bet · GO01SoU13 · 2001-03-27 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett femtiotalmotionsyrkanden om olika folkhälsofrågor från denallmänna motionstiden 2000.Utskottet har genomfört enoffentlig utfrågning under temat . av utfrågningen kommer att publiceras iriksdagens utredningsserie, URD.Den 22 mars har utskottet besöktSmittskyddsinstitutet (SMI).Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.I betänkandet finns 15 reservationer och 1 särskiltyttrande. 2000/01:So213 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: beslutaratt avskaffa lagen (1987:375) om förbud mot s.k.bastuklubbar och andra liknande verksamheter.2000/01:So228 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att vidta ökadeåtgärder för att ytterligare förbättra informationenom buller, bullerskador och tinnitus.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en undersökning omhur man kan komma åt problemet med tinnitus merspecifikt och hur problemen skall åtgärdas på sikt.2000/01:So265 av och () vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omförebyggande åtgärder mot osteoporos.2000/01:So275 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behov av åtgärder för begränsningav skadliga ljudnivåer.2000/01:So295 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att Folkhälsoinstitutetsnuvarande uppdrag blir början på ett långsiktigtförändringsarbete för att främja hälsa och förebyggasjukdom genom ökad fysisk aktivitet.2000/01:So297 av m.fl. (c) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att hela samhälletoch särskilt familjen, skolan ochfritidsverksamheten har viktiga uppgifter i arbetetmed att förebygga ätstörningar.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att idrottsrörelsenskall känna ett starkt stöd från samhället i sittarbete mot anorexia och i sina ansträngningar attintensifiera information om vikten av att äta rättoch de risker som finns om detta inte följs.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att vården behöverfler specialister för att kunna ge dem som drabbasav ätstörningssjukdomar en adekvat vård.2000/01:So310 av () variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om nödvändigheten avskyndsamma åtgärder beträffande allvarligabullerskador.2000/01:So322 av m.fl. (v) variföreslås att fattar följande beslut:1. begär att regeringen lägger framförslag till riktlinjer för primärvårdensfolkhälsoarbete enligt vad som anförs i motionen.4. begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att se över betydelsen avarbetstidens längd och förläggning för folkhälsan.2000/01:So333 av och () vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omen samlad folkhälsopolitik.2000/01:So334 av m.fl. (s) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om åtgärder mot hörselskador.2000/01:So340 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagenbegär att regeringen tillsätter en utredning av enlagstiftning om generell minskning av oönskade ljudsamt om förbud mot oönskade ljud i offentlig miljö.2000/01:So370 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening att ett handlingsprogram för att förebyggasuicid tas fram.2000/01:So380 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagenbegär att regeringen lägger fram förslag om att vialagstiftning sänka ljudvolymen vid konserter, bio,diskotek etc.2000/01:So387 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om införande av ettnationellt förbud mot tomgångskörning.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ökade möjligheteratt beivra överträdelse av tomgångsförbudet.2000/01:So391 av och ()vari föreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av att BVCerbjuder nyblivna föräldrars barn vaccination mottuberkulos.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av attinformera om betydelsen av vaccination mottuberkulos.2000/01:So396 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en nollvision vad gällersjälvmord.2000/01:So408 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av en studie av demiljörelaterade sjukdomarna och deras utbredning ilandet.2000/01:So432 av m.fl. (mp, v, kd, c,fp) vari föreslås att fattar följandebeslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening att en lag införs som anger högsta tillåtnaljudnivå på offentliga platser.2. tillkännager för regeringen som sinmening att personer som sköter ljudanläggningarskall genomgå utbildning för att få tillstånd.3. tillkännager för regeringen som sinmening att tillståndsmyndigheten får bemyndigandeatt vidta sanktioner mot överträdelse.2000/01:So465 av och ()vari föreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om vikten av en översyn avreglerna vad gäller ljudnivå i allmänna lokaler.2000/01:So470 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om den s.k. bastuklubbslagen.2000/01:So471 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om psykisk ohälsa.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om migrän.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om förebyggande avsjälvmord och att Nationella rådets program bör fånationell status.5. begär att regeringen tillsätter enutredning om allergi.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om elöverkänslighet.2000/01:So522 av m.fl. (s) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av en omfattandeoch generaliserbar undersökning om homosexuellaslivsvillkor och livskvalitet.2000/01:So529 av och () vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om inflytande övervardagen - som en hälsobringande faktor.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kost och risken försjuklighet och folkhälsoutvecklingen på längresikt.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om den positiva effektsom fysisk aktivitet innebär för både kropp ochsjäl.2000/01:So535 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en nationell lag med fastställdagränsvärden för ljudnivåer i offentliga lokaler.2000/01:So549 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kommunerna och deideella organisationernas roll i folkhälsoarbetet.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om åtgärder mot buller.12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om fritid och kultur.13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om apoteken.14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om forskning.2000/01:A277 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att stress böruppmärksammas i folkhälsoarbetet.2000/01:Bo520 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utbildning av mödra-och barnavårdens personal i allergiprevention.2000/01:Ju724 av m.fl. (v, s, c,fp, mp) vari föreslås att fattar följandebeslut:13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att kunskaperna omHBT-frågor måste ökas.21. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om avskaffande av dens.k. bastuklubbslagen.2000/01:L441 av m.fl. (v, s, c, fp,mp) vari föreslås att fattar följandebeslut:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om bidrag tilltranspersoners organisationer.2000/01:L459 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:20. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en utredning omsituationen för transpersoner.2000/01:Sf274 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:23. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utbildning av mödra-och barnavårdens personal i allergiprevention.25. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om barn ochhörselproblem.2000/01:Ub806 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om sambandet mellanbarns och ungdomars ökade vikt och minskningen avidrottsutövandet. Allmänt om folkhälsoarbetetMotionernaI motion 2000/01:So322 av m.fl. (v)begärs att regeringen lägger fram förslag tillriktlinjer för primärvårdens folkhälsoarbete(yrkande 1). Motionärerna anser att primärvården haren betydelsefull roll i folkhälsoarbetet genom sinaområdeskunskaper om befolkningens hälsa och sinamöjligheter att ha långvarig kontakt med människor.Den har också möjligheter att stimulera människortill att själva påverka sin hälsa. På grund avnedskärningar och det ojämna förhållandet mellanprimärvårdens åtaganden och resurser harfolkhälsoarbetet delvis blivit eftersatt.I motion 2000/01:So549 (fp) av . (fp) begärs tillkännagivande om kommunerna ochde ideella organisationernas roll i folkhälsoarbetet(yrkande 6). Enligt motionärerna har hälso- ochsjukvården och landstingen en viktig roll ifolkhälsoarbetet som resurs och samarbetspartner.Naturliga samarbetspartner är kommunerna, eftersomde har ett stort ansvar genom sitt breda åtagandeför skolan, äldreomsorgen, etc. Andraviktiga samarbetspartner är de ideellaorganisationerna. Det är viktigt att såväl statensom kommuner och landsting tar vara på dessaorganisationers engagemang och bidrar till attmöjliggöra deras arbete. Vidare begärstillkännagivande om fritid och kultur (yrkande 12).Enligt motionärerna utgör en positiv fritid en av deviktigaste friskfaktorerna för alla åldersgrupper.Tyvärr når inte det utbud som finns allasamhällsgrupper, t.ex. funktionshindrade, vissainvandrargrupper och ensamföräldrar. Biblioteken,teatrarna, de ideella föreningarna m.fl. bör därförstimuleras att satsa brett också på dessamålgrupper. I samma motion yrkas tillkännagivande omapoteken (yrkande 13). Motionärerna anför att genomapoteken kan man nå grupper som inte behöver anlitahälso- och sjukvården med information om hur man kanförebygga och själv hantera hälsoproblem. Enligtmotionärerna är det viktigt att apoteken också ifortsättningen får spela en aktiv roll ifolkhälsoarbetet. Det samarbete man haft medFolkhälsoinstitutet rörande t.ex. allergier harvisat sig vara av mycket stort värde. Slutligenyrkas tillkännagivande om forskning (yrkande 14).Motionärerna anför att kunskap behövs för ettmålinriktat och effektivt folkhälsoarbete. Det ärdärför viktigt att forskningen över vilkaförebyggande insatser som är mest effektiva utifrånen mänsklig och hälsoekonomisk utgångspunktstimuleras och prioriteras. Ett annat forskningsfältsom måste stimuleras är forskning kring hur kunskapom livsstilars betydelse för folkhälsan bäst kanförmedlas så att kunskapen blir tillvaratagen på detindividuella planet.I motion 2000/01:So529 av ochCristina Husmark (båda m) begärstillkännagivande om inflytande över vardagen - somen hälsobringande faktor (yrkande 1). Motionärernaanför att folkhälsoarbetet i högre grad än i dagskall riktas in på att möjliggöra för svenskarna attta ansvar för sin egen och sin familjs hälsa. Detinnebär att samhällets roll blir annorlunda än idag.I motion 2000/01:So333 av ochHelena Zakariasén (båda s) begärs tillkännagivandeom en samlad folkhälsopolitik. Motionärerna anföratt stressjukdomar ökar, att den psykiska hälsan harförsämrats och att arbetslivets omvandling innebärförändringar som medför otrygghet. Oberoende av hurvi mäter folkhälsan kvartstår faktumet att det finnsstora skillnader mellan olika samhällsgrupper,mellan män och kvinnor, mellan arbetare ochtjänstemän. års forskning visar attekonomiska och sociala klyftor i sig utgör ett hotmot folkhälsan. Motionärerna saknar en samsyn ochkonkreta förslag till hur man kommer till rätta meddessa ökande folkhälsoproblem.Bakgrund m.m.I budgetpropositionen (2000/01:1), utgiftsområde. 9(s. 47 ff.) föreslog regeringen att skullegodkänna följande mål för folkhälsoområdet:Folkhälsan skall förbättras för de grupper isamhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt.Regeringen anförde bl.a. att genom att minskaohälsan hos de mest utsatta grupperna i samhälletkan folkhälsan förbättras i hela befolkningen.Regeringen framhöll att den avsåg att ibudgetpropositionen ange nya mål förfolkhälsoområdet samt ett antal resultatindikatorerför att bättre kunna bedöma och mätamåluppfyllelsen.Regeringen anförde vidare (under rubrikenPolitikens inriktning) att den harprioriterat arbete med att förbättra folkhälsan hosde grupper i samhället som är mest utsatta urfolkhälsosynpunkt. Denna inriktning påfolkhälsopolitiken ligger fast även för de kommandeåren.En stor del av ohälsan förklaras enligt regeringenav en negativ livsstil och osunda levnadsvanor.Folkhälsoarbetet har tidigare ofta inriktats på attgenom attitydpåverkan försöka ändra människorsvanor. präglas arbetet inom folkhälsoområdetalltmer av ett bredare hälsofrämjande synsätt sominnebär att man eftersträvar att skapa hälsosammamiljöer för alla samt att försöka undanröjahälsorisker för dem som är mest utsatta för sådana.Regeringen pekade på att det utvecklingsarbete somregeringen avser att vidta med anledning avNationella folkhälsokommitténs slutbetänkande hösten2000 kommer att lägga grunden för en ny ochtydligare fokusering på folkhälsoområdet.Enligt regeringen kommer även Folkhälsoinstitutetsnya roll, som föreslås i utredningen - roll och uppgifter (SOU2000:57), att utgöra en viktig grund för dettaframtida utvecklingsarbete.Regeringen framhöll att under det svenskaordförandeskapet i EU 2001 kommer att prioriterafolkhälsa som en fråga på rådsdagordningen. En avmålsättningarna är att stärka arbetet medfolkhälsofrågor inom EU. Det svenskaordförandeskapet kommer därför att arbeta för attdet antas ett nytt ramprogram om folkhälsa.Det internationella samarbetet i folkhälsofrågor(budgetpropositionens. 50 f.) har successivt utvecklats inomsåväl EU som och . för antog 1998 ett revideratramverk med riktlinjer och mål till ledning förmedlemsstaternas folkhälsoarbete, "Hälsa-för-alla"HÄLSA 21. Plattformen för de förnyade "Hälsa föralla"-målen är en jämlikare hälsa. Både regeringenoch har deltagit i arbetet medden nya "Hälsa för alla"-strategin.År 1994 blev folkhälsa formellt ett samarbetsområdeinom EU genom . I och medAmsterdamfördraget vidgades gemen-skapskompetensen ifrågor som rör folkhälsa. I det ramprogram förfolkhälsa som löper ingår följandeområden; cancer, aids och andra smittsammasjukdomar, narkotika, hälsofrämjande insatser,hälsoövervakning, förebyggande av personskador,miljörelaterade sjukdomar samt sällsynta sjukdomar.I maj 2000 presenterade kommissionen ett meddelandeom den framtida hälsovårdsstrategin inom Europeiskagemenskapen samt ett förslag till ramprogram förfolkhälsa . Det nya ramprogrammet förfolkhälsa föreslås löpa , och dennuvarande strukturen med flera separata programföreslås ersättas av ett enda sammanhållet program.I avvaktan på att det nya ramprogrammet skall trädai kraft har kommissionen presenterat ett förslagtill förlängning av de program som löper ut åren2000 och 2001. Regeringen deltar aktivt i deteuropeiska folkhälsoarbetet och i utarbetandet avdet nya ramprogrammet.Inom ramen för det internationellasmittskyddsarbetet sker samarbete bl.a. i WHO och EUsamt inom Östersjösamarbetet. Samarbetet inom EU ärinriktat på informations- och utbildningsinsatsersamt kompetensuppbyggnad. Inom EU har under åretarbetet med att utveckla nätverket förepidemiologisk övervakning och kontroll avsmittsamma sjukdomar fortsatt.Socialutskottet har med anledning avbudgetpropositionen i betänkandet 2000/01:SoU1Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg vad gäller politikområdet Folkhälsa (s. 67)erinrat om att regeringen har för avsikt attåterkomma till med förslag till nya målför folkhälsopolitiken med anledning av förslag på området. Utskottetföreslog att skulle godkänna bl.a. detföreslagna målet. Reservationer fogades tillbetänkandet i denna del från (m), (kd) och (c).Riksdagen följde utskottet (rskr. 2000/01:96 och2000/01:97).Utskottet behandlade frågor rörande det allmännafolkhälsoarbetet senast i betänkandet 1999/2000:SoU7Folkhälsofrågor m.m. Utskottet uttalade bl.a.följande (s. 11).Utskottet vidhåller att insatser för att främjafolkhälsan och förebygga ohälsa ävenfortsättningsvis skall prioriteras högt. Utskottetdelar motionärernas oro över att det fortfarandefinns påtagliga hälsoskillnader mellan och inomolika grupper i samhället. Framtidensfolkhälsoarbete kommer att påverkas av förslag till nationella hälsomåloch strategier som skall presenteras senare dettaår. Utskottet utgår ifrån att dessa förslag kommeratt vara ett viktigt underlag för samhälletsinsatser för att förbättra folkhälsan. Även deresultat som kommittén Välfärdsbokslut över kommer att presentera kanbli vägledande för det framtida folkhälsoarbetet.Enligt utskottet ryms flera av motionsyrkandena inomramen för kommittéernas pågående arbete. Utskottetutgår från att dessa och liknande frågeställningarkommer att behandlas av kommittéerna i derasavslutande arbete. med projekt rörande kvinnor ochohälsa. Institutet har också på regeringens uppdragtagit fram metoder för hurhälsokonsekvensbeskrivningar kan användas inom ettantal områden.Utskottet ansåg, mot bakgrund av det sagda, att deaktuella motionerna var i huvudsak tillgodosedda meddet arbete som pågick på området, varför dessaavstyrktes. följde utskottet (prot.nr1999/2000:84). Till betänkandet fogades i denna delen reservation från (v) och (mp) samt trereservationer från respektive (kd), (c) och (fp).Nationella folkhälsokommittén har i sittslutbetänkande Hälsa på lika villkor - nationellamål för folkhälsan (SOU 2000:91) lämnat förslag tillnationella folkhälsomål och strategier. Ibetänkandet redovisas 18 sådana mål, ett stort antaldelmål och utmaningar till olika aktörer när detgäller åtgärder. Som folkhälsomål 2 anges "Stödjandesociala miljöer för individen", som mål 15 anges "Enmer hälsoinriktad hälso- och sjukvård", som 16 "Ettsamordnat folkhälsoarbete" och "Saklighälsoinformation" som mål 18. Vad gällerfolkhälsomål 2 anför kommittén bl.a. att en viktiguppgift är att främja stödjande miljöer ilokalsamhället och ge människor möjlighet tilldelaktighet i förenings-, bildnings- ochkulturverksamhet. Vid mål 15 föreslår kommitténbl.a. effektivare sjukdomsförebyggande ochhälsofrämjande insatser på individ-, grupp- ochbefolkningsnivå. När det gäller folkhälsomål 16föreslår kommittén bl.a. att Regeringskanslietsamordnar arbetet med folkhälsofrågorna så att detkan ske en sektorsövergripande politisk styrning avverksamheten. Vad gäller det sistnämnda måletbelyses i slutbetänkandet bl.a. den roll somApoteket och frivilligorganisationerna spelar isammanhanget. Kommittén pekar bl.a. på att viktighälsoinformation förmedlas genom apoteken som iprincip når hela befolkningen. Enligt kommittén börstaten i sitt avtal med reglera densenares hälsoinformationsuppgifter. Kommittén anservidare att samhällsorganen bör stödjafrivilligorganisationerna ekonomiskt för olikaformer av hälsoinformation till sina målgrupper.Betänkandet är föremål för remissbehandling.Kommittén Välfärdsbokslut över (dir. 1999:7,tilläggsdir. Utredningen har avgett ettantal delbetänkanden bl.a. Välfärd vid vägskäl (SOU2000:3), Välfärdens förutsättningar. Arbetsmarknad,demo-grafi och segregation (SOU 2000:37), Välfärd,vård och omsorg (SOU 2000:38), Välfärd och skola(SOU 2000:39), Välfärd och försörjning. (SOU2000:40) och Välfärd, ofärd och ojämlikhet (SOU2000:41). Kommittén beräknas avge någradelbetänkanden och ettslutbetänkande den 15 oktober 2001.Folkhälsoinstitutet () har, enligt regleringsbrevför , regeringens uppdrag att ta framförslag på en struktur till en folkhälsopolitiskrapport. FHI skall vidare ta fram ett förstaunderlag med utgångspunkt för prioriteringar mellande nationella folkhälsomålen, enligt vad presenterade i sittslutbetänkande. FHI skall också påbörja arbetet medatt vidareutveckla de förslag till indikatorer somkommittén presenterat. Dessa uppdrag skall redovisassenast . FHI skall även i samrådmed berörda myndigheter och organisationer utvecklaoch pröva metoder för hälsokonsekvensbeskrivningar(HKB) av politiska beslut. Uppdraget har nyligenredovisats.Socialstyrelsen har till regeringenöverlämnat Folkhälsorapport . Det är den femte iraden av nationella folkhälsorapporter. Rapportentjänar som kunskaps- och diskussionsunderlag för denframtida folkhälsopolitiken och tas fram på uppdragav regeringen. Den ger en aktuell översikt över hurhälsoproblem och riskfaktorer för ohälsa förändrasöver tiden i olika grupper i befolkningen.Folkhälsorapport kommer att presenteras den 5april 2001 på en konferens under temat "Vart ärfolkhälsan på väg? "och har i februari2001 gemensamt presenterat ett nytt band i serienSveriges nationalatlas (SNA). Bandets tema och titelär Folkhälsa och sjukvård och atlasen innehållerfakta kring den svenska folkhälsan och sjukvården urett geografiskt perspektiv. Boken speglar bådesituationen historiskt och hur den ser ut i dag.EU-kommissionen har som ovan redovisats i maj 2000framlagt förslag till och rådetsbeslut om antagande av ett program förgemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2001-2006)(KOM (2000( 285 slutlig). Förslaget kan komma attantas vid hälsorådsmötet den 31 maj 2001.Socialutskottet behandlade frågor omfolkhälsoforskning senast i betänkandet1999/2000:SoU7 Folkhälsofrågor m.m. Utskottetuttalade bl.a. följande (s. 14).Utskottet står fast vid sin senast redovisadeinställning att behovet av kunskap genom forskningpå folkhälsoområdet även kommer att varamycket stort varför det är av betydelse att dennaforskning ges stöd och uppmuntran. Stora resursersatsas också på forskningsområdet. Forskning kringfolkhälsofrågor finansieras bl.a. genomSocialvetenskapliga forskningsrådet ochVårdalstiftelsen. Det kan nämnas attfolkhälsoforskningen resursmässigt är det största avSocialvetenskapliga forskningsrådetsforskningsområden. De framtidaforskningsprioriteringarna inom folkhälsoområdetkommer enligt utskottet att påverkas av nästaforskningsproposition. Därutöver kan bl.a. förslagenav och Kommittén förvälfärdsbokslut över få betydelse förfolkhälsoforskningens framtida inriktning. Utskottetvidhåller sin bedömning att ojämlikhet i hälsakommer att vara en viktig fråga för den framtidaforskningen.Utskottet ansåg inte att skulle ta någrainitiativ med anledning av de aktuella motionerna.Dessa avstyrktes. följde utskottet(prot.nr 1999/2000:84). Till betänkandet i denna delfogades en reservation från (m), (kd) och (fp) samten från (c).Riksdagen godkände vissa riktlinjer förden nya myndighetsorganisationen förforskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81, bet.1999/2000: UbU17, rskr. 1999/2000:257).