bet · GO01LU13 · 2001-02-13 00:00:00 — Valfrihet ochreligionsfrihet talar snarare för än emot dengällande ordningen.Därtill kommer den praktiska fördelen för par somvill gifta sig kyrkligt, att ett giltigt äktenskapkan komma till stånd genom en enda vigsel, som också- när parterna väljer borgerlig vigsel - kan enligtderas önskan ges en mer eller mindre ceremoniellprägel.Majoriteten av alla äktenskap i ingåsgenom kyrklig vigsel varför införande avobligatoriskt civiläktenskap inte kan antas ha stödav en folkmajoritet. För övrigt kan i särskilda fallett krav på obligatoriskt civiläktenskap förefallasärskilt olägligt för blivande makar. Det är t.ex.inte ovanligt att par gifter sig i svenska kyrkorutomlands. Glädjen i att göra så kanske inte blirlika stor, om det krävs ytterligare en vigsel i Sve-rige.I sammanhanget kan det också noteras att ingåendeav äktenskap genom antingen kyrklig eller borgerligvigsel är möjligt enligtäktenskapslagarna i alla de fem nordiska länderna.En ändring härvidlag skulle inte bara kunna orsakaöverraskningar för enskilda människor som i enderariktningen flyttar mellan och ett annat avdessa länder. En lagändring enbart i skulledessutom avvika från eventuella önskemål om störreoch inte mindre harmonisering av äktenskapslagstift-ningen i de nordiska länderna. Den nordiskaenhetligheten är viktigare än den av motionärernagjorda jämförelsen med och Tyskland.Man kan också tänka sig en ytterligare praktisknackdel av ett krav på dubbla vigselceremonier medett motsvarande krav på dubbla viljeförklaringar avparterna. Om nämligen en kyrklig vigsel föregår ensenare borgerlig, får man kanske undantagsvis räknamed att den borgerliga vigseln, och därmedäktenskapet, aldrig kommer till stånd. En sådankalamitet skulle kunna bero på mellankommande hinderför makarna (oföretagsamhet eller rentav dödsfall)eller på att en av parterna ångrat sig efter denkyrkliga vigseln. Även om sådana fall blirsällsynta, är det bättre om de helt kan undvikas.Förslaget om obligatoriskt civiläktenskap skullekunna föranleda ytterligare överväganden om tänkbarapåverkanseffekter på giftermålsfrekvensen avutformningen av reglerna om ingående av äktenskap.Det är emellertid omöjligt att veta hur eventuellaorsakssamband ser ut. För övrigt är det nog främst utformningenav den samlade lagstiftningen i andra hänseenden ochpå olika rättsområden som kan tänkas inverka både påäktenskapsfrekvensen och på separationsfrekvensenbland gifta och samboende. Möjligheten av ett sådantorsakssamband har dock sällan uppmärksammats ilagstiftningsarbetet.Lunds universitet- Teologiskafakultetsrådet1. Teologiska fakultetsrådet konstaterar först, attden inledande historiska skissen i mer än etthänseende är förenklad, men ser som sin främstauppgift att yttra sig över det förslag tillriksdagsbeslut som framläggs. Ett problem därvidär, att motionen inte är entydig i sinterminologi. Vigsel, vigselceremoni ochregistrering används på oklart sätt. I detföljande gör vi en klarare åtskillnad mellanbegreppen.2. Den föreslagna ändringen i såatt "borgerlig" ändras till "civil" tillstyrkervi. Dock måste uppmärksamhet ägnas ev. övrigafall i lagstiftningen där "borgerlig" används påett liknande sätt.3. Förslaget att partnerskap får samma rättsverkansom äktenskap avstår vi från att yttra oss över.Vi förutsätter att detta måste utredasytterligare.4.Förslaget att "endast den civila vigselceremoninblir den juridiskt bindande" instämmer viprincipiellt i. Historiska faktorer har lett tillatt kyrkor och religiösa samfund har vigselrätt iSverige, men då skillnaden mellan den sekuläraäktenskapsrätten och de olika religiöst grundadeäktenskapssynerna alltmera vidgats, framstår ensådan ordning som mindre lämplig. I stället för atttala om juridiskt bindande vigselceremoni vill vitala om och förorda en registrering med rättsverkan.En sådan registrering vid folkbokföringsmyndighetmed åtföljande rättsverkan kan ske sedan en viss tidförflutit efter hindersprövning.Den religiösa eller profana ceremoni, som sedanev. sker, anordnas i enlighet med resp. samfundsordning. Det är inte, som det heter i motionen, enceremoni som kontrahenterna själva bestämmerinnehållet i. Det religiöst grundade äktenskapet ärinte heller, som det heter i motionen, enangelägenhet enbart för paret. Det är även enangelägenhet för det religiösa samfund i vilketceremonin sker.Fakultetsrådet förutsätter att konsekvenserna aven så genomgripande nyordning som motionen innebärmåste utredas ytterligare. Rådet vill även betonavikten av information när en så betydande förändringinförs. Pricipiellt tillstyrker vi motionens förslagi punkterna 1 och 3.Islamiska företrädare instämmer iförslaget att Civil vigsel skall ersätta s.k.borgerlig vigsel enligt förslaget.Islamiska anser dock att denreligiösa vigseln skall finnas kvar i sidan om enCivil vigsel. 400 000 muslimer anser attden religiösa vigseln är den som är juridisktbindande och absolut måste för att våra vigslarskall godkännas i den muslimska världen. Mångamuslimska länder godkänner inte heller den s.k.Civila vigseln.Vi avvisar förslaget att Civil vigsel skall ersättaden religiösa vigseln. Vi vill behålla nuvarandeordning som ger de olika folkgrupperna fritt val attgifta sig antingen i kyrkan/moskén och civilt(borgerligt). Den juridiskt bindande religiösavigseln som registreras hos skattemyndigheternaborde finnas kvar i kyrkan, synagogan och moskénsida vid sida med den civila vigseln.Sverige är mångkulturellt och religiöst samhälleoch man borde ta hänsyn till invandrare med olikakulturer och trosövertygelse.Vi anser också att äktenskap är en förening mellankvinna och man. Vi anser också att det är omotiveratatt två personer av samma kön skall ingå äktenskapvarken religiöst eller civilt p.g.a. att äktenskapär grunden till etablering av familj och födande avbarn. Förslaget uppmuntrar till adoption som kanäventyras p.g.a. att tredje världens kulturella ochreligiösa bestämmelser tillåter inte att adopterabort sina egna barn till homosexuella par som ingåttden civila vigseln. Ateister och sekulariserade hari dag möjlighet att gifta sig civilt, varför skallde tvinga andra att överge sina religiösatraditioner just p.g.a. att staten är sekulariserad.Det religiöst grundade äktenskapet bör, oavsettreligion vara juridiskt bindande och borde skiljasjuridiskt från den civila vigseln. Därför anser viatt regeringen skall behålla nuvarandeäktenskapsregler och bestämmelser.Sveriges Kristna RådSveriges Kristna Råd, SKR, som med sina 25medlemskyrkor och 3 observatörer utgör en gemenskapav praktiskt taget samtliga kristna kyrkor iSverige, har beretts tillfälle att yttra sig övermotion 2000/01:L404, yrk. 1 och 3 om Civiläktenskap.De två yrkandena handlar om ändring av begreppet"borgerlig vigsel" till "civil vigsel" samt om attgöra civil vigsel obligatorisk för äktenskapetsjuridiska giltighet.En diskussion i den senare frågan har initierats iSveriges Kristna Råd under innevarande år, delvismotiverat av förändrade relationer mellan staten ochtrossamfunden, men också som en viktig del av detekumeniska samtalet mellan kyrkor med olikahistoriska traditioner och olika principiellhållning i denna fråga.Av tradition svarar för merparten avde vigslar som genomförs i , även om andelenunder reducerats till . Undersenare har också de flesta avSKRs övriga medlemskyrkor successivt fåttvigselrätt. Många av medlemskyrkorna har sina rötteri andra länder och kulturer, där endast den civilavigseln är juridiskt bindande och kyrkornas roll äratt ansvara för en kyrklig vigsel som har karaktärav sakramental handling eller välsignelseakt.Bland Kristna Råds medlemskyrkor finnsalltså vitt skilda traditioner och uppfattningar idenna fråga. SKR har därför beslutat att inleda ettfördjupat arbete med frågan om kyrkorna ochvigselrätten med syfte att belysa den ekumeniskt urbåde teologiska, etiska, själavårdsmässiga,juridiska, politiska och internationella perspektiv.Avsikten är att ett studie- och samtalsmaterial skautarbetas som stöd för en fortsatt och fördjupadbearbetning av frågan inom och mellan kyrkorna.Med denna lägesbeskrivning vill vitydliggöra att Kristna Rådfinner de frågor som väcks imotionen intressanta och viktigaatt bearbeta men attmedlemskyrkorna i rådet inte ännuhar underlag för några gemensammaställningstaganden i deprincipfrågor som aktualiseras.