bet · GO01LU8 · 2001-01-16 00:00:00 — Bland de ländersom har regler om följerätt skiljer sig reglernasinnehåll åt, bl.a. vad gäller ersättningens storlek.Avsaknaden av regler i vissa länder och skillnadernai reglernas utformning mellan länderna har inom EUansetts kunna inverka negativt på den gemensammamarknadens funktion. Mot den bakgrunden harkommissionen lagt fram förslagtill ett direktiv om upphovsmannens rätt tillersättning vid vidareförsäljning avoriginalkonstverk, KOM (96) 97 och KOM (98) 78.Förslaget förväntas antas under innevarande år.Enligt de svenska bestämmelserna om följerätt kanersättningsrätten bara göras gällande av enorganisation som företräder ett flertal svenskaupphovsmän på området. Ersättningsrätten förvaltassålunda kollektivt. I den proposition som liggertill grund för reglerna om följerätt finns dock inganärmare uppgifter om hur uppbörd och distribution aversättningen skall hanteras. I lagstiftningsärendetpekade utskottet därför på några betydelsefullaförutsättningar för att avgiftssystemet skallfungera som en upphovsrättsligt grundad inkomstkällaför konstnärerna och deras arvingar. Ett effektivtoch smidigt samarbete måste etableras medkonsthandeln. Den totala avgiftsvolymen måste varatillräckligt stor för att bära de administrativakostnaderna för systemet. En grundläggandeförutsättning är vidare, framhöll utskottet, attrutinerna för att inkassera och distribueraersättningarna kan göras effektiva utan att de blirresurskrävande (bet. 1995/96:LU1).I motion Kr346 hävdar och (båda fp) att flera olika organisationerborde ha rätt att hantera ersättningen enligtbestämmelserna om följerätt. En sådan konkurrensmedför enligt motionärerna att administrationeneffektiviseras och att en större del av detinkasserade beloppet kan återföras tillkonstnärerna. I motionen begärs ett tillkännagivandeom att förvaltningen av ersättningsrätten inte skallvara monopoliserad (yrkande 30).I samband med att utskottet initierade enutvärdering av hur den praktiska hanteringen varorganiserad framkom att tvåupphovsrättsorganisationer administreradeifrågavarande avgifter. BUS (Bildkonst Upphovsrätt iSverige), som representerade ca 4 000 konstnärer,var den organisation som inför ikraftträdandet avden nya lagstiftningen om följerätt hade förberettoch organiserat sin verksamhet för att administrerainkasseringen och distributionen aversättningsbeloppen. En ny organisation, numera DUR(för droit de suiteupphovsrätt i ), hade därefter bildats föratt bedriva samma verksamhet. Etableringen av dennya organisationen, som vid starten uppgavs ha ca750 medlemmar, föranledde ett antal rättsligaprocesser om rätten att administrera avgifterna.Enligt ett avgörande från ioktober 2000 i mål mellan BUS och DUR (mål T2869/98)är det numera klarlagt att fler än en organisationsamtidigt kan vara behöriga att administrerainkasseringsverksamheten.Mot bakgrund av vad som sålunda redovisats fåryrkande 30 i motion Kr346 anses tillgodosett.Motionsyrkandet avstyrks.I sammanhanget vill utskottet vidare peka på attriksdagen i ett lagstiftningsärende omkassettersättning beslutat att enmotsvarande inkasseringsverksamhet av sådanersättning inte borde vara monopoliserad (se prop.1997/98:156, bet. 1998/99:LU3).Arenarätt (droit de stade)I upphovsrättslagen finns, som tidigare redovisats,bestämmelser om skydd för vissa prestationer som,även om de inte kan betecknas som litterära ellerkonstnärliga verk, har ett visst samband med sådanverksamhet och påkallar skydd efter liknandeprinciper som gäller för upphovsrätten. Sådana s.k.närstående rättigheter ger musiker, sångare,skådespelare och andra utövande konstnärer etträttsligt skydd då de framför litterära ellerkonstnärliga verk.Bestämmelserna, som återfinns i 45 §upphovsrättslagen, gäller endast utövande konstnärersom framför litterära eller konstnärliga verk,exempelvis reciterar en dikt, spelar ett musikstyckepå ett instrument eller agerar i en spelfilm.Framförandet måste sålunda avse ett verk, men det ärutan betydelse om detta åtnjuter skydd eller inte.Skyddet omfattar däremot inte imitatörer, akrobater,cirkus- eller varietéartister och inte helleridrottsutövare.I motion L801 av m.fl. (kd) påpekasatt arrangörer av idrottsevenemang saknar ettupphovsrättsligt skydd för den information somkringgärdar arrangemangen. Motionärerna vill därförse en utredning av möjligheten att införa ett sådantskydd, en s.k. arenarättighet, exempelvis försändningsrättigheterna till vissa idrottsevenemang.I motionen yrkas ett tillkännagivande med dennainnebörd.Inom vissa utländska rättsordningar finns ett skyddäven för framföranden som inte avser litterära ellerkonstnärliga verk. Ett sådant skydd, en s.k. droitde stade (arenarätt), förbjuder oauktoriseradfixering och överföring av exempelvissportprestationer (se H. ,Upphovsrättslagstiftningen. En kommentar, 1996, s.258, samt M. Koktvedgaard och M. , Lärobok iimmaterialrätt, 1993, s. 59). I har vidolika tillfällen diskuterats huruvida man bordeutvidga skyddet på sätt som skett på vissa håll iutlandet. Vid upphovsrättslagens tillkomst ansågsemellertid ett sådant skydd inte lämpligt (se NJA II1961 s. 300 och s. 304), och i samband med 1986 årslagstiftning om en förstärkning av skyddet för denärstående rättigheterna (prop. 1985/86:79, bet.LU32) hänvisades till att artister och andra utövaresom saknar upphovsrättsligt skydd i allmänhetkontraktsvägen kan skaffa sig garantier mot attobehöriga upptagningar sker av deras prestationer.En motion med motsvarande innehåll som den nuaktuella behandlades av utskottet (sebet. 1999/2000:LU18). Enligt utskottets mening hadevarken i den då aktuella motionen eller annorledesframförts några bärande skäl för att man i Sverigeskulle överväga införande av ett nyttimmaterialrättsligt skydd i enlighet medmotionsönskemålet. De antaganden som gjorts år 1986om möjligheter för utövare som saknarupphovsrättsligt skydd att avtalsvägen få till ståndgarantier mot obehöriga upptagningar var, såvittutskottet kunde bedöma, riktiga. Inte heller hadeutskottet funnit att frågan om droit de stade varaktuell inom EU eller i något annat internationelltsammanhang. Den då aktuella motionen avstyrktes, ochriksdagen följde utskottet.Utskottet kan inte se att någon sådan omständighethar tillkommit som föranleder utskottet att frångåsin tidigare uppfattning. Motion L801 bör därför,enligt utskottets mening, inte föranleda någonytterligare åtgärd. beträffande information omimmaterialrättsfrågoratt avslår motion 2000/01:T713 yrkande 9,2. beträffande främjande av patentatt avslår motionerna 2000/01:L802 och2000/01:L803,3. beträffande biotekniska uppfinningaratt avslår motionerna 2000/01:So546 yrkande 2,2000/01: MJ218 yrkande 10, 2000/01:MJ711 yrkande20, 2000/01:N328 yrkandena 21-23 och2000/01:N384 yrkande 15,res. 1 (v, kd, c)4. beträffande upphovsrättsligt skyddatt avslår motion 2000/01:Kr230 yrkande 4,5. beträffande skydd för datorprogramatt avslår motion 2000/01:T713 yrkande 7,res. 2 (v, c)6. beträffande upphovsrätt ianställningsförhållandenatt avslår motion 2000/01:L804,res. 3 (m)7. beträffande offentliga framförandenatt avslår motion 2000/01:L805 yrkande 1,res. 4 (c)8. beträffande STIMatt avslår motion 2000/01:L805 yrkande 2,res. 5 (m, kd, c, fp)9. beträffande följerättatt avslår motion 2000/01:Kr346 yrkande 30,10. beträffande arenarättatt avslår motion 2000/01:L801.res. 6 (kd)den 16 januari 2001På lagutskottets vägnarTanja LinderborgI beslutet har deltagit: TanjaLinderborg (v), (), (), StigRindborg (m), (),(), (m), (),(), MarinaPettersson (s), (), (), KjellEldensjö (kd), (),(), () och (). Biotekniska uppfinningar (mom. 3)(), (), TassoStafilidis (v), () och ViviannGerdin (c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "har" och på s. 10 slutar med"yrkande 10" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening finns skäl att ifrågasättarätten att patentera och äga livsformer. En rätt attta patent på levande organismer är nämligen inteförsvarbar ur etisk synpunkt, eftersom en sådanordning bidrar till osunda maktförhållanden ochsamtidigt riskerar att bli en hämsko för teknikenspositiva utveckling. I stället måste enligtutskottet den fria tillgången tillforskningsresultat på bioteknikområdet värnas.Patentsystemet kan således över huvud taget inteanses lämpat för det levande området, och, enligtutskottets mening, innebär en rätt att patenteralivsformer ett hot mot viktiga delar av denbiologiska mångfalden och mot kulturarvet. Såväl denationella reglerna som de internationellaöverenskommelserna på ifrågavarande område bör, motden nu angivna bakgrunden, ses över med inriktningenatt det inte skall vara möjligt att ta patent pålivsformer. En internationell konvention somförbjuder sådana patent är angelägen, och i likhetmed motionärerna anser utskottet att aktivtbör medverka till åtgärder som bringar bestämmelser i harmoni med FN-konventionenom biologisk mångfald.Vad utskottet nu anfört bör , med bifalltill motionerna So546 yrkande 2, MJ218 yrkande 10,MJ711 yrkande 20, N328 yrkandena 21-23 och N384yrkande 15, som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande biotekniska uppfinningaratt med bifall till motionerna 2000/01:So546 yrkande2, 2000/01:MJ218 yrkande 10, 2000/01:MJ711yrkande 20, 2000/01: N328 yrkandena 21-23 och2000/01:N384 yrkande 15 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Skydd för datorprogram (mom. 5)(), () ochViviann () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet kan" och slutar med"Motionsyrkandet avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som kommer tilluttryck i motionen när det gäller frågan om lämpligtimmaterialrättsligt skydd för datorprogram. Somframgår av motionen skyddas programvara, såväli som inom EU i övrigt, av upphovsrätten.Denna erbjuder ett gott skydd för rättighetshavaren,som den tillåter utveckling avkonkurrerande programvara och vidareutveckling av deidéer som ligger bakom programmets olika lösningar.Den ordning som gäller i bl.a. , med möjlighetatt patentera mjukvara, innebär att andra på ettoönskat sätt hindras från att använda samma idéerför utveckling av liknande eller andra program.Genom ett system med mjukvarupatent riskerar mandärför att strypa utvecklingen av programvara tillmen för användare och samhället i stort.Mot den nu angivna bakgrunden, och då fråga omutformningen av det immaterialrättsliga skyddet fördatorprogram har aktualiserats inom EU, anserutskottet att aktivt bör motverka enutveckling som innebär ökade möjligheter attpatentera datorprogram. Vad utskottet nu anfört börriksdagen, med bifall till motion T713 yrkande 7,som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande skydd för datorprogramatt med bifall till motion 2000/01:T713 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Upphovsrätt i anställningsförhållanden(mom. 6), , (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Som motionärerna" och slutar med "L804avstyrks" bort ha följande lydelse:I likhet med motionärerna anser utskottet att detnu är hög tid att se över reglerna om upphovsrätteni anställningsförhållanden. Flera olika skäl talarför en sådan översyn. För det första ärförutsättningarna helt annorlunda om upphovsmannenär anställd jämfört med om han eller hon är enfristående person. Arbetsgivaren står t.ex. förproduktionskostnaderna samt för lön och andraersättningar till den som är anställd. För det andrahar nuvarande upphovsrättsliga regler, i takt medden snabba utvecklingen inom IT-området, kommit attbli alltmer otidsenliga. För medieföretag medanställda medarbetare riskerar reglerna t.o.m. attbli ett direkt hinder för utveckling ochinvesteringar med försämrad internationellkonkurrenskraft som följd.Behovet av en rättslig översyn på ifrågavarandeområde har påtalats av lagutskottet vid ett flertaltillfällen, och (se bet.1995/96:LU1) utgick från att en sådanöversyn skulle komma till stånd . Likafullthar ännu ingenting hänt. Mot denna bakgrund anserutskottet att en ytterligare fördröjning avifrågavarande översyn är helt oacceptabel. I ställetbör inriktningen nu vara att få till stånden presumtionsregel med innebörd att upphovsrättentill verk som framställts inom ramen för ettanställningsförhållande skall tillkommaarbetsgivaren.Vad utskottet nu anfört bör , med bifalltill motion L804, som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande upphovsrätt ianställningsförhållandenatt med bifall till motion 2000/01:L804 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,4. Offentliga framföranden (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande1" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning i frågaom värdet av det arbete som på ideell basis bedrivsav olika föreningar och studieförbund och som syftartill att ge musikkulturen en vidare spridning.Därför ter sig, som motionärerna påpekar,upphovsmännens krav på ersättning för olikamusikarrangemang som anordnas av de ideellaorganisationerna ofta både onödiga och orimliga. Istället framstår det, enligt utskottets mening, somrimligt att nu införa en lagstadgad inskränkning iupphovsrätten till förmån för de ideellaorganisationernas och studieförbundens olikaarrangemang. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed lagförslag i enlighet härmed.Vad utskottet sålunda anfört bör , medbifall till motion L805 yrkande 1, som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande offentliga framförandenatt med bifall till motion 2000/01:L805 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. (mom. 8)(), (), (), (), (), (), () ochAna () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Också motionsyrkanden" och på s. 17slutar med "motion L805" bort ha följande lydelse:Utskottet är ense med motionärerna om att detstatliga engagemanget i rimmar illamed den hårdnande attityd som på senare tidintagit i förhållande till de ideellaorganisationerna. Upphovsrättsorganisationerna ärdessutom numera så välorganiserade och finansielltstarka att det inte längre finns någon egentliganledning för staten att vara engagerad iverksamheten. Det kan till och med ifrågasättas ominte statens starka roll i ger föreningen enalltför tydlig myndighetskaraktär. Enligt utskottetsmening skulle mot denna bakgrund en lämpligareordning vara att regeringen avstår från att utseledamöter i . Samspelet mellan olikaorganisationer blir tydligare om uppträder isin egenskap av företrädare för musikproducenternasgruppintressen, såsom LO representerar vissa arbets-tagare och SAF företagarna.Vad utskottet nu anfört i fråga om regeringensutseende av styrelserepresentanter i börriksdagen, med bifall till motion L805 yrkande 2,som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande STIMatt med bifall till motion 2000/01:L805 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Arenarätt (mom. 10)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "En motion" och slutar med "Motionenavstyrks" bort ha följande lydelse:Som motionärerna påpekar saknas det i ensärskild skyddslagstiftning för arrangörer avidrottsevenemang. Visserligen har arrangörerna avsådana evenemang en rätt till arenan där evenemangetäger rum, men informationen kring evenemanget saknarimmaterialrättsligt skydd. En sådanskyddslagstiftning, s.k. arenarätt, finns i vissaandra länder.Enligt utskottets mening finns det skäl att närmareanalysera behovet av en lagstiftning om arenarättäven i . Förutom behovet av skydd börifrågavarande utredning fokusera på den situationendär sändningsrättigheterna för evenemangen i frågakan vara aktuella för försäljning.Vad utskottet nu anfört bör , med bifalltill motion L801, som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande arenarättatt med bifall till motion2000/01:L801 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört.Särskilda yttranden1. Biotekniska uppfinningarStig Rindborg (m), (m), ElizabethNyström (m), () och () anför:Biogenetiken är en av nutidens viktigaste arenor förförnyelse och framsteg. Vi vet att deuppfinningar och innovationer som ledde till deelektroniska kommunikationernas födelse redan harblivit en hävstång för omdaning över jordklotet.Biogenetiken betraktas av många tänkare som en ännuviktigare motor för utveckling.Det är därför av yttersta vikt att den politiskadebatten inte på något sätt ger näring till obefogadmisstro för forskarnas vardagliga arbete och intesprider skräck för den industri som växer ur dennanya kunskap. har erhållit ensärskilt stark ställning i forskning knuten tillmedicinsk vetenskap och läkemedelsproduktion; förlandet är det avgörande att denna skapande traditioninte försvagas , när de mycket rika amerikanskaforskningscentrumen redan investerar astronomiskabelopp i biogenetiken. Klimatet i vilket den nyakunskapen diskuteras och planeras kan blilivsviktigt för landets framtid.Därför vill vi påpeka att uttrycket "patent på liv"är för otydligt och för grovt för atttillfredsställa nutidens behov av rationell debattangående den nya vetenskapens etiska gränser. Ocksåden redan existerande och av alla erkändaväxtförädlingsrätten är en form av patent på liv ochingen har kommit på tanken att förbjudaden.Vi vill också understryka att noggrant övervägdainsatser görs inom Europeiska unionen i syfte attfastställa etiska regler för biogenetiken, reglersom grundas på respekt för den mänskligavärdigheten. Att i detta sammanhang måla uppskräckinjagande bilder av forskare och företag somenligt vissa uttalanden hotar bidra tillmänsklighetens och naturens undergång är antingenuttryck för en vidskeplig rädsla för nyvunnakunskapsrön eller resultat av kallt kalkyleradpopulism.Gränsdragningen för patenträttens omfattning på detbiotekniska området definieras och omdefinierasständigt bl.a. i Europeiska unionensställningstaganden. Kunskap om människans ochdjurens existerande och levande mikrostrukturer börinte patenteras. Patent på detta område skulle geupphov till hinder för den fria forskningen ochunderlätta ohederlig konkurrens. Men att förbjudapatent på all tillämpning av biogenetiskauppfinningar betyder ingenting annat än att fråntaforskningen alla investeringar som kommer från detprivata näringslivet. Detta skulle utan tvekan ledatill ödesdigra resultat, eftersom enbart offentligsubventionering inte kan bära de stora kostnader sombiogenetikens frammarsch kräver.2. Följerätt (droit de suite), , (alla m) anför:Vi vill hänvisa till vårt ställningstagande hösten1995 i samband med införandet av regler om droit desuite i upphovsrättslagen och påminna om de farhågorvi uttalat i det sammanhanget. Redan då påpekade viatt den i och för sig lovvärda målsättningen attförbättra bildkonstnärernas villkor knappastnämnvärt skulle gynnas av ifrågavarande regelverk.Erfarenheter hade också givit vid handen attriskerna är uppenbara för attadministrationskostnaderna blir så stora att de tari anspråk en orimligt stor andel av inkasseradeersättningsbelopp. Inte heller torde det varamöjligt att till rimliga kostnader införa etteffektivt system för kontroll av att droit de suiteefterlevs.Frågan om följerättsersättningens administrationhar nu varit föremål för Högsta domstolens prövning.Mot bakgrund av utgången i målet ser vi ingenanledning att reservera oss till förmån för yrkande30 i motion Kr346.