bet · GP01TU2 · 2001-11-27 00:00:00 — Utskottetkonstaterar att den särskilda satsningenpå för rekonstruktionav eftersatt vägnät, för tjälsäkring ochför att förbättra bärigheten innebärstora förbättringar när det gällermöjligheten att nå delmålet en högtransportkvalitet. Även förutsättningarnaför regional utveckling i hela landetförbättras avsevärt. Regeringen har ocksåtillsatt en särskild parlamentariskberedning om trafiksituationen iStockholmsregionen. Den kommer att lämnasina förslag under år 2002.Enligt utskottets mening är detangeläget att transportsystemet anpassasefter framtida behov. Det innebärinsatser för att utveckla ett säkert,miljövänligt och effektivt samtlångsiktigt hållbart transportsystem.Regeringens förslag till planeringsraminnebär att viktiga åtgärder kangenomföras för att möjliggöra enangelägen omställning och moderniseringav transportsystemet. Utskottet delarregeringens uppfattning att för sådanainsatser bör 169 miljarder kronoravsättas varav förinvesteringar i järnväg.Med denna planeringsram kan bristerna ijärnvägens infrastruktur åtgärdas och enväsentlig modernisering ske avjärnvägssystemet. Utskottet behandlarsenare i detta betänkande fyra särskildainfrastrukturprojekt på järnvägsområdet,nämligen tunneln genom ,, i ochspårkapaciteten genom Stockholm.Gemensamt för dessa projekt är att de harstor betydelse för transportsystemet ochatt särskilda finansiella lösningarkrävs. Beträffande övrigjärnvägsutbyggnad bedömer regeringen ipropositionen att det - utöver vissasnabbtågsupprustningar, ombyggnader förförbättring av godstrafiken på järnvägm.m. - bör finnas möjlighet att underslutet av planeringsperioden inleda enutveckling mot ett nytt järnvägssystem,som bygger på att nya länkar utvecklas.Länkar, som har diskuterats ingåi ett sådant system, såsomNyköpingslänken, Östgötalänken ochHaparandabanan, bör utvärderas avBanverket i den kommandeåtgärdsplaneringen, anför regeringen.Utskottet delar regeringens uppfattningoch förutsätter att järnvägstrafiken kandrivas med rimlig lönsamhet så attsamhällsnyttan av de betydandeinvesteringarna kan tas till vara.För väginvesteringar bör, som anges ipropositionen, sammanlagt 69 miljarderkronor avsättas , varav 39miljarder kronor för satsningar i detnationella vägnätet. Enligt utskottetsmening kan därmed en angelägen satsninggöras på stamvägnätet som bidrar till attöka framkomligheten och säkerheten samtger förutsättningar för regionförstoring.Som framhålls i propositionen kan vidareviktiga insatser göras för att förbättramiljön och trafiksäkerheten längsbefintliga stamvägar. Enligt utskottetsmening är det angeläget attplaneringsramen även används förutveckling av transportinformatik påstamvägnätet. Som framhålls ipropositionen kan transportinformatikvara ett effektivt sätt att uppnå detransportpolitiska målen.Utskottet anser att deutvecklingsinsatser som görs i detregionala transportsystemet är av storbetydelse för att de transportpolitiskamålen skall kunna nås. Som redovisas ipropositionen möjliggör den föreslagnaplaneringsramen på sammanlagt 30miljarder kronor för regionalinfrastruktur att det regionala vägnätetkan förbättras. Dessutom kan viktigamiljö- och trafiksäkerhetsinsatsergenomföras på det kommunala vägnätet.Planeringsramen möjliggör vidare attangelägna åtgärder kan genomföras för attfrämja lokal och regional kollektivtrafikliksom cykel- och gångtrafik.InlandsbananAv propositionen framgår attplaneringsramen för järnvägsinvesteringarinte omfattar bidrag till Inlandsbanan.Det beror på att det årliga bidraget tillInlandsbanans drift och underhåll utgårenligt ett särskilt avtal som träffadesår 1993 mellan staten och (), som ägs av samtliga kommunerutmed banan. utbetalas enligtdetta avtal till IBAB.Avtalsperioden är fr.o.m. den 1 maj1993. För investeringar i Inlandsbananlämnades i samband med att IBAB övertogansvaret för banan ett särskiltekonomiskt stöd.När det gäller investeringar iInlandsbanan vill utskottet tydliggöraatt dessa kan finansieras inomplaneringsramen förjärnvägsinvesteringar. skallgöra sedvanliga samhällsekonomiskabedömningar av investeringarnaslönsamhet. Länen har vidare ävenfortsättningsvis möjlighet att användasig av sin regionala medelsram för attanvisa särskilda resurser tillInlandsbanan om man finner det lämpligt.Utskottet konstaterar därmed attinvesteringar i kan prövasinom ramen för planeringssystemet därvägledande för prioriteringen ärsamhällsekonomisk lönsamhet och detransportpolitiska målen. mening tillgodoses därmedsyftet med de motionsyrkanden som väcktsom att investeringar i skallingå i planeringssystemet förinfrastrukturen och kunna finansieras avBanverket. Det gäller motionerna2001/02:T15 (c) yrkande 10, 2001/02:T24(s), 2001/02:T26 (kd) yrkandena 2 och 4,2001/02:T41 (kd) yrkande 11 och2001/02:T46 (fp) yrkande 12.Målutveckling samt uppföljning ochutvärderingUtskottet anser att roll iförsta hand bör vara att angeövergripande mål och riktlinjer förplaneringen, fastställa finansiella ramaroch säkerställa en god kontroll avstatens finanser. Det betyder att vilkaåtgärder som skall genomföras och närdetta skall ske bör bestämmas främst inomramen för trafikverkens och länenslångsiktiga planering med utgångspunktfrån beslut med anledning avinfrastrukturpropositionen. Som utskottetredovisat tidigare kommer ett omfattandeberedningsarbete att följa efter det attriksdagen har lagt fast den ekonomiskaplaneringsramen ochplaneringsinriktningen. ochBanverket samt länen har bl.a. tilluppgift att upprätta och förankra planersom skall granskas och fastställas avregeringen.Enligt utskottets mening kräver dennadecentraliserade planeringsprocess etttydligt politiskt inflytande. Utskottetanser därför att en fortsatt utvecklingav mål samt arbetet med uppföljning ochutvärdering inom transportpolitiken är avstor betydelse. Regeringen anger ipropositionen att bl.a. detransportpolitiska delmålen kommer attutvecklas. Vidare anges att en granskningkommer att ske av ochBanverkets planeringsunderlag införregeringens fastställelse av planerna . Regeringen kommervidare att redovisa för vilkatransportpolitiska effekter som kanförväntas uppstå då planerna genomförs.Utskottet anser att dettautvecklingsarbete är angeläget ocherinrar om att i samband med dettransportpolitiska beslutet år 1998beslutade att regeringenårligen i samband med budgetpropositionenskall redogöra för hur detransportpolitiska målen har uppfyllts.Enskilda vägarMotionsförslag har väckts om att deenskilda vägarna bör ingå i denlångsiktiga planeringsprocessen samt attsärskilda medelsanvisningar bör anvisasför detta ändamål. Enligt utskottetsmening spelar de enskilda vägarna enviktig roll för tillgängligheten försåväl enskilda medborgare som förnäringslivet. Det är därför viktigt attde enskilda vägarna gestillfredsställande förutsättningar så attriksdagens transportpolitiska mål om etttillgängligt transportsystem, en högtransportkvalitet och en positiv regionalutveckling tillgodoses i hela landet. Denutredning som regeringen tillsatte hösten1999 om bidrag och regler för enskildavägar överlämnade sittslutbetänkande och är för närvarandeföremål för ett brett remissförfarande.Enligt utskottets mening börremissbehandlingen samt regeringensställningstagande till utredningensförslag avvaktas innan riksdagenbehandlar frågor om enskilda vägar.Enligt utskottets mening kan det dockinte bli aktuellt att föra över allmännavägar till enskilda vägar på det mycketomfattande sätt som föreslås iutredningen.Sammanfattning av utskottetsställningstagandeMed hänvisning till det anfördatillstyrker utskottet regeringens förslagatt den ekonomiska planeringsramen förtransportinfrastruktur för perioden2004-2015 skall uppgå till 364 miljarderkronor och skall användas enligtföljande:- för drift ochunderhåll av statliga vägar,- för drift ochunderhåll av statliga järnvägar,- försektorsuppgifter,- för tjälsäkring,bärighet och rekonstruktion av vägar,- för investeringari järnvägar,- för vägar, varav 39miljarder kronor för nationella väg-investeringar och 30 miljarder kronorför regional transportinfrastruktur,- förkapitalkostnader i form av räntor ochamorteringarför investeringar som finansieras medlån.Utskottet tillstyrker vidare regeringensförslag att skall godkänna attplaneringsramen för järnvägsinvesteringarskall omfatta investeringar på hela detstatliga järnvägsnätet, miljöförbättrandeåtgärder längs samma nät samt statsbidragtill investeringar i järnvägar,spåranläggningar, rullande materiel förregional kollektivtrafik och terminalersom staten inte är huvudman för. Vidaretillstyrker utskottet regeringens förslagatt planeringsramen för nationellaväginvesteringar skall omfattainvesteringar på stamvägnätet, åtgärderför förbättrad miljö på hela det statligavägnätet samt åtgärder för förbättradtrafiksäkerhet på stamvägnätet.Av utskottets ställningstagande följeratt samtliga motionsyrkanden somredovisas under rubriken i detta kapitel (s. 54-55)avstyrks. Syftet med ett flertal av dessamotioner kommer dock att tillgodoses.6 SektorsuppgifterUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag att av de 8 miljarder kronorsom avsätts för sektorsuppgifter skall6 miljarder kronor fördelas tillVägverket och tillBanverket. Med hänvisning tillBanverkets sektorsansvar avstyrks bl.a.ett motionsförslag om teknikutvecklingför kombinerade godstransporter.Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet ettregeringsförslag iinfrastrukturpropositionen omplaneringsramen för sektorsuppgifter(prop. 2001/02:20 punkt 3).Regeringen föreslår att riksdagengodkänner att av de 8 miljarder kronorsom avsätts för sektorsuppgifter skall 6miljarder kronor fördelas till Vägverketoch till Banverket.Vidare behandlar utskottet motionerna:- 2000/01:T360 av (),- 2001/02:T54 av Per m.fl.(s).Regeringens förslagRegeringen framhåller att ochBanverket har ett samlat ansvar, s.k.sektorsansvar, för att utvecklingen avrespektive transportslag ligger i linjemed de transportpolitiska målen.Vägverket och bör på lämpligtsätt verka för väl fungerande samverkanoch samordning med berörda aktörer ochdriva utvecklingen på ett strategiskt ochoffensivt sätt. Som en del i dennasamverkan bör verken ha möjlighet attträffa överenskommelse med berördaaktörer. Verken bör också ha möjlighetatt ta ett ekonomiskt ansvar i de fallingen naturlig huvudman finns. Vid sidanav verkens samlande och koordineranderoll bör sektorsansvaret i huvudsakomfatta ansvar för information,kunskapsspridning samt för relevanttillämpad forskning, utveckling ochdemonstration.Regeringen föreslår att av de 8miljarder kronor som avsätts försektorsuppgifter i den ekonomiskaplaneringsramen bör 6 miljarder kronorfördelas till och 2 miljarderkronor till . Regeringensförslag innebär en oförändrad nivå förVägverket jämfört med och förBanverket en utökad nivå.I propositionen uppmärksammas särskiltbehovet av insatser inom två områden,nämligen åtgärder för ett hållbartresande och ny teknik för ett hållbartoch effektivt transportsystem. Regeringenframhåller att bör arbeta medåtgärder som påverkar efterfrågan påtransporter i riktning mot ett hållbartresande. För att kunna åstadkomma dettaräcker det inte med de traditionellaåtgärderna på utbudssidan avtransportsystemet. Det krävs även attefterfrågan på transporter påverkas.Vägverket bör i samarbete med andraaktörer utforma ett förslag tillnationellt program eller en strategi förhur arbetet bör bedrivas.Beträffande ny teknik för ett hållbartoch effektivt transportsystem anges attVägverket bör initiera ett samlat programför teknisk utveckling, demonstration ochinförande av nya lösningar. Programmetbör genomföras i samverkan mednäringslivet och integrera såvälmiljöhänsyn som utveckling mottrafiksäkerhetens nollvision. Programmetbedöms kunna skapa nya affärsmöjligheteroch bidra till att nya arbetstillfällenskapas. Ny teknik är enligt regeringensmening en nödvändig del i utvecklingenmot ett hållbart transportsystem. Delösningar som tas fram inom programmetbör ha förutsättningar att nå en bredspridning på marknaden. Insatserna skallbidra till utvecklingen av ett säkert,effektivt och långsiktigt hållbarttransportsystem. Programmet bör främjautveckling och kunskapsuppbyggnad inomområdena fordonsteknik, bränslen ochemissioner, byggande av energieffektiva,ekologiskt hållbara system och användningav informationsteknik inomtransportsystemet.MotionsförslagPer m.fl. (s) understrykeri motion 2001/02:T54 vikten av att godsflyttas över från lastbil till järnväg.Därmed kan ett mer långsiktigt hållbarttransportsystem uppnås. De avtal somingåtts om minskning av utsläpp avväxthusgaser och andra ämnen kan dockinte uppfyllas om inte radikalateknikgenombrott görs. har genomåren inte lyckats utveckla kombitrafikmellan väg och järnväg med någon störreframgång. Ett av de stora problemen harvarit tekniken och tidsfaktorn. Detinnebär att om en lastbil eller entrailer skall transporteras på enjärnvägsvagn finns det ingen brateknik tillgänglig. Nya transportmässigalösningar utvecklas dock men det är svårtatt förverkliga dem. I nyautökade sektorsansvar bör därför enligtmotionärerna ingå att verket kan stödjaenskilda initiativ för att skapatekniklösningar som utvecklar kombitrafikmellan järnväg och väg.Carina () framhåller i motion2000/01:T360 att grusvägarna är ettkulturarv som har ett stort värde urturistsynpunkt. Grusvägar kan rättunderhållna också vara ett bra alternativoch erbjuda en rimlig vägstandard. Det ärdärför angeläget att behovet av kunskapom grusvägarnas byggande, bevarande ochunderhåll säkerställs.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att ochBanverkets sektorsarbete är av storbetydelse. För att utveckla väg- ochjärnvägstrafiken i linje med detransportpolitiska målen krävs i ökadutsträckning insatser utanför dettraditionella infrastrukturområdet somväg- och banhållning. I verkenssektorsansvar ingår därför viktiga frågorsom att samordna skilda aktörer ochaktiviteter, informera för att påverkautvecklingen inom sektorn och finansieratillämpad forskning, utveckling ochdemonstrationsverksamhet. Allt i syfteatt främja att utvecklingen ligger ilinje med de transportpolitiska målen.Utskottet konstaterar att Vägverketssektorsarbete är mer omfattande ochkomplext än . Utskottet hardärför ingen erinran mot regeringensförslag att av de somavsätts för sektorsuppgifter skall6 miljarder kronor tillföras Vägverketoch Banverket.Utskottet har inte heller något atterinra mot regeringens förslag tillriktlinjer för sektorsarbetet. Utskottetvill dock understryka vikten av att detnya transportpolitiska delmålet om ettjämställt transportsystem får genomslag iverkens sektorsarbete.Om infrastruktursatsningen på etteffektivt sätt skall kunna bidra till attde transportpolitiska målen uppnås krävsforskning och utveckling. Utskottet delardärför regeringens uppfattning attforskningsfrågorna är centrala uppgifterinom ramen för verkens sektorsansvar. Enviktig aktör är som den 1 januari2001 tog överKommunikationsforskningsberedningens(KFB) tidigare uppgifter. Därmed harVINNOVA bl.a. ansvar förtransportslagsövergripandetransportforskning, liksom ett utpekatansvar för kollektivtrafikforskning ochett sektorsansvar för forsknings-,utvecklings- och demonstrationsprojektinom sjöfart och luftfart. Utskottet hartidigare i samband med bildandet avVINNOVA framhållit atttransportforskningen är av strategiskbetydelse (1999/2000:TU1y). Utskottetförutsatte därvid att den verksamhet somKFB bedrev med en sammanhållentransportforskning i huvudsak skullekomma att övertas av . Utskottetsuppfattning kvarstår och utskottetförutsätter att regeringen inom ramen förverksamhetsuppföljningen redovisarutvecklingen påtransportforskningsområdet.Beträffande motion 2001/02:T54 (s) villutskottet framhålla att såväl s.k.lastbilståg som andra former avkombitrafik kan bidra till att skapamiljövänligare och ekonomiskt effektivaretransporter. Det övergripande ansvaretför kombinerade transporter har tidigarevarit oklart. Efter förslag frånGodstransportdelegationen har Banverketfått till uppgift att i samverkan medövriga trafikverk ha det övergripandeansvaret för utvecklingen inom dettaområde. I infrastrukturpropositionenframhålls att forsknings-, utvecklings-och demonstrationsverksamhet kommer attbli alltmer betydelsefullt förutvecklingen av ett effektivt ochhållbart transportsystem. Inomjärnvägsforskningen framstår enligtregeringen bl.a. insatser som kan bidratill att utveckla kombitrafiken somangelägna.Enligt utskottets mening är detangeläget att förutsättningarna förkombitrafik förbättras och attmiljövänliga godstransporter utvecklas.Ny teknik för att utveckla ett hållbartoch effektivt transportsystem är också enav de två frågor som enligt propositionensärskilt bör prioriteras. Trafikverkenbör ha stor frihet att inom sina angivnaramar själva utforma sitt sektorsarbeteoch prioritera mellan olika tänkbarainsatser. Utskottet är mot denna bakgrundinte berett att föreslå någon åtgärd medanledning av den aktuella motionen.Motion 2001/02:T54 (s) avstyrksföljaktligen.I motion 2000/01:T360 av ()föreslås forskning om drift och underhållav grusvägar. Utskottet konstaterar attgrusvägarnas funktion är viktig för t.ex.glesbygd, rekreation och skogsbruk. Deutgör den sista förgreningen av vägnätetoch har i vissa fall även ettkulturhistoriskt värde. Kostnaderna föratt bevara och säkerställa grusvägarnautgör en betydande del av den totalaunderhållskostnaden för vägnätet. mening bör inte pekaut eller prioritera enskildaforskningsområden. Det ankommer i ställetpå bl.a. att, inom ramen försitt sektorsansvar, bedöma behovet avforsknings- och utvecklingsinsatser. Isammanhanget kan nämnas att Statens väg-och transportforskningsinstitut (VTI)bedriver forskning som bl.a. omfattarmetoder och tekniker för drift ochunderhåll. Vidare finns vid Kungl.Tekniska högskolan ett särskiltforskningscentrum för forskning ochutbildning i drift och underhåll avinfrastruktur, CDU, som finansieras avbl.a. , , ochSvenska . Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottetmotion /01:T360 (s).7 Särskilda investeringsprojekt7.1 Järnvägstunneln genom HallandsåsUtskottets förslag i korthetUtskottet framhåller vikten av att helaVästkustbanan får en förbättradstandard, bl.a. för att kunna ökagodstransporterna på järnväg.Banverket bör därför få möjlighet attfortsätta planeringen avjärnvägstunneln genom Hallandsås.När det gäller miljöaspekterna utgårutskottet från att de noga beaktas i deåterstående miljöprövningarna avprojektet.Utskottet föreslår att riksdagentillstyrker regeringens förslag omjärnvägstunneln genom . Detinnebär att färdigställande avjärnvägstunneln genom Hallandsåsfinansieras inom planeringsramen förjärnvägsinvesteringar. Syftet medflertalet motioner blir därmed i alltväsentligt tillgodosett. Någon åtgärdfrån sida är därför inteerforderlig. Jämför reservation 17 (mp).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet ettregeringsförslag (prop. 2001/02:20 punkt5). Regeringen föreslår att riksdagengodkänner att färdigställande avjärnvägstunneln genom Hallandsåsfinansieras inom planeringsramen förjärnvägsinvesteringar.Vidare behandlas följande åtta motioner:- 1999/2000:T524 av (),- 1999/2000:T538 yrkande 2 av AlfEriksson m.fl. (s),- 2000/01:T201 yrkande 14 av Bo Lundgrenm.fl. (m),- 2000/01:T230 yrkande 11 av . (s),- 2000/01:T503 av (),- 2001/02:T30 yrkande 1 av MikaelJohansson m.fl. (mp),- 2001/02:T46 yrkande 11 av . (fp),- 2001/02:T287 av ().BakgrundHallandsås är en 40 km långhöjdsträckning i gränstrakterna av Skåneoch med en högsta punkt på 226meter. är i järnvägssammanhangen flaskhals. sträckning överHallandsås är besvärlig på grund av detvära kurvorna och den branta lutningen.Det finns också bara ett spår längssträckningen. Tunnelbygget genomHallandsås är en del i moderniseringen avVästkustbanan mellan och varierande geologiskaförutsättningar gör dock projektet svårtoch har orsakat flera problem. Åsen är enurbergsrygg som är uppsprucken ochvittrad. Sprickorna är vattenfyllda,vilket gör åsen till ett stortgrundvattenmagasin. Dessa faktorer görtunnelarbete i svårare än påövriga platser i . I oktober 1997stoppades också bygget eftersom giftigaämnen, bl.a. akrylamid, läckt ut fråntunnelbygget i samband med försök attstoppa vattenläckaget till tunnlarna meddet kemiska tätningsmedlet visade höga halter av bl.a.akrylamid från läckvattnet fråntunnlarna.Då projektet stoppades hade avtunnlarna sprängts ut, vilket är ungefären tredjedel av den totalatunnelsträckan.Efter byggstoppet har ett arbete pågåttmed att kartlägga och åtgärdamiljöeffekterna. En viktigt uppgift harvarit att täta läckaget av vatten in tilltunnlarna.Banverket lämnade i november år 2000ett beslutsunderlag till regeringen omtunnlarnas framtid. Regeringen fattade ijuni 2001 ett principbeslut om attprojektet skall fortsätta.Om tunnlarna genom skallbyggas färdigt måste projektet, utöverriksdagens beslut om finansiering, ävenbl.a. ha en ny miljödom för byggskedet.Mer vatten måste kunna ledas bort fråntunneln . Banverketlämnade in sin ansökan tillMiljödomstolen om vattenbortledning fråntunnlarna. har ansökt om att fåleda bort som ettmaximalt månadsmedelvärde. Mängden vattenkommer att variera beroende på bergetsskiftningar i åsen. harBanverket kompletterat sin ansökan m.m.Kompletteringarna är nu färdiga, och inovember 2001 kungjorde Miljödomstolen iVäxjö ansökan om fortsattbygge av Hallandsåstunneln. Det innebäratt sakägarna samt berörda myndigheterkan lämna synpunkter påvattenbortledningen till Miljödomstolenfram till . Det stårenligt klart att grundvattnet iberget kommer att påverkas och därmedvattnet i en del brunnar ovanför tunneln.Banverket har därför beslutat att byggaett kommunalt vattennät på åsen innanbrunnarna kan påverkas. Vattnet tillnätet skall tas från två nya vattentäkterpå åsen. Detta skall också prövas avMiljödomstolen. Efter den 14 januari 2002får möjlighet att bemöta ochbesvara synpunkter som kommit in.Därefter kommer huvudförhandlingen attske.Regeringens förslagI propositionen (prop. 2001/02:20 punkt5) föreslår regeringen att riksdagengodkänner att färdigställande avjärnvägstunneln genom Hallandsåsfinansieras inom planeringsramen förjärnvägsinvesteringar. Regeringenframhåller i propositionen att välfungerande järnvägstransporter är enviktig förutsättning för att tillgodosenäringslivets behov av långvägatransporter, för en effektiv ochkonkurrenskraftig kollektivtrafik och förett långsiktigt hållbart transportsystem.Det är enligt regeringen även enförutsättning för att ökagodstransporterna på järnväg. Regeringenframhåller att betydande summor harinvesterats i i syfte attskapa en konkurrenskraftig järnväg. Föratt redan gjorda investeringar skall fåfull effekt krävs enligt regeringen atthela har en god standard.I regeringens proposition framgår attBanverket redovisadeför regeringen förutsättningarna för omdet går att färdigställa tunneln genomHallandsås på ett miljömässigt säkertsätt samt vilken teknik som i sådana fallskall användas. Av redovisningen framgåratt det enligt är teknisktmöjligt att bygga färdigt tunnlarna påett miljömässigt acceptabelt sätt. Tvåalternativa byggmetoder har redovisats avBanverket. Regeringen framhåller ipropositionen att , genom attbegära in anbud från flera svenska ocheuropeiska entreprenörer, har fått enindikation på att föreslagna byggmetoderoch byggkostnader är riktiga och rimliga.Regeringen anser att bör fåmöjlighet att fortsätta planeringen avprojektet, bl.a. för att kunna söka detillstånd som erfordras. Regeringen hargenom beslut ändratstomnätsplanen för såatt den omfattar investeringsåtgärder somberör tunnelprojektet vid ochåtgärder på andra sträckor med anledningav projektet.I propositionen redovisas att projektethittills har kostat ca 2 miljarderkronor. har beräknat att detkostar mellan 4 och 4,5 miljarder kronoratt färdigställa tunneln.