bet · GP01MJU3 · 2001-11-01 00:00:00 — Miljöpartietanser att det ursprungliga villkoret för AIJ, att deutsläppsreduktioner som uppnås inte skall fåtillgodoräknas, bör fortsätta att gälla (yrkande 2).Sänkor som binder koldioxid borde inte hainkluderats i Kyotoprotokollet, eftersom dessa intekan betraktas som permanenta koldioxidreduktioner.Möjligheten att inräkna koldioxidsänkorna iutsläppsreduktionerna är inskrivna i protokolletgenom artiklarna 3.3 och 3.4. anser attde åtgärder som utförs med stöd av dessa artiklarskall begränsas så mycket som möjligt (yrkande 3).Dessutom bör utgångspunkterna i de fortsattainternationella klimatförhandlingarna vara attnationella särintressen inte prioriteras. Densvenska utgångspunkten måste dessutom vara attmotarbeta varje förslag som riskerar att urholkaKyotoprotokollets åtaganden om utsläppsminskningar.Kärnkraftsprojekt skall inte accepteras inom ramenför mekanismen för ren utveckling utan endastprojekt baserade på teknik för förnybar energi börtillåtas (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeRegeringen aviserar att miljökvalitetsmåletBegränsad klimatpåverkan kommer att behandlas i ensärskild proposition om en svensk klimatstrategi.Utskottet har erfarit att regeringen avser attpresentera propositionen under hösten 2001.Såsom regeringen påpekar utgörs ett av de centralaförslagen i förslag inrättande avett budgetanslag för klimatinvesteringsprogram.Anslaget skall enligt kommittén användas tillinvesteringar i åtgärder som bidrar till attutsläppen av klimatpåverkande gaser minskar. Dettaär en åtgärd som inte bara är av betydelse för attnå målet Begränsad klimatpåverkan utan kan även varaav stor betydelse för målen luft, Baranaturlig försurning och Ingen övergödning.Regeringen gör vidare bedömningen att detta är enåtgärd som kan ge positiva synergieffekter, och denbör därför vara en prioriterad åtgärd ieffektiviseringsstrategin. I budgetpropositionen förår 2002 (prop. 2001/02:1 utg.omr. 20 s. 63 f.)föreslår regeringen därför ett nytt stöd tillklimatinvesteringsprogram som minskarklimatpåverkande utsläpp. Anslaget blir 200 miljonerkronor för och ökas med 100 miljoner kronorårligen till 2004. Mot bakgrund härav och denpågående beredningen av propositionen om en svenskklimatstrategi är utskottet inte berett att nuföreslå några åtgärder med anledning av motionernaMJ44 (fp) yrkande 2 (delvis), MJ45 (m) yrkande 3,MJ46 (c) yrkande 11 och MJ711 (c) yrkande 45(delvis).År 1995 fastlades reglerna för enförsöksverksamhet för gemensamt genomförande inomramen för klimatkonventionen (AIJ). Reglerna förförsöksverksamheten omfattar emellertidutsläppsreduktioner som inträffar efter pilotfasensslut. Det svenska programmet omfattar projekt iEstland, , och och inleddesinnan reglerna för AIJ bestämdes. Det svenskaprogrammet omfattas inte av mekanismerna iKyotoprotokollet, och det står klart att någonkreditering för utsläppsminskningar inte kommer attmedges för de projekt som påbörjats före år 2000.Projekt som påbörjats därefter är krediterbara förstdå åtagandeperioden börjar . Under vissaförutsättningar finns emellertid möjlighet attstarta om ett projekt för att på så vis komma iåtnjutande av en kreditering. Utskottet har erfaritatt i de fortsatta klimatförhandlingarna haraccepterat att AIJ-projekt inte skall kunnakonverteras till krediterbara projekt inom ramen förmekanismen för gemensamt genomförande (JI) ellermekanismen för ren utveckling (CDM). Mot bakgrundhärav anser utskottet att inte bör göranågot uttalande med anledning av motion MJ780 (mp)yrkande 2.Klimatkommittén anför i sitt betänkande Förslagtill svensk klimatstrategi (SOU 2000:23) att Sverigebör vara pådrivande i klimatförhandlingarna, globaltoch inom EU. Som ett led häri bör verka förett effektivt system för genomförandet av bl.a.Kyotoprotokollet med verkningsfulla påföljder somett viktigt inslag, och det är särskilt angelägetatt de för mycket viktiga processerna kringde flexibla mekanismerna och sänkorna ut.Kommittén anser det nödvändigt för att målet medkonventionen om utsläppsminskningar skall kunnagenomföras på ett vis som kännetecknas avlångsiktighet, effektivitet och rättvisa.Klimatkommitténs betänkande är nu föremål förberedning i . Det bör emellertidframhållas att deltagande länder (däribland EU) utomUSA vid de fortsatta förhandlingarna inom ramen förklimatkonventionens sjätte partsmöte i i juli2001 enades om ett beslut som omfattar samtligadelar av Kyotoprotokollet. För bl.a. EU:s del äravsikten att protokollet skall vara ratificeratinför världstoppmötet för tioårsuppföljningen avRiokonferensen i (+10) år 2002.Miljöministern framhöll i sin information tillriksdagen (prot. 2001/02:6 10 §) att när det gällerde flexibla mekanismerna eller hur mycket åtgärderför utsläppsminskning som varje part måste vidta ochhur mycket av sitt åtagande parten kan möta genomt.ex. handel med utsläppsrätter, enades dedeltagande länderna om en formulering som innebäratt de åtgärder som skall vidtas skall utgöra enbetydande andel av varje parts ansträngning att nåsitt åtagande. Inom EU har, förutom ,och speciella nationella målsom är mera ambitiösa än de i bördefördelningen. Ijuli tillsatte regeringen en parlamentariskdelegation i syfte att utarbeta ett förslag till ettsvenskt system och ett regelverk förKyotoprotokollets flexibla mekanismer (dir.2001:56). Kommittén skall lämna sitt förslag tillregelverk för de flexibla mekanismerna samt biståregeringen i utformande av kriterier förklimatprojekt inom ramen för gemensamt genomförandesenast och avsluta resterandeuppdrag gällande de projektbaserade mekanismernasenast . Mot bakgrund av detanförda och i avvaktan på den av regeringenaviserade klimatpolitiska propositionen avstyrkerutskottet motion MJ780 (mp) yrkandena 3 och 5.Frisk luftUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill delmål för miljökvalitetsmålet Friskluft och avstyrker motioner med krav på bl.a.ökad utskrotning av äldre bilar (m och kd),ökad tillgång till försäljningsställen föralternativa drivmedel (c) och avgasfria bilar(c och mp).PropositionenRiksdagen har fastställt miljökvalitetsmålet Friskluft. Målet innebär att luften skall vara så ren attmänniskors hälsa samt djur, växter och kulturvärdeninte skadas. Inriktningen är att miljökvalitetsmåletskall nås inom en generation.Regeringen föreslår följande delmål förmiljökvalitetsmålet luft: Halten /m3 för svaveldioxid somårsmedelvärde skall vara uppnådd 2005. Halterna /m3 som årsmedelvärde och100 mikrogram/m3 som timmedelvärde förkvävedioxid skall i huvudsak vara uppnådda år2010. Halten marknära ozon skall inte överskrida 120mikrogram/m3 som åtta timmars medelvärde . skall utsläppen av flyktiga organiskaämnen (VOC) i , exklusive metan, haminskat till 241 000 ton.Regeringen konstaterar att luftkvaliteten itätorterna har förbättrats under de senastedecennierna och kommer sannolikt att bli bättre itakt med att utsläppen minskar. Det gäller framförallt svaveldioxid, kvävedioxid, partiklar ochbensen.Regeringen anser att ytterligare åtgärder för attuppnå generationsmålet dock kommer att behövas.Åtgärder på lokal nivå är viktiga för att begränsautsläppen av kväveoxider, partiklar ochcancerframkallande ämnen. När det gäller ozon är detviktigt att grannländer vidtar åtgärder föratt minska utsläppen. Syftet är att den föreslagnahalten beträffande kvävedioxid skallfastställas som miljökvalitetsnorm. Även de ämnensom finns i tabellen nedan skall, där det ärlämpligt, fastställas sommiljökvalitetsnormer. De senaste årens forskning harvisat att halten och antalet partiklar mindre än 2,5mikrometer (PM 2,5) är av väsentlig betydelse förhälsopåverkan. saknas kunskap för attfastställa långsiktiga mål för dessa partiklar. InomEU pågår ett arbete med att ta fram mål för PM 2,5till , och regeringen avser att återkomma meddelmål när arbetet är färdigt. Regeringensmålsättning är att det skallfastställas ett delmål för PM 2,5. Regeringen avserockså att fastställa enmiljökvalitetsnorm för bensen som också kan liggatill grund för ett delmål för bensen.Miljökvalitetsmålet luft bör i ettgenerationsperspektiv enligt regeringens bedömninginnebära bl.a. följande: Halterna av luftföroreningar överskrider intelågrisknivåer för cancer eller riktvärden förskydd mot sjukdomar eller påverkan på växter,djur, material och kulturföremål. Riktvärdenasätts med hänsyn till personer med överkänslighetoch astma (se tabellen nedan).Generationsmål för luftkvalitet--------------------------------------------------------------Halt som inteFörorening bör överskridas Medelvärdestid(mikrogram/m3)--------------------------------------------------------------Bensen 1 År--------------------------------------------------------------(a)pyren 0,0001 År--------------------------------------------------------------Eten 1 År--------------------------------------------------------------Formaldehyd 10 Timme--------------------------------------------------------------Partiklar 0 , PM 1015 År--------------------------------------------------------------Sot 10 År--------------------------------------------------------------Ozon 80 Timme50 Sommarhalvåret70 (april-sept)Åttatimmarsmedelvärde--------------------------------------------------------------MotionernaI motion MJ45 (m) framhålls behovet av att antalet äldre bilar itrafiken minskar (yrkande 4). Målet skall vara att minska trafikensmiljöbelastning, inte trafiken i sig (yrkande 6). I enlighet härmedavvisas tanken på höjda bensinskatter och införande avträngselavgifter. Teknikutvecklingen har gjort att de nya bilar somproduceras har så mycket lägre utsläpp att transportsektorn kommeratt klara miljömålet. Den kanske viktigaste miljöaspekten vad gällertrafiken är enligt motionen att förnyelsen av bilparken gårnågorlunda snabbt.Kristdemokraterna anser i motion MJ47 (kd) yrkande 2 attskrotningspremien för bilar producerade tillfälligtskall höjas till för att på så vis stimulera utskrotningenav äldre bilar.Det bör enligt motion MJ46 (c) fastslås krav på attdrivmedelsförsäljare skall kunna tillhandahålla biodrivmedel påsamtliga större försäljningsställen (yrkande 35).Vidare bör regeringen föreslå ett konkret mål om att avde fordon som säljs skall vara nollemissionsfordon(yrkande 36).I motion MJ816 (mp) anser att en utredning bör få iuppgift att ta fram olika delmål för tillverkarna i avsikt attinföra avgasfria bilar i . Målet bör vara en nollvision inomungefär tio år.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag till delmål förmiljökvalitetsmålet luft.Som regeringen påpekar har utvecklingen mot en allt bättreluftkvalitet i tätorterna varit god . För attuppnå generationsmålet för halterna av kvävedioxid anser emellertidregeringen att ett antal åtgärder måste vidtas. En viktig åtgärd äratt se över vägtrafikbeskattningen i syfte att öka miljöstyrningen.I budgetpropositionen för (prop. 2000/01:1, finansplanen s.228 f.) har regeringen aviserat att den som ett led iskatteväxlingen avser att låta göra en sådan översyn. Regeringen hardärför givit en utredare i uppdrag (dir. 2001:12) att seöver vägtrafikbeskattningen. I proposition 2001/02:20 Infrastrukturför ett hållbart transportsystem anförs att utredningen skall gesett tilläggsdirektiv att analysera hur ett eventuellt svensktkilometerskattesystem kan utformas. Regeringen tar också upp fråganom kommunerna bör ges möjlighet att införa trängselavgifter, vilketskulle kunna leda till att hälsoeffekter som orsakas av biltrafik itätorter skulle kunna mildras. Frågan behandlas närmare ipropositionen Infrastrukturinriktning för omställning till etthållbart transportsystem. Regeringen anför där attStockholmsberedningen, som har till uppgift att lämna förslag tillförbättringar av transportsituationen i , skallerhålla tilläggsdirektiv att utreda frågan om användning avträngselavgifter i trafiken. En delrapport om trängselavgifter skalllämnas . Som framgår av den proposition som nuär föremål för utskottets behandling avser regeringen därutöver attstimulera en frivillig introduktion , av fordon ocharbetsmaskiner som uppfyller EU:s framtida avgaskrav med hjälp avekonomiska och andra styrmedel. I budgetpropositionen för (prop. 2001/02:1 finansplanen s. 201) presenterar regeringen motbakgrund härav en strategi för skattenedsättning för alternativadrivmedel för motorfordon. Som huvudkomponent i strategin övervägsskattenedsättning antingen via pilotprojekt, för vilka medgesbefrielse från både energi- och koldioxidskatt, eller genom generellkoldioxidskattebefrielse med stöd av ett beslut enligt artikel 8.4 imineraloljedirektivet (rådets direktiv /81/EEG om harmonisering avstrukturerna för punktskatter på mineraloljor). En ekonomisk ram förskattestrategin skall fastställas och strategin skall följas upp ochutvärderas. Dessutom föreslår regeringen att ges iuppdrag att undersöka de tekniska förutsättningarna och demiljömässiga effekterna av en skattesänkning av alkylatbensin itvåtaktsmotorer. I budgetpropositionen för aviserarregeringen också en lättnad i förmånsbeskattningen av miljöbilar föratt på så sätt öka andelen mer miljöanpassade bilar på marknaden.Det finns såsom regeringen påpekar ett antal osäkra faktorer såsomtidpunkten för skrotning av gamla bilar, andelen dieseldrivna fordonsparken, den framtida trafikvolymen och verkliga effekter avskärpta avgaskrav. ändrades reglerna för bilskrotning.Skrotningspremien höjdes och kom att gälla alla bilar. Utskottetdelade därvid regeringens bedömning att ändringen sannolikt kommeratt påverka takten i skrotningen av gamla bilar men framhöll viktenav en fortlöpande utvärdering av miljöeffekterna av en ökadutskrotning av äldre bilar (bet. 2000/01:MJU13). Det är enligtutskottets mening av stor vikt att konsekvenserna av samtliga deåtgärder som propositionen behandlar bevakas i samband med denkommande uppföljningen och utvärderingen av miljömålen.Utvärderingen får visa om ytterligare åtgärder behöver föreslås.När det gäller alternativa bränslen vill utskottet utöver vad somanförts ovan påpeka att utskottet anordnade enutfrågning med representanter från och ,ett företag som tillverkar drivmedel och finkemikalier ur förnybararåvaror, samt att på utskottets förslag tillkännagivit somsin mening att regeringen bör se över miljöklassningen av bensin ochdieselolja så att utvecklingen av alternativa bränslen intemissgynnas (bet. 2000/01:MJU16). Med anledning härav kommerregeringen att ge i uppdrag att se övermiljöklassystemet för dessa bränslen (prop. 2001/02:31, Avgasrening,m.m. ).Mot bakgrund av vad som anförts ovan och i avvaktan på detfortsatta arbetet anser utskottet inte att bör göra någotuttalande med anledning av motionerna MJ45 (m) yrkandena 4 och 6,MJ46 (c) yrkandena 35 och 36, MJ47 (kd) yrkande 2 samt MJ816 (mp).Bara naturlig försurningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till delmål förmiljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning och instämmeri de överväganden regeringen redovisar i propositionen.Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om att inte godtabedömningen att markanvändningens bidrag till försurningskall motverkas bl.a. genom att skogsbruket anpassas tillväxtplatsens försurningskänslighet (c). Dessutom avstyrkerutskottet motionsyrkanden om kalkningsverksamheten (kd, c,fp) och en begäran om förslag för att minska kvävenedfallet(fp).PropositionenRiksdagen har fastställt miljökvalitetsmålet Bara naturligförsurning. Målet innebär att de försurande effekterna av nedfalloch markanvändning skall underskrida gränsen för vad mark och vattentål. Nedfallet av försurande ämnen skall heller inte ökakorrosionshastigheten i tekniskt material eller kulturföremål ochbyggnader. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom engeneration.Regeringen föreslår följande delmål för miljökvalitetsmålet Baranaturlig försurning: skall högst av antalet sjöar och högst avsträckan rinnande vatten i landet vara drabbade av försurning somorsakats av människan. skall trenden mot ökad försurning av skogsmarkenvara bruten i områden som försurats av människan och enåterhämtning skall ha påbörjats. skall utsläppen i av svaveldioxid till luft haminskat till . skall utsläppen i av kväveoxider till luft haminskat till 148 000 ton.Regeringen konstaterar att utsläppen av försurande föroreningar harminskat , vilket på lång sikt också bör leda tillminskad försurning av mark och vatten. För att miljökvalitetsmåletskall nås krävs dock att utsläppen av försurande ämnen fortsätteratt minska i och övriga . De nya internationellaöverenskommelserna om utsläppsreduktioner av försurande ämnen kommeratt kunna leda till att utsläppen från länderna i minskaravsevärt fram till år 2010.Delmålet som avser utsläppsbegränsningar av kväveoxider är satt såatt det överensstämmer med åtaganden i EU:s kommande s.k.takdirektiv. Det är mycket viktigt att alla berörda länder fullgörsina åtaganden och att effekterna av begränsningarna kontinuerligtföljs upp eftersom depositionen fortfarande kommer att överskridaden kritiska belastningen . För att generationsmålet skallkunna nås krävs strukturella förändringar där den omställning avtransportarbetet och energianvändningen som beskrivs i förslagentill åtgärdsstrategier är central. Det är viktigt att de beskrivnastrategierna får ett snabbt genomslag. Även om utsläppen minskartill hållbara nivåer kvarstår en lång återhämtningstid innanresultaten kan skönjas i marken.Miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning bör i ettgenerationsperspektiv enligt regeringens bedömning innebära bl.a.följande:1. Depositionen av försurande ämnen överskriderinte den kritiska belastningen för mark ochvatten.2.3. Onaturlig försurning av marken motverkas såatt den naturgivna produktionsförmågan,arkeologiska föremål och den biologiskamångfalden bevaras.4.5. Markanvändningens bidrag till försurning avmark och vatten motverkas genom attskogsbruket anpassas till växtplatsensförsurningskänslighet.6.MotionernaEnligt motion MJ46 (c) yrkande 13 får effekterna av inslag avlövträd i skogsbruket inte överskattas som det är viktigtatt se till skogsbrukets lönsamhet. I den hårda konkurrens som rådermåste näringens förmåga att producera barrskog med hög kvalitetsäkerställas. Motionärerna anser därför att preciseringen"markanvändningens bidrag till försurning av mark och vattenmotverkas genom att skogsbruket anpassas till växtplatsensförsurningskänslighet" bör utgå.Effekterna av kalkning av skogsmark är i hög grad växlande hävdasdet i motion MJ44 (fp) yrkande 2 (delvis). Motionärerna föreslårdärför att kalkningsinsatserna skall biotopanpassas.Motionärerna till motion MJ46 (c) yrkande 12 efterlyser ettlångsiktigt besked om att kalkning av vatten och skogsmark kommeratt fortgå så länge som det behövs.Anslaget till kalkningsåtgärder föreslås i propositionen tillföras15 i jämförelse med utgiftsnivån i 2001 årsstatsbudget. har tidigare föreslagit att anslagettill de samordnade kalkningsinsatserna för sjö och skog bör öka med50 jämfört med nivå. Med anledninghärav yrkas i motion MJ47 (kd) yrkande 1 att kalkningen av sjöar ochvattendrag skall samordnas med skogskalkningen och att dessaåtgärder skall tillskjutas ytterligare medel.Folkpartiet begär i motion MJ785 (fp) förslag till åtgärder föratt minska nedfallet av luftburet kväve i sjöar och vattendrag. Detanförs att i diskussioner med övriga EU konstaterat attutsläppen måste minska av hälso- ochnaturvårdsskäl. Den långsiktiga lösningen ligger i att tillgängligastyrmedel tas i bruk för att åstadkomma en radikal minskningav utsläppen.Utskottets ställningstagandeRiksdagen bör godkänna regeringens förslag till delmål förmiljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning.Därutöver vill utskottet framhålla att utskottet i och för siginstämmer i de allmänna synpunkter som anförs i motion MJ46 (c)yrkande 13 om vikten av ett lönsamt skogsbruk. Miljömålskommitténargumenterar emellertid i sitt betänkande Framtidens miljö - allasvårt ansvar (SOU 2000:52, s. 211) för att markanvändningens bidragtill försurningen kan motverkas genom att skogsbruket anpassas tillväxtplatsens försurningskänslighet i kombination med exempelvisåtgärder som dämpar kraftigt näringsläckage i samband medföryngringsavverkning i områden som har högt kvävenedfall. Utskottetdelar denna uppfattning och vill dessutom framhålla att det undermiljökvalitetsmålet Levande skogar föreslås bl.a. att arealen marksom föryngras med lövskog skall öka för att förstärka och bevara denbiologiska mångfalden. Mot bakgrund härav finner utskottet inte skälatt vidta några åtgärder med anledning av motion MJ46 (c) i berörddel.Det framgår av propositionen att den biologiska måluppfyllelsen avkalkning är god. Skyddet av biologisk mångfald i många sjöar ochrinnande vatten liksom utnyttjandet av vattnet kommer att varaberoende av uppehållande åtgärder mot försurning under en lång tidframöver, och regeringen räknar därför med att kalkningen kommer attbehöva fortsätta för att minska de biologiska skadorna avförsurning. Minskade utsläpp av försurande ämnen medför atttillståndet i sjöar och vattendrag långsamt förbättras. På lång siktär målet att inga sjöar eller rinnande vatten skall vara beroende avuppehållande åtgärder i form av kalkning. I budgetpropositionen förår 2002 (prop. 2001/02:1 utg.omr. 20 s. 19 f. och 48) angerregeringen att nu har utarbetat och remissbehandlatAllmänna råd och av sjöar och vattendrag somkommer att presenteras . Regeringen föreslår attkalkningsverksamheten förstärks med år 2002.Sedan anslaget för bl.a. administration av verksamheten flyttatsberäknar regeringen nivån för kalkningsverksamheten till 188miljoner kronor för . Regeringen bedömer att den nationellakalkningsplanen utgör en god plattform för den fortsattakalkningsverksamheten. Den av regeringen föreslagnaresursförstärkningen och Allmänna råd och Handbokbör ytterligare förbättra länsstyrelsernas möjligheter att genomföraden beslutade kalkningsverksamheten på ett optimalt sätt.Kalkningsverksamheten kännetecknas av långsiktighet, och utskottetfinner ingen anledning att rikta några invändningar mot de avregeringen redovisade planerna. Därtill kommer att den uppföljningav miljökvalitetsmålen som skall göras torde ge möjlighet attutvärdera målen utifrån ny kunskap om vilka utsläppsminskningar somåstadkommits i våra grannländer samt tillgängliga resurser.Sammanfattningsvis avstyrker utskottet motionerna MJ44 (fp) yrkande2 (delvis), MJ46 (c) yrkande 12 och MJ47 yrkande 1 i den mån de intekan anses tillgodosedda med det anförda.När det gäller den begäran om åtgärder för att minska nedfallet avluftburet kväve i sjöar och vattendrag som framförs i motion MJ785(fp) vill utskottet framhålla att regeringen i propositionen undermiljökvalitetsmålet föreslår ett delmål för kväveoxider. Regeringenkonstaterar också att åtgärder för att minska utsläppen frånsjöfart, flyg och vägtrafik - framför allt tunga fordon ocharbetsmaskiner - är prioriterade. Det är också inom dessa områdensom EU kommer att skärpa kraven ytterligare. Flera av de åtgärdersom redovisas i propositionen återfinns dessutom redovisade underutskottets behandling av miljökvalitetsmålet luft samt Enstrategi för effektivare energianvändning och transporter.Regeringen föreslår t.ex. en översyn av vägtrafikbeskattningen isyfte att öka miljöstyrningen. Som ett led i skatteväxlingen låterregeringen utreda om effekterna av att införa ett incitament förtunga fordon i form av ett styrmedel är motiverat och en eventuellutformning av detta (dir. 2000:12). Vidare uppdaterasmiljöklassystemet för arbetsmaskiner i enlighet med kommande EU-krav. Regeringen anför dessutom att kväveoxidavgiftssystemet harhaft en styrande effekt genom att de anläggningar som omfattas avsystemet nu får ekonomiska incitament att minska sina utsläpp.Regeringen kommer därför att ta ett initiativ till en översyn avkväveoxidavgiftens roll för en minskning av utsläppen. Slutligenpresenterar regeringen i budgetpropositionen för (prop.2001/02:1 finansplanen s. 201) en strategi för skattenedsättning föralternativa drivmedel.