändringar idetta avseende är inte nödvändiga. Med stöd avmiljöbalken kan regeringen föreskriva om gränsvärdensom måste iakttas när tillstånd till miljöfarligverksamhet skall beviljas eller omprövas. Som anförsi propositionen finns det för svensk del behov avatt kartlägga utsläppskällor och ytterligaredefiniera behov av åtgärder för dessa oavsiktligtbildade ämnen. Regeringen avser att geNaturvårdsverket ett sådant uppdrag under år 2002.Utskottet har inhämtat att Miljödepartementetbereder frågan om att senast den 28 december 2002införliva avfallsförbränningsdirektivet (2000/76/EG)som föreskriver skärpt övervakning och kontroll avutsläpp och mätningsresultat. I avvaktan på detarbete som således pågår finner utskottet inteanledning att nu föreslå någon åtgärd med anledningav motion MJ26 (mp) yrkande 3.Från och med den 1 juli 2002 kommer EU:sförordning (EG) nr 2375/2001 om ändring avkommissionens förordning (EG) nr 466/2001 omfastställande av högsta tillåtna halt för vissafrämmande ämnen i livsmedel att träda i kraft.Förordningen fastställer gränsvärden för dioxiner ivissa livsmedel, bland annat fisk. Liknande reglerinförs även för fodermedel, vilket innebär attfoderfisket i berörs. När det gällerkonsumtionsfisken har och fått etttidsbegränsat undantag från förordningen, vilketinnebär att fisken från med halteröver en angiven nivå får säljas för inhemskt brukäven om halterna överskrider ovan nämnda gränsvärde.När det gäller foderfisket gäller inga sådanaundantag.I motion MJ25 (v) yrkande 3 framhålls att man motbakgrund av de beslutade gränsvärdena fördioxiner och undantaget för fet fisk frånÖstersjöregionen bör diskutera vad som bör göras åtavfall från fiskenäringen för att inteåterkontaminera fiskevattnen, t.ex. . Underartikel 6 i behandlasnämligen åtgärder för att minska utsläpp från lageroch avfall. anför i sittremissyttrande över attavfall från fiskerinäringen inte får återkontaminerafiskevattnen, t.ex. . Härmed avses enligtuppgift från t.ex. fisk som landas,men som av skilda skäl inte når konsumenten. Isamband med införandet av gemensamma gränsvärden kande fiskmängder som på detta sätt måste tas till varakomma att öka.Utskottet har inhämtat att inom EU diskuteras förnärvarande provtagningsrutiner m.m. för attkontrollera gränsvärdena för dioxin och beslut idessa frågor kan förväntas . Även pånationell nivå förs diskussioner mellanLivsmedelsverket, och bl.a.Jordbruksverket om hur kontrollen bör utformas.Utskottet förutsätter att de frågor som tas upp imotion MJ25 (v) yrkande 3 kommer att beaktas i denfortsatta beredningen av ärendet. Det anfördainnebär att syftet med motionen i denna del i alltväsentligt torde bli tillgodosett utan någotsärskilt uttalande i frågan.Giftfri miljöInledningVåren 1999 godkände med anledning avregeringens proposition 1997/98:145 Svenska miljömål(bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183) ett systemmed 15 miljökvalitetsmål, bl.a. Giftfri miljö. Detövergripande syftet med miljökvalitetsmålen är attvi till nästa generation skall kunna överlämna ettsamhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Närdet gäller målet Giftfri miljö lämnadeMiljömålskommittén (M 1998:07) förslag till sexdelmål. godkände fem av dessa vidbehandlingen av regeringens proposition 2000/01:65Kemikaliestrategi för Giftfri miljö och det sjättevid behandlingen av proposition 2000/01:130 Svenskamiljömål delmål och åtgärdsstrategier (bet.2000/01:MJU15, rskr. 2000/01:269 respektive bet.2001/02: MJU3, rskr. 2001/02: 36).Utskottet behandlar under detta avsnitt i huvudsakmotioner från den allmänna motionstiden 2001.Kunskap om kemiska ämnens hälso- ochmiljöegenskaperUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om försiktighetoch framförhållning vid tillverkning av nyakemiska ämnen (mp) och om förändring av EU:skemikalielagstiftning (fp).MotionernaEnligt motion MJ291 (mp) om regler vid tillverkningav ett nytt kemiskt ämne bör försiktighet ochframförhållning gälla vid framtagning av nya kemiskaämnen. Ett kemiskt ämne skulle inte få tillverkas omdet inte var nödvändigt för samhället och endast omtillverkaren kunde bevisa att det var ofarligt(yrkande 2).Sverige bör enligt motion MJ521 (fp) arbeta för enförändring av EU:s kemikalielagstiftning.Utredningsansvaret bör gälla alla kemiska ämnen ochprodukter och information rörande alla kemiskaämnens egenskaper skall vara tillgänglig.Försiktighetsprincipen, som lämnar utrymme föråtgärder baserade på vetenskapligt grundadmisstanke, bör föras in i alla direktiv (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeUnder miljökvalitetsmålet Giftfri miljö harriksdagen som delmål 1 beslutat att senast år 2010skall uppgifter finnas om egenskaperna hos allaavsiktligt framställda eller utvunna kemiska ämnensom hanteras på marknaden. För ämnen som hanteras ihögre volymer och för övriga ämnen som t.ex. efterinledande översiktliga tester bedöms som särskiltfarliga skall uppgifter om egenskaperna finnastillgängliga tidigare än . Samma krav påuppgifter skall då gälla för såväl nya somexisterande ämnen. skall det även sålångt möjligt finnas uppgifter om egenskaperna hosalla oavsiktligt framställda och utvunna kemiskaämnen.Utskottet har ingen annan uppfattning än den somframförs i motion MJ291 (mp) yrkande 2 om attförsiktighet och framförhållning bör gälla vidframtagning av nya kemiska ämnen. Som utskottettidigare har anfört (bet. 2000/01:MJU15 s. 9 och 12)är det är viktigt att försiktighetsprincipen ochproduktvalsprincipen är vägledande för arbetet medatt begränsa risker från användningen av kemikaliersom sådana och i varor. Vidare är kunskap om kemiskaämnens hälso- och miljöegenskaper grundläggande förallt säkerhetsarbete på kemikalieområdet, och därmedockså en viktig förutsättning för att skydda denbiologiska mångfalden och människors hälsa. Sådankunskap är också en förutsättning för att kunnabedöma vilka ämnen som omfattas av lagstiftning samtav fastställda riktlinjer för kemikaliepolitiken.Motionen bör med det anförda lämnas utan vidareåtgärd i berörd del.Kommissionen presenterade den 13 februari 2001sitt förslag till strategi för den framtidakemikaliepolitiken i gemenskapen (KOM/1999/719). Iproposition 2000/01:65 Giftfri miljö anfördes attmånga av de åtgärder som krävs för att kunna nåmålet Giftfri miljö innebär förändringar på EU-nivå.Sverige kommer att verka för att denkemikaliestrategi som utarbetas inom EU blir etteffektivt verktyg för att komma till rätta medproblemen på kemikalieområdet. Utskottet instämde(bet. 2000/01:MJU15 s. 7) i regeringens bedömningatt det är synnerligen angeläget att verka för attunionens gemensamma kemikaliestrategi, som skallutformas, får ett innehåll som kan bidra till attlösa många av de frågor som har betydelse förmöjligheterna att nå en giftfri miljö.Utskottet har inhämtat att Kemikalieinspektionenstjänstemän har deltagit i de expertgrupper somförberett det praktiska utarbetandet av strateginoch att har varit pådrivande t.ex. för attpersistenta och bioackumulerande ämnen skallomfattas av kravet på auktorisation. Mot bakgrund avde nu redovisade utgångspunkterna i arbetet förGiftfri miljö föreslår utskottet att motion MJ521(fp) yrkande 5 lämnas utan vidare åtgärd.Miljö- och hälsoinformation om varorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner ominnehållsdeklaration för kläder (kd) ochvarningstext för azofärgämnen (mp).MotionernaEnligt motion MJ210 (kd) bör krav påinnehållsdeklaration för kläder införas. Det ärviktig att en sådan skapas så att kunden kan bedömavilka kläder som kan ge utslag eller andrahudproblem (yrkande 2).Azofärger är klassade som cancerogena och EU harinte låtit oss behålla vårt undantag för azofärg-ämnen. Enligt motion MJ232 (mp) bör en varningstextplaceras på lädervaror innehållande sådana färger(yrkande 4).Utskottets ställningstagandeEnligt delmål 2, under miljökvalitetsmålet Giftfrimiljö, skall varor vara försedda medhälso- och miljöinformation om de farliga ämnen somingår. I proposition 2000/01:65 Kemikaliestrategiför giftfri miljö (s. 23) anförs att regeringenkommer att verka för att ett system för informationom varors innehåll av farliga kemiska ämnen införsinom EU. Systemet bör gälla för varor som tillverkasinom eller importeras till unionen. Det är viktigtatt informationen är lätt att sprida och lätt attförstå. I propositionen anförs vidare att regeringenavser att låta utreda de närmare detaljerna kringhur ett system för miljö- och hälsoinformation förvaror bör utformas och att den utredningen kan liggatill grund för arbetet med att vara pådrivande idessa frågor inom EU. Utskottet instämmer iregeringens uttalande att, i avvaktan på att EU-system utvecklas för hälso- och miljöinformation förvaror, frivilliga system för sådan informationspelar en viktig roll. Frivillig information somlämnas av företagen kan vara granskad av tredjepart. Exempel på sådana system, där granskning avtredje part förekommer, är positiv miljömärkning ochmiljövarudeklarationer. Det anförda innebär attsyftet med motionerna MJ210 (kd) yrkande 2 och MJ232(mp) yrkande 4 i allt väsentligt kommer att blitillgodosett utan något särskilt riksdagensuttalande i frågan.Utfasning av särskilt farliga ämnenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om att Sverigebör gå före för att fasa ut enskildakemikalier och kemikaliegrupper (mp), förbudmot amalgamanvändning (mp, c), sanering ochtransport av kvicksilver (c), blyadammunition (m), avvecklingsplan förbekämpningsmedel (mp) och behovet av ökadkunskap om förekomsten avbekämpningsmedelsrester i dricks- ochgrundvatten m.m. (mp).MotionernaAllmäntEnligt motion MJ425 (mp) bör gå före för attfasa ut enskilda kemikalier och kemikaliegrupper(yrkande 2).Kvicksilver och amalgamEnligt MJ493 (c) bör miljöreglerna gälla för alltkvicksilver oavsett användningsområde. Denmedicintekniska produkten amalgam består av tvådelar: Hälften är rent kvicksilver och resten ärkoppar, tenn och silver. Tandvården i Sverigeanvänder ett ton kvicksilver . När 4 gramkan förgifta en sjö innebär nyttkvicksilver i kretsloppet ett miljöproblem(yrkande 1). I motionen anförs vidare attmiljölagstiftningen bör gälla transporter avkvicksilver såväl till som fråntandläkarmottagningen. Kvicksilver som transporterastill en tandläkarmottagning hanteras som vilken varasom helt, medan kvicksilver som transporterasdärifrån bara får hanteras av godkända transportörer(yrkande 2).