bet · GO01FiU20 · 2001-05-31 00:00:00 — Med fokus på delånga sjukfallen, storsatsning pårehabilitering, förstärktföretagshälsovård samt åtgärder för ökatsjälvbestämmande på arbetsplatsen kan deökande mänskliga och ekonomiskakostnader, som ligger i de skenandesjuktalen, enligt min mening hejdas.Arbetslöshetsförsäkringen skall vidarevara en omställningsförsäkring förpersoner med anknytning tillarbetsmarknaden. Den skall varatidsbegränsad och bör kompletteras medett nytt skydd för utförsäkrade. Densvenska arbetsmarknadspolitiken måstesamtidigt genomgå en radikal omläggningför att fler skall få chans att etablerasig på arbetsmarknaden och därmed fåmöjlighet att försörja sig själva.Arbetsmarknadsstyrelsen AMS bör läggasner och ersättas av privata bemannings-och utbildningsföretag samtspecialiserade arbetsförmedlingar för atteffektivisera "servicefunktionen" iarbetsmarknadspolitiken. Enomställningspeng bör införas för att geden arbetslöse mer makt över sinsituation. För långtidsarbetslösa skallgälla en jobbgaranti.För att skapa en mer jämställdarbetsmarknad vill gekvinnorna mer makt över arbetslivet.Detta kan uppnås genom att, vid sidan ompartiets skatteförslag förbarnfamiljerna, verkställa en modernarbetstidsreform. Arbetstidslagstiftningoch semesterlag bör förändras så att detges bättre möjligheter att i avtal,centralt, lokalt och enskilt kunnapåverka sin arbetstid både vad gällerlängd och förläggning. En viktig uppgiftför jämställdhetspolitiken är också attgöra det möjligt, lönsamt ochmeningsfullt för fler kvinnor attgenomföra sina företagarplaner inom alladelar av ekonomin. bör enligtmin mening ansluta sig till Folkpartietsförslag om en företagarreform med fleralångtgående förenklingar och lättnaderbeträffande registrering av nya företag,uppgiftslämnande samt skatteregler. Ävenåtgärder för att förbättra kontakternamellan företagare och myndigheter börinföras.För är skolan samhälletsviktigaste medel för att ge människorjämlika livschanser. Målet för en liberalskolpolitik är att utveckla en skola därkvaliteten och den enskilda elevensutveckling står i centrum och där allahar goda möjligheter att utvecklas.Folkpartiet vill införa en särskild yrkesexamen, en lärlingsexamen och enstudentexamen för behörighet förhögskolan. En så kallad gymnasiebank börinrättas för att möjliggöra kompletteringav uteblivna gymnasiestudier senare ilivet. Genom fler karriärmöjligheter,möjligheter att studera och forska,lärarlegitimation och höjda löner villFolkpartiet också återskapa läraryrketsstatus. Ett rättvist studiestödssystembehövs för att alla som vill skall fåmöjlighet att studera på högskolan ellerkomplettera grundskola och gymnasieskolasom vuxen. Jag anser att börtillstyrka förslag atttotalbeloppet i studiestödssystemet skallhöjas med , somfribeloppsgränsen för extrainkomsterskrivs upp. Alla vuxenstuderande börvidare omfattas av det allmännastudiestödssystemet, där möjlighet tillhögre bidragsdel skall finnas vidgymnasiestudier och grundläggandestudier.Grundforskningen vid landets högrelärosäten bör enligt min meningförstärkas och fler nya tjänster fördoktorander och nydisputerade forskareinrättas. En minskad utbyggnadstakt avhögskolan ger möjligheter tillytterligare insatser för att stärkakvaliteten i grundutbildningen, främstinom humaniora och samhällsvetenskap.Samtidigt måste en ökad satsning pålitteratur och läsande i skolorna och ihemmen ske genom sänkt bokmoms ochbibehållna selektiva stöd tilllitteratur. Presstödet bör däremot kunnaskäras ner kraftigt. Kultur- ochsamhällsliv förmedlas också mycketframgångsrikt, inte minst för ungamänniskor, via elektroniska medier. Jagmotsätter mig mot denna bakgrund enhöjning av TV-avgifterna och vill på siktavskaffa dessa helt. I stället skall ettnytt finansieringssystem byggas upp medhjälp av public service-fonder.Ytterligare förutsättningar för enpositiv utveckling är förbättradeinfrastrukturinsatser. Höjda anslag förväginvesteringar behövs för att lösatrafikproblemen i storstadsregionernasamt säkra standarden i de regionalakommunikationsnäten. Bredbandssatsningenbör avbrytas så attnäringslivet kan avgöra den teknologiskainriktningen i utbyggnaden av IT-nät.Bostadsbyggandet måste samtidigtutvecklas i mer marknadsmässig riktningmed lägre kostnader, högre rörlighet ochstörre konkurrens. Därför bör de lokalainvesteringsprogrammen avskaffas,räntebidragen minskas och de kommunalabostadsbolagen säljas.Jag anser att det också är angelägetatt och den övrigaindustrialiserade världen möjliggör förfler människor på jorden att få del avglobaliseringens fördelar. Avreglering avjordbrukspolitiken, satsning på frihandeloch finansiell stabilitet är av störstavikt. Biståndet bör höjas med utöver regeringensförslag , vilket medför attden totala biståndsramen når 0,81, 0,85respektive av BNI under de treåren. Den av föreslagnaökningstaken av biståndet innebär attenprocentsmålet kommer att kunna uppnåsinom en femårsperiod, dvs. år 2005.Sammantaget innebär det att jagförordar att godkännerFolkpartiets förslag till preliminärfördelning av utgifterna påutgiftsområden för åren 2002-2004.Utskottets och liberalernasförslag till utgiftsramar för 2002-2004Förändringar i relation till regeringensförslag till utgiftsramarMiljoner kronorSammanfattningsvis anser jag således attFolkpartiet liberalernas i motion Fi20redovisade förslag till inriktning avbudgetpolitiken bör ligga till grund förbudgetpolitikens utformning underkommande år. Det innebär att riksdagenbör bifalla motionen Fi20 (fp) yrkandena3-5 och 12.Jag avstyrker regeringens förslag iberörda delar liksom de övriga motionersom är aktuella i detta sammanhang.11. Skattepolitikens inriktning (avsnitt4.2) (punkt 5) (m)av , ,och (allam).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 5 borde ha följande lydelse:5. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 11. Därmed bifaller riksdagenmotionerna2000/01:Fi17 av m.fl. (m)yrkande 9 och2000/01:Fi26 av m.fl.(m) och avslår motionerna2000/01:Fi18 av m.fl. (kd)yrkande 2 i denna del,2000/01:Fi19 av m.fl. (c)yrkande 5 och2000/01:Fi20 av m.fl.(fp) yrkandena 6-9.StällningstagandeI uppgår skattetrycket till över50 % av BNP. Det innebär att över hälftenav medborgarnas samlade inkomster gårtill den offentliga sektorn. Imotsvarande mån förlorar de enskildamedborgarna kontrollen över välfärden medkonsekvenser i form av minskat personligthandlingsutrymme, bristande kontroll överden egna vardagen och ett betydandeberoende till den politiska makten närdet gäller den egna välfärden. För mångamänniskor innebär skatten att det integår att leva på den egna lönen samtidigtsom skattebelastningen gör att det intetillräckligt lönar sig att arbeta.En stor del av välfärden kontrollerasinom ramen för stora offentligavälfärdssystem där den enskildes önskemåloch behov spelar mindre roll och denpolitiska maktens syn på välfärdendominerar. Ett resultat av detta ärstorskaliga offentliga välfärdssystem ochplanekonomisk styrning som lämnar ettalltför litet utrymme för den enskildesvalfrihet och företagsamhet.Den höga skattebelastningen motverkararbete och företagande och lederdärigenom till betydandevälfärdsförluster, inte bara för denenskilde utan även för samhället i sinhelhet. De som främst drabbas är de somhar minst marginaler i den egnahushållsekonomin. De höga skatternainnebär inte bara att företagande ocharbete i har en internationelltunikt hög skattebelastning utan också attlåg- och medelinkomsttagare får alltförlite kvar efter skatt, med dekonsekvenser detta har för den socialatryggheten.Det är därför av grundläggandeprincipiella skäl en överordnad uppgiftatt sänka skattetrycket. Det leder större social trygghet för dem som får alltför lite kvar för att kunnaleva på sin lön och minskar därigenombidragsberoende. Ett sänkt skattetryckskapar större frihet och bättreförutsättningar för de enskildamedborgarna att forma sin vardag och sinaliv efter egna värderingar och önskemål.Genom sänkta skatter får medborgarna enstörre kontroll över välfärden och ettstörre ansvar för den egna vardagen.Utrymmet för företagande och arbetevidgas. konkurrenskraft omkunskap och företagande stärks.Skattesystemets utformning måste bidratill en ökad ekonomisk tillväxt och tillatt konkurrenskraft förbättras.Det får inte motverka företag ochföretagande, utbildning ochansvarstagande, investeringar ochrisktagande.Internationaliseringen ställer krav påhur skatter och välfärdssystem skall seut för att vara effektiva. harett i förhållande till omvärlden högtgenerellt skattetryck och till skillnadfrån flera konkurrentländer väsentligtstörre offentliga utgifter som till enbetydande del utgörs av transfereringarför att kompensera för de höga skatternaoch som till en alltför liten del tarsikte på de grundläggande offentligauppgifterna och de välfärdstjänster somär offentligt finansierade.En högskattepolitik kommer i en öppenekonomi med rörliga skattebaser att ledatill betydande välfärdsförluster i formav urholkade skattebaser och utflyttningav sparande och investeringar,företagande, forskning och högutbildade.Finansiellt kapital, välutbildadarbetskraft samt vissa varor och tjänsterär speciellt utsatta för det höga svenskaskattetrycket vilket ledertill ett nettoutflöde av sådanatillgånger. Höga skattesatser är i enöppen ekonomi inte liktydigt med stabilaskatteinkomster. Tvärtom riskerar de atturholka skattebaserna och därmed intebara de offentliga skatteinkomsterna utanockså välfärden som sådan.En politik för sänkta skatter måstesyfta till att öka den sociala trygghetenoch till en ökad tillväxtkraft i densvenska ekonomin. Det är viktigt attsänka inkomstskatten, särskilt för demsom har låga inkomster. Beskattningenmåste utformas så att arbetskraftsutbudetökar och att arbete alltid lönar sig. Densom utbildar sig skall veta att en brautbildning också skall löna sig och intemotverkas genom hög beskattning. För attgöra det möjligt för fler att kunna levapå sin lön lägger vi fram en rad förslagom bl.a. en inkomstskattereform somgenomförs i flera steg.Det långsiktiga målet är att de första50 man tjänar skall varaskattefria genom ett höjt grundavdrag.Därtill kommer ett förvärvsavdrag på15 %, som stimulerar till arbete.Den statliga skatten avvecklassuccessivt, vilket gör att det lönar sigbättre att utbilda sig.För att inkomstskatten bättre skall svaramot försörjningsbördan införs ett extragrundavdrag på per barn och år.Under åren 2002-2004 vill vi påbörja eninkomstskattepolitisk reform med dennainriktning. Vi börjar med att öka grundavdraget till som mest ,som ett förvärvsavdrag på 10 %införs, liksom barnavdrag på 15 000 krper barn och år. Denstatliga inkomstskatten sänks från 20 %till och gränsen för uttaget höjs.Möjligheten att spara till sin egenpension förstärks genom att avdraget försparande i pensionsförsäkring höjs tillett basbelopp.Som ett led i en familjepolitiskvalfrihetsreform införs en avdragsrättför styrkta barnomsorgskostnader upp till50 000 kr.En skattereduktion på förhushållstjänster underlättar för yrkesarbetande att ägna sin fritid åt familjoch barn.Bensin- och dieselskatten sänks med 70öre per liter inklusive moms för attunderlätta för alla som är beroende avbilen, och reseavdraget höjs till 20 krper mil.Företagsbeskattningen måste utformas såatt företagande och investeringar iSverige stimuleras. Det måste löna sigatt äga och driva företag, att investeraoch att ta risker.De svenska skattereglerna för sparandeär ogynnsamma. Speciellt ogynnsamt ärenskilt ägande av företag i form avaktier, som beskattas högre än såvälsvenskt institutionellt ägande somutländskt ägande. På ett sparande iaktier kan svenska hushåll få betala 62 %i skatt, medan svenska pensionsfonderbetalar och utländska ägare påsamma investering (Henreksson/Jakobssonmars 2001). En genomsnittlig enskildsvensk aktieägare betalar mer än dubbeltså hög ägarskatt som en som lever inomövriga EU eller OECD.Nuvarande höga kapitalinkomstskattermedför att riskkapitalet minskar ochdärmed hotas tillväxten.Kapitaltillförseln till små ochmedelstora företag blir mindre än vad denannars skulle ha varit. Nya företag somstartas kring nya affärsidéer får svårtatt växa sig stora i jämfört medmånga andra länder. I stället köpsföretagen upp av utländska investerare,som kan räkna hem affären betydligtlättare än svenska intressenter beroendepå olika skattenivåer. På detta sättdrivs ägandet av svenska företag ut urlandet. Entreprenörer med godaaffärsidéer har flyttat utomlands pågrund av skattetrycket, vilket är ihögsta grad negativt för det svenskafolkhushållet. Ett antal skatter somsnedvrider konkurrensen för svenskaföretag sänks eller slopas och beskattningen av ägande och kapital minskas.Dubbelbeskattningen av bolagsvinstutdelningar slopas.Förmögenhetsskatten avvecklas successivt.Skatterna sänks på jordbruketsproduktionsmedel.Skatten på kärnkraftsel sänks med 0,5 öreper kWh.Beskattningen av royalty sänks.Slopad reklamskatt växlas mot höjd momspå tidningar.De s.k. 3:12-reglerna som diskriminerarfåmansbolagsägare slopas.Fastighetsskatten är en skatt på enfiktiv avkastning på husetstaxeringsvärde utan någon koppling verklig inkomst. Skatten drabbar allaboendeformer i Sverige.Bostadsrättsföreningar betalar skatt påvärdet av fastigheten. För hyresrättergäller i regel att cirka en månadshyraper år utgörs av fastighetsskatt.Fastighetsskatten för småhus varierarstarkt och skattens storlek beror i höggrad på var fastigheten är belägen.Skattesystemet skall vara begripligtför den som betalar skatt och det skallvara stabilt så att inte plötsligaförändringar urholkar enskildas ochfamiljers ekonomi. Dagens system föruttag av fastighetsskatt uppfyller intedessa grundläggande krav. Skulle dessutomen s.k. begränsningsregel införas blirsystemet än mer komplicerat,oöverskådligt och godtyckligt.När taxeringsvärdena, som i principvarit frysta , höjs år 2001innebär detta att många boende drabbas avrejält höjda taxeringsvärden och därmedockså kraftigt höjd fastighetsskatt.Många fler boende än kommer atthamna över den gräns därförmögenhetsskatt tas ut. Dessa förhållanden kommer i särskilt hög grad attdrabba de boende i tillväxtområdena samtboende med låga inkomster ochfärdigbetalda lån, dvs. Denna utveckling är dock barabörjan. Taxeringsvärdena kommer attfortsätta öka inte minst itillväxtområden. Fastighetsskatten kandärmed sägas ha blivit en specialskatt påtillväxt. Fastighetsskatten skallavskaffas.För att folk skall ha råd att bo kvarmåste som ett första steg 1997 årstaxeringsvärden även fortsättningsvisgälla för beskattningen. I de områden därprisutvecklingen lett till sänktataxeringsvärden skall dock dessa lägrevärden gälla. Procentsatsen förfastighetsskatten sänks sedan successivt.För 2001 sätts den till för småhusoch för flerbostadshus. För attminska de regionala skillnaderna användsendast halva markvärdet som grund förbeskattning.Förmögenhetsskatten skall ocksåavvecklas. Ett första steg tas genom attsambeskattningen slopas ,som fribeloppet per person höjstill 1,5 miljoner kronor.Genom att såväl fastighetsskatten somförmögenhetsskatten successivt avvecklasges de boende betydligt bättre ekonomiskaförutsättningar för sitt boende. Detta ären betydligt bättre väg att gå än attlappa och laga i ett skattesystem sombygger på felaktig och orättvis grund.Det behövs därför inga särskildabegränsningsregler eller motsvarande.Utöver redovisade förslag är detangeläget att gå vidare med skattesänkningar inom flera andra delar avskattepolitiken. Skatten påkapitalinkomster bör successivt sänkastill en internationellt godtagbar nivå.Vidare bör lättnader införas ibeskattningen av optioner.Mervärdesskatten bör enligt vår meningses över i syfte att se till att den blirkonkurrensneutral inom ochinternationellt.Den svenska energibeskattningen är ett lapptäcke med undantag ochnedsättningsregler, och ett nyttenergiskattesystem behöver utarbetas. Somriktlinjer för arbetet bör gälla attenergibeskattningen skall varaenergineutral under det attmiljöskatterna skall speglamiljöbelastningen. Energiskatt skall tasut i konsumentledet och miljöskatter iproduktionsledet. Slutligen måsteregelverket och principerna för dettasamordnas på EU-nivå.Införselkvoterna för alkohol och tobakbör anpassas till i snabbaretakt än . Anpassningen gör detnödvändigt att kraftigt sänka de högasvenska alkoholskattesatserna.Vi föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad vianfört om inriktningen avskattepolitiken. Vi tillstyrker Moderatasamlingspartiets förslag i motionernaFi17 (m) yrkande 9 och Fi26 (m). Skattepolitikens inriktning (avsnitt4.2) (punkt 5) (kd)av och (bådakd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 5 borde ha följande lydelse:5. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 12. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:Fi18 av m.fl.(kd) yrkande 2 i denna del och avslårmotionerna2000/01:Fi17 av m.fl. (m)yrkande 9,2000/01:Fi19 av m.fl. (c)yrkande 5,2000/01:Fi20 av m.fl.(fp) yrkandena 6-9 och2000/01:Fi26 av m.fl.(m).StällningstagandeVi ser det som en viktig och prioriteraduppgift att skapa en skattestruktur somgör att fler kan klara sig på sin egenlön och inte tvingas vara beroende avbidrag för att få hushållsekonomin att gåihop. Detta är inte ett rimligt system.Sänkta inkomstskatter förlåginkomsttagare är en fråga om värdighetoch respekt för enskilda personer. Det ärockså helt avgörande för att bryta detbidragsberoende som alltför mångamänniskor har fastnat i. Med sänktainkomstskatter kommer framför allt flerlåginkomsttagare få möjlighet att påverkaoch få kontroll över sin egen ekonomiskasituation. Vi föreslår en rad åtgärdersom gör att inkomsttagare får behålla enstörre del av sin egen lön och därmed fårmöjlighet att påverka och få kontrollöver sin egen ekonomiska situation.Grundavdraget höjs kraftigt vidberäkningen av den kommunala och statligainkomstskatten. Inkomstskatten sänks föralla med sammanlagt 15,2 miljarder kronornästa år genom att ett rakt grundavdragpå införs.En skattereduktion för låginkomsttagarepå totalt per person och år påpensionsgrundande inkomster (permånad). Liksom för den särskildaskattereduktion som finns föreslårvi full reduktion för personer medinkomster och enavtrappning så att reduktionen upphör vidinkomster på 245 000 kr.En generell statlig skattereduktion(förvärvsavdrag) mot kommunalskatten påinkomster av anställning ellernäringsverksamhet motsvarande avinkomsten , och 10 %år 2004. Förutom att ge hushållen ettökat ekonomiskt utrymme minskas därigenommarginaleffekterna.· Regeringens värnskatt avskaffas.Den är ett brott mot de principerSocialdemokraterna själva var med om attlägga fast i skattereformen 1990/91 omatt ingen skall betala av eninkomstökning i skatt. Viktiga motiv föratt inte ha extra hög statlig skatt påhögre inkomster är också att utbildningmed medföljande studieskulder måste lönasig. Om svenska studenter utbildar sig iSverige, bör inte skattesystemet ledatill att de sedan flyttar utomlands. Detär en framtidsinvestering att ha ettskattesystem som gör att utbildning lönarsig.·· De skattemässiga fördelarna förhushållen att spara förbättras genom ensuccessiv höjning av avdragsrätten förpensionssparande till ett basbelopp.·· En avdragsrätt för insättningarpå individuella utbildningskonton införsfrån år 2002.·· Vi sänker boendeskatterna genomen varaktig återgång till, och frysningav, taxeringsvärdena nivå.Skatten beräknas enbart på en tredjedelav markvärdet överstigande föratt avskaffa de orimliga effekter somexempelvis drabbat dem som bor iskärgårdsområden. Sammantaget sänksfastighetsskatteuttaget på flerfamiljshus(hyreshus och bostadsrätter) och egnahem(villor) med drygt 5 miljarder kronor.·· Gränsen för reseavdraget förresor till och från jobbet sänks från7 000 till . Det innebär attresekostnader på ytterligare 2 000 krblir avdragsgilla jämfört med i dag.·En avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader på maximalt 50 000kr införs. Avdragsrätten gälleralla barn mellan 1 och 6 år.En statlig skattereduktion införs förvarje barn . År 2003föreslås den uppgå till per barnoch månad och höjs den till 125kr per barn och månad.Grundbulten i kristdemokratisk ekonomiskpolitik är att ge stabila och godavillkor för fler och växande företag ochdärigenom öka sysselsättningen, minskaarbetslösheten och trygga välfärden.Detta åstadkoms genom en balanseradfinanspolitik för sunda statsfinanser ikombination med strukturella åtgärder somförbättrar ekonomins funktionssätt ochavlägsnar de seglivade bromsmekanismersom underminerat densvenska ekonomins utvecklingskraft ochbäddat för dagens höga totalaarbetslöshet och brister i välfärden.De senaste årens utveckling har visatpå svårigheterna att bibehålla förmögenhetsbeskattningen. Anledningen stårfrämst att finna i den ökande internationaliseringen som gör det omöjligt förSverige att i det långa loppet bibehållaett skattetryck som avsevärt överstigeromvärldens. Förmögenhetsbeskattningen somtidigare kunnat motiveras avfördelningspolitiska skäl får heltandra effekter än de tänkta. Detta hartydliggjorts bl.a. genom att regeringenbefriat huvudägarna i aktiebolag frånförmögenhetsskatt medan t.ex.normalinkomsttagare som råkar ha sittegnahem beläget i ett attraktivt områdetill följd av de kraftigt höjdataxeringsvärdena tvingas betala förmögenhetsskatt. Förmögenhetsbeskattningenbygger ofta på fiktiva värden, vilket kange fördelningspolitiskt orimligaeffekter. Till exempel tvingas mångasmåhusägare att utöver den högafastighetsskatten betala förmögenhetsskatt. Detta trots att denförmögenhet som är bunden i fastigheteninte går att omsätta till inkomster medmindre än att bostaden säljs.Utformningen av dagensförmögenhetsskatt är orimlig också iandra avseenden. För den händelse att ettgift par tillsammans har en förmögenhetsom överstiger skallförmögenhetsskatt betalas. Om ettsammanboende par har motsvarandeförmögenhet skall de däremot intesambeskattas, eftersom de var och en kanha nettotillgångar på 1 miljon kronorinnan skatten börjar tas ut. Dettainnebär alltså att äktenskapet i dettaavseende ekonomiskt straffbeskattas iförhållande till ett samboförhållande.Vi anser att en omläggning snarastbehöver genomföras av egendoms- ochkapitalbeskattningen. Förmögenhetsskattenbör fasas ut ur det svenska skattesystemet liksom dubbelbeskattningen påinvesteringar och risksparande. För attdelvis finansiera detta föreslås en någothöjd bolagsskatt, dvs. skatten påföretagens faktiska vinster. Vi görbedömningen att den nuvarande förmögenhetsskatten i kombination med nuvarandedubbelbeskattning är väsentligt merskadlig för ekonomin ochutvecklingskraften i vårt land än denhöjning av bolagsskatten som vi föreslår.Höjningen innebär att bolagsskatten, somjämte den i är lägsta,ökar från av nettovinsten.På så sätt sker beskattningen på faktiskaintäkter, inte på fiktiva värden som vidförmögenhetsbeskattningen.De flesta av de förslag tillförändringar i skattesystemet somföreslås har viktiga strukturellaeffekter för att förbättra den svenskaekonomins funktionssätt.Dubbelbeskattningen påutdelningsinkomster från risksparande(aktier) avvecklas.Förmögenhetsskatten avvecklas i tre steg.År 2002 avskaffas sambeskattning avförmögenhet, sänksförmögenhetsskattesatsen till och2004 avvecklas den helt. Den återgångtill fastighetstaxeringsvärdensom också föreslås i motionen innebär enytterligare sänkning avförmögenhetsskatteuttaget. För attfinansiera detta föreslås höjdbolagsskatt till 30 %.Arbetsgivaravgifterna sänks med 10procentenheter på lönesummor upp till 900000 kr.Tjänstesektorn ges helt nya möjligheteratt växa genom en 50-procentigskattereduktion för de privata hushållensköp av tjänster i det egna hemmet.Förslaget kan beskrivas som att det avSocialdemokraterna avvecklade ROT-systemet i stället permanentas ochutvidgas rejält, så att det vita prisetvid hushållens köp av tjänster i hemmethalveras direkt vid köpet.