bet · GO01UU10 · 2001-03-20 00:00:00 — Sammanlagt har omkring 28000 svenskar under deltagit i denfredsbevarande insatsen. har i likhet medflera andra länder utsett en särskild representantför Cypernfrågan och utskottet har tagit emotspeciella sändebud i . kommerfortsatt att ge stöd till FN-processen ochgeneralsekreterarens ansträngningar att finna enlångsiktig lösning av Cypernfrågan.Sveriges och EU:s målsättning är att det somen dag blir medlem av unionen skall vara ett enatland. Vid toppmötet i beslutades detdock att en politisk lösning på Cypernfrågan inte ären förutsättning för EU-medlemskap. Samtidigtframhålls att en politisk lösning skulle underlättaett cypriotiskt EU-medlemskap och att , när det skall fatta sitt beslut, skall tahänsyn till alla relevanta faktorer.FN:s säkerhetsråd betonar i flera resolutionerbetydelsen av en demilitarisering av . Dettastöds från svensk sida.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U405 (v) yrkandena 1 och 2 kan besvaras.13 TurkietBakgrundTurkiet erhöll status som kandidatland för EU-medlemskap vid i Helsingforsi . kvarstår kritiken ombetydande kränkningar av de mänskliga rättigheterna.De sociala och ekonomiska klyftorna mellan olikabefolkningsgrupper och regioner är stora. Denövergripande målsättningen med det svenskautvecklingssamarbetet med är att underlättalandets EU-anpassning med tonvikt på mänskligarättigheter och demokrati, asyl- ochmigrationspolitik och socio-ekonomisk utveckling avsydöstra . Det svenska stödet skall utgöraett komplement till EU:s och andra internationellaorgans stöd. Sida kommer att få i uppdrag att lämnaförslag till en landstrategi för . Betydandeinsatser har gjorts av bl.a.Räddningsverket.Sedan 1984 har den väpnade konflikten mellan deturkiska säkerhetsstyrkorna och PKK pågått isydöstra , ett område där det huvudsakligenbor kurder. Båda sidor har begått brott mot demänskliga rättigheterna under konflikten. Ungefär 3000 bosättningar har utrymts eller bränts ner ochuppemot tre miljoner människor hartvångsförflyttats.När antogs som kandidat till medlemskap iEU beslöts att medlemskapsförhandlingar skulleinledas så snart som vissa politiska kriterier hadeuppfyllts, däribland ett utökat rättsskydd. Undertiden skulle situationen för de mänskligarättigheterna övervakas och bedömas, och denturkiska lagstiftningen skulle ses över och anpassastill EU:s normer.I juni 2000 fälldes förhögförräderi och separatism och dömdes till döden. Inovember fastställde appellationsdomstolendödsdomen, vilket ledde till farhågor om att Turkietskulle återuppta avrättningar efter ett uppskov somi praktiken hade varat i 15 år.Appellationsdomstolen har fastställt minst 48 andradödsdomar som kunnat verkställas om parlamentetfastställt domarna.Amnesty framhåller att tortyr fortfarande ärvanligt förekommande. Författare, förläggare,fackföreningsmedlemmar, lärare, lokala ochnationella politiker, människorättsförsvarare harfängslats eller åtalats. De som drabbats mest hadeuttryckt åsikter om den kurdiska frågan eller omislams roll i politiken.MotionernaI motion 2000/01:618 (kd) framhålls att medanledning av ansökan om medlemskap iEuropeiska unionen måste landet i praktisk handlingvisa att det respekterar landets minoriteter ochderas kulturhistoriska arv, i synnerhet de assyrisk-syrianska kyrkor och kloster som finns inom landetsgränser.I flerpartimotion 2000/01:U641 (c, m, v, kd, mp, fp)framhålls problemen med som ansökarland i EUoch landets brister i att uppfylla kraven vad gällerde mänskliga rättigheterna. Även om nu i ordsäger sig gå i rätt riktning visar verklighetenmånga exempel på det rakt motsatta. Det finnsrapporter som visar att det har blivit allt svårareför MR-organisationer att arbeta, deras medarbetaretrakasseras på olika sätt och ställs ofta införrätta, upprepade gånger har företrädare för olikapartier trakasserats i fängelser och att maffiantillsammans med vissa delar av säkerhetspolisen ärinblandad i paramilitär och organiseradbrottslighet. Motionärerna menar att det måsteställas tydliga krav på för att landet skallkunna leva upp till de krav på mänskliga rättighetersom gäller inom EU (yrkande 1). Situationen iTurkiet är komplex och innehåller så mångaingredienser att det är viktigt att regeringenutarbetar en tydlig strategi för samarbetet medTurkiet. Motionärerna noterar att Sida skall fåuppdraget att utarbeta en landstrategi, förmodligenför bilateralt stöd . Det är bra, menSverige behöver också ha en särskild strategi förrelationerna med . Ett särskilt sändebud förmänskliga rättigheter bör vara en del i en sådanstrategi (yrkande 3).I motion 2000/01:U648 (s) framhålls att böruppmärksamma frågan om minoritetsstatus åtassyrier/syrianer, kurder och andra minoriteter ikontakterna med , men också i arbetet inomEU. Inför eventuella medlemskapsförhandlingar medTurkiet bör frågan om assyrier/syrianernas ochkurdernas och andra minoriteters ställning föras insom en prioriterad fråga.Även i motion 2000/01:U649 (s) uppmärksammas attSverige, liksom de flesta EU-länder, har enavvaktande hållning till ansökan om EU-medlemskap. Så länge inte fullt ut uppfyllerKöpenhamnskriterierna, kommer ett medlemskap inteatt kunna bli verklighet. Motionärerna menar dockatt det är viktigt att och övriga EU-länderhåller dialogen med levande, såväl i syfteatt förbättra de mänskliga rättigheterna som att ökakontakterna i övrigt t.ex. inom forskning ochutbildning och i dialogen mellan parlamentariker.Sverige bör utveckla ökade kontakter på dessaområden. Det finns långt gångna planer på att lägganed det svenska konsulatet i . Det voreolyckligt om detta går ut över bevakningen avmänskliga rättigheter och dialogen i övrigt medTurkiet. Det vore värdefullt att använda huset somen viktig del i ett framtida parlamentarisktdemokratiforum.Utskottets övervägandenI motion 2000/01:618 (kd) krävs att visarökad respekt för landets minoriteter och deraskulturhistoriska arv. Även i motion 2000/01:U648 (s)uppmärksammas frågan om minoriteternas status iTurkiet.Utskottet har inhämtat att verkar för att deassyriernas/syrianerna ges möjlighet att på likavillkor med majoritetsbefolkningen effektivt åtnjutaalla de mänskliga rättigheterna och få möjlighet attbehålla sin särart. En rad internationellainstrument behandlar denna fråga, bl.a. konventionenom de medborgerliga och politiska rättigheterna, somTurkiet uppmanas att ratificera. stödjeråtgärder som syftar till samarbete och dialog mellanolika grupper. Detta sker bl.a. genom biståndet ochgenom multilaterala insatser inom EU och FN för attfrämja allas möjligheter, inklusive personer somtillhör nationella eller etniska, religiösa ochspråkliga minoriteter, att åtnjuta de mänskligarättigheterna. Vid direkta kontakter med denturkiska regeringen tar kontinuerligt uppfrågorna om bristande respekt för de mänskligarättigheterna och situationen i sydöstra ,inkluderande assyriernas/syrianernas situation.Utskottet menar att med kraft och tydlighethar reagerat mot kränkningarna av mänskligarättigheter mot minoriteterna i Turkiet.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2000/01:618 (kd) och 2000/01:U648 (s) kanbesvaras.I flerpartimotion 2000/01:U641 (c, m, v, kd, mp, fp)framhålls att det måste ställas tydliga krav påTurkiet för att landet skall kunna leva upp till dekrav på mänskliga rättigheter som gäller inom EU(yrkande 1). Ett särskilt MR-sändebud för mänskligarättigheter bör vara en del i en framtida bilaterallandstrategi för (yrkande 3).Utskottet konstaterar att regeringen under detsenaste året har haft ett antal kontakter med denturkiska regeringen. Bland annat harutrikesministern besökt två gånger. Viddessa tillfällen har krav på förbättringar av MR-situationen framförts med eftertryck. har utarbetat specifika krav förTurkiet, och den fäster stor viktvid att dessa krav uppfylls. Bistånd genom Sida harmöjliggjort stöd till projekt som främjar respektenför de mänskliga rättigheterna.Det kommer att finnas fortsatt behov av enbilateral dialog mellan och ommänskliga rättigheter och regeringen avser fortsättamed denna. Ambassaden i kommer fortsatt att isina kontakter med de turkiska myndigheterna att taupp frågor som berör mänskliga rättigheter, och Sidakommer att ges ökade möjligheter att stödja projektsom leder till en ökad respekt för de mänskligarättigheterna.Den strategi som regeringen följt innebär en breddialog med som innefattar mänskligarättigheter, migrations- och asylpolitik,handelsfrågor, konsulära frågor ochsäkerhetspolitiska frågor. Avsikten är att fortsättadenna dialog. Regeringen beslutade attomvandla den svenska officiella närvaron i Istanbul.Ambassadör gavs i uppdrag att utredahur detta bäst skulle utformas för att främjakontakterna mellan och . Utredningenföreslår att ett center grundas i som endel av ett svenskt lönat konsulat. Centret föreslåsha ett regionalt perspektiv och kunna arbeta medfrågor som berör närliggande regioner såsom Balkanoch . Centrets verksamhet skall ocksåunderlätta strävan mot ett EU-medlemskap.Verksamheten bör rymmas inom de biståndspolitiskamålen.I motion 2000/01:U649 (s) krävs att fullt utuppfyller de s.k. Köpenhamnskriterierna.I egenskap av ordförande fortsätter attleda EU:s politiska dialog med som, ienlighet med Helsingforsslutsatserna, fokuserar påKöpenhamnskriterierna. Utskottet menar att det ärviktigt att understryka att samma krav gäller förTurkiet som för andra ansökarländer och att FN:skonventioner om de mänskliga rättigheterna gällerför som för andra stater. EU-kommissionenhar utarbetat krav på kort respektive medellång siktsom måste uppfylla.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion2000/01:U641 (c, m, v, kd, mp, fp) yrkande 3 ochanser att motionerna 2000/01:U641 (c, m, v, kd, mp,fp) yrkande 1 och 2000/01:U649 (s) kan besvaras.Assyrier/syrianer, kaldéer och armenierBakgrundKränkningarna i dagens motassyrier/syrianer, kaldéer och armenier har tagitformen av utplåning av det som manifesterar att detfunnits andra kulturer och folk i landet än turkar.Folkminoriteters kulturarv förstörs i Turkiet.Det handlar om kyrkor, fornminnen och historiskahandskrifter.Vissa lagändringar har gjorts när detgäller publicistiska alster på andra språk änturkiska. Likväl ger den turkiska grundlagenmöjligheter för domstolar att ingripa mot sådanpublicering.Även i andra länder i regionen än Turkietförekommer allvarliga brott mot de mänskligarättigheterna i det att olika etniska och religiösaminoriteter utsätts för förföljelse.MotionernaI flerpartimotion 2000/01:628 (v, m, kd, c, fp, mp)framhålls att assyrierna/syrianerna och kaldéerna,liksom armenierna, är en folkgrupp med egetspråk och egen kultur. Under den ottomanska tidentolererades de av de härskande men utsattes vidflera tillfällen för pogromer. Uppgifterna om hurmånga assyrier/syrianer och kaldéer som avrättadesvarierar, men cirka två tredjedelar av dennafolkgrupp mördades. nuvarande regimtillstår inte att detta omfattande mördandevar ett folkmord. Självklart kan inte dagens Turkietlastas för det som inträffade under det ottomanskarikets sammanbrott. Men varje regim, som avser attutvecklas i demokratisk riktning och uppfylla dekrav som FN:s deklaration om mänskliga rättigheterställer, måste också göra upp med sitt förflutna.Motionärerna menar att bör erkännafolkmordet på assyrier/syrianer och kaldéer som etthistoriskt faktum (yrkande 3) och att den del avtexten i betänkandet om folkmordet på armenierna,som den svenska utrikesutskott tidigareformulerat och som antog (bet.1999/2000:UU11), även bör omfatta assyrier/syrianeroch kaldéer. Motionärerna anser att folkmordet påarmenier, assyrier/syrianer och kaldéer skall tasupp vid de årliga förintelsekonferenser somregeringen planerar att avhålla (yrkande 1).I motion 2000/01:U703 (kd) konstateras att denassyriska befolkningen varit ca 80 miljoner, men finns ca 3 miljoner assyrier kvar. Mer än 1,5miljoner lever i . Men de finns också i ,, , och i , ochAustralien. I finns ca 60 000 assyrier. Iyrkande 1 framhålls att de behöver hjälp med attåteruppbygga byar och sociala institutioner så attde kan leva i hemlandet i respekt och frihet. Iyrkande 2 krävs att assyriernas situation förs upppå FN:s dagordning och i yrkande 3 understryks attassyrierna behöver politiskt stöd för att fåsin etniska och kulturella identitet accepterad.Många assyrier lever under FN:s beskydd inorra , och motionärerna menar att laglöshetendär måste uppmärksammas och åtgärdas (yrkande 5).Utskottets övervägandenI motion 2000/01:U628 (v, m, kd, c, fp, mp)yrkandena 1 och 3 krävs att folkmordet påassyrier/syrianer och kaldéer skall tas upp vid deårliga förintelsekonferenser som regeringen planeraratt hålla och att den bör erkännafolkmordet på assyrier/syrianer och kaldéer som etthistoriskt faktum.Utskottet konstaterar att Stockholmsinternationella forum om Förintelsen, som hölls26-28 januari 2000 bl.a. utmynnade i enåsiktsförklaring av regeringen att anordnaen konferens om aktuella värdefrågor på tematsamvete och medmänsklighet (conscience andhumanity). var konferensen inriktad på fråganom hur man kan stärka samhället och detinternationella samarbetet i kampen mot rasism,antisemitism och främlingsfientlighet. Specielltuppmärksammades hur regeringar i samarbete medberörda myndigheter, forskare och experter kan hittabättre samarbetsformer inom områdena utbildning,lagstiftning och lokalsamhälle för att motverkaintolerans. Tanken är att framtida konferenser skallkunna ta upp värdefrågor av internationellbetydelse. Dit hör givetvis etniska konflikter,folkmord och konfliktförebyggande åtgärder.Utskottet menar att motionärernas förslag väl skullestämma överrens med konferensens uttalade syften.Det kommer emellertid an på regeringen att avgöraagendan för kommande konferenser.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U628 (v, m, kd, c, fp, mp) yrkande 1 kanbesvaras.Utskottet anser vidare att det är viktigt atttragedier som drabbat armenier, assyrier/syrianeroch kaldéer kan diskuteras fördomsfritt. Det voredärför också värdefullt om dagens företrädare fördessa grupper tillsammans med turkiska företrädarekunde komma fram till en mer gemensam syn i frågan.Utskottet menar att för att detta skall bli möjligtfordras öppenhet och förutsättningslös historiskforskning. Den turkiska regeringen har, liksom allaregeringar, ett ansvar att uppmuntra och underlättahistorisk forskning och ge fri tillgång till sinahistoriska arkiv.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U628 (v, m, kd, c, fp, mp) yrkande 3 kanbesvaras.Sverige gav i bilateraltbistånd till enskilda organisationer i bedriver humanitär verksamhetfrämst inom områdena vatten och sanitet, minröjning,återuppbyggnad av bostäder, skolor och kliniker samtförstahjälpenprogram. Biståndsinsatserna är till föratt förbättra den humanitära situationen i områdetoch ökar därigenom möjligheterna för allabefolkningsgrupper, inklusive de assyriska, attstanna kvar i sina områden.En grupp för asyl- och migrationsfrågor, HLWG(Högnivågruppen för asyl- och migrationsfrågor),inrättades av Allmänna rådet i december 1998.Grundtanken är att man genom humanitära insatser,asyl- och migrationspolitiska insatser samtförebyggande arbete för stabilisering ochdemokratisering skall kunna minskamigrationsströmmar . HLWG-gruppens insatsergynnar alla befolkningsgrupper i norra ,inklusive de assyriska.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U703 (kd) yrkande 1 kan besvaras.Sverige verkar för att de assyriskt kristna ienlighet med internationella instrument, såsom FN:sallmänna förklaring om de mänskliga rättigheternaoch FN:s konvention om de medborgerliga ochpolitiska rättigheterna, skall ha möjlighet attutöva grundläggande rättigheter som erkänns dem iegenskap av etnisk minoritet. Enligt dennagrundläggande förklaring och konvention skallassyrier liksom andra etniska, religiösa ellerspråkliga minoriteter ges rätt att i gemenskap medandra i sin grupp ha ett eget kulturliv, utöva sinreligion och använda sitt eget språk.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U703 (kd) yrkandena 2 och 3 kan besvaras.Utskottet menar att de svenska bilaterala humanitäraorganisationer som bl.a. bedriver verksamhet inomområdena vatten och sanitet, minröjning,återuppbyggnad av bostäder och skolor, bidrar tillatt förbättra den humanitära situationen i norraIrak. Detta skapar också en viss trygghet och enkänsla av säkerhet hos befolkningen i dessa områden.Närvaron av FN:s skyddsvakter (in - UNGCI) bidrar också till attskapa en säkrare situation, framför allt för dehumanitära aktörerna, så att de kan genomföra sinauppgifter. UNGCI skapades 1991 i syfte att skyddaFN:s humanitära insatser i den kurdiska delen avIrak (Sulemanyia, och Dohuk). Vaktstyrkanuppgår till nästan 90 personer.Sverige, , och har sedantillkomsten av styrkan varit dess störstafinansiärer.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U703 (kd) yrkande 5 kan besvaras.14 och NordafrikaBakgrundSveriges utvecklingssamarbete med ochNordafrika har liten omfattning, undantagetVästbanken/. Huvuddelen av bistånd tillVästbanken/utgörs av humanitärt bistånd, u-krediter, bidrag till enskilda organisationer,tekniskt samarbete och internationella kurser. Deövergripande målen för svenskt utvecklingssamarbetemed området är att främja fredlig utveckling, stärkafredsprocessen bl.a. genom stöd för socialt ochekonomiskt förbättrade förhållanden för detpalestinska folket samt bidra till uppbyggandet avett demokratiskt palestinskt samhälle. Dessagrundvalar präglar också det internationella stödettill fredsprocessen. En ny landstrategi förutvecklingssamarbetet med /är underutarbetande. Det direkta MR-stödet går i huvudsaktill ett tiotal palestinska och israeliska icke-statliga organisationer (NGO:er). Merpartenkanaliseras genom den svenska avdelningen avInternationella , ICJ-S, menseparat stöd utgår också till den ansedda oberoendepalestinska kommissionen för medborgarrätt, PICCR.Sverige stöder vidare ett projekt som syftar tillatt höja yrkeskompetensen hos palestinsk civilpolis.I det svenska stödet ingår även insatser för bl.a.barnhälsovård och funktionshindrade barnsrättigheter.Bakom oroligheterna och konflikterna i Mellanösternoch ligger bl.a. socio-ekonomiskafaktorer som ojämn resursfördelning, vattenbrist, ensvag ekonomisk utveckling och snabbbefolkningstillväxt. Respekten för de mänskligarättigheterna är i allmänhet svag och dedemokratiska framstegen få. Många länder i regionensaknar demokratisk tradition. Yttrande- ochpressfrihet, förenings-, församlings- ochreligionsfrihet är inte sällan beskurna. Kvinnansrättigheter respekteras inte eller endast ibegränsad omfattning. Även minoriteters rättigheterär begränsade. Länderna har i de flesta fallanslutit sig till de internationella konventionernapå MR-området men den praktiska tillämpningen ärbristfällig. Flera länder har gjort reservationer omatt konventionerna endast kommer att tillämpas i denutsträckning de inte anses strida mot sharia(islamsk lag). finns tecken på att vissaländer i regionen (i synnerhet ochJordanien) önskar en dialog med omvärlden och ärmedvetna om behovet av förändring. Inom ramen förEU:s Medelhavssamarbete i den s.k.Barcelonaprocessen pågår en dialog mellan tolvMedelhavsländer och EU:s femton länder om hurrespekten för de mänskliga rättigheterna skall kunnafrämjas i regionen. I reglerna för EU:sutvecklingssamarbete med de sydliga partnerländernarunt , den s.k. Meda-förordningen, ingårkrav på respekt för demokratins och rättsstatensprinciper samt respekt för mänskliga rättigheter ochgrundläggande friheter. Där fastslås att EU kanvidta sanktioner mot de länder som inte uppfyllerdessa grundläggande förutsättningar för Meda-samarbetet.MotionenI motion 2000/01:U630 (kd) yrkande 3 uppmärksammassituationen iMellanöstern. Motionärerna anser att regeringen böröverväga vilka möjligheter som finns för att öka detbistånd till som är riktat tilldemokratiseringsutveckling och de mänskligarättigheterna. Sanktionspolitiken mot måste sesöver och en gemensam strategi utarbetas vad gällersituationen i . Vidare krävs att börutnyttja alla möjligheter för att verka för att demänskliga rättigheterna främjas i ochprotestera mot brotten mot mänskliga rättigheter ibåde och de palestinska självstyrandeområdena.Utskottets övervägandenI motion 2000/01:U630 (kd) yrkande 3 uppmärksammassituationen iMellanöstern.Utskottet delar motionärernas oro för de mänskligarättigheterna i bl.a. och noterar attSverige utnyttjar alla de möjligheter som står tillbuds för att bilateralt och genom EU främja demänskliga rättigheterna i . Frågor medbäring på mänskliga rättigheter dryftas bl.a. isamband med de återkommande mötena som EUhar med staterna i därSaudiarabien är medlem.Amnesty International har under det senaste åretfört en uppmärksammad kampanj för mänskligarättigheter i , och regeringen ger viaSida stöd till enskilda organisationer som verkarför stöd till mänskliga rättigheter.Utskottet har inhämtat att i de diplomatiska ochofficiella kontakter som och har tasfrågan om de mänskliga rättigheterna i landetkontinuerligt upp. Frågan berörs också i om och i samband med möten.Unionens politik gentemot västra är enstående punkt på allmänna rådets dagordning där detbl.a. diskuteras hur EU skall ställa sig tillfortsatta sanktioner mot bl.a. Jugoslavien.Främjande av mänskliga rättigheter, demokratiseringoch rättsstatsprincipen är grundläggande inslag i deallmänna principerna för alla biståndsprogram somfinansieras via EU:s budget, t.ex. Phare, Tacis,etc. Det innebär att även andra bilaterala ochregionala program och budgetkapitel omfattarverksamhet som direkt eller indirekt främjarrespekten för de mänskliga rättigheterna.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U630 (kd) yrkande 3 kan besvaras.15 IsraelBakgrundAmnesty framhåller att det förekommer rapporter omatt de israeliska myndigheterna alltjämt tillåtertortyr och misshandel och att bådadera användsregelbundet vid förhör av personer som gripits avsäkerhetsskäl.MotionenKärnteknikern har kidnappats ochdömts av för att han avslöjat hemligaförberedelser för kärnvapentillverkning.Miljöpartiet menar, i motion 2000/01:U610 (mp)yrkande 1, att det inte räcker med vädjanden och atthålla sig underrättad om situationen för Vanunu.Sverige bör i direkta samtal med regeringkräva efterlevnad av konventionen om de mänskligarättigheterna. Motionärerna menar i yrkande 2 att omdetta inte ger resultat bör arbeta för attfå upp Vanunus fall på FN:s agenda.Utskottets övervägandenMotion 2000/01:U610 (mp) yrkandena 1 och 2 tar uppsituationen för kärnteknikern framhåller att oavsett om Vanunu är dömdför ett brott som anses allvarligt i , måstehan behandlas i enlighet med de grundläggandeinternationella konventionerna om de mänskligarättigheterna, t.ex. mottortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrandebehandling eller bestraffning, som harratificerat. Praxis inom israelisk fångvård är attfångar frisläpps efter att ha avtjänat tvåtredjedelar av ådömd strafftid. dåVanunu avtjänat ansökte han om förtidafrigivning. Den myndighet som avgör ärenden av dettaslag avslog dock ansökan med hänvisning till att hanfortfarande utgjorde ett hot mot staten för omvärldens agerande är begränsat ifall som detta. Vidare tar inte FN:s kommission förmänskliga rättigheter upp enskilda fall tillbehandling även om den behandlar MR-frågor utifrånteman eller situationer i olika länder. harinte heller anslutit sig till det fakultativaprotokollet till FN:s konvention om medborgerligaeller politiska rättigheter som ger möjlighet tillett individuellt klagomålsförfarande.Utskottet har inhämtat att den svenska regeringenvid flera tillfällen tagit upp Vanunus fall medisraeliska regeringsföreträdare. Statsministern togupp Vanunus fall under sitt Israelbesök i oktober1999. Ambassaden i håller sig kontinuerligtunderrättad om Vanunus situation, liksom UD iStockholm, som står i kontakt med personer sombevakar fallet. Den kommer attfortsätta att följa fallet och arbeta för enförbättring av Vanunus situation.