bet · GO01FiU20 · 2001-05-31 00:00:00 — andelenöppet arbetslösa plus andelen personer ikonjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska program, uppgicki hela riket till i april i årenligt ()uppgifter. I var siffran3,medan den i uppgicktill . Ett positivt inslag äremellertid att såväl den öppna som dentotala arbetslösheten under det senasteåret sjunkit i alla län och att nedgångeni den totala arbetslösheten var störst iJämtlands län och . Enannan uppgift som visar att det inte baraär storstadsområdena som fått del av denförbättrade arbetsmarknaden är att det iapril enbart var fyra län somuppvisade en öppen arbetslöshet . hade siffran ökat till 11län, dvs. mer än hälften av länhar en öppen arbetslöshet somunderstiger , även om skillnadernainom länen kan vara stora.Även sysselsättningsmålet utvecklasgynnsamt men ...SCB:s undersökningar visar att ävenriksdagens och regeringens s.k.sysselsättningsmål utvecklas väl, dvs.att antalet sysselsatta i åldrarna 20-64år som andel av befolkningen i sammaåldersgrupp skall uppgå till 2004. Iapril var sysselsättningsgraden fördenna åldersgrupp , enligtsäsongsrensade siffror. Det är 1,4procentenheter högre änsysselsättningsgraden i april i fjol.Utskottet kan dock konstatera att detfinns tecken på att sysselsättningenframöver inte kommer att öka lika snabbtsom den gjort . Tillexempel dämpas tillväxten i ekonominbl.a. till följd av den svagareinternationella konjunkturen, och antaletnyanmälda lediga platser tillarbetsförmedlingarna har minskat någotunder . Vidareframgår av (KI:s)senaste barometrar att företagen iindustrin och de industrinäratjänstenäringarna räknar med en minskadsysselsättning framöver. Företagen uppgervidare att de tidigare svårigheterna medatt rekrytera lämplig personal avtagitmarkant och våren - denbrist på arbetskraft som var tydlig underförra året har minskat bl.a. genom ettminskat behov i företagen. AMS statistikvisar också att antalet varsel omuppsägningar ökat under de senastemånaderna. Uppgången sker dock från enmycket låg nivå. Till dessa statistiskaindikatorer kan emellertid läggas att AMSi sin senaste arbetsmarknadsprognos frånmitten av maj räknar med attsysselsättningen stiger med hela 94000 personer eller - dvs. en störreökning än och den högsta uppgångeni sysselsättningen . AMSförutser dock en markant avmattning itillväxten . Sysselsättningenväntas då öka .... det krävs insatser för att måletskall nåsFör att öka förutsättningarna för att nåmålet om en sysselsättningsgrad på 80 %är det enligt utskottets mening angelägetatt åtgärder vidtas inom en rad områden.Utbudet av arbetskraft måste öka och densvenska arbetsmarknadens sätt att fungeramåste förbättras ytterligare. Itraditionell svenskarbetsmarknadspolitisk anda måstearbetslinjen, som kan betraktassom en arbets- och kompetenslinje,hävdas. Matchningen mellan arbetssökandeoch lediga platser måste effektiviserasytterligare så att sysselsättningen kanfortsätta att öka utan attinflationsdrivande och tillväxthämmandeflaskhalsar uppstår.Arbetsförmedlingarnas verksamhet måste iännu högre grad inriktas på att förhindrabristsituationer och förmedla ledigajobb. Vakanstiderna måste kortas ochlångtidsarbetslösheten minskas.Förmedlingarna måste dock ävenfortsättningsvis prioritera personer somär långtidsarbetslösa ochlångtidsinskrivna. Stora ansträngningarmåste göras för att ökasysselsättningsgraden bland t.ex. äldre,funktionshindrade och utomnordiskagrupper.Arbetsmarknadspolitiken läggs omTill skillnad mot vad som hävdas ipartimotionerna kan utskottet konstateraatt arbetsmarknadspolitiken har en klarttillväxtfrämjande inriktning. Volymmålenhar tagits bort och inslagen av matchningoch utbildning har ökat markant. Iregeringens regleringsbrev tillArbetsmarknadsverket anges attmålen för arbetsmarknadspolitiken bl.a.skall vara att vakanstiderna för ledigaplatser och arbetslöshetstiden förarbetssökande skall hållas nere. Vidareskall antalet långtidsinskrivna minskakontinuerligt och vara mindreän 40 000 personer mot slutet av året.Kompetenshöjande åtgärder skall sättas inför dem som har svårast att komma in påarbetsmarknaden. Ett konkret mål somredovisas är att andelen personer somfått arbete efter avslutadarbetsmarknadsutbildning i genomsnittskall uppgå till . Dessutomskall minst 57 000 arbetshandikappadepersoner ha lämpligt arbete.Åtgärderna inriktas i allt högre gradmot sektorer där brist på arbetskraftbedöms uppkomma. Till exempel har enbristyrkesutbildning för redan anställdainförts som en försöksverksamhet, och ettförstärkt anställningsstöd har införtsför att öka de långtidsinskrivnasmöjligheter att få ett reguljärt arbete.Utskottet vill i anslutning till dettanämna att det förstärktaanställningsstödet för personer som varitinskrivna i arbetsförmedlingen under tvåår omfattade drygt 11 000personer. Vidare kan utskottet notera attdet pågår ett löpande arbete med attförenkla det arbetsmarknadspolitiskaregelverket. En följd av dessa åtgärderär att regeringen i vårpropositionenbedömer att antalet deltagare i dekonjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska programmen i årminskar till i genomsnitt 107 000personer, vilket är 8 000 personer färreän vad regeringen bedömde i samband medbudgetpropositionen. Antalet deltagareväntas fortsätta minska efter 2001, tilli genomsnitt 77 000 personer 2004.Som följd av förra vårens propositionom omläggningen avarbetsmarknadspolitiken (1999/2000:98)infördes en aktivitetsgarantiför personer som är eller löper risk attbli långtidsarbetslösa. Antalet deltagarei aktivitetsgarantin uppgick i april i årtill nästan 30 000 personer. För attstoppa risken för rundgång mellanaktivitetsgarantin och öppen arbetslöshetföreslår regeringen i vårpropositionennya regler som enligt planen skall trädai kraft . Riksdagenbeslutade också om en relativtomfattande reformering avarbetslöshetsförsäkringen. Reformeringeninnebar bl.a. att försäkringens roll somomställningsförsäkring förtydligades.Kraven på den arbetslöse tydliggjordessamtidigt som rättssäkerheten för denenskilde förstärktes. Vidare utökades dets.k. förstärkta anställningsstödet, ochanslaget för särskilda åtgärder förarbetshandikappade höjdes.Regeringen förslår i vårpropositionenett antal nya åtgärder för att höjaarbetsutbudet, öka sysselsättningen ochförbättra tillväxtmöjligheterna i alladelar av landet. Bland annat permanentasfr.o.m. 2002 de extra 700 miljoner kronorsom de senaste årenanvänt för tillfällig personal vidarbetsförmedlingarna. Förstärkningenskall bl.a. användas för att förbättrakvaliteten i aktivitetsgarantin,kontakterna med arbetsgivarna och deindividuella handlingsplanerna. För attminska deltidsarbetslösheten avsättsunder 100 miljonerkronor. Regeringen anger vidare attmarginaleffekter för förtidspensionärerbör reduceras och att övergången fråns.k. lönebidragsanställning tillosubventionerad anställning skallpåskyndas så att fler arbetshandikappadefår möjlighet komma ut påarbetsmarknaden. För att bl.a. minskatendenserna till flaskhalsar ocharbetskraftsbrist i storstadsregionernaföreslår regeringen ett tidsbegränsatinvesteringsbidrag för att ökaproduktionen av främst små och medelstorahyreslägenheter.Till insatserna för att ökaarbetskraftsutbudet och minska riskernaför inflationsdrivande flaskhalsar skallenligt utskottets mening också läggas dereformer och de medel som satsas på atteffektivisera och öka utbildningen ochkompetensutvecklingen. Dessutom genomförsunder ett program föratt öka invandrarnas deltagande påarbetsmarknaden. Bland annat förstärksden kompletterande utbildningen förarbetslösa invandrare med utländskutbildning inom hälso- ochsjukvårdsområdet. Vidare genomförs enkompletterande utbildning för personermed utländsk utbildning inom lärarområdetoch inom teknik och naturvetenskap. valideringen av utländskyrkeskompetens har utökats, och enförsöksverksamhet med alternativplatsförmedling för invandrare prövas.Ytterligare åtgärder är attHögskoleverket fått i uppdrag attanalysera hur högskolans utbildningsutbudbättre skall kunna anpassas tillarbetsmarknadens behov. Enligt utskottetsmening bidrar också den maxtaxa ibarnomsorgen som införs vid årsskiftetoch de skattesänkningar för särskilt låg-och medelinkomsttagare som genomförtsunder 2000 och 2001 till att öka utbudetav arbetskraft.I anslutning till diskussionen omarbetsmarknadspolitiken vill utskottetmed kraft avvisa förslaget i Folkpartietliberalernas motion Fi20 om att lägga nedstörre delen AMS för att i stället läggaut bl.a. jobbförmedlingsverksamheten påt.ex. En sådan drastiskförändring skulle allvarligt försämrasituationen för många arbetslösa. Denskulle på ett orimligt sätt slå sönderden svenska arbetsmarknadspolitiken ochbl.a. riskera att lämna stora delar avlandet utan det stöd som en välfungerande förmedlingsverksamhet utgör.Innan utskottet övergår till attdiskutera lönebildningen vill utskottetockså kommentera det påstående som görs iModerata samlingspartiets motion Fi17 omatt de senaste årens ökning avsysselsättningen är en bubbla eftersomsjukfrånvaron ökat kraftigt under sammatid.Enligt utskottets meningen är detoroande att sjukfrånvaron ökar ochutskottet diskuterar i kommande avsnittolika åtgärder för att bryta dettamönster och öka hälsan i arbetslivet.Däremot är beskrivningen i Moderatasamlingspartiets motion heltvilseledande. Sysselsättningen har sedan1997 stigit med i genomsnitt . Antaletarbetade timmar har under samma periodstigit och antalet personer iarbete (dvs. sysselsatta exklusive de somvarit frånvarande hela veckan) har ökatmed . Att antalet arbetade timmarökade mer än antalet personer i arbeteberor bl.a. på ökad övertid och attandelen personer som vanligen jobbar35-40 timmar i veckan stigit kraftigtunder de senaste åren.Lönebildningen spelar stor roll förtillväxten och sysselsättningenOm sysselsättningsmålet skall kunna nåsoch tillväxten fortsätta att utvecklaspositivt är det enligt utskottets meningav avgörande betydelse att den svenskalönebildningen fungerar väl och attlöneökningarna i alla sektorer avekonomin ligger på en rimlig nivå. Om detotala lönekostnaderna ökar snabbare änproduktiviteten riskerar den svenskaekonomin att hamna i enöverhettningssituation med stigandeinflation, räntehöjningar, svagaretillväxt och ökad arbetslöshet som följd.I ett sådant läge äventyras ocksåutrymmet för framtida reformer ochskattesänkningar.Utskottet vill i sammanhanget framhållaatt de grundläggande förutsättningarnaför en bra fungerande svensk lönebildningändå är relativt goda. Förtroendet förlåginflationspolitiken bland ekonominsolika aktörer är hög, vilket innebär attrisken minskat för att avtaladelöneökningar skall gröpas ur av enkraftig och okontrollerad inflation.Löntagarna har också under de senasteåren fått historiskt högareallöneökningar trots att de nominellalönepåslagen varit måttfulla. Sedanmitten av har reallönernastigit med i genomsnitt perår. Det kan jämföras med utvecklingenunder då reallönerna var istort sett oförändrade som denominella löneökningarna ökade dubbelt såmycket som . Tilldet kommer att företagen ocharbetsgivarna är medvetna omsvårigheterna att vältra över stigandelönekostnader på konsumenterna. Utskottetkan i det här sammanhanget ävenkonstatera att lönebildningensinstitutionella omgivning har förändratsen hel del . industrin och inom delar av handelnhar nya samarbetsavtal tecknats. Avtalenutgör den ram inom vilkenavtalsförhandlingarna bedrivs. inrättats, varsuppgift är att understödja avtalsparternai deras strävan att uppnå både en stabilreallöneutveckling och en snabb ochuthållig uppgång i sysselsättningen.En viktig och avgörande test avlönebildningen är den avtalsrörelse sompågått och våren. I och medatt avtalet på det kommunala områdetundertecknades äravtalen i hamn inom i stort sett samtligaavtalsområden. Utskottet kan konstateraatt förhandlingarna har klarats av utanallvarligare konflikter och att de flestaavtalen är fleråriga. Enligt utskottetsmening tyder också det mesta på attnivåerna i avtalen är rimliga och inomramen för vad som krävs för attinflationen skall förbli låg ochsysselsättningen skall kunna fortsättaatt öka. Detta är enligt utskottetsmening en mycket gynnsam utveckling bl.a.med tanke på att avtalen slutits under enperiod med hög tillväxt och kraftigtstigande sysselsättning. Utskottet villemellertid peka på att det inte räckermed måttliga avtal utan att ävenlöneglidningen måste hålla sig inomrelativt snäva gränser. Även om ensvagare konjunktur minskat riskerna föröverhettning på vissa delar avarbetsmarknaden finns fortfarande ettstarkt tryck uppåt på lönerna för vissaeftertraktade grupper och i de snabbastväxande storstadsregionerna. Detta kan fåtill effekt att löneglidningen framöverökar mer än vad som ingår i de olikaavtalen på arbetsmarknaden.ArbetsrättenNär det gäller arbetsrätten är detutskottets principiella uppfattning attdet i många fall finns överdrivnaföreställningar om att förändringar iarbetsrättslagstiftningen skulle gebetydande effekter på tillväxten ochsysselsättningen. Utskottets uppfattningstyrks också av en studie av arbetsrätteni olika som publiceradei Employment Outlook sommaren 1999.Enligt visar jämförelsen attarbetsrättens utformning har inga ellerendast begränsade effekter på den totalasysselsättningen och den totalaarbetslösheten i ett land. Möjligtvis kanutformningen av arbetsrätten, enligtOECD, i viss mån påverka den demografiskasammansättningen av arbetslösheten ochsysselsättningen, t.ex. att en viss gruppav människor i högre grad än andradrabbas av arbetslöshet om t.ex.arbetsrätten är kraftigt reglerande.Enligt är dock den effektenstatistiskt sett osäker.Företagen och globaliseringenInnan utskottet går in på frågorna kringkonkurrens och företagsklimat villutskottet kort kommentera diskussionen ibl.a. motion Fi18 (kd) om försäljningarav företag till utlandet och ökatutlandsägande. Statistiska uppgifter frånolika centralbanker och andra finansiellaorganisationer visar att det pågår enomfattande globalisering av ägandet ochen internationell omstrukturering inäringslivets olika branscher. Bådeingående och utgående direktinvesteringaroch s.k. portföljinvesteringar har ökatmycket kraftigt under de senaste årenjämfört med tidigare ochunder 1980-talet.Enligt utskottets meningen är detutomordentligt viktigt attglobaliseringens och det ökadeutlandsägandets effekter på ekonomin,näringslivet och sysselsättningen nogaanalyseras. Frågan är emellertid inteunik för . Runt om i både Europaoch övriga industrivärlden pågår enintensiv debatt om utländska förvärv,företagsutflyttningar, sammanslagningaroch företagsklimat. Debatten äremellertid ofta osaklig och behäftad medundergångstoner. Enligt utskottets meningfinns det mycket som tyder på attutländska investeringar i kanspela en viktig roll för utvecklingen isvensk ekonomi. I många fall tillför nyainternationella ägare nytt kapital, nykompetens och nya förutsättningar för enökad expansion.Bilden av en ödesmättad utförsäljningav svenska företag måste kompletteras medatt även svenska företag i storutsträckning köper utländska företag föratt stärka sin ställning och kompetens.Riksbankens betalningsbalansstatistikvisar att svenska företag under förraåret direktinvesterade i utlandet för 362miljarder kronor. Under samma periodköpte utländska företag svenska företagför . I fjolinvesterade alltså svenska företagbetydligt mer i utlandet än vad utländskaföretag gjorde i . Samma resultatfår man om tidsperioden förlängs. gjorde svenska företagdirektinvesteringar i utlandet för drygt1 , medan utländskaföretag direktinvesterade i föromkring (i dessasiffror har fusionen mellanAstra och Zeneca rensats bort eftersomAstras innehav i Zeneca är bokfört somett portföljinnehav medan Zenecas innehavi betraktas som endirektinvestering).Utskottet vill i anslutning till fråganom globaliseringen erinra om attregeringen tillsatt en utredning ominternationaliseringens betydelse försvenska skattebaser och framtidaskattestruktur. Enligt planen skallutredningen presentera sittslutbetänkande i mars 2002.Sverige - en av världens främsta IT-nationerUtlandets kraftigt stigande intresse förSverige, svenska företag och svensktnäringsliv beror till en del på Sverigesframgångar inom den kraftigt expanderandeIT-sektorn. Vid sidan avdirektinvesteringar i svenska IT-företagsker ett betydande inflöde av utländskainvesteringar och kapital när det gällerforskning och utveckling inom IT. Även omden internationella informations- ochkommunikationsindustrin för tillfälletkaraktäriseras av kraftig avmattning ochomstrukturering kommer IT-sektorn att fåstor betydelse för och densvenska tillväxten framöver.Helt avgörande för , den svenskatillväxten och sysselsättningen är attSveriges konkurrenskraft är hög ochföretagsklimatet gott. Till skillnad motvad som hävdas i partimotionerna anserutskottet att det grundläggande klimatetför företagande, expansion och högresysselsättning är mycket gott.De offentliga finanserna har sanerats,vilket har gett en stabil och hållbarmakroekonomisk situation. Räntorna harsjunkit kraftigt både i förhållande tilltidigare och tillräntenivåerna under 1970- och 1980-talen.Under det senaste året har också desvenska obligationsräntorna legat påungefär samma nivå som de tyskaobligationsräntorna. Under den senastetidens turbulens på valuta- ochräntemarknaderna har dock de svenskaobligationsräntorna legat några tiondelaröver de tyska. Det kan jämföras med etträntegap mot påmellan . Innebördenav denna utveckling är att svenskaföretag och hushåll kan finansiera sigtill ungefär samma kostnad som de tyskakan. Det stimulerar både företagensinvesteringar och den inhemskaefterfrågan.En annan mycket viktig del i tillväxts-och företagsklimatet är att inflationenfallit kraftigt , till ennivå som understigit den i våraviktigaste konkurrentländer. Samtidigthar löneökningarna under de senaste årenvarit måttliga, trots en historiskt högtillväxttakt och att sysselsättningensedan sommaren 1997 stigit med omkring320 000 personer. Bland annat som enföljd av denna utveckling har de svenskaföretagen under de senaste 8-9 årenmarkant ökat sina andelar påvärldsmarknaden som ickekonjunkturkänsliga kunskapsintensivabranscher ökat sina andelar av svenskexport. Som utskottet redovisat tidigareär det av avgörande vikt attlönekostnadsökningarna i den svenskaekonomin förblir måttliga för attkonkurrenskraften skall kunna bevaras ochsysselsättningen stiga ytterligare.Konkurrensklimatet förbättrasUtskottet konstaterar vidare attkonkurrensen och ekonominstillväxtvillkor har förbättrats under detsenaste decenniet. Vid sidan avomläggningen av pensions- ochskattesystemen och förändringen av denstatliga budgetprocessen har ett antalåtgärder vidtagits för att förbättrakonkurrensklimatet på varumarknaderna.Regleringarna på el- och telemarknadernahar helt eller delvis avskaffatssamtidigt som en nykonkurrenslagstiftning införts. Vidarehar inrikesflyget, järnvägstransporternaoch den långväga busstrafiken öppnats förkonkurrens. Den offentliga upphandlingenhar reglerats i en ny lag, och ett rådför konkurrens på lika villkor mellanprivat och offentlig sektor harinrättats. För att förstärka detkonkurrensbefrämjande arbetet harKonkurrensverket fr.o.m. tillförtsytterligare . I slutetav beslutade också riksdagenom ny inriktning av konkurrenspolitikenför att understödja en fortsatt högtillväxt och en fortsatt stigandesysselsättning. Den nya inriktningeninnebär bl.a. att konsumentnytta ochkonsumentperspektivet sätts i fokus samtatt övervakningen av konkurrensen påolika marknader effektiviseras.Utskottet vill i anslutning tilldiskussionen om strukturella förändringarerinra om att processen mot en integreradfinansmarknad i EU tog ett betydande stegframåt vid iStockholm . Genom att en resolutionantogs om åtskillnad mellanramlagstiftning ochtillämpningsföreskrifter påvärdepappersmarknaden kan processensnabbas på. Det är en viktig utvecklingsom i förlängningen ökar tillväxten ochsysselsättningen i EU. Vidare kan nämnasatt det inom EU även pågår en process medatt öppna el- och gasmarknaderna samt attöka konkurrensen på transport- ochpostområdena.Sverige - en framstående kunskapsnationEnligt utskottets mening är den svenskaföretagsbeskattningen som helhetkonkurrenskraftig i ett internationelltperspektiv. Utbildnings- och kunskapsnivån hos den svenska arbetskraften ärhög och ökar ytterligare genom desatsningar på kunskap och kompetens somregeringen vidtar i alla delar avutbildningssystemet. skallkonkurrera med kompetens och välutbildadarbetskraft. Utgångspunkten är attSverige även i fortsättningen skall varaen framstående kunskapsnation. I sambandmed budgetpropositionen för 2001beslutade därför om kraftigtutökade resurser till skolan. skall skolan tillföras17,. stigerresurserna med , ochdärefter ökar tilldelningen med 1 miljardkronor fram tills nivån 5miljarder kronor nås. Expansionen inomhögskolan fortsätter och antaletutbildningsplatser stiger med omkring 100000 . Utbyggnaden harhittills varit koncentrerad tillnaturvetenskapliga och tekniska ämnen,men sker successivt en breddning.Regeringen föreslår också ivårpropositionen ökade resurser för atthöja kvaliteten på grundutbildningen inomhumaniora, teologi, juridik ochsamhällsvetenskap. Det långsiktiga måletär att av en årskull skall ha börjatpå högskolan vid ålder.Studiestödet reformeras och bidragetsandel av studiemedlen höjs från till 34,av totalbeloppet. Från och med 2003införs även ett nytt vuxenstudiestöd. Detnya stödet skall bl.a. riktas motpersoner som är eller riskerar att bliarbetslösa. Den tidigare aviseradesatsningen på forskning fortsätter. Destatliga anslagen till grundforskning ochforskarutbildning ökar med närmare 1,3miljarder kronor fram till 2003.Enligt utskottets mening finns detockså anledning att påpeka att en viktigdel i näringsklimatet är det faktum attSveriges inhemska efterfrågan nu växerstarkt efter en svag utveckling undernästan . Enligtregeringens bedömning kommer också deninhemska efterfrågan att fortsätta attvara drivkraften i den svenska ekonomin,även om tillväxttakten sjunker en delunder . Det gynnarspeciellt de mindre företagen som tillstor del är inriktade på hemmamarknaden.Regelverket för företagenI bl.a. motion Fi19föreslås att de regelverk som styrföretagen måste minskas. Utskottet villmed anledning av detta framhålla att iden offensiv för uthållig tillväxt ochökad sysselsättning som regeringen förstagången presenterade i vårpropositionen1998, och som löpande följts upp i de vår-och budgetpropositioner som presenteratssedan dess, spelar företagande ochsmåföretagande en avgörande roll. Därförhar under de senaste årenbeslutat om en rad förbättringar förföretagen och då framför allt för demindre företagen. Exempelvis har enskildanäringsidkare och delägare i handelsbolagfått regler som är mer likvärdiga dem somgäller för aktiebolag. För nystartadenskild näringsverksamhet har möjlighetinförts att kvitta underskott i aktivnäringsverksamhet mot tjänsteinkomster.Dessutom har lättnader iägarbeskattningen för ägare tillonoterade aktiebolag genomförts.Arbetsgivaravgifterna har reducerats föratt särskilt gynna de mindre företagen.Reglerna för skattetillägg vidperiodiseringsfel i momsredovisningen harlindrats. Vidare harreserveringsmöjligheterna för enskildanäringsidkare och handelsbolag förstärktsytterligare. Avdragsreglerna förpensionskostnader, beskattningen avpersonaloptioner och avdraget förpensionssparande för enskildanäringsidkare har förenklats.Informationen kring nyföretagande ochstödet till kooperativ utveckling harutökats. Villkoren för avsättningar tillperiodiseringsfonder har förbättrats.Beskattningen av utländska experter harlättats. Dröjsmålsavgiften vid betalningav tull har sänkts, och kupongskatten förutdelning på näringsbetingade aktier tillutländska ägare har avskaffats. Flertaletav de s.k. stoppreglerna förfåmansföretag har tagits bort, och des.k. 3:12-reglerna som reglerarbeskattning av utdelning och reavinst påaktier i fåmansföretag är föremål föröversyn. är det ocksåtillåtet för företag att under vissaförutsättningar köpa tillbaka egnaaktier.