bet · GP01UU5 · 2001-11-27 00:00:00 — Berättelse om verksamheten i Europeiska unionenunder 2000 SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringensskrivelse /02:30 Berättelse om verksamheten inomEuropeiska unionen . Med anledning av detsvenska ordförandeskapet i EU första halvåret 2001överlämnades skrivelsen till först ioktober 2001 och inga motioner väcktes då medanledning av skrivelsen. Utskottet har därför valtatt bereda skrivelsen utan sedvanligt förfarande medyttranden från andra utskott. har dockberetts tillfälle att yttra sig över skrivelsen.Utskottet föreslår att skrivelsen läggs tillhandlingarna.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Regeringens skrivelse 2001/02:30Berättelse om verksamheten i Europeiskaunionen under 2000Riksdagen lägger regeringens skrivelse2001/02:30 Berättelse om verksamheten iEuropeiska unionen till handlingarna.Stockholm den 27 november 2001På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: ViolaFurubjelke (s), (), (), (), (), BertilPersson (m), (), (),(), (), (), (), (),(), (),() och ().2001/02UU5Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRegeringen är enligt 10 kap. 1§ riksdagsordningenålagd att till lämna en skrivelsemed berättelse över verksamheten i Europeiskaunionen. Denna brukar vanligtvis inkomma tillriksdagen . anförde ibetänkande 1999/2000:UU10 (sid. 44) som sin meningatt inget hinder förelåg att verksamhetsberättelsenavseende överlämnades först under hösten2001. Detta med anledning av de arbetsförhållandensom kunde förutses råda i underdet på grund av det svenskaordförandeskapet i EU.Den årliga skrivelsen om verksamheten i EU fylleren rad funktioner i . Bland annat utgör denunderlag för utskottens kontrollverksamhet och förEU-nämndens uppföljning av det gångna årets samrådmed regeringen. Den utgör, som referensverk, ocksåett betydelsefullt underlag för annat EU-arbete iriksdagen.Den nu aktuella skrivelsen (skr. 2001/02:30) harinte föranlett några följdmotioner. Utrikesutskottethar mot bakgrund härav inte funnit sig föranlåtetatt inhämta yttranden från övriga utskott. Beaktandeatt den period skrivelsen avser ligger tämligenlångt tillbaka i tiden och att en ny skrivelse omverksamheten inom EU är att förvänta inom ett parmånader ser utskottet heller inget behov av att idetalj kommentera skrivelsens innehåll. Desynpunkter av mera övergripande och principiellnatur som utskottet har kommer att framföras i ettsenare betänkande i vilket EU-frågorna kommer attberedas mera ingående. I det betänkandet, vilketkommer att avlämnas , kommer - förutom dendå aktuella EU-skrivelsen jämte följdmotioner - ävenmotioner från den allmänna motionstiden /02 ochyttranden från andra utskott att behandlas.Som nämnts utgör EU-skrivelsen ett betydelsefulltunderlag för uppföljning av samrådet medregeringen. Oberoende av vad som ovan anförts gällerdetta även beträffande . Utskottet har därförberett tillfälle att yttra sig över dennu aktuella skrivelsen.Mot bakgrund av det anförda väljer utskottet atthuvudsakligen uppehålla sig vid de synpunkter framför i sitt yttrande. Yttrandet återges isin helhet sist i betänkandet.Skrivelsens huvudsakliga innehållSkrivelsen behandlar den övergripande utvecklingen iEuropeiska unionen, det ekonomiska och socialasamarbetet, unionens förbindelser med omvärlden,samarbetet i rättsliga och inrikes frågor samtunionens institutioner. Verksamhetsberättelsen äromfattande och täcker även andra delar avunionssamarbetet.Regeringen framhåller i skrivelsen att EU-arbetetunder präglades av att förbereda unioneninför den kommande utvidgningen. med denna uppgift inleddes ifebruari och avslutades vid iNice . Då fattades beslut om det s.k.Nicefördraget, vilket innebär en genomgripandeinstitutionell översyn av fördelningen av platser iEuropaparlamentet, rådets nya röstviktning ochkommissionens sammansättning. Fördraget innebärtillika att beslut i större utsträckning än tidigareskall kunna fattas med kvalificerad majoritet.Nicefördraget träder i kraft efter ratificering avmedlemsstaterna. Genom gjordes såledesde nödvändiga institutionella förändringarna förutvidgningen och stora ansträngningar gjordes ävenunder året i anslutningsförhandlingarna medkandidatländerna. Kommissionen presenterade inovember 2000 sina översynsrapporter om vilkaframsteg som uppnåtts i kandidatländerna samt enstrategi för de kommande förhandlingarna med en planför arbetet under de tre nästkommandeordförandeskapen. Vid mötet i gavs stöd förarbetsplanen, som bl.a. angav vilka kapitel somskulle ges prioritet under det svenskaordförandeskapet. Då fastställdes även attdifferentieringsprincipen skall vara gällande, dvs.varje kandidatland skall bedömas utifrån sina egnameriter, och att unionen skall vara redo att ta emotnya medlemmar från slutet av 2002.Vid mötet i presenterades också en stadga omgrundläggande rättigheter, vars syfte är attsynliggöra vilka rättigheter unionens medborgarehar. Frågan om stadgans framtida status - om denskall göras rättsligt bindande och vilken plats deni så fall får inom gällande EG-fördrag - är föremålför diskussion i förberedelsearbetet inför nästaregeringskonferens år 2004.På toppmötet antog stats- ochregeringscheferna även en social agenda medhandlingsplan för unionens socialpolitik, vilkenomfattar bl.a. sysselsättning, jämställdhet,arbetsrätt, arbetsmiljö, fri rörlighet förarbetstagare och vissa sociala trygghetsfrågor.Vid Europeiska rådets möte i i marsbeslutades att ett nytt strategiskt mål för unionenskall vara att inom loppet av bli världensmest konkurrenskraftiga och dynamiskakunskapsbaserade ekonomi. Detta skall bidra tillhållbar ekonomisk tillväxt med fler arbetstillfällenoch social sammanhållning. För att uppnå måletbetonades betydelsen av bl.a. informationsteknik,utbildning och forskning. Ytterligare en viktigaspekt i sammanhanget är att fortsätta arbetet medatt modernisera den inre marknaden. För att skapabättre överensstämmelse i rådsarbetet sammanfördes ienlighet med principöverenskommelsen i Helsingforsinremarknads-, konsument- och turistfrågorna tillbehandling i ett och samma råd. ägdedet första mötet rum med den nya rådsformationen.Under året fortsatte arbetet med att harmoniseraunionens asyl- och flyktingpolitik, vilket bl.a. gavtill resultat att en europeisk flyktingfondinrättades som i första hand skall stödja projekt imedlemsstaterna för mottagande av asylsökande. Islutet av 2000 fattade rådet beslut om attSchengenregelverket skulle träda i kraft för denordiska länderna , vilket bl.a. innebarhävande av gränskontroller mellan de nordiskaländerna och övriga Schengenstater. Utvärderings-och förberedelsearbetet för detta pågick under helaåret.I syfte att förebygga och bekämpa organiseradbrottslighet antogs Europeiska unionensstrategi inför det nya årtusendet, den s.k.millenniestrategin. Denna innehöll politiskariktlinjer samt 39 detaljerade rekommendationer, somutgör en precisering och vidareutveckling avmedlemsstaternas tidigare åtaganden.Den tredje etappen av den ekonomiska och monetäraunionen (EMU) hade redan inletts dåden gemensamma valutan, euron, infördes i elvamedlemsstater; , , , ,, , , ,, och . I hölls iseptember 2000 en folkomröstning, vari en majoritetav väljarna (53,mot ) röstade nej till attinföra euron. andra konvergensprogramantogs av regeringen och överlämnades därefter tillkommissionen och rådet under senare delen av året.En omfattande översyn av hur miljöskyddskrav ochhållbar utveckling kan integreras i övrigapolitikområden initierades och beslutfattades om att en strategi för hållbar utvecklingskulle antas av i 2001.Året präglades även av att förbereda för EU:sratificering av Kyotoprotokollet och för det sjättepartsmötet, COP6, inom ramen för klimatkonventionen.I januari 2000 presenterade kommissionen en vitbokom livsmedelssäkerhet, vars syfte var att ta etthelhetsgrepp på frågor som rör säkra livsmedel.Förslagen behandlade hela livsmedelskedjan fråndjurfoder till färdig produkt. I detta sammanhangföreslogs även inrättandet av en europeisk livsme-delsmyndighet. konstaterades fall avden s.k. galna ko-sjukan, BSE, i ett flertalmedlemsländer. Som en följd av detta beslutadekommissionen om en rad nya gemenskapsåtgärder, bl.a.ett utökat testprogram.Inom EU finns ett väl etablerat samarbete förbekämpning av utsläpp till sjöss. Under 1999förliste oljefartyget utanför ,vilket bidrog till att sjösäkerhetsfrågor än meruppmärksammades . Således kom flerainitiativ på sjötransportområdet . Idecember 2000 beslutades om ett nytt ramverk somtäcker in både oavsiktliga och avsiktligaföroreningar av havet, inklusive utsläpp frånoffshoreanläggningar.Bland annat mot bakgrund av krisen på Balkanfortsatte utvecklingen av den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) samt EU:ssäkerhets- och försvarspolitik (ESDP). För att följabeslutet från inrättades tre nyaprovisoriska organ för krishantering: Kommittén förutrikes- och säkerhetspolitik (KUSP),() och Militära staben (EUMS).Utöver detta upprättades en särskild kommitté för decivila aspekterna av krishantering. EU:s externarelationer krävde engagemang i olika delar avvärlden. Vid ett toppmöte i , ,bekräftades ett närmande mellan länderna på västraBalkan och EU genom den s.k. stabiliserings- ochassociationspakten. EU:s strävan att stödjafredsprocessen i , såväl politiskt somekonomiskt, fortsatte och i decemberantogs en deklaration om fredsprocessen, som tog upppalestiniernas rätt till en suverän, demokratisk,livskraftig och fredlig pale-stinsk stat. Insatsergjordes även för att stödja försoningsprocessen påKoreahalvön och utvecklingen i länderna inomOberoende staters samvälde, OSS. Vad gäller dennordliga dimensionen antog enhandlingsplan vid mötet i i juni 2000.Det s.k. mellan EU och 77 AVS-länder (, och )undertecknades . När det trätt i kraftkommer det att ersätta . För att bemötaden kritik som riktats mot gemenskapens bistånd,förbereddes en effektivisering av EG:sutvecklingssamarbete med bättre samordning mellanmedlemsstaterna och internationella organisationer.Samtidigt gjordes fattigdomsbekämpning till enöverordnad målsättning i den nyautvecklingspolitiken.Regeringen understryker i skrivelsen attden dominerande uppgiften för Sverigesdel var att förbereda detsvenska EU-ordförandeskapet våren 2001.Sverige presenterade sittordförandeskapsprogram där utvidgningen,sysselsättningen och miljön angavs bliprioriterade områden.Utskottets övervägandenUtskottet vill inledningsvis framhålla att detsätter stort värde på den information som regeringenger i den årliga skrivelsen. Det är därför av storvikt att berättelsen om verksamheten i Europeiskaunionen i vedertagen ordning inkommer till riksdageni början av . Det senarelagda överlämnandetav den skrivelse som föreligger och som har sinbakgrund i vad utskottet anförde i bet.1999/2000:UU10 skall därför ses som ettundantagsfall betingat av de speciellaomständigheter som ordförandeskapet i EU föranledde.Så som framgått ovan i avsnittet Ärendet och dessberedning avser utskottet ej i detalj kommenteraskrivelsens innehåll, utan väljer att inväntaverksamhetsberättelsen , som inkommer i mars2002. Utskottet noterar i det följande några av deaspekter som uppmärksammar i sittyttrande 2001/02:EUN1y.Vid tidigare års behandling av regeringensskrivelse om verksamheten inom Europeiska unionenhar ett antal synpunkter och önskemål framförts frånriksdagens sida angående innehållet i skrivelsen.Utskottet kan konstatera att i stort sett samtligaönskemål har hörsammats av regeringen. Även uppmärksammar detta i sitt yttrande:EU-nämnden bereddes tillfälle att yttra sig överskrivelsen . framförde då ett antal synpunkter påredogörelsen i skrivelsen, vilka i stort settbeaktades i påföljande års skrivelse(1999/2000:60). I sitt yttrande över denskrivelsen (yttr. 1999/2000:EUN1y) anförde bl.a. att viktiga förslag till bindanderättsakter borde finnas redovisade i bilaga tillskrivelsen. delade dennabedömning (bet. 1999/2000:UU10 s. 44). Nämndenkan konstatera att även detta önskemål nu i stortsett har uppfyllts.Vidare framhåller en annan aspekt vadgäller skrivelsens innehåll:Riksdagen gör ett antal tillkännagivanden med krav påhur regeringen skall agera i frågor i EU. I samråd med regeringen kan nämnden haanledning att hänvisa till de ståndpunkter somriksdagen har framfört i dessa tillkännagivanden.EU-nämnden anser att det vore värdefullt omskrivelsen kunde vara mer utförlig i de frågorsom genom tillkännagivanden explicithar uttryckt en ståndpunkt kring (det gällert.ex. tillkännagivande i bet.1998/99:KU15 angående direktiv /46/EG om skyddför enskilda med avseende på behandling avpersonuppgifter och om det fria flödet av sådanauppgifter och bet. 2000/01:SkU6 angående skadligskattekonkurrens). Redogörelsen bör inbegripabåde hur frågan har utvecklats på EU-nivå och hurregeringen har agerat i syfte att uppnå det somriksdagen ansett vara önskvärt.Även utskottet skulle värdesätta om riksdagenstillkännagivanden reflekteras i den årligaskrivelsen om verksamheten i EU. Regeringen redogörårligen, i en separat skrivelse, för behandlingen avriksdagens skrivelser och därigenomtillkännagivanden. Den redogörelsen fyller främst enkontroll- och uppföljningsfunktion som ej närmarebeskriver agerandet i respektive ärende. Till följdav detta skulle det vara angeläget för atti skrivelsen få en återrapportering om utvecklingeni de EU-relaterade frågor som naturligen anknytertill skrivelsen och där genomtillkännagivande uttryckt sin ståndpunkt.EU-nämnden redovisar sina synpunkter på detsamrådsförfarande som genomfördes med regeringenunder . I detta sammanhang berörs frågan omsamrådsskyldighet när beslut fattas med skriftligtförfarande. uppmärksammar bl.a. ettrådsbeslut som innebar att vissa kategorier avhandlingar skulle undantas års beslut omhandlingars offentlighet. Nämnden konstaterar attnågon information till och samråd med ejskett i samband med att beslutet fattades. anför följande:Det aktuella rådsbeslutet antogs i augusti 2000genom skriftligt förfarande. Denna procedurregleras i rådets arbetsordning (artikel 12) ochkan tillämpas om rådet eller Coreper enhälligtbeslutar det. vill i detta sammanhangerinra om innehållet i en av () utgiven cirkulärsamlingmed riktlinjer för handläggningen av EU-frågor. ICirkulär 4 ges riktlinjer för bl.a. skriftligabeslutsförfaranden i EU-frågor. Där sägs attflertalet skriftliga beslutsförfaranden inte harsådan karaktär att information och samråd behöverske med . Om frågan bedöms sombetydelsefull skall dock information och samrådmed nämnden ske skyndsamt, vilket kan ske genomskriftligt förfarande eller genomtelefonkonferens.Frågor som gäller allmänhetens tillgång tillhandlingar måste anses vara betydelsefulla.Information och samråd i sådana frågor börnormalt ske. I ett ärende som det nyssnämnda hardock regeringen haft anledning att utgå från ettbrett parlamentariskt stöd för sin ståndpunkt.Utrikesutskottet noterar dessa synpunkter ochinstämmer i nämndens uppfattning vad gäller viktenav att iakttaga informations- och samrådspliktengent-emot . Utskottet vill i dettasammanhang erinra om att den 13 juni 2001antog förslag till lag om ändring avriksdagsordningen (bet. 2000/01:KU23, rskr.2000/01:273-276), vilket innebär ett tillägg tillriksdagsordningens 10 kap. 1 § att regeringen förriksdagen skall redovisa sitt agerande i Europeiskaunionen.I regeringens skrivelse (kap. 43.1) framhålls attdet svenska språkets ställning i EU, som ett av deelva officiella språken, är av stor principiellbetydelse för . Regeringen anför följande:En viktig utgångspunkt är att enskilda har godmöjlighet till kommunikation med EU:sinstitutioner på det egna språket, och folkvaldarepresentanter i måste ha möjlighet att användasvenska. Demokratiskt valda representanter fårinte utestängas på grund av sina språkkunskaper.Eftersom språkfrågan är en del i regeringenssträvanden efter större öppenhet och demokratiskförankring av EU-arbetet är svenska språketsställning inom EU mycket betydelsefull.Regeringens ambition är att förbättra situationenför svenskan ytterligare.EU-nämnden har i tidigare yttranden erinrat ombetydelsen av det svenska språket i EU och upprepari yttrande 2001/02:EUN1y att underlagsdokument införbeslut i ministerrådet i så stor utsträckning sommöjligt måste föreligga på svenska, och nämndenutgår ifrån att regeringen verkar för detta.Utskottet har berört fråganom svenskans ställning i EU-arbetet. I bet.1998/99:UU10 framfördes följande:Utrikesutskottet kan inledningsvis konstatera attriktlinjer för att främja svenska språketsställning i EU-arbetet fastställdes redan 1996.Den policy som gäller är formulerad i ett antalriktlinjer. Dessa är stadfästa i cirkulär 6 frånUtrikesdepartementet () och utgören stående instruktion till svenska offentligtanställda som deltar i möten inom ramen förunionssamarbetet. Instruktionen är mycketingående och heltäckande. Den syftar till att depolitiska åtgärder för att främja svenskaspråkets ställning inom EU-arbetet som vidtasskall stödjas av ett konsekvent agerande av allasom företräder på övriga nivåer iunionens olika forum. Utskottet har inhämtat attregeringen lägger vikt vid att den etableradespråkpolicyn följs och att svenska representanterhävdar kravet på tolkning.Icke desto mindre har det observerats att detsvenska språkets ställning inte är vad den bordevara inom EU-samarbetet. Det har dels att göramed brist på kvalificerade tolkar ochöversättare, dels bristande kvalitet vad gälleröversättningen av dokument och tolkning vidmöten.Svenska språknämnden har på uppdrag avregeringen utarbetat ett handlingsprogram för attfrämja det svenska språket med mål för svenskspråkvård samt förslag till framtida strategieroch konkreta åtgärder för bevarandet av ettnationellt språk. En rapport överlämnades tillregeringen i mars 1998.Svenska språknämndens förslag tillhandlingsprogram omfattar ett stort antalåtgärder inom ett flertalområden, däribland EU. Bl.a. föreslås att Sverigeinom EU-arbetet bör verka för att EU-texternagörs mer lättillgängliga och vidta åtgärder föratt stödja de svenska översättarna. menar att det är rimligt attstadfästa det svenska språkets ställning somhuvudspråk i och att målet skall vara attsvenska skall fortsätta att vara detsamhällsbärande språket utan inskränkningar iSverige samt ett officiellt språk i EU.Mot denna bakgrund delar utskottet nämndensuppfattning samt konstaterar att regeringen hösten2000 tillsatte en parlamentarisk kommitté meduppdrag att se över svenskans ställning i EU.Resultatet av kommitténs uppdrag, som bl.a. innebäratt utarbeta ett handlingsprogram som främjarsvenska språkets ställning, skall redovisas 2001.Vidare redogör regeringen i skrivelsen för tvådomar från som har betydelse för densvenska jämställdhetslagstiftningen. EU-nämndenpåtalar följande:I synnerhet beträffande den ena domen, som gälldetillämpningen av den svenska förordningen(1995:936) om vissa anställningar som professoroch forskarassistent i jämställdhetssyfte, hadedet varit värdefullt om regeringen även haderedovisat vilka åtgärder den vidtagit eller avseratt vidta med anledning av domstolens dom.Mot bakgrund av att även (förs.2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23, rskr.2000/01:273-276) uttryckt önskemål om en dylikredovisning vill också utskottet betona vikten avatt regeringen till redogör för deåtgärder som domar föranleder.I regeringens skrivelse framhålls avslutningsvisatt den dominerande uppgiften för del underår 2000 var att förbereda det svenska EU-ordförandeskapet . Utskottet har erfaritatt regeringen avser att redogöra för det svenskaordförandeskapet i en separat skrivelse som kommeratt överlämnas till i början av år 2002.Utskottet får därmed anledning att återkomma till defrågor som rör ordförandeskap i EU.Med det anförda föreslår utrikesutskottet attriksdagen lägger regeringens skrivelse 2001/01:30Berättelse om verksamheten i Europeiska unionenunder 2000 till handlingarna.BilagaEU-nämndens yttrande2001/02:EUN1yVerksamheten i Europeiskaunionen (skr. 2001/02:30)Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutatatt ge tillfälle att yttra sig överregeringens skrivelse 2001/02:30 Berättelse omverksamheten i Europeiska unionen . Enligt10 kap. 4 § riksdagsordningen är EU-nämndenriksdagens organ för samråd med regeringen i frågorsom gäller Europeiska unionen. Regeringen skall,enligt 10 kap. 5 § riksdagsordningen, informera ochsamråda med nämnden om frågor som skall blibehandlade i Europeiska unionens råd och i andrafrågor som behandlar i sitt yttrande både vissaövergripande frågor som gäller skrivelsens innehålloch regeringens samråd med i vissa av defrågor som redovisas i skrivelsen. Nämnden tarvidare upp vissa frågor på olika sakområden somnämnden funnit särskild anledning att uppmärksamma.Regeringens skrivelseI skrivelsen redogör regeringenför verksamheten i Europeiskaunionen . Skrivelsenbehandlar Europeiska unionensövergripande utveckling, detekonomiska och socialasamarbetet, unionensförbindelser med omvärlden,samarbetet i rättsliga ochinrikes frågor samt unionensinstitutioner m.m. Vidareredovisas förberedelserna förSveriges ordförandeskap i EU:sministerråd första halvåret2001.EU-nämndenAllmänna synpunkter på innehållet i skrivelsenEnligt 10 kap. 1 § riksdagsordningen skallregeringen fortlöpande informera om vadsom sker inom ramen för samarbetet i Europeiskaunionen samt till lämna enskrivelse med berättelse över verksamheten iEuropeiska unionen. angesdessutom explicit i riksdagsordningen att regeringenskall redovisa sitt agerande i EU för (10kap. 1 §, SFS 2001:581). Den första skrivelsenlämnades , och detta är således densjätte skrivelsen som överlämnats till riksdagen.EU-nämnden bereddes tillfälle att yttra sig överskrivelsen . EU-nämndenframförde då ett antal synpunkter på redogörelsen iskrivelsen, vilka i stort sett beaktades ipåföljande års skrivelse (1999/2000:60). I sittyttrande över den skrivelsen (yttr. 1999/2000:EUN1y)anförde bl.a. att viktiga förslag tillbindande rättsakter borde finnas redovisade i bilagatill skrivelsen. delade dennabedömning (bet. 1999/2000:UU10 s. 44). Nämnden kankonstatera att även detta önskemål nu i stort setthar uppfyllts.Efter önskemål från bl.a. redovisarregeringen numera i skrivelsen hur harröstat i rådet när rättsakter antagits. I skrivelsenanges att "enligt rådets redovisning av antagnarättsakter röstade nej tvågånger" (s. 326). Det gällde dels beslutet omprispaketet för socker, dels beslutet om ändring avmarknadsordningarna för frukt och grönsaker. Somframgår av skrivelsen röstade emellertid nejvid ytterligare ett tillfälle, nämligen då rådetbeslutade om att vissa handlingar om unionensgemensamma utrikes- och säkerhetspolitik skulleundantas från tillämpningen av beslut omhandlingars offentlighet (s. 316). Detta beslutkommenteras ytterligare nedan.Riksdagen gör ett antal tillkännagivandenmed krav på hur regeringen skall agera i frågor iEU. I samråd med regeringen kan nämndenha anledning att hänvisa till de ståndpunkter somriksdagen har framfört i dessa tillkännagivanden.EU-nämnden anser att det vore värdefullt omskrivelsen kunde vara mer utförlig i de frågor somriksdagen genom tillkännagivanden explicit haruttryckt en ståndpunkt kring (det gäller t.ex.riksdagens tillkännagivande i bet. 1998/99:KU15angående direktiv /46/EG om skydd för enskildapersoner med avseende på behandling avpersonuppgifter och om det fria flödet av sådanauppgifter och bet. 2000/01:SkU6 angående skadligskattekonkurrens i EU).