bet · GO01KU23 · 2001-05-31 00:00:00 — 4 õ regeringsformen i syfte attundanröja en del praktiska problem somskulle kunna uppkomma om intehinner slutföra budgetbehandlingen förebudgetårets början.Socialdemokraterna i utskottet har fogaten avvikande mening till yttrandet ochföreträdaren för har lämnatett särskilt yttrande.Utskottets övervägandenKonstitutionsutskottet har berettfinansutskottet tillfälle att avgeyttrande över Riksdagskommitt,ns förslagtill 2000/01:RS1 Riksdageninför samt den motion somkonstitutionsutskottet behandlar isammanhanget.Riksdagskommitt,n behandlar i betänkandettre av sina huvuduppgifter. Den första avdem gäller att utvärdera den nyabudgetprocessen och överväga behovet avförändringar. Den andra uppgiften avseren kartläggning och analys av riksdagensnuvarande former och resurser föruppföljning, utvärdering och kontroll.Den tredje uppgiften går ut på att utredabehovet av förändringar i riksdagensorganisation och arbetssätt i syfte attstärka ställning när detgäller arbetet med EU-frågor. Kommitt,nlägger förslag om vissa ändringar ibudgetprocessen samt utskottensarbetsformer och arbetet med uppföljningoch utvärdering samt EU-frågor. Några avförslagen föranleder förändringar iregeringsformen, riksdagsordningen och ibudgetlagen.Finansutskottet tar i detta yttrande uppRiksdagskommitt,ns förslag endast i dedelar de särskilt berör finansutskottetsberedningsområde, nämligen utvärderingenav budgetprocessen och förslagen tillvissa ändringar i denna.Riksdagskommitt,ns förslag isammanfattning avseende utvärderingen avbudgetprocessenKommitt,n konstaterar inledningsvis attintentionerna bakom reformen avriksdagens budgetberedning i huvudsak haruppfyllts. Den reformeradebudgetprocessen är i viktiga avseendenbättre än den tidigare.Problemet med dubbelarbete vår och höstÖvergången till kalenderårsbudget ochberedning av budgeten i underhösten har medfört en koncentration itiden av den årliga behandlingen avbudgetpropositionen. Riksdagskommitt,nkonstaterar emellertid att den ambitionsom hadeatt arbete medanledning av den ekonomiskavårpropositionen skulle vara övergripandeoch långsiktigt inte har uppfyllts.Arbetet i med vårpropositionenhar tenderat att bli detaljinriktat, ocheffekten av den nya budgetprocessen hardärför i praktiken blivit attbudgetarbete bedrivits två gånger per år.Arbetsfördelningen över året i riksdagenär fortfarande ojämn. Det behövsförändrade rutiner för planeringen avriksdagsarbetet ,främst genom att propositioner avlämnas ijämnare takt.Enligt Riksdagskommitt,n behöverbudgetprocessen modifieras för att minskadubbelarbetet och koncentrerabudgetberedningen . Syftet börvara att renodla själva budgetregleringentill hösten. Riksdagsbehandlingen av vårpropositionen bör ägnas åt en kombineradmakroekonomisk och ideologisk diskussionsom tar sin utgångspunkt i de samladepolitiska alternativen för den ekonomiskapolitiken på medellång och lång sikt.Dessutom bör arbetsformerna anpassas såatt uppföljning och utvärdering blirintegrerade inslag i budgetprocessen.För att undvika dubbelarbetet skallriksdagen inte ta ställning till en preliminär fördelning av utgifterna påutgiftsområdena . Dessutom börregeringen inte lägga förslag omutgiftstak för staten i vårpropositionen,utan utgiftstak för år 3 behandlas ibudgetpropositionen. Förslaget tillriksdagsbeslut i vårpropositionen börinnehålla förslag om att godkännaallmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken och för budgetpolitiken.Tydligheten och jämförbarheten mellanpropositionens och motionernas förslagbör enligt Riksdagskommitt,n öka. Därförbör riksdagsförvaltningen ges i uppdragatt förbättra stödet tilloppositionspartierna genom att utvecklametoder för att bedöma makroekonomiskaoch fördelningsmässiga konsekvenser avpartiernas olika budgetalternativ.För att förbättra möjligheteratt arbeta med uppföljning ochutvärdering i budgetsammanhang börregeringen iskrivelser lämna resultatredovisningar.Skrivelser bör lämnas för alla utgiftsområdena, men behöver inte vara enheltäckande redovisning av utgiftsområdetutan kan med fördel vara en fördjupadredovisning och analys av vissa avverksamheterna inom utgiftsområdet. Iskrivelserna bör resultaten för olikaverksamheter under de senaste årenredovisas och ställas i relation tillmålen för verksamheterna och tillförbrukade resurser.Skattelagstiftningen i budgetprocessenRiksdagskommitt,n anser att desamordningsproblem som inledningsvisuppstod mellan finansutskottet ochskatteutskottet har kunnat lösas. Enpraxis har etablerats förärenderemittering och yttrandeförfarandesom innebär att potentiella problem harkunnat hanteras inom ramen för den nyaprocessen.Kommitt,n konstaterar dock att regeringeni några fall inte har hunnit inhämtayttrande från Lagrådet överinkomstpåverkande lagförslag i budgetpropositionen. Lagrådsgranskningen har istället i dessa fall genomförts underärendets beredning i . Dettainnebär emellertid att en viktig del avregeringens beredningsansvar i dessalagstiftningsärenden har flyttats övertill . Riksdagskommitt,n anseratt den bästa lösningen på detta problemär att regeringen undersöker vilka möjligheter som finns att ändraRegeringskansliets arbetsformer för attmotverka att lagrådsgranskningen behövergenomföras under utskottsberedningen.Budgetdebatterna i kammarenBudgetdebatterna i kammaren fyller enviktig funktion i budgetberedning. Dessa debatter upptar en stordel av kammarens sammanträden underhösten med ett högt antal deltagandeledamöter. Det finns emellertid enligtkommitt,n anledning att överväga ombudgetdebatterna kan vitaliseras ochkoncentreras i tiden.Statsråden deltar i viss utsträckning ibudgetdebatterna. Deras medverkan verkarstimulerande på deltagandet i debatternaoch ökar intresset för dem.Det är angeläget att planera arbetet påett sådant sätt att upprepade debatter isamma ämnen undviks under ett och sammariksmöte.Budgetdebatterna bör enligt kommitt,n somhuvudregel vara sammanhållna och inteämnesindelade.Den allmänpolitiska debatten bör flyttasfrån januari och förläggas omedelbartefter den partiledardebatt som brukarfölja efter den allmänna motionstidensutgång.Författningsregleringen avbudgetprocessenRiksdagskommitt,n anser att det behövergöras ändringar i riksdagsordningen föratt möta den utveckling som ägt rum närdet gäller budgetfrågornas hantering iriksdagen. Tilläggsbestämmelsen om denekonomiska vårpropositionen bör ändras såatt den ekonomiska vårpropositionen blirobligatorisk. Bestämmelsen formuleras såatt det tydligare framgår att det intekrävs att förslag om tilläggsbudget måsteingå i den ekonomiska vårpropositionen.Vidare föreslås vissa ändringar i 39 och40 õõ budgetlagen som en följd avförslaget att den ekonomiskavårpropositionen inte skall innehållaförslag till utgiftstak eller preliminäraramar för utgiftsområdena.Riksdagskommitt,n konstaterar att ramarnaför utgiftsområdena fått en mer beständigbetydelse än som ursprungligen varavsett. En ändring föreslås därför iriksdagsordningen som slår fast dennaändrade betydelse.Slutligen föreslås att det iriksdagsordningens tilläggsbestämmelse5.12.1 införs en ny bestämmelse som slårfast att ändringar i fråga om indelningeni utgiftsområden måste beslutas avriksdagen i samband med vårpropositionen.Reservationer och särskilda yttranden ide delar som avser utvärderingen avbudgetprocessenDe tre socialdemokraterna iRiksdagskommitt,n , och redovisar i enreservation till huvudbetänkandet enannan uppfattning än majoriteten i dendel som benämns Problemet med dubbelarbete höst och vår.Reservanterna anser att kommitt,nsförslag att samtliga övergripande restriktioner i budgetarbetet - såväl utgiftstakoch saldomål som preliminära ramar förutgiftsområden - skall sättas underhösten innebär att den ekonomiskavårpropositionens betydelse som centraltfinanspolitiskt och budgetpolitisktdokument reduceras kraftigt. Enligtreservanternas mening finns det starkaskäl som talar för att övergripanderestriktioner för statens utgifter skallfastställas i samband med denekonomiska vårpropositionen.Lars () har lämnat särskildayttranden i kommitt,ns betänkandeavseende Ekonomisk-politiska mål ochövergripande budgetrestriktioner,Problemet med dubbelarbete höst och vårsamt avseende Skattelagstiftningen ibudgetprocessen. kommenteraräven den socialdemokratiskareservationen. Han konstaterar att det ärfullt möjligt för regeringen att redan ivårpropositionen redovisa vilketutgiftstak den avser att föreslå i budgetpropositionen. Regeringen kan därmedfortsätta att internt arbeta i denordning som tidigare etablerats.Utvärdering av budgetprocessen (SOU2000:61)Problemet med dubbelt budgetarbete såväli som i haräven uppmärksammats av Utredningen omutvärdering av budgetprocessen (SOU2000:61) som gjordes av regeringensutredningsman ochfärdigställdes . Utredningenhar remissbehandlats och är underberedning i . SvanteÖberg konstaterar i sin utvärdering avden reformerade budgetprocessen attskillnaden mellan vårpropositionen ochbudgetpropositionen inte har blivit såtydlig som ursprungligen var avsett.Resultatet har blivit att de långsiktigafrågorna har kommit i skymundan för merkonkreta frågeställningar. En orsak tilldetta bedömer han vara att regeringenhaft ambitionen att i vårpropositionenlägga fast preliminära ramar förutgiftsområden (s. 61 f.). Öbergs förslaggår i korthet ut på att vårpropositionenbör inriktas på långsiktiga ekonomisk-politiska och statsfinansiella frågormedan budgetpropositionen avgränsas tillfrågor som rör det kommande budgetåret(s. 169 f.).I vårpropositionen bör enligt denlångsiktiga inriktningen av denekonomiska politiken bestämmas ochövergripande ramar för utgifternafastställas. Vårpropositionen börinnehålla regeringens förslag tillriksdagen i följande frågor:ú Riktlinjer för den ekonomiskapolitiken, budgetpolitiken och denkommunala ekonomin.úú Utgiftstak och utgiftsmål för år3.úú Mål för den offentliga sektornsfinansiella sparande.úú Riktlinjer för skattepolitikensamt en beräkning av statens inkomsterför de närmaste åren.úú Underlag för riksdagensuppföljning och utvärdering av denoffentliga verksamheten.úUtredarens förslag innebär att innehålleti den ekonomiska vårpropositionenutvidgas i vissa avseenden. Främst gällerdetta tre områden: utgiftsmål (ett nyttbegrepp som utredaren introducerar),skattefrågor och underlag för uppföljningoch utvärdering av den offentligaverksamheten. Den ekonomiskavårpropositionen bör utvidgas med förslagom riktlinjerna för skattepolitiken påbåde kort och medellång sikt.Däremot bör den ekonomiskavårpropositionen inte som för närvarandeinnehålla förslag rörande en preliminärfördelning av statens utgifter påutgiftsområden, vare sig för det kommandeåret eller för de nästföljande två åren.Om den skulle göra det, måstefinansutskottet lämna propositionen föryttrande till andra utskott och helariksdagen involveras i ett omfattande ochdetaljerat budgetarbete även . Omman vill undvika dubbla budgetarbeten,kan därför inte denna typ av förslagförekomma på våren.Utredaren föreslår vidare attbudgetpropositionen avgränsas till frågorsom rör det kommande budgetåret.Budgetpropositionen bör huvudsakligeninnehålla ett förslag till statsbudgetför det nästkommande budgetåret. Den börinnehålla förslag till utgiftsramar ochanslag samt en beräkning av inkomsterna.Däremot bör budgetpropositionen inteinnehålla förslag rörande utgiftstak ochutgiftsområdesramar för de därpå kommandetvå åren.