bet · GO01UbU10 · 2001-03-08 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01UbU10Redogörelse för ärendetUnder allmänna motionstiden väcktes ett stortantal motionsyrkanden i olika gymnasieskolfrågor.Dessa yrkanden samt ett fåtal liknande yrkanden frånallmänna motionstiden behandlas i dettabetänkande.Yrkandena gäller övergripande frågor om kärnämnen,högskolebehörighet som mål för gymnasieutbildningen,individuella program, rätt att fullfölja studier igymnasieskolan, villkoren för antagning tillgymnasieskolan m.m. Vidare gäller delärlingsutbildning, betygssättning ochgymnasieexamen, information till föräldrar ommyndiga elevers uppförande, gymnasieutbildning medviss inriktning, sex- och samlevnadsundervisningen,giltighet av yrkesutbildningar på båda sidor avÖresund och gymnasieskolans relation tilluniversitet och högskolor. Ett stort antal yrkandenrör frågor där det enligt gällande styrsystemankommer på andra än att fatta beslut. I betänkandet behandlas 105 yrkanden om olikagymnasieskolfrågor. Yrkandena ingår i motionerväckta under allmänna motionstiden och 1999.Utskottet föreslår att avslår samtligayrkanden.Yrkandena gäller övergripande frågor bl.a. omkärnämnena, högskolebehörighet som mål förgymnasieutbildningen, rätten att fullföljautbildningen i gymnasieskolan och villkoren förtillträde till gymnasieskolan. Vidare gäller delärlingsutbildning, betygssättning ochgymnasieexamen, information till föräldrar om myndigelevs beteende, sex- och samlevnadsundervisningenoch vissa övriga frågor.Ett stort antal yrkanden gäller frågor där detankommer på andra än att fatta beslut.Utskottet avstyrker dessa yrkanden med hänvisningtill det gällande styrsystemet.För flertalet övriga yrkanden föreslår utskottetavslag med hänvisning till det pågående arbetet iGymnasiekommittén 2000 samt till den kommandebehandlingen av den avlämnade propositionen omvuxnas lärande.I betänkandet finns reservationer på olika punkterfrån , . InledningI gymnasieskolan finns 17 nationella program,som alla omfattar 2 500 gymnasiepoäng. Åtta iskollagen angivna ämnen ingår i viss omfattning ialla nationella och specialutformade program ochkallas kärnämnen. De är: svenska/svenska somandraspråk, engelska, matematik, idrott och hälsa,samhällskunskap, religionskunskap, naturkunskap ochestetisk verksamhet. Kärnämnenas gymnasiepoängtalvarierar mellan 200 (svenska/svenska somandraspråk), 100 (engelska, matematik,samhällskunskap och idrott och hälsa) och 50(religionskunskap, naturkunskap och estetiskverksamhet). För alla nationella kurser igymnasieskolan finns kursplaner, som fastställs avSkolverket. Samma kursplaner gäller för kärnämnenaoavsett program.Vid sidan av de nationella programmen finnsspecialutformade program, som i fråga omutbildningens nivå motsvarar nationella program ochkan utformas individuellt för en elev ellergemensamt för en grupp elever.Dessutom finns individuella program.En parlamentariskt sammansatt utredning omgymnasieskolans utbud av studievägar tillsattes imaj 2000 (dir. 2000:35). Utredningen, som kallasGymnasiekommittén 2000, fick tilläggsdirektiv ifebruari 2001 och skall lämna sin slutligaredovisning (dir. 2001:8).Övergripande frågorFörslag om differentiering av kärnämneskurser läggsfram av tre partier.Moderata samlingspartiet framhåller i motion2000/01:Ub260 att många avbryter sina studier därföratt de saknar tillräckliga förkunskaper och/ellermotivation för alla de gemensamma kurser som i dagär obligatoriska. Därför föreslås i motionen bl.a.att kärnämneskurser skall kunna ges med olikasvårighetsgrad (yrk. 4 i denna del).Kristdemokraterna vill enligt motion 2000/01:Ub331att kärnämnen skall kunna läsas etappvis för atttillgodose de elever som upplever den teoretiskadelen av gymnasieutbildningen som alltför betungande(yrk. 14).Folkpartiet anser det viktigt att skolan utgårfrån varje individs egna förutsättningar. Allaelever kan inte lära sig lika mycket, eller i sammatakt, skriver motionärerna (mot. 2000/01:Ub236 yrk.4). Därför skall kärnämnena kunna läsas i olikatakt. Kärnämneskurserna skall också ha olikainnehåll beroende på program, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Möjlighet att läsa de fyra mest omfattandekärnämneskurserna i etapper finns för eleversom har påtagliga studiesvårigheter i dessa ämnen(5 kap. 20 § gymnasieförordningen, 1992:394). Detfinns inga nationella bestämmelser om i vilken taktsom olika ämnen skall läsas. En individuellstudieplan skall upprättas för varje elev. I de nugällande kursplanerna för kärnämneskurserna SvenskaA och Matematik A anges uttryckligen att innehålloch arbetssätt skall anpassas till det program ellerden studieinriktning som eleverna har valt.Till Gymnasiekommittén 2000 har regeringen nyligenöverlämnat en promemoria, utarbetad av enarbetsgrupp inom , medförslag om ett nytt och breddat kärnämne som skallbildas genom bl.a. att kärnämnena samhällskunskapoch religionskunskap förs samman. Gymnasiekommittén2000 har fått tilläggsdirektiv (dir. 2001:8)och skall slutföra sitt arbete senast den 30 april2002.Högskolebehörighet som mål för gymnasieutbildningenifrågasätts av samma tre partier.Moderata samlingspartiet anser inte att allaomedelbart behöver en gymnasieutbildning som gerbehörighet till universitets- och högskolestudier.Olika intressen måste kunna tillgodoses med godamöjligheter att kunna komplettera utbildningen,heter det i motionen (2000/01:Ub260 yrk. 4 i dennadel).Kristdemokraterna vill låta eleverna själva väljanär i livet de skall skaffa sig högskolebehörighet(mot. 2000/01:Ub331 yrk. Möjlighet attkomplettera skall alltid finnas, påpekarmotionärerna.Folkpartiet skriver i motion 2000/01:Ub236 attalla studievägar inte får bli "akademiserade", som (yrk. Då blir enligt motionärerna gymnasieten utslagningsmaskin för alla de ungdomar som intevill eller orkar läsa mer teoretiska ämnen. Istället skall eleverna få välja att läsautbildningar som inte ger högskolekompetens och, omde vill, senare komplettera sina studier till sådankompetens (yrk. 5).U t s k o t t et föreslår att avslåryrkandena med hänvisning till det pågående arbetet iGymnasiekommittén 2000.Möjlighet att komplettera en gymnasieutbildning såatt man når behörighet att antas till grundläggandehögskoleutbildning finns och är en avdet svenska utbildningssystemets grundstenar, somsjälvfallet skall behållas.Utskottet övergår nu till övriga motionsyrkanden somrör grunddragen i en reformering av gymnasieskolan.Moderata samlingspartiet vill begränsa kärnämnenatill svenska, engelska, matematik, samhällskunskapsamt idrott och hälsa (mot. 2000/01:Ub260 yrk. 4 idenna del). Samma förslag framförs i motion2000/01:Ub211 (m) yrkande 2.Kristdemokraterna förslår däremot införande av ettytterligare kärnämne, nämligen historia (mot.2000/01:Ub331 yrk. De är kritiska tillgymnasieskolans programutbud, som de menar harformats från ett uppifrånperspektiv och inte medutgångspunkt i ungdomars och samhällets behov.Motionärerna anser att det inte är nödvändigt attalla program omfattar 2 500 gymnasiepoäng (mot.2000/01:Ub331 yrk. De vill också att kvalitetenpå det individuella programmet skall ses över ochatt samordningen mellan grundskola och gymnasieskolaskall förbättras (yrk. Enligt motionärerna bördet individuella programmet organiseras så att detdels ger möjlighet att slussas in på ordinarieprogram, dels kan utgöra ett eget alternativ för demsom behöver särskilda lösningar. Hela eller delar aven nationellt fastställd kursplan bör kunna ingå iden individuella studieplanen för en elev påindividuellt program. En sådan elev skall t.ex.kunna föra med sig kärnämnen som Matematik A tillett nationellt program. Det tredje året på deyrkesinriktade programmen bör göras frivilligt ochleda till behörighet till den yrkeshögskola somKristdemokraterna vill inrätta (yrk. 12).Folkpartiet för i motion 2000/01:Ub225 framförslaget att det individuella programmet skallavskaffas och ingen elev börja i gymnasieskolan utangodkänt grundskolebetyg i svenska, engelska ochmatematik (yrk. Samma förslag finns i partietsmotion 2000/01:Ub236 (yrk. Där yrkar Folkpartietockså att resurserna för det individuella programmetskall överföras till och elever medsvårigheter ges stöd också i gymnasieskolan (yrk.2). Vidare hävdar att det intefinns yrkesinriktade program i reell mening, däreleverna kan börja arbeta direkt efter studierna.Sådana program bör inrättas, och eleverna böravlägga yrkesexamen vid utbildningens slut (yrk. 8).Utbildningen skall vara praktiskt inriktad och ävenge möjlighet till praktik hos företag i den aktuellabranschen, heter det i motionen.Miljöpartiet föreslår i motion 2000/01:Ub816 etttillkännagivande om utveckling av gymnasieskolan(yrk. Gymnasieskolan skall vara en skola föralla, där ungdomar med olika förutsättningar ochintressen, från olika miljöer och med olikareligionsinriktningar får möjligheter till en brautveckling och förberedelse inför vuxenlivet. Denskall ge varje elev bra baskunskaper i kärnämnenaoch därutöver vara yrkesförberedande för såvälpraktiska som mer teoretiskt orienterade yrken. Förvissa praktiska yrken skall gymnasieskolan dessutomerbjuda en yrkesutbildning av mer omfattandekaraktär, fullständig eller förberedande beroende påyrkets art, skriver motionärerna. De tar också uppproblem och möjligheter för gymnasieskolan, elevensval och kommunens kostnad, betygssystemet,studiernas innehåll och uppläggning,arbetsplatsförlagd utbildning (APU) och modersmål.Förslag om att hemkunskap skall vara ett kärnämnei gymnasieskolan förs fram i motionerna2000/01:Ub300 (s) yrkande 2, 2000/01:Ub802 (s)yrkande 2 och 2000/01:Ub804 (c) yrkande 2. Ett ämnesom ger konsumentutbildning bör enligt motion1999/2000:Ub213 (c) vara obligatoriskt inom allaprogram (yrk. I motion 2000/01:Kr537 föreslårmotionärerna (m) att idrott och hälsa även iframtiden skall vara kärnämne i gymnasieskolan (yrk.3).I motion 2000/01:Ub281 (m) framförs kritik mot detnuvarande utbildningssystemet. Enligt motionärernaslås många elever, inte minst invandrarelever, utinnan de har fullgjort sin gymnasieutbildning,vilket är helt oacceptabelt. Motionärerna pekar påde fristående yrkesförberedande gymnasieskolorna,som ger mera APU än kommunala skolor och i störreutsträckning samarbetar med näringslivet (yrk. 2).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Gymnasieskolans utbud av studievägar är huvudämnetför den pågående gymnasieutredningen (dir. 2000:35och 2001:8). Det gäller både vilka program som skallfinnas och hur varje programs utbud av studievägarskall se ut. En arbetsgrupp inomUtbildningsdepartementet har föreslagit ett nytt,bredare kärnämne, som är avsett att ersättanuvarande kärnämneskurser i samhällskunskap ochreligionskunskap, och som även skall innehållanutidshistoria. I tilläggsdirektiven tillGymnasiekommittén 2000 sägs bl.a. att kommitténskall utreda och lägga fram förslag till hur enförändrad utformning av vissa kärnämneskurser bör seut (dir. 2001:8).Kristdemokraterna och föreslårtillkännagivanden om rätten att fullfölja studier igymnasieskolan (mot. 2000/01:Ub331 yrk. 8 respektive2000/01:Ub270 yrk. Enligt Kristdemokraternamåste skollagen ändras så att åldersgränsen förgymnasiestudier tas bort. Sådana studier skall kunnagenomföras på lika villkor ,anser motionärerna. vill ha engaranterad rättighet för den som påbörjatgymnasiestudier att fullföljautbildningen . Regeringen börenligt motionärerna skyndsamt låta utreda en sådanutbildningsgaranti och återkomma till medförslag om på vilket sätt den bör genomföras.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.När motsvarande yrkanden behandlades vid förrariksmötet påpekade utskottet - liksom tidigare - attdet i skollagen inte finns någon övre åldersgränsför när studier i gymnasieskolan skall varaavslutade (bet. 1999/2000:UbU15 s. 40). Däremot sägsdet i skollagen att utbildningen i gymnasieskolan äravsedd att påbörjas av ungdomar efter avslutadgrundskola eller motsvarande fram t.o.m. det förstakalenderåret det år de fyller . För vuxna finnskommunal vuxenutbildning. En proposition om vuxnaslärande har avlämnats och kommer attbehandlas längre fram under detta riksmöte.Riksdagen bör avvakta denna behandling och inte nugöra några sådana ställningstaganden sommotionärerna begär.Villkoren för antagning till gymnasieskolan ochhögskolan bör enligt motion2000/01:Ub227 inte förändras så attförkunskapskraven luckras upp (yrk. I motion2000/01:Ub344 (s) påtalas att elever medinvandrarbakgrund och elever medinlärningssvårigheter har svårt att klara kraven pågodkänt i svenska, matematik och engelska. Derasmöjligheter att gå på de nationella programmen måstestärkas, anser motionärerna.Vänsterpartiet anser enligt motion 2000/01:Ub276att ett betygsfritt intagningssystem tillgymnasieskolan bör införas (yrk. Eleverna skallfå välja efter intresse och komma in på sittförstahandsval. Vid felval skall eleven ha möjlighetatt byta inriktning inom ramen för gymnasieskolan.Enligt motion 2000/01:Ub327 (s) missgynnas elevermed specialinriktad begåvning av att det ärbetygsgenomsnitt som ligger till grund förantagningen till gymnasieskolan. Motionärerna anseratt kommunerna måste öka sina insatser så attelevernas egna val och intressen blir avgörande förintagningen.U t s k o t t e t föreslår att 2000 fick i sinatilläggsdirektiv uppdrag bl.a. att överväga vad somkan göras i programmens uppbyggnad för att minskasnedrekryteringen och avhoppsfrekvensen bland elevermed utländsk bakgrund i gymnasieskolan. föreslog i en skrivelsetill regeringen att regeringenskulle förelägga förslag om ett nyttantagningssystem till gymnasieskolan och ettförändrat betygssystem för grundskolan.Kvalitetsgranskningsnämnden hänvisade tillutbildningsinspektörernas iakttagelse attbehörighetsbestämmelsernas krav på godkänt betyg isvenska, engelska och matematik särskilt missgynnarungdomar som lär långsamt eller på andra sätt än demsom skolor har gjort till sina standardvarianter.Riksdagen bör inte föregripa regeringens beredningav dessa frågor.Som ett led i att stärka inslaget av entreprenörskapi skolan vill enligt motion2000/01:Ub270 ha en ökad stimulering av samverkanmellan näringsliv och skola (yrk. Regeringen böråterkomma med förslag om hur denna samverkan kanstimuleras, bl.a. genom en översyn avgymnasieförordningen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.En av de nya uppgifterna för Gymnasiekommittén2000 är att föreslå hur samverkan mellan skola ocharbetsliv kan utvecklas.Centerpartiet vill också att regeringen utredermöjligheten att öka kraven på kommunernasutvärdering av sin skolverksamhet (mot.2000/01:Ub270 yrk. har inte allaskolor gjort någon kvalitetsredovisning, och detfinns brister i utformningen av de redovisningar somlämnats, framhåller motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Det pågår en översyn av skollagen. I utredningensuppdrag ingår bl.a. att utreda och föreslå hurmålstyrningen samt det kommunala ansvaret förkvalitet och likvärdighet kan förtydligas ochstärkas, och att utreda om statenssanktionsmöjligheter behöver stärkas (dir. 1999:15).Kommittén skall redovisa uppdraget senast den 15september 2001.Behovet av ökade valmöjligheter efter avslutadgrundskola tas upp i motion 2000/01:Ub350 (s). elever behöver alternativa valmöjligheterutanför en traditionell skolmiljö, ansermotionärerna. De möjligheter som finns inom ramenför det individuella programmet räcker inte för på ett tillfredsställande sätt skall kunna tahand om elever som har dessa behov. Motionärernavill att 2000 skall ges i uppdragatt beakta elever som är i behov av särskilt stödoch dessa elevers behov av valmöjligheter utanför entraditionell skolmiljö.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Det är utskottets övertygelse att de som ärunga kommer att behöva utbildning utöver grundskolanför att få ett vuxenliv med hög livskvalitet och föratt komma till sin rätt i arbetslivet ochsamhällslivet. Skolan på alla nivåer måste ansträngasig för att utforma sitt arbete så att elevernasintresse fångas och deras utveckling främjas.Individuellt program utgör en möjlighet att för denenskilda eleven planera en verksamhet som möterhonom eller henne på det utvecklingsstadium däreleven befinner sig. Därför kan t.ex. arbete på enarbetsplats ingå i den individuella plan som görsupp för varje elev på individuellt program. Siktetskall dock vara inställt på att eleven senare skallkunna gå över till ett nationellt ellerspecialutformat program.LärlingsutbildningBakgrundI skollagen finns en möjlighet attanordna lärlingsutbildning inom individuellt program(5 kap. 4 b §). Sådan utbildning innebär att elevenkan kombinera en anställning som syftar till enyrkesutbildning med studier. I sådant fall skallstudierna omfatta kärnämnena svenska/svenska somandraspråk, engelska, samhällskunskap,religionskunskap och matematik. Om eleven önskardet, skall utbildningen omfatta samtliga kärnämnen.Utbildningen skall omfatta tre årskurser.Bestämmelserna om detta finns i gymnasieförordningen(1992:394). Antalet elever i denna form avlärlingsutbildning är mycket litet.Sedan några år tillbaka pågår en försöksverksamhetmed lärande i arbetslivet inom gymnasieskolan. Sådanutbildning innebär att en elev på ett nationellteller specialutformat program som innehålleryrkesämnen får en utbildning som under sammanlagtminst genomförs på en arbetsplats.Skolverket har efter samråd med arbetsmarknadensparter fastställt en kursplan för lärande iarbetslivet om 700 gymnasiepoäng (SKOLFS 2000:164).Även undervisning enligt andra nationelltfastställda kursplaner i yrkesämnen kan genomföraspå en arbetsplats. För varje elevplats upprättas ettkontrakt mellan skolan, en ansvarig företrädare förarbetsplatsen och eleven. Försöksverksamhetenregleras i en särskild förordning (2000:690).Motionerna och utskottets ställningstagandeModerata samlingspartiet föreslår i motion2000/01:Ub260 ett tillkännagivande om att en modernlärlingsutbildning behöver införas (yrk. 9).Motionärerna hänvisar till den beskrivning de giviti motion 1999/2000:Ub17, som behandlades vid förrariksmötet (bet. 1999/2000:UbU16 s. 9, rskr. 229).Huvudman kan vara en gymnasieskola, enfriskola, ett företag, en branschorganisation ellerett utbildningsföretag. Huvudmannen skall upprättaen utbildningsplan som skall godkännas avSkolverket. Utbildningen skall ge gymnasiekompetensi svenska, matematik och förekommandekaraktärsämnen, men behöver inte ge grundläggandebehörighet till högskoleutbildning. Godkändlärlingsutbildning ges offentligt stöd med enlärlingspeng, som följer huvudmannen. Valfrihetskall råda när det gäller lärlingens status som eleveller anställd. Utbildningen skall avslutas medgesällprov eller motsvarande.I huvudsak samma förslag framförs av imotion 2000/01:Ub281 yrkande 7. Liknande förslagfinns också i motion 2000/01: Ub280 (m), därmotionärerna särskilt påpekar att utbildningen skallutformas lokalt och att varje skola ska kunna skapasin egen profil (yrk. 5).Kristdemokraterna hävdar i motionerna2000/01:Ub323 och 2000/01: Ub331 (yrk. 1 resp. 13)att den nuvarande gymnasieskolan är alltförteoretisk och inte på ett bra sätt möter elever somvill ha en praktisk utbildning. I den förstnämndamotionen nämns den försöksverksamhet medlärlingsutbildning inom nationella program somutskottet ovan redogjort för och som motionärernaanser har blivit ett fiasko. EnligtKristdemokraterna behövs ett lärlingsprogram inomgymnasieskolan. Det skall vara flexibelt utformatmed få centrala regler och omfatta 2-4 årsutbildning beroende på yrkets karaktär. Praktikskall varvas med teori redan från första terminen.Lärlingen skall betraktas som elev , och skolan skall vara huvudman.Lärlingsutbildningen skall vara nära knuten till detlokala näringslivet. Företagen skall få ersättningfrån skolan för sina kostnader både förutbildning/handledning och för nyttjande av maskinerm.m. Ett belopp på sägsvara rimligt. Eleven skall få ersättning frånföretaget i relation till den insats hon eller hangör i produktionen. Lärlingsutbildningen skallavslutas med yrkesprov och leda till en yrkesexamen.Denna skall ge behörighet till fortsattyrkesutbildning vid yrkeshögskola.Folkpartiet framför i motion 2000/01:Ub236 ocksåförslag om en modern, flexibel lärlingsutbildning,där skolan och arbetslivet skall dela på ansvaret(yrk. Utbildningstiden kan förslagsvis varafyraårig, men den totala tiden kan variera, heterdet i motionen. Eleverna avses tillbringa iskolan och i arbetslivet. Företagen börliksom i få ersättning motsvarande kommunenskostnad för yrkesutbildningen ,som lärlingen får ersättningav arbetsgivaren i relation till sin insats iproduktionen. Utbildningen avslutas med gesällprovoch leder till en lärlingsexamen.Centerpartiet lyfter i motion 2000/01:Ub270särskilt fram de mindre företagens möjligheter attta emot lärlingar. Det bör uppdras åtGymnasiekommittén 2000 att se över detta ocheventuellt föreslå en lärlingspeng eller liknande(yrk. 4).I motion 2000/01:Ub221 (m) begär motionären attregeringen skall lägga fram förslag till en modernlärlingsutbildning (yrk. Teoriundervisning iskolan skall följas av praktisk träning på företag.Eleven bör så långt möjligt själv välja om han ellerhon skall inleda lärlingsutbildningen med denteoretiska eller den praktiska delen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Försöksverksamheten med lärlingsutbildning inomnationella och specialutformade program pågår. En nyförordning (2000:690) om försöksverksamheten börjadegälla . I den tidigareförordningen (1997:762) föreskrevs attlärlingsutbildningen inte fick påbörjas förräneleven hade genomfört hälften av singymnasieutbildning. Denna föreskrift har tagitsbort. Regeringens förslag på grundval av denpågående försöksverksamheten bör avvaktas.Gymnasiekommittén 2000 fick genom tilläggsdirektivenäven i uppdrag att föreslå hur ett ökat inslag avlärande i arbetslivet i gymnasieskolan skallutformas.De kommuner som deltar i försöksverksamheten medlärande i arbetslivet inom gymnasieskolan tilldelasett statsbidrag på per elev som medutbildningskontrakt påbörjar en lärlingsutbildning.I skriften Samverkan mellan skola och arbetsliv. Ommöjligheterna med lärande i arbete (Ds 2000:62)säger en arbetsgrupp inom Utbildningsdepartementetatt en förutsättning för en kvalitativ utveckling avsamverkan mellan skolan och arbetslivet samt lärandei arbetslivet i gymnasieskolan är attfinansieringsfrågorna får en långsiktig lösning (s.130). Arbetsgruppen föreslår att regeringen skalltillsätta en utredning med uppgift att komma medförslag till ett framtida system för finansiering avsamverkan, arbetsplatsförlagd utbildning och lärandei arbetslivet i den gymnasiala yrkesutbildningen.Remissbehandlingen av denna skrift pågår förnärvarande.En proposition om kvalificerad yrkesutbildningkommer att behandlas längre fram under dettariksmöte (prop. 2000/01:63). Frågor om behörighetför tillträde till sådan yrkesutbildning börbehandlas i det sammanhanget.Betyg och gymnasieexamenTre partier föreslår införande av en gymnasieexamen.Moderata samlingspartiet yrkar i motion2000/01:Ub260 att en obligatorisk gymnasieexamenskall införas (yrk. Den skall utgöra beviset påden kunskap eleverna har tillgodogjort sig understudierna. Den som inte har klarat examen skallkunna komplettera. Samma synpunkter framförs imotion 2000/01:Ub221 (m) yrkande 3.Kristdemokraterna anser att gymnasieexamen skallinföras för alla nationella program - teoretiskaeller yrkesinriktade - och vara en grund förfortsatta högskolestudier och/eller arbete (mot.2000/01:Ub331 yrk. På de yrkesinriktadeprogrammen (där tredje året enligt Kristdemokraternaskall vara frivilligt) skall gymnasieexamen dockenbart gälla treårig utbildning.Folkpartiet vill införa en internationelltjämförbar studentexamen, som skall vara frivilligoch ge högskolebehörighet. För att varainternationellt jämförbar behöver studentexamenkräva mer än vad som krävs på de flestaprogram, framhåller motionärerna (mot. 2000/01:Ub236yrk.