bet · GP01BOU1 · 2001-11-20 00:00:00 — Dels enligt förordningen(1991:1933), det s.k. system, dels enligtförordningen (1992:986), det s.k. system.Anslaget disponeras vidare för bidrag tillförvaltningsförluster, s.k. 33 §-ersättning, tillkommuner.I budgetpropositionen föreslås att anvisar ett ramanslag om på anslaget Räntebidrag m.m. Regeringensberäkning av anslagsbehovet baseras på vissaförutsättningar avseende bl.a. ränteutvecklingen ochbostadsproduktionen som redovisas i propositionen.Anslagsberäkningen utgår vidare från att riksdagengodkänner ett förslag om regeländringar avseenderäntebidrag enligt regler.Det sistnämnda förslaget innebär att bidrag föråterstående bidragstid i respektive ärende enligt1992 års regler utbetalas som ett engångsbelopp ijanuari 2002. skall vid dessa beräkningaranvända den i ärendet gällande subventionsräntanoch, när bindningstiden för denna går ut, den förstasubventionsräntan som fastställs av underår 2002.En motsvarande förtida avveckling avräntebidragsärenden enligt äldre bidragsreglergenomfördes föregående år. Enligt regeringensredovisning är erfarenheterna av denna avveckling,som avsåg bidragsärenden enligt regler ochäldre bestämmelser, mycket goda. Den nu föreslagnafortsatta avvecklingen har inte i motioner eller vidutskottets beredning av ärendet mött någrainvändningar. Utskottet tillstyrker detta förslag.Däremot har i flera motioner redovisats förslag omminskat anslag för räntebidrag. Förslag om ett iförhållande till regeringsförslaget med 500 miljonerkronor minskat anslag läggs fram i Folkpartietspartimotioner Fi294 yrkande 19 samt Bo324 yrkande14, bägge yrkandena i motsvarande del. Förslageninnebär att anslaget för räntebidrag m.m. reducerasgenom snabbare upptrappning av den s.k. garanteraderäntan. I motion Bo320 (kd) yrkande 23 i motsvarandedel föreslås en minskning av räntebidragsanslagetmed184 för . Enligtmotionen bör räntebidrag inte utgå tillnyproducerade fastigheter. Skattesänkningar föreslåskompensera det minskade stödet till byggande avbostäder.Bostadsutskottet anför följande vad gälleranslaget för räntebidrag m.m.Det bör inledningsvis framhållas attanslagsbehovet i princip är bestämt av gällanderegelsystem för räntebidrag samt de allmännaekonomiska förutsättningarna vad gäller räntenivåm.m. Förslag om ändrad anslagsnivå förutsättersåledes att även förslag om ändrade regler vadgäller de system som styr bidragsutbetalningarna kanpresenteras. Utskottet kan emellertid konstatera attmotionsförslagen om minskat räntebidragsanslag ärmycket knapphändigt motiverade. I fp-motionernahänvisas endast i allmänna ordalag till attminskningar av bidragen enligt äldre system bör skei snabbare takt än vad som gäller . Utskottetvill i detta sammanhang hänvisa till det ovantillstyrkta förslaget i budgetpropositionen om attåterstående bidragsärenden enligt äldre regler skallavvecklas genom en engångsutbetalning i januari2002. Även om denna avveckling skulle ske utan någonsom helst ersättning till de bidragsberättigadeskulle inte den i fp-motionerna förordadebesparingen kunna uppnås. Inte heller den i kd-motionen föreslagna minskningen avräntebidragsanslaget förefaller realistisk att uppnåpå det förordade sättet redan under budgetåret 2002.Med hänvisning till det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag om att det underanslagsposten Räntebidrag m.m. skall föras upp ettramanslag om och avstyrkermotstående förslag i motionerna Bo320 (kd) yrkande23, Bo324 (fp) yrkande 14 och Fi294 yrkande 19,samtliga yrkanden i motsvarande delar.31:5 Bidrag till Fonden för fukt- ochmögelskadorDe utgifter som belastar detta anslag avser bidragtill kostnader för att avhjälpa fukt- ochmögelskador i egnahem. Bidrag lämnas i mån avtillgång på medel enligt förordningen (1993:712) omden statliga fonden för fukt- och mögelskador ismåhus, m.m. Vidare får anslaget belastas medutgifter för kansli- och utredningskostnader.Regeringen föreslår att anvisaspå anslaget för år 2002.I motion Bo316 (m) yrkande 2 föreslås attriksdagen beslutar om en successiv avveckling avbidragsformen fram . I motionens yrkande3 föreslås att anslaget för bestäms till 20miljoner kronor. Motionärerna anser attbidragsformen nu fyllt sitt syfte och att skador ide hus som kan komma i fråga för bidrag redan harhunnit visa sig. Med hänvisning till den ändring avsjälvriskreglerna som genomfördes anseremellertid motionärerna att bidrag skall kunna utgåännu en tid.Enligt uppgifter i budgetpropositionen ökadeantalet ansökningar om stöd från fonden kraftigtunder efter det att nya regler om självriskträtt i kraft detta år. Denna ökningförväntas bestå . Bostadsutskottetställer sig mot denna bakgrund helt avvisande tillförslaget i motion Bo316 (m) som innebär att ensnabb avveckling av fonden skall inledas under nästaår. De aktuella förslagen i denna motion avstyrkssåledes. Regeringens anslagsförslag tillstyrks.31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäderDe utgifter som belastar anslaget för åtgärder motradon i bostäder avser det bidrag som kan utgåenligt förordningen (1988:372) om bidrag tillåtgärder mot radon i egnahem. Bidrag lämnas omradongashalten i huset överstiger det gränsvärde somSocialstyrelsen anser som godtagbart frånhälsosynpunkt. Bidrag lämnas i mån av tillgång påmedel.I budgetpropositionen föreslås att anslaget förbidrag till åtgärder mot radon i bostäder bestämstill för . Förslagetinnebär ett ökat anslag med iförhållande till innevarande år.I motion Bo316 (m) yrkandena 4 och 5 föreslås attanslaget bestäms till1 miljon kronor och enbart används för att bekostainformationsverksamhet om radon. Motionärernahänvisar till forskningsrön som anses visa attsanering av radonhus kan öka i stället för attminska halterna av radon. I motion Bo303 (c) imotsvarande del föreslås att anslaget skall höjasmed i förhållande tillregeringsförslaget.Bostadsutskottet har vid ett flertal tillfällenframhållit att radonsanering i bostadsbeståndet börvara en högt prioriterad verksamhet. Utskottet kansåledes inte alls instämma i den syn påradonproblemet som framförs i motion Bo316 (m). Detär tvärtom mycket angeläget att stimulera lämpligasaneringsåtgärder i den del av bostadsbeståndet somhar radongashalter som bedöms varahälsovådliga. Anslagsnivån för den aktuellabidragsformen bör därför bestämmas till en sådannivå att inte hinder läggs i vägen för attnödvändiga saneringsåtgärder kommer till stånd ierforderlig omfattning. Utskottet noterar i dettasammanhang att regeringen gör bedömningen att bl.a.den kraftiga höjning av anslagsnivån som föreslåsför skapar förutsättningar för att fleråtgärder vidtas.Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt anslaget för bidrag till åtgärder mot radon ibostäder bör fastställas till den nivå somregeringen föreslagit. Förslagen i motionerna Bo316(m) yrkandena 4 och 5 samt Bo303 i motsvarande delavstyrks således.31:7 Investeringsbidrag för anordnande avbostäder för studenterRiksdagen beslutade att införa etttillfälligt investeringsbidrag för anordnande avbostäder för studenter (prop. 1999/2000:100, FiU27,BoU9y, rskr. Investeringsbidraget lämnas föranordnande av nya studentbostäder på eller ianslutning till orter där det finns universiteteller högskola. Bidragsbestämmelserna, som framgårav förordningen (2000:588) om statligtinvesteringsbidrag för anordnande av bostäder förstudenter, innebär bl.a. att bidrag kan lämnas medupp till av ett bidragsunderlag. Maximalt kanbidraget dock uppgå till för varje nyttstudentrum i lägenhet för en eller två studenter.Endast projekt som påbörjas 13 april200031 kan beviljasinvesteringsbidrag.Bidrag kan beviljas inom en total ram om 400miljoner kronor. Om ansökningarna om bidrag beräknaskomma att överstiga tillgången på medel, lämnasbidrag till de projekt som erbjuder de förmånligastevillkoren för studenterna.För föreslår regeringen attanslaget för ändamålet bestäms till 125 miljonerkronor.Förslag om avveckling av investeringsbidragen tillstudentbostäder läggs fram i motion Bo316 (m)yrkande 6. Yrkandet innebär vidare att inget anslagför utbetalning av bidrag sätts upp på budgeten förår 2002. Motionärerna hänvisar till andra åtgärdersom bör vidtas i syfte att öka tillgången påbostäder för studenter.I partimotioner Fi294 yrkande 19 samtBo324 yrkande 14, bägge yrkandena i motsvarande del,föreslås ett i förhållande till regeringsförslagetmed höjt anslag. Yrkande 13 isistnämnda motion innebär att skall göraett tillkännagivande om behovet av ökat anslag. Ettmotsvarande tillkännagivande föreslås också i motionUb261 (fp) yrkande 11. Ett med 10 miljoner kronorökat anslag för föreslås i motion Bo320 (kd)yrkande 23 i motsvarande del som en av de åtgärdersom bör vidtas för att förbättra bostadssituationenför studenter.I ett regeringsförslag samt i ett antal motionertas frågor om förändrade villkor för bidraget tillstudentbostäder upp. Utskottet återkommer till dessaförslag i den del av betänkandet som inte avsernästa års budget. I detta sammanhang behandlas ävenförslag om andra åtgärder för att förbättrastudenternas bostadssituation.Investeringsbidraget för anordnande av bostäderför studenter har sedan sin tillkomst förra årethaft stor betydelse för att påskynda en nödvändigökning av tillgången på studentbostäder. Bidragethar också inneburit att större uppmärksamhet riktatsmot såväl tillgången på som kostnaderna förstudentbostäder på olika studieorter. Utskottetanser därför att bidragsgivningen bör fortsättaenligt tidigare beslut. Regeringensförslag om anslag för är beräknat med dennaförutsättning.Bostadsutskottet tillstyrker regeringensanslagsförslag avseende investeringsbidraget föranordnande av bostäder för studenter och avstyrkerde motstående motionsförslagen.31:8 geotekniska institut (SGI) är enuppdragsmyndighet och har ett sektorsövergripandeansvar för geoteknikfrågor. Institutet har ettsärskilt ansvar för ras- och skredfrågor.I budgetpropositionen konstateras attverksamhetens resultat uppvisade ett underskott förSGI vid utgången av . Åtgärder har mot dennabakgrund vidtagits, och resultatet uppges haförbättrats betydligt . Regeringenkonstaterar dock att ekonomin även i fortsättningenkräver särskild uppmärksamhet.Regeringen föreslår att anslaget 31:8, somfinansierar Säkerhet ochkvalitet, Forskning samt Kunskapsförmedling, för år2002 bestäms till 26 032 000 kr.I motion Bo218 (m) föreslås att SGI ochRäddningsverket utses som ansvariga myndigheterrörande stranderosion. Enligt motionen bör medelöronmärkas för detta ändamål. Enligt motion Bo206(m) yrkande 1 bör begära förslag frånregeringen som innebär att SGI blirsamordningsmyndighet för stranderosionsfrågor. Imotionens yrkande 2 framhålls vikten av attsamordningsmyndigheten tar till vara den kunskap ochkompetens som finns hos Erosionsskadecentrum.Yrkande 3 innebär att bör förorda attsamordningsmyndigheten lokaliseras i närheten av dekommuner där erosionsproblemen är störst.Frågan om myndighetsansvar m.m. avseendestranderosionsfrågor har utretts av Naturvårdsverketpå regeringens uppdrag. I utredningen förordas attSGI ges ett uppdrag på detta område.Naturvårdsverkets förslag bereds inomRegeringskansliet.Bostadsutskottet delar motionärernas bedömningatt stranderosion utgör ett stort problem i vissadelar av landet, bl.a. i och . Sommotionärerna anför kan samhällets insatser påområdet behöva samordnas och ansvarsfördelningen påmyndighetsnivå läggas fast. Något budgetutrymme föratt öronmärka särskilda medel för denna verksamhetinom ramen för SGI:s anslag synes dock inteföreligga. Inte heller i de aktuella motionernaföreslås någon ökning av anslaget för SGI. Utskottetvill här erinra om de ekonomiska problem sommyndigheten stått inför under de senaste åren.Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt regeringens ställningstagande till den omnämndautredningen bör avvaktas innan vidare övervägandengörs om de ekonomiska konsekvenserna av en regleringav myndighetsansvaret för frågor om stranderosion.Mot denna bakgrund avstyrks motionerna Bo206 (m) ochBo218 (m).Regeringens förslag om anslag för SGI tillstyrks.31:9 LantmäteriverketRegeringen redovisar i budgetpropositionen att denanslagsfinansierade verksamheten vidLantmäteriverket numera är i ekonomisk balans. Detinnebär att de stora anslagskrediter som uppstodefter omstruktureringen haravamorterats och ersatts av ett anslagssparande.När det däremot gäller verkets två storaavgiftsfinansierade verksamheter, dvs.förrättningsverksamheten respektiveuppdragsverksamheten, är dessa inte i finansiellbalans. Även om förrättningsverksamheten under 2000uppvisade ett överskott på ca 28 miljoner kronoruppgick det totala balanserade underskottetfortfarande till ca . Föruppdragsverksamheten uppkom ett ekonomisktunderskott på ca och detbalanserade underskottet ökade därmed till ca 104miljoner kronor. Som redovisas i budgetpropositionenframgår det av förförsta bl.a. att samtligaavgiftsfinansierade verksamheter, dvs. ävenuppdragsverksamheten, uppvisar ett överskott.Vid anslagsberäkningen har regeringenvaraktigt minskat anslaget med 10 miljoner kronorsamtidigt som den tillfälliga minskningen om10 för återställs.Dessutom har anslaget minskats med 0,5 miljonerkronor med anledning av att satsningen på visststandardiseringsarbete upphör. Totalt innebär dettaefter pris- och löneomräkning att anslaget föreslåsuppfört med för budgetåret 2002.Förslag om i förhållande till regeringens förslagminskat anslag till för budgetåret2002 förs fram i tre motioner.Enligt partimotion Bo320yrkande 23 i motsvarande del kan anslaget minskasmed genom neddragningar i verketsbyråkrati. Även enligt partimotionBo324 yrkande 14 i motsvarande del kan byråkratinvid verket minskas, varigenom en besparing på 50miljoner kronor uppkommer. Förslaget i motion Bo303(c) i motsvarande del utgår från att en besparing om20 blir möjlig genom en reformeringav fastighetstaxeringen.Med anledning av vad som i budgetpropositionen ochi motionerna föreslagits beträffande anslaget tillLantmäteriverket vill utskottet anföra följande.De minskningar av anslaget för somförs fram i motionerna motiveras med att byråkratinvid verket kan minskas. Utskottet delar inte dennauppfattning. Även om det skulle finnas utrymme fören neddragning av vad motionärerna i allmännaordalag kallar byråkratin vid verket har de intevisat hur detta skulle gå till. Det enda i någon månkonkreta förslaget i detta avseende återfinns imotion Bo303 (c). Inte heller detta förslag kan dockligga till grund för rationaliseringar i verketsadministration då det bygger på förutsättningen attett förslag (c) om en reformering avfastighetstaxeringen kommer till stånd.Utskottet tillstyrker med det nu anfördaregeringens förslag till anslag . Motståendemotionsförslag avstyrks.Utskottet tar i detta avsnitt även upp två förslagsom avser verksamheten vid eftersomett bifall till dem torde påverka anslagsbehovet förverket år 2002.Kartor från bör enligt motionBo203 (m) tillhandahållas andra myndigheter utankostnad. Bakgrunden till förslaget är enligtmotionen att information undanhålls allmänhetengenom att tar betalt för att andrastatliga myndigheter på sina hemsidor m.m. använderverkets kartmaterial.Finansieringen av produktion avlandskaps- och fastighetsinformation bygger på enmodell som beslutats av . Syftet är attuppnå en samfinansiering mellan anslag och avgifter,där strävan är att användarna skall finansiera enökande andel av kostnaderna. Enligt verkets egenbedömning har denna modell,användarfinansieringsmodellen, uppenbara fördelar.Den möjliggör en satsning på utveckling ochanpassning även i av statsfinansiellabegränsningar. Den innebär dessutom att deninformation som tillhandahålls i ökad utsträckninganpassas till olika användares behov. incitament för en optimal utveckling avverksamheten.Enligt utskottets mening låter sig inte ettuppdrag till att fritttillhandahålla landskapsinformation till andramyndigheter förenas med denanvändarfinansieringsmodell som lagt fastför verksamheten. Motionen avstyrks.Sverige har enligt motion Bo232 (kd, m, c) genomsitt utgångsläge på kart- och fastighetsdataområdetgoda förutsättningar att kunna bygga upp digitaladatabaser för geografisk information. Dessaförutsättningar har enligt motionen dock inte tagitstill vara eftersom tillräckliga resurser inteställts till förfogande för verksamheten.Databaserna bör enligt motionen byggas upp betydligtsnabbare än vad som sker somkvaliteten höjs. Resurser bör därför säkerställas såatt ytterligare investeringar kan göras i dendigitala Sverigekartan.Utskottet delar motionärernas uppfattning omvikten av att kartor och annan landskapsinformationliksom fastighetsinformation finns att tillgå idigital form. Produktionen och användningen avlandskapsinformation i digital form har också ökatunder en rad av år. Verksamheten med landskaps- ochfastighetsdata visar på en fortsatt snabb utvecklingför användningen av integrerad kart- ochregisterinformation i geografiskainformationssystem. Det är en enligt utskottetsmening mycket positiv utveckling. En förutsättningför att den skall fortgå är att användarna får ökadkunskap om de möjligheter som geografiska data idigital form erbjuder. Flera satsningar har ocksågjorts för att stimulera till en ökad användning.Det gäller bl.a. inom den offentliga sektorn där enutbildningssatsning riktas till kommuner ochlänsstyrelser. Information i digital form användsredan bl.a. inom samhällsplanering, räddningstjänst,miljöövervakning, trafikplanering och försvaret. Ettytterligare exempel är att länsstyrelserna har fåtttillgång till den ekonomiska kartan i digital form.Geografiska informationssystem används också iallt högre grad inom näringslivet. Inte minst gällerdetta inom transportnäringen där transportplaneringoch fortlöpande positionsbestämning av transporternablir allt vanligare. För en bredare allmänhet finnsSveriges nationalatlas i en digital version.Några skilda meningar i sak om vikten av atttillgången till och användningen av digitallandskaps- och fastighetsinformation ökar tordeenligt utskottets mening inte föreligga. Det frågangäller är därför om utvecklingen går tillräckligtsnabbt. I motionen talas om en snabbare uppbyggnadutan att uppbyggnadstakten ställs i relation tillnågon tidplan eller på något annat sätt relaterastill en bestämd tidpunkt. När det gäller dendigitala Sverigekartan kommer den enligt de planersom nu gäller att föreligga i en första versionredan under år 2003. Det betyder att kartan finnsatt tillgå inom en relativt snar framtid. Utskottetär mot denna bakgrund inte berett att ställa sigbakom förslaget i motion Bo232 (kd, m, c).31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar somfrämjar ekologisk hållbarhetRiksdagen beslutade om införandet av ettinvesteringsbidrag för merkostnader förinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet vidny- och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus isammanhållna bostadsområden (prop. 1997/98:119,BoU10, rskr. Bidragsformen var avsedd attinföras , men införandet senarelades till år2001 genom beslut . Regeringenprövar frågor om bidraget efter förslag frånByggkostnadsforum vid enligt bestämmelsernai SFS 2000:1389.Regeringen föreslår i budgetpropositionen attanslaget för stödformen bestäms till 185 miljonerkronor för . I propositionen anmälerregeringen även sin avsikt att fortsättningsvisanvända av anslaget förgenomförande av pilotprojekt som syftar till attlångsiktigt sänka kostnaderna för de boende ochsamtidigt främjar ekologisk omställning.I fyra motioner förordas att den aktuellabidragsformen avvecklas. Enligtpartimotionerna Fi294 (fp) yrkande 19 och Bo324 (fp)yrkande 14 samt motion Bo320 (kd) yrkande 23,samtliga yrkanden i motsvarande del, innebär dettaatt anslaget för helt kan tas bort. Enligtförslaget i motion Bo316 (m) yrkande 8 böremellertid anslås föravvecklingskostnader under år 2002.I en motion tas dessutom frågan om vissa villkorför bidragsgivningen upp. Utskottet behandlar dettaförslag i den del av betänkandet som inte avserbudgeten för år 2002.Bostadsutskottet finner det angeläget attstimulera en omställning till mer ekologiskthållbara lösningar inom bostadssektorn. Den aktuellabidragsformen kan i detta sammanhang fylla enväsentlig uppgift. Det är givetvis också angelägetatt de erfarenheter som kan vinnas genom projekt somerhåller stöd kan användas i arbetet för en bredareintroduktion av ekologiskt hållbara lösningar somsamtidigt ger rimliga boendekostnader.Regeringens anslagsförslag tillstyrks. Detmotstående motionsförslaget avstyrks.31:11 Investeringsbidrag för nybyggnad avhyresbostäderRiksdagen beslutade att införa etttillfälligt investeringsbidrag för nybyggnad avbostäder som upplåts med hyresrätt i områden medbostadsbrist (prop. 2000/01:100, bet. FiU27, yttr.BoU6y, rskr. 279).Investeringsbidraget lämnas enligt bestämmelser iförordningen (2001:531) om statligtinvesteringsbidrag för nybyggnad av bostäder somupplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist.Bostäderna får inte vara avsedda för viss kategoriav boende. Endast projekt som påbörjas under tidenden 17 april 2001den kan beviljasinvesteringsbidrag. Bidrag lämnas avbidragsunderlaget för bostadsbyggnadssubvention, menförhöjd bidragsandel kan utgå i storstadsregionerna.Länsstyrelsen skall i varje särskilt fall prövabidragets storlek och skall samråda med berördakommuner och hyresgästföreningar om bestämmande avområden med brist på bostäder respektive hyresnivåpå orten innan beslut fattas. Bidrag lämnas till deneller dem inom en region som erbjuder deförmånligaste villkoren för hyresgästerna, dock medbeaktande av tidpunkten för projektets påbörjande.Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel.I motioner från fyra partier föreslås att denaktuella stödformen avvecklas och att inget anslagför ändamålet förs upp budget. Förslagmed denna innebörd förs fram i partimotionerna Fi294(fp) yrkande 19 och Bo324 (fp) yrkande 14 samtmotionerna Bo303 (c), Bo320 (kd) yrkande 23 ochBo316 (m) yrkande 11, samtliga yrkanden utom detsistnämnda i motsvarande del. till att andra lösningar än bidrag behövs föratt komma till rätta med hyresrättsbyggandetslönsamhetsproblem.Förslag i en motion om en översyn av villkoren förinvesteringsbidraget för nybyggnad av hyresbostäderbehandlas i den del av betänkandet som inte avserbudgeten för år 2002.Bostadsutskottet har givetvis inte, endast etthalvår efter beslut om att införa detaktuella bidraget, för avsikt att medverka till attdet avskaffas. Behovet av åtgärder för att uppnå etttillräckligt byggande av bostäder med hyresrättkvarstår oförändrat. Vidare finns ett stort behov avatt stimulera ett byggande som leder till rimligaboendekostnader. Investeringsbidraget ger enmöjlighet att på ett tidigt stadium påverkabyggnadsprojekten i denna riktning.Med hänvisning till det anförda tillstyrkerutskottet regeringens anslagsförslag och avstyrkerde här aktuella motionerna.32:1 Länsstyrelserna m.m.I budgetpropositionen föreslås att det tilllänsstyrelsernas verksamhet skall anvisas . Vid anslagsberäkningen har hänsyntagits till ett flertal faktorer som redovisas ipropositionen. Det handlar vad gäller anslagshöjandefaktorer förutom pris- och löneomräkning framförallt om medel för miljömålsarbetet ochadministration av medel avseende vissa miljöinsatsersom förs över från anslag under utgiftsområde 20.I två motioner föreslås att anslaget förlänsstyrelsernas verksamhet bestäms till ett lägrebelopp än vad regeringen förordat. I motion Bo316(m) yrkande 10 föreslås att anslaget tilllänsstyrelserna skall minskas med 50 miljonerkronor. Motionärerna hänvisar till att genomförandetav ett flertal förslag om avreglering m.m. som lagtsfram i m-motioner skulle innebära en minskadarbetsbelastning för länsstyrelserna. Enligt motionBo303 (c) innebär regeringens anslagsförslag attlänsstyrelsernas administration tillåts växa på ettomotiverat sätt. I motionen föreslås därför attanslaget minskas med iförhållande till förslaget i budgetpropositionen.Ytterligare tre motioner tar upp frågor omverksamheten vid länsstyrelserna.