bet · GP01FÖU1 · 2001-11-20 00:00:00 — Begränsningar föreligger dockalltjämt avseende förmågan att ingripa mot främmandeundervattensverksamhet.Bidra till fred och säkerhet i omvärldenFörmågan är godtagbar. De främsta bristerna är iförsta hand relaterade till förmågan att genomförafredsframtvingande insatser, där vissa materiellaoch utbildningsmässiga brister föreligger.Stärka det svenska samhälletFörmågan är godtagbar. Förmågan har under åretförbättrats främst genom ökad samverkan med ettantal civila myndigheter.Förmåga till anpassningFörmågan bedöms godtagbar. har denmilitärstrategiska planeringen påbörjats, vilket harresulterat i Försvarsplan Grunder. Utifråndenna har sedan planeringsförutsättningar samtdirektiv för operativ, taktisk och territoriellplanering getts ut. Då den operativa planeringen ärgenomförd avser Försvarsmakten genomföra enrealiserbarhetsprövad kris- ochanpassningsplanering. Denna planering bedöms inteske förrän tidigast 2002.Försvarsmaktens samlade operativa förmågaFörsvarsmakten bedömer, mot bakgrund av nuvarandesäkerhets- och försvarspolitiska läge, att förmåganatt lösa de av statsmakterna ställda uppgifternasammantaget är godtagbar.Regeringen gör ingen annan bedömning änFörsvarsmakten när det gäller Försvarsmaktensoperativa förmåga i olika avseenden liksom i frågaom den samlade operativa förmågan.FörbandsverksamhetOperativa lednings- och underhållsförbandDe operativa lednings- och underhållsförbanden haromorganiserats. av Högkvarteret, Operativa insatsledningen medstabsförband, operativ transportbataljon ochmarktelebataljon.Den 1 juli 2000 överlämnade de dåvarandemilitärområdesstaberna den operativa ochterritoriella ledningen till Operativainsatsledningen respektive de fyramilitärdistrikten. ladesfördelningsstaberna, marinkommandona ochflygkommandona ned och överlämnade den taktiskaledningen till Operativa insatsledningen.Under 2000 har i huvudsak följande verksamhetgenomförts.· Inom Högkvarteret har en övning kopplad tillkris- och krigsuppgifter genomförts.·· Uppdrag har getts från Högkvarteret tillOperativa insatsledningen och militärdistriktenom utveckling och anpassning av operativ ochterritoriell verksamhet inom ramen för pågåendekris- och krigsfallsplanering.Uppgiftstilldelningen mellan olika delar av dennya ledningsorganisationen har klarlagts.·· Underhållsregementena har med mindredelar deltagit i ordinarie övningsverksamhet.Övning av underhålls- och sjukvårdssystem ochkompletta s.k. underhållskedjor har däremotendast kunnat genomföras i begränsad omfattning.·· Övergången till central- och arsenalsförråd ochavveckling av materiel har fortsatt.Säkerhetsskyddet för stöldbegärlig materiel harförbättrats.·· Inom Operativa insatsledningen har förberedelserpåbörjats för organisationsenhetens flyttningtill /park.·Regeringen konstaterar att de organisatoriskaförändringar som beslutade hargenomförts som planerat.Regeringen anser det vara mycket viktigt attövningsverksamheten ökas efterhand som delarna i dennya lednings- och underhållsorganisationen inrättaspå avsedda platser. Detta gäller i synnerhetOperativa insatsledningen.Regeringen framhåller att i de fall som den nyaledningsorganisationen har prövats, t.ex. vid stödtill samhället i samband med översvämningarna undersommaren och , så har denna i huvudsakfungerat väl.Härutöver konstaterar regeringen att utvecklingenav Försvarsmaktens nya organisation förunderhållstjänst och stödverksamhet fortsatt ienlighet med beslut våren 2000.Med utgångspunkt i det nuvarande gynnsammaomvärldsläget bedömer regeringen att läget inom deoperativa lednings- och underhållsförbanden ärgodtagbart.ArméstridskrafterArméstridskrafterna har omorganiserats under 2000.Avvecklingen av ett stort antal krigsförband harpåbörjats. Vid utgången av 2000 ingick bl.a.följande förband i arméstridskrafterna: treartilleriregementsstaber medartilleriledningskompanier, tvåfallskärmsjägarbataljoner, två luftvärnsbataljonermed robot 77/97, en luftvärnsbataljon med robot70/90, två divisionsingenjörbataljoner, en Norrlandsdivisionsingenjörbataljon, treförbindelsebataljoner, tre fältsjukhus, trestridsvagnstransportkompanier, fyramilitärdistriktsstaber, tvånorrlandsjägarbataljoner, sex brigadledningar,sexton mekaniserade bataljoner, fyrabrigadluftvärnsbataljoner med robot 90/70, sexstadsskyttebataljoner och fyra haubitsbataljoner77B.Under 2000 har färre värnpliktiga utbildats inomarméstridskrafterna än vad som inledningsvis hadeplanerats. Som konsekvens har, hävdar , förbanden endast nått målen på grupp- ochplutonsnivå samt, för vissa förband, kompaninivå.Enligt Försvarsmakten innebär detta bl.a. attofficerarnas förmåga att leda sammansatta störreförband i komplexa stridssituationer inte harförbättrats jämfört med förra året.Nedan redovisas arméstridskrafterna uppdelade pådivisionsförband, nationella skyddsstyrkor samtarmébrigadförband.Övningarna Snöyra och Syd 2000 har medfört attolika funktioner har samövats.Till divisionsförbanden har en första delserieobemannade luftfarkoster för underrättelsetjänstanskaffats. Fortsatta leveranser avartillerilokaliseringsradarn har skett.Telesystem 9000 har i princip slutlevererats,leverans av viss underhållsutrustning kvarstår.Modifiering av luftvärnsrobotsystem 70 och 77fortsätter. Utveckling av luftvärnsrobotsystem 23Bamse fortsätter och en begränsad volym av systemethar beställts. I syfte att möjliggörasplitterskyddad trupptransport har ett stort antalpansarterrängbilar beställts. Anskaffning avkrigsbro 5 har slutförts.Vid de nationella skyddsstyrkorna har under åretstora förändringar ägt rum. En nyledningsorganisation har införts i form av fyramilitärdistrikt. Ett stort antalterritorialförsvarsförband har avvecklats.Hemvärnets personalstyrka uppgår till ca 69 000vilket är ca 1 000 färre än . Verksamheten uppvisar dock ett vikandedeltagande och en minskande andel fullgjordakontrakt. Trots detta har antalet totalt fullgjordatimmar ökat. Samverkan och samövning med polis,kommunledning samt den kommunala räddningstjänstenhar utvecklats.Vid armébrigadförbanden har i huvudsak målen nåttspå grupp- och plutonsnivå samt, för vissa förband,på kompaninivå. Enligt Försvarsmakten har detbegränsade antalet totalförsvarspliktiga medfört fåövningar med fullt bemannade insatsförband avkompanis och bataljons storlek. Officerarnas förmågaatt leda förband har minskat. Exempelvis harkompanicheferna inte tillräckliga kunskaper efterfullgjord utbildning.Målen för ledningsförbanden som ingår iarmébrigaderna har i huvudsak nåtts. Däremot harmålen för stridsvagnsförbanden inte nåtts.Ett mekaniserat skyttekompani för internationellainsatser har organiserats från . Imars 2001 beslutade regeringen att Försvarsmaktenskulle förstärka den bataljon som redan fanns påplats i Kosovo med detta kompani.Regeringen konstaterar att ett flertal brister somredovisades av För-svarsmakten kvarstår.Det gäller bl.a. bristerna i stridsvagnsförbandensutbildning samt de alltför fåtaligatruppföringstillfällena för officerarna. Regeringendrar slutsatsen att arméstridskrafternasförbandsverksamhet har bedrivits på samma nivå somunder 1999. Förbanden har därmed inte kunnatförbättra sin förmåga i önskvärd omfattning. Därmedhar heller inte förutsättningar funnits för attförbättra yrkesofficerarnas kompetens att ledastörre förband i komplexa stridssituationer.Samtidigt har den internationella förmågan ökat.Sammantaget bedömer regeringen därför att läget inomarméstridskrafterna trots ovan redovisade brister ärgodtagbart.MarinstridskrafterInom marinstridskrafterna har bl.a.ingått två marinbaser samt två marinaunderhållsförband, fem underhållsbataljoner, treunderhållskompanier samt signalspaningsfartyget . Inom stridsfartygsförbanden har huvudsakligeningått två ytstridsflottiljer (bl.a. sex korvetter,fyra robotbåtar och tolv patrullbåtar), enminkrigsflottilj (bl.a. åtta minröjningsfartyg ochytterligare ett i materielberedskap, tvåröjdykfartyg, fyra bojfartyg och ett minfartyg) ochen ubåtsflottilj (bl.a. fem ubåtar och ytterligaretvå i materielberedskap och ettubåtsräddningsfartyg, inklusive enubåtsräddningsfarkost). Inom amfibiekåren har bl.a.ingått en amfibiebrigadledning, amfibiebataljonersamt två sjöstridsbataljoner (i huvudsak utrustademed robotar, sjöminor, granatkastare och ca 180stridsbåtar av olika typer).Huvuddelen av lednings- och underhållsförbandenhar avvecklats och omstrukturerats under 2000.Marintaktiska kommandot utgör en del av denOperativa insatsledningen.Den genomförda verksamheten har lett till attförmågan vid ytstridsförbanden i allt väsentligt harvidmakthållits. Förmågan till sjöminering har dockfortsatt att nedgå.Vid minkrigsflottiljen har genomförda insatser iEstland, och medfört attminröjningsförmågan har vidmakthållits. Delar avminkrigs-förbanden har omorganiserats och överförtstill de nationella skyddsstyrkorna.Ubåtsflottiljen har bl.a. genomfört operativaspaningsföretag och deltagit i sjöräddning.I enlighet med beslutad inriktning harmarinregementena, tre amfibiebataljoner,kustartilleribataljonerna, det tungakustrobotbatteriet samt kustförsvarsbataljonernaavvecklats.Under 2001 har förbandsverksamheten inommarinstridskrafterna reducerats kraftigt. Blandannat genomfördes inte slutövningar.Utbildningstiden för de totalförsvarspliktiga somfullgör värnplikt förkortades. Som en följd av dettahar vissa fartygsbesättningar inte nått acceptabelutbildningsnivå och amfibieförbanden har endast fåttbegränsad förmåga att uppträda i förband.Regeringen bedömer att de organisatoriskaförändringar som beslutade iallt väsentligt har genomförts i enlighet med denfastställda planen.Det första fartyget av Visbyklass har sjösatts ochhalvtidsmodifiering av ubåtar av Västergötlandsklasshar påbörjats. Färdigställande av tre fartyg förminröjningsstyrkan avsedd för internationellainsatser (två av Landsortsklass och ett underhålls-och lagfartyg) samt det fortsatta genomförandet avhalvtidsmoderniseringen av korvett avStockholmsklass har prioriterats.Regeringen bedömer sammanfattningsvis att demarina förbandens förmåga att klara ställda krav vargodtagbar . Regeringen konstaterar attmarinstridskrafternas organisatoriska förändringaroch internationalisering genomförs i enlighet medtidigare beslutad inriktning.Målen för marinstridskrafternas fortsattagrundutbildning anses av Försvarsmaktenvara satta till den lägsta godtagbara nivån.Reduceringarna i förbandens ekonomi sägs också hamedfört minskningar i underhållet av materiel,vilket lett till reducerad materiell status.Försvarsmakten bedömer därför att uppsatta mål iförband inte kan nås. Regeringen avser att särskiltfölja upp dessa frågor.FlygstridskrafterInom flygstridskrafterna har bl.a.följande förband ingått: sex stridslednings- ochluftbevakningsbataljoner, 16 basbataljoner, tre JAS39 Gripen-divisioner, åtta JA 37-divisioner, två AJS37-divisioner, fyra centrala transportflygdivisioneroch fyra regionala transportflygdivisioner. Underåret har tre flygkommandostaber avvecklats.Lednings- och underhållsförbanden har genomförtutbildning och övningar i enlighet med den uppgjordaplaneringen. Härutöver har basförband utvecklats förinternationella insatser med spanings- ochtransportflyg. Vidare har en radarflyggrupp FSR 890krigsorganiserats. Inom flygförbanden har tredivisioner JAS 39 organiserats. De övrigastridsflygförbanden, dvs. JA 37- och AJS 37-förbanden, har vidmakthållits.Vissa stridsflygförband har deltagit iinternationella övningar, vilket har ökat förbandensinternationella förmåga. ären snabbinsatsstyrka för internationella uppgifterorganiserad med AJS 37 . Sammantaget harstridsflygdivisionerna uppnått goda resultat iförbandsverksamheten. Förbandens förmåga harförbättrats. Även inom transportflygförbanden, Tp84, är en snabbinsatsstyrka för internationellauppgifter organiserad sedan den 1 januari 2001.Den hittillsvarande basbataljonsorganisationen harbörjat avvecklas i enlighet med fattade beslut.Samtidigt har den nya organisationen flygbasbataljon04 börjat byggas upp.JAS 39 Gripen-förbanden har deltagit i övningaroch genomfört skarpskjutning med robot.Ombeväpningen till JAS 39 har fortsatt ienlighet med den av myndigheten uppgjordaplaneringen.Flygstridskrafterna har tillförts ettledningssystem, LS 10. Vidare harstridsledningscentraler och telesystem färdigställtsför flygbaser. har Försvarsmaktentillförts ytterligare flygplan JAS 39 . Totalthar 107 flygplan JAS 39 levererats tillFörsvarsmakten.På grund av reservdelsbrist har det variten begränsad tillgång på flygplan Sk 60 vid denmilitära flygskolan vid i . Vidarehar, redovisar Försvarsmakten, utbildningen avmilitära piloter påverkats av andra tekniska problemmed Sk 60, flygskolans flyttning från F 5 till F 10efter försvarsbeslut och osäkerheten omflygskolans lokalisering. Under åren 19972000utbildades därför totalt 44 piloter färre än vadutbildningssystemet är dimensionerat för.Myndigheten kommer därför successivt att återgå normal utbildningsvolym. Under innevarande årkommer tio elever att tas in, i stället för deteftersträvade antalet 20 elever per år.Begränsningen beror på den hittillsvarandeosäkerheten var flygskolan skall lokaliseras. Dennaosäkerhet har också inneburit att mycket få nyaflyglärare har utbildats. Enligt Försvarsmaktenleder detta i sin tur till brist på flyglärare ochatt flyglärarkåren får en hög medelålder.Under har det varit brist på personalinom vissa kategorier inom flygstridskrafterna. Dethar gällt piloter, tekniker och flygstridsledare. Påregeringens uppdrag har Försvarsmakten redovisatbl.a. resultatet av genomförda åtgärder idessa frågor för flyg- och helikopterförbanden.Myndigheten konstaterar att det avtal som träffadeshösten 1999 om pilotlöner har minskatpilotavgångarna till den civila luftfarten.Avgångarna från Försvarsmakten har i principupphört. Flera piloter har i stället återgått tillFörsvarsmakten. Den tilldelade flygtiden förpiloterna har kunnat ökas. Försvarsmakten bedömeratt det inte behövs några ytterligare åtgärder inomdetta område.Försvarsmakten har infört marknadslönetillägg förofficerare i teknisk tjänst. Detta har lett till attfler yrkesofficerare har valt att stanna inomFörsvarsmakten. Sammantaget har åtgärder vidtagitssom medfört att fler tekniker har valt att stannainom Försvarsmakten. Läget har därför generelltförbättrats.När det gäller den tredje personalkategorin,flygstridsledare, redovisar Försvarsmakten attbristen är besvärande och att dennabrist till viss del är begränsande förflygtidsproduktionen.Försvarsmakten pekar i sin årsredovisning för 2000på att problemen med flygräddningshelikoptrarna harpåverkat flygtidsproduktionen inomflygstridskrafterna negativt.Ombeväpningen till Gripensystemet har till följdav för få tillgängliga flygplan fått göras i ennågot långsammare takt än vad som planerats.Flygverksamheten med flygplanet harreducerats och omfattat främst snabbinsatsstyrkanmed AJS 37, typinflygning på Viggensystemet och dengrundläggande flygslagsutbildningen på detta system.Försvarsmakten anför vidare att minskningarna iflygtid har gjorts inom krigsflygdivisionerna ochatt detta har lett till att ett antal flygförareinte har fått någon flygtid.Regeringen bedömer nu att bristen på militärapiloter i huvudsak kan anses avhjälpt. För teknikerförefaller de kort- och långsiktiga åtgärder somFörsvarsmakten har vidtagit ha gett etttillfredsställande resultat.Regeringen konstaterar sammanfattningsvis, medreservation för de begränsningar i verksamhetenunder 2001 som varit nödvändiga av ekonomiska skäl,att flygstridskrafterna utvecklas i en positivriktning. Verksamheten har sammantaget gett godaresultat och förbandens förmåga har förbättrats.Regeringen bedömer att läget inomflygstridskrafterna är godtagbart, men på en lägrenivå än planerat.HelikopterförbandInom helikopterförbanden har bl.a.följande förband ingått: en rörlighelikopterledning, en arméflygbataljon, tvåpansarvärnshelikopterkompanier, två marinahelikopterdivisioner och sex flygräddningsgrupper.Försvarsmakten framhåller att verksamheten inomhelikopterförbanden har präglats av en lågflygtidsproduktion, brister imaterieltillgängligheten och ett besvärandevakansläge. Förbanden har därför inte kunnat öva iplanerad utsträckning. Sammantaget har detta medförtatt förbandens förmåga har minskat.Inom de markoperativa förbanden harfältdugligheten gått ned. Personalens flygstatus harockså påverkats negativt av den lågatillgängligheten på helikoptrar.Vid de sjöoperativa förbanden har bristen påteknisk personal, officerare och tillgängligahelikoptrar i förhållande till behovet, begränsatförbandens möjlighet att nå de uppställda målen.Besättningarnas flygtrim ligger enligtFörsvarsmakten på en lägsta godtagbar nivå. Detfinns också brister i förbandens förmåga till följdav otillräcklig flygtid och brist på möjlighet attsamöva med förband.Under 2000 havererade en vid enräddningsinsats i fjällen, varvid hela besättningenom tre officerare omkom. Detta, tillsammans medhelikopterpersonalens flygstatus och den bristandetillgängligheten till bl.a. , harnegativt påverkat flygräddningsverksamheten inomFörsvarsmakten. Detta har också påverkaträddningsberedskapen enligt avtalet medSjöfartsverket.Som ett led i regeringens uppföljning avpersonalproblemen i helikopterorganisationenuppdrogs åt Försvarsmakten att bl.a. redovisavidtagna åtgärder och uppnådda resultat i fråga omteknikerbristen. Av myndighetens redovisning framgåratt har ett antalförtidsavgångna helikoptertekniker återanställts.Försvarsmakten avvecklar under innevarande år detidigare krigsförbanden, bl.a. arméflygbataljonen.Samtidigt fortsätter organisationen av de två nyahelikopterbataljonerna med markoperativ respektivesjöoperativ inriktning.I fråga om helikopterförbandens grundorganisationhar Försvarsmaktens helikopterflottiljs stab ochNorrlands helikopterskvadron, i /och i /Malmenomorganiserats. Vidare har i och i /börjatavvecklas i enlighet med tidigare beslut.Försvarsmakten redovisar vidare att det ekonomiskaläget har medfört avsevärt reducerad flygtid. Fleraflygförare kommer inte att flyga . Utbildningen av personal har fortsatt så attflygräddningstjänst kan genomföras i hela landet.Tillgängligheten på helikoptrar är fortfarandebegränsad. Enligt regeringens bedömning beror dettafrämst på ett minskat antal helikoptrar inomFörsvarsmakten och på brist på teknisk personal mednyckelbefattningar.Regeringen konstaterar vidare att under 2000tillkom en faktor som ytterligare förstärkte debefintliga problemen, nämligen avtalet medSjöfartsverket om helikopter i räddningsberedskap.Denna beredskap har numera kommit att blidimensionerande för verksamheten. Försvarsmakten ochSjöfartsverket har därför kommit överens om attreducera beredskapen till att omfatta fyra platserfr.o.m. Räddningsberedskapen påBerga har upphört. Försvarsmakten anser emellertidatt beredskapen för måste reducerasytterligare. Den kan enligt myndighetens meningupprätthållas endast på tre platser.Räddningsberedskapen bör, enligt Försvarsmakten,lokaliseras till platser där myndigheten redanbedriver helikopterverksamhet, nämligen ,och Säve.Försvarsmakten anser vidare att avtalet omsjuktransporthelikopter för länslandsting bör upphöra av ungefär samma skäl som attstödet till bör minska.Regeringen konstaterar att Försvarsmaktens stödtill samhället har ökat och fått enallt större betydelse. Utvecklingen visar emellertidatt detta stöd numera i vissa avseenden negativtpåverkar myndighetens möjligheter att fullgöra sinafyra uppgifter. Regeringen belyser på annan plats ipropositionen frågor om Försvarsmaktens stöd tillsamhället ur en mer principiell synvinkel.Regeringen konstaterar, i likhet med Försvarsmakten,att stödet till samhället med helikopter har kommitatt dimensionera framför allt de sjöoperativaförbandens verksamhet. Tillsammans med vakansernaför officerare har räddningstjänstberedskapen haften direkt negativ inverkan på förbandens förmåga.Regeringen delar därför Försvarsmaktens uppfattningatt stödet till samhället med helikoptrar börreduceras.Regeringen konstaterar att det harvarit problem inom helikopterverksamheten. Motbakgrund av helikopterförbandens nuvarande statusoch förmåga anser regeringen att utbildning ochövning av förband för insats-organisationen måsteprioriteras. Regeringen har genom en ändring avregleringsbrevet för Försvarsmakten därför medgettatt Försvarsmakten dels får avsluta detavtalstecknade stödet till sjukvårdshuvudmännen medhelikopter för sjuktransporter, dels får omförhandlaavtalet med om helikopter i beredskapför räddningsinsatser.Sammanfattningsvis bedömer regeringen att lägetinom helikopterförbanden inte är godtagbart men ändåkan accepteras mot bakgrund av de satsningar somgörs. I sin bedömning av läget har regeringen vägtin det gynnsamma säkerhetspolitiska läget iomvärlden, förhållandet att en omfattandeomstrukturering av helikopterverksamhetenfortfarande pågår och förhållandet att åtgärder föratt förbättra läget pågår. Regeringen anseravslutningsvis att resultaten av de pågåendeförbättringsåtgärderna och begränsningarna i stödettill samhället bör avvaktas innan regeringen vidtarytterligare åtgärder. Regeringen återkommer iförsvarsbeslutspropositionen med förslag om enförändring i helikopterverksamheten.ÖvrigtAnställd personalRegeringen redovisar utvecklingen beträffande denanställda personalen i Försvarsmakten. Iförsvarsbeslutspropositionen avser regeringen attåterkomma med sin syn på hur Försvarsmaktenspersonalförsörjning bör utvecklas varför destrukturella frågorna nu enbart berörs översiktligt.Sammantaget har antalet yrkesofficerare iFörsvarsmakten, vid och vidFörsvarshögskolan m.fl. myndigheter minskat från ca14 300 till ca 13 200 (1999 från ca14 800 till ca 14 300). har således ca1 100 yrkesofficerare lämnat sina anställningar,vilket är ca 150 färre än planerat. 350yrkesofficerare färre än planerat har slutat medsärskild pension, med avgångsvederlag och med stödav yrkesväxlingsåtgärder. De s.k. spontanaavgångarna har varit ca 200 fler än planerat. Despontana avgångarna består i likhet med 1999 i höggrad av yngre och av högutbildade yrkesofficerare.Om inte avgångsbenägenheten hos denna personalminskar bedömer regeringen att avgångsbenägenhetenriskerar att leda till en försämring avFörsvarsmaktens kompetens- och åldersprofil.Under 2000 har ca 350 yrkesofficerare nyanställts,vilket motsvarar drygt hälften av det långsiktigarekryteringsbehovet.Den ökning av yrkesofficerarnas genomsnittsåldersom redovisades i budgetpropositionen haravstannat. Genomsnittsåldern har varitdensamma som , dvs. Det finnsanledning för Försvars-makten att fortsätta attvidta sådana åtgärder som syftar till att förbättraåldersstrukturen. Det är regeringens förhoppning attFörsvarsmaktens beslut att återuppta enbehovsstyrd rekrytering skall bidra till detta.Tillgången på unga yrkesofficerare påverkarkortsiktigt utbildningen av detotalförsvarspliktiga, genomströmningen i detmilitära skolsystemet och möjligheterna att bemannade internationella insatserna. I ett längreperspektiv påverkar tillgången helapersonalförsörjningen.Den 31 december 2000 fanns det 388 kvinnligayrkesofficerare (387 ). Ökningenunder 2000 var därmed i likhet med 1999 marginell.Till följd av den totala minskningen av antaletyrkesofficerare har dock andelen kvinnligaofficerare ökat något, dvs. från till 2,9 %.Antalet kvinnliga elever vid militärhögskolorna var84 (79 ).Under 2000 har 34 kvinnliga fänrikar nyanställts,vilket motsvarar av rekryteringen. Förnärvarande är av de kvinnliga och avde manliga yrkesofficerarna tjänstlediga för studiereller för att pröva annan anställning. Differensenmellan manliga och kvinnliga yrkesofficerarestjänstledigheter kan tyda på att Försvarsmakten harsvårare att behålla de kvinnliga än de manligayrkesofficerarna. Försvarsmakten har på regeringensuppdrag redovisat vilka åtgärder som vidtagits ochsom avses bli vidtagna för att öka antalet kvinnligaofficerare. Regeringen konstaterar , liksomföregående år, att utvecklingen ärotillfredsställande och att ytterligare åtgärder ärnödvändiga.