bet · GO01UU9 · 2001-05-31 00:00:00 — Utskottet menar emellertidatt dessa nivåer bör betraktas som ett golv förbiståndet, en lägsta möjliga nivå. Utskottet utgårfrån att regeringen, när det föreligger bättreinformation om det ekonomiska läget i för år2004 och framåt, har en beredskap att ompröva denindikativa nivån för och då öka omfattningeni utvecklingssamarbetet med Central- och Östeuropautöver den långsiktiga nivå som anges ivårpropositionen år 2001.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna U18 (fp) yrkande 3 och U17 (m) yrkande 16kan besvaras.Partinära biståndDet bistånd som förmedlas via enskildaorganisationer och folkrörelser har stor betydelseför att stärka det civila samhället imottagarländerna konstaterar motionärerna bakommotion U18 (fp) och menar i yrkande 13 att deprojekt som bedrivs inom ramen för de partinärastöden bör fortsätta att vara oberoende av Sidasprojekt.Regeringen konstaterar i propositionen att sedan år1995 har bidrag getts via Sida till politiskapartier eller partianknutna organisationer i i sin tur ger stöd till sinasysterorganisationer i Central- och Östeuropa.Insatserna syftar till långsiktig demokratiskuppbyggnad av ett pluralistiskt partisystem medhithörande intresseorganisationer. Tonvikten liggerpå kunskaps- och institutionsutveckling, ochaktiviteterna har i huvudsak bestått avpolicyutveckling samt organisations- ochkampanjarbete. Politiska partier är de viktigastemottagarna av stödet, men en tendens kan märkas attandelen samt oberoendeorganisationer har ökat . Värdet avstödet har förutom de rent demokratifrämjandeaspekterna varit uppbyggnaden av kontaktnät mellanorganisationerna.Regeringen anför att det är av stor vikt att dettasamarbete koordineras med övrigt demokratifrämjandestöd som finansieras över anslaget. Vidare anförregeringen att särskilda satsningar bör göras iländer där partisystemet är förhållandevisoutvecklat. Utskottet delar dessa bedömningar.Utskottet noterar att en utvärdering av detpartinära stödet genomfördes . En av derekommendationer som görs i rapporten är att det börske en ökad uppföljning av hur medel för partinärastöd används och att en transparent redovisning iefterhand kan göras över hur medlem används.Utskottet har däremot inte kunnat finna uppgifter omatt någon inskränkning vad gäller partiernasförfogande över medlen, som motionärerna antyder,skulle vara aktuell.Utskottet finner att det partinära stödet ärvärdefullt när det gäller att utveckla det civilasamhället, partiväsendet och demokratin imottagarländerna. Det bör enligt utskottets meningbestå. Utskottet har inte funnit att det existerarnågra planer på att detta stöd skulle minska ellerupphöra.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionU18 (fp) yrkande 13 kan besvaras.Administrationen av biståndetI motion U17 (m) framhålls att stödet till Central-och är av väsentligt annan karaktär än detstöd till utvecklingsländer som Sida annars har attverkställa. Motionärerna anför i motionens yrkande 7att det är olämpligt att stödet fortsätter attkanaliseras via Sida och att det bör överföras tillUD och hanteras där i fortsättningen.Utskottet har tidigare behandlat likartadeyrkanden. 1996/97:UU16 framhöll utskottetföljande:Ansvaret för genomförande av samarbetsinsatserna iCentral- och var tidigare fördelat på ettstort antal myndigheter. Utskottet vill medanledning av motion U813 (m) yrkande 3 anföra attsammanslagningen av biståndsmyndigheterna, somgenomfördes , syftade till att förbättraöverblicken och underlätta samordningen av såvälutvecklingsbiståndets som östsamarbetets olikadelar. som båda huvudområdena lades undersamma myndighet, markerades östsamarbetets specifikakaraktär genom att en särskild avdelning förCentral- och inrättades. På grundval avdenna nya verksorganisation av samarbetet medCentral- och skapades bättreförutsättningar för att anpassa verksamheten tilländrade förutsättningar.I motionen hävdas att samarbetet med Central- ochÖsteuropa bättre bör integreras i UD. Den nyligengenomförda, mycket genomgripande omorganisationen avUtrikesdepartementet syftar till en integrering intebara av olika samarbetsinsatser i samma del avvärlden utan av alla aspekter på relationermed en viss grupp av länder. Sålunda ligger nuansvaret för handläggningen av de utrikespolitiskaoch ekonomiska förbindelserna med de central- ochösteuropeiska länderna på samma enhet som berederärenden inom östsamarbetet. Detta innebär attmöjligheterna till effektiv styrning och nödvändigsamordning avsevärt förbättrats.Vidare vill utskottet framhålla att i svenskförvaltningstradition görs en åtskillnad mellanregeringens och de verkställande organensarbetsuppgifter. Framtagande av policyunderlag ochbudgetberedning hör hemma i , medande verkställande funktionerna ligger påsjälvständiga myndigheter. Därmed avstyrkerutskottet motion U813 (m) yrkande 3.I budgetbetäkandet för innevarande , bet.2000/01:UU2, framhöll utskottet med andledning avett liknande yrkande följande:Utskottet konstaterar att ochSida har huvudansvaret för utvecklingssamarbetet medCentral- och , och de har bland annat tilluppgift att bereda regeringens beslut ommedelsfördelningen mellan olika organisationer som isin tur ansvarar för planering och implementering avsamarbetsinsatserna.Utskottet menar att insatserna bör hanteras avsärskilda myndigheter, som Sida och , på det sätt och med den omfattning som sker. uppgift är attutarbeta en policy och följa upp de mål somriksdagen beslutat om.Med vad som ovan anförts avstyrks motion U509 (m)yrkande 8.Utskottet ser ingen anledning att ändra dessabedömningar och avstyrker därmed motion U17 (m)yrkande 7.Handel och yttre gränskontrollI motion U17 (m) yrkande 2 framhåller motionärernaatt de nya marknads-ekonomierna är beroende av godavillkor för marknadstillträde och menar att EU:såterstående handelshinder, särskilt vad gällerjordbruks- och tekoprodukter samt stål, därförsnarast bör avvecklas. Även antidumpningsåtgärdermåste avskaffas, understryker motionärerna.Utskottet kan inledningsvis konstatera att derestriktioner i EU:s handel med kandidatländerna somregleras i Europaavtalen gradvis håller på attavvecklas för att säkerställa en infasning tillmedlemskap. Avvecklingen sker asymmetriskt, dvs.kandidatländernas skyddstullar är högre än EU:s.Utskottet noterar att för handel medindustriprodukter - med undantag av textilier, koloch stålprodukter - avskaffades i princip tullar ochkvoter när avtalen trädde i kraft. I vissa falltillämpar avtalet en tioårig övergångsperiod, mendärefter råder frihandel. För gällerfrihandel direkt. För gäller en fyraårigövergångsperiod från avtalets ikraftträdande. FörSlovenien och för gäller en sexårigövergångsperiod från avtalets ikraftträdande.För jordbruksprodukter gäller däremot intefrihandel, noterar utskottet vidare. Parterna gervarandra koncessioner - tullsänkningar ellerförmånskvoter - för ett antal produkter. Dessaprodukter specificeras i varulistor i bilagor ochprotokoll till avtalen. Dessa listor är asymmetrisktutformade för att ge kandidatländerna möjlighet attexportera sina jordbruksprodukter till EU.Utskottet kan dock konstatera att trots detta harkandidatländernas import från EU ökat betydligt merän exporten. Förhandlingar om nya koncessioner förhandeln med jordbruksprodukter respektive bearbetadejordbruksprodukter, fisk samt vin och sprit skersuccessivt. De varor som är aktuella listas ispeciella tilläggsprotokoll till avtalet. Dessalistor omförhandlades senast , enligtvad utskottet inhämtat. I kommissionensförhandlingsmandat framhölls det önskvärda i att nåen rättvis jämvikt mellan exportintressen i EUrespektive kandidatländerna för att uppnå en bättrebalans i handeln mellan dessa. Enligt vad utskottetinhämtat pågår under andra kvartalet 2001fiskeförhandlingar om nya koncessioner.Utskottet konstaterar att Europaavtalen ärkompatibla med WTO. I Europaavtalen finns regler omatt inga tullar eller kvoter får nyintroduceraseller givna förmåner försämras.Vad gäller antidumpning tillämpar EU strafftullarpå olika varor gentemot de nya marknadsekonomierna.Utskottet finner att regeringen verkar aktivt motatt tillämpa sådana åtgärder men enär rådet fattarbeslut med enkel majoritet i dessa frågor harSverige begränsade möjligheter att påverkaslutresultatet.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionU17 (m) yrkande 2 kan besvaras.I yrkande 3 menar motionärerna att om något avkandidatländerna blir medlem i EU senare än andrafår det inte innebära att handeln återregleras.Utskottet konstaterar att den största delen avhandeln mellan EU och kandidatländerna är frii enlighet med Europaavtalen. Någon omfattandeåterreglering kan det således inte bli fråga om.Skulle det visa sig att t.ex. ochSlovakien inte blir medlemmar kanen diskussion om övergångsåtgärder bli aktuell.Utskottet har dock inhämtat att det är regeringensståndpunkt att en intern återregleringkandidatländer emellan i görligaste mån skallundvikas under den övergångsperiod detta bliraktuellt.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionU17 (m) yrkande 3 kan besvaras.I yrkande 4 i samma motion anförs att ochLitauens öppna handel med bör kunnafortsätta när de blir EU-medlemmar.Utskottet vill framhålla att det är ett svensktintresse att och så snart som möjligtblir medlemmar i . Det kan de endast bli genom attanta , inklusive de delar som rörrelationerna med och Kaliningradområdet.Utskottet konstaterar att den gemensammahandelspolitiken innebär att nya medlemsländer måsteansluta sig till de avtal med tredje land som EUhar.Utskottet finner att regeringen bl.a. av detta skälarbetar för att inom ramen för EU:sRysslandsrelationer se över hela unionens relationermed . Detta arbete pågår för närvarandeinom ramen för EU:s partnerskaps- och samarbetsavtalmed och syftar bl.a. till att underlättaatt mänskliga och kommersiella kontakter medKaliningrad så långt det är möjligt bibehålls ävenefter det att och träder in i unionen.Avtalet syftar till att etablera ettfrihandelsområde mellan EU och Ryska Federationen.Utskottet välkomnar detta arbete.Utskottet menar att vad gäller handeln innebärPolens och EU-inträde ökade möjligheter förKaliningrad snarare än ökade problem. Eftersom EU tillämpar lägre MGN-tullar (Mest Gynnad Nation)gentemot än vad och görkommer villkoren för rysk export (inklusive frånKaliningrad) att förbättras efter dessa länders EU-inträde.Utskottet är dock medvetet om att de Schengenreglerför personers rörlighet som och måsteanpassa sig till vid ett medlemskap i ärproblematiska för de boende i . Det ärdärför betydelsefullt, menar utskottet, att inomramen för finna en lösning förviseringsfrågan som innebär minsta möjliga avbräck ide väl etablerade kontakterna över gränserna. Dettaär viktigt inte minst för att säkra att Kaliningradkan dra nytta av de positiva effekter som EU:sutvidgning kommer att föra med sig för regionen.Utskottet menar att det är av vikt att fråganuppmärksammas av EU:s medlemsländer och av unionensinstitutioner samt att konstruktiva lösningar på detpotentiella problemet uppnås.Utskottet vill i sammanhanget även framhålla attregeringen fattat beslut om att öppna ettsvenskt generalkonsulat i , vilket medfören bevakning i området.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionU17 (m) yrkande 4 kan besvaras.I motionen framhålls vidare i yrkande 5 att EU:syttre gränsskydd skall utformas med hänsyn tagentill att människors traditionella kontakter, handeloch rörlighet inte får inskränkas på ett orimligtsätt.Utskottet konstaterar att dagens kandidatländerställs inför relativt hårda krav att anta med avseende på relationer med tredjeland. Bland annat höjs gränsbevakningen österut ochvisumregimer med grannländerna måste harmoniserasmed . har flera av deaktuella länderna intensiva förbindelser österut,och i flera fall är den statsbärande nationellagruppen spridd även öster om landets gränser (t.ex.etniska polacker bosatta i dagens ).Utskottet vill framhålla att inom ramen förutvidgningsprocessen har betonat vikten av samarbeteoch integration även med de östeuropeiska länder somi dag inte är aktuella som kandidatländer. Dettaåterspeglas även av det faktum att Sverigesbilaterala utvecklingssamarbete - förutom tillkandidatländerna - även i stor utsträckning går tillRyssland, och Ukraina.Utskottet vill även framhålla att verkaraktivt i EU-samarbetet för att det skall varamöjligt att inom ramen för EU:s gällande regelverkunderlätta de mänskliga och kommersiella kontakternamellan kandidatländerna och deras grannar i öst. Ettkonkret exempel på detta kan vara att utfärdaviseringar gällande för upprepade besök förmedborgare från t.ex. till Polen.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionU17 (m) yrkande 5 kan besvaras.Sociala frågor och smittskyddsfrågorI motion U17 (m) yrkande 8 anförs att utvecklingenav goda sociala skydd bör främjas. I yrkande 9 isamma motion menar motionärerna att svensktutvecklingsbistånd till börha en tydlig inriktning på att stödjasmittskyddsarbete, särskilt vad gäller hiv/aids ochTBC.Utskottet konstaterar att i föreliggandeproposition framhålls att en god utveckling på detsociala området är nödvändig för att skapalegitimitet för reformprocessen och för anpassningentill EU i samarbetsländerna och att satsningen pådet sociala området därför bör fortsätta. Stödet böräven fortsättningsvis koncentreras till områden sombistår ländernas egna strävanden till reformering avhälso- och sjukvård och social omsorg, med tonviktpå kunskapsöverföring och systemförändring.Utskottet kan vidare konstatera att bland annat påsocialtjänstområdet har en unik kompetenssom är efterfrågad i samarbetsländerna. Nyainitiativ har tagits av Sidaför att i utvecklingssamarbetet öka inriktningen påhjälp till utsatta barn i bland annat ,och . Resultaten av projektenbekräftar de svenska erfarenheternas relevans.Utskottet har inhämtat att omfattandesamverkansprojekt har genomförts av Sida i samarbetemed . Projekten har bland annat rörthälsosektorns omstrukturering och pensionssystemetsomläggning i samt motsvarandeomstrukturering av hälsosektorn respektiveuppbyggnaden av en modern socialförvaltning ochsocialtjänst på nivå i Litauen.Även den allvarliga smittskyddssituationen isamarbetsländerna i Central- och Östeuropauppmärksammas av regeringen i propositionen.Regeringen framhåller att särskilda insatser börgöras på detta område, inte minst av förebyggandeart. Inom folkhälsoområdet är preventiva insatsersåsom sexualupplysning av särskild vikt. Utskottetvälkomnar dessa ställningstaganden från regeringenssida.Utskottet har erfarit att denna typ av insatserredan genomförs i och , ochinternationella kurser med temat reproduktiv hälsagenomförs med deltagare från hela regionen.Satsningar sker också inom ramen förÖstersjöstaternas råd där en särskild aktionsgrupphar lagt fram ett handlingsprogram och fortsätteratt samordna insatser för kontroll av smittsammasjukdomar i regionen. Insatser görs även genom ettnordiskt-baltiskt projekt som syftar till att stärkade nationella tuberkulosprogrammen.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionU17 (m) yrkandena 8 och 9 kan besvaras.Barnens situationEtt flertal motioner behandlar barns och ungdomarssituation i Central- och Östeuropa.Motionären bakom motion U221 (kd) yrkande 12 anföratt regeringen i grannlandssamarbetet och inom EUbör verka för ett förebyggande arbete motungdomskriminaliteten, för ett rättssystem som gerstörre möjlighet till rehabilitering av ungabrottslingar och för att en handlingsplan antas idetta syfte. I motion U17 (m) yrkande 10 anförs attbarnperspektivet bör genomsyra såväl EU:s somSveriges stöd till utvecklingen i Central- ochÖsteuropa. I motion U18 (fp) yrkande 10 anförs attrespekten för de mänskliga rättigheterna, ävenbarnens rättigheter, i högre grad bör uppmärksammasinom ramen för utvecklingssamarbetet med Central-och . Även i motion U19 (kd) yrkande 2anförs att ökade insatser bör göras som skall varaspeciellt riktade mot barnens situation i Central-och Östeuropa.Utskottet kan inledningsvis i denna del konstateraatt utvidgningen är en högt prioriterad fråga förSverige. har som föresats att öka takten iförhandlingarna, så också vad gäller kapitel 24 omrättsliga och inrikes frågor. Detta utan att för denskull göra avkall på kraven på kvalitativarättsstatssamhällen där även ungdomars rätt tas tillvara i kandidatländerna.Utskottet vill framhålla att rättsväsendet i mångtoch mycket utgör det nav kring vilket en stor del avEU-samarbetet kretsar. Saknas väl fungeranderättssystem, kan kandidatländerna inte hellerförväntas uppfylla andra centrala delar av EU:sgemensamma regelverk. Av det skälet kan resultatetav förhandlingarna vad gäller rättsväsendet fålångtgående konsekvenser för helautvidgningsprocessen. På så sätt kommer ävenungdomars situation i fokus i förhandlingarna ochkrav på åtgärder kommer att riktas tillkandidatländerna under förhandlingens gång.Rättsväsendenas ineffektivitet och allmänhetenslåga förtroende för domstolarnas arbete ikandidatländerna är synnerligen bekymmersamt, menarutskottet. Omfattande och grundläggande förändringarbehöver komma till stånd på rättsväsendets område ialla kandidatländer. Detta gäller bland annatbehandlingen av ungdomsbrottslingarna.Utskottet noterar att sedan ett par årtillbaka ger bistånd till de baltiska länderna påområdet. insatser härvidlag kan dock endastses som ett stöd till de reformer som måstegenomföras av balterna själva. Det är därförviktigt, menar utskottet, att understryka att debaltiska länderna och övriga kandidatländer självamåste avsätta tillräckliga resurser för att kommatill rätta med bristerna. Icke desto mindre menarutskottet att även bör prioriterasamarbetet med de baltiska länderna på det rättsligaoch inrikes området.Utskottet noterar med tillfredsställelse attbarnkonventionen utgör basen för regeringens arbeteför barnens rättigheter såväl nationellt sominternationellt. påbörjades inom UD enöversyn av barnfrågor i det internationellautvecklingssamarbetet, . Målet är attutforma en sammanhållen policy för barnfrågor ochatt utveckla ett systematiskt barn- ochbarnrättsperspektiv i det internationellautvecklingssamarbetet. Arbetet bedrivs på kort,medellång och lång sikt fram dåFN:s generalförsamling håller en specialsessionkring uppföljningen av barntoppmötet - UNGASS 2001.Översynen kommer, enligt vad utskottet erfarit, attredovisas i en skrivelse till och harbland annat resulterat i särskildautbildningssatsningar på kompetens- ochmetodutveckling i utrikesförvaltningen sedan 1999.Utskottet noterar med tillfredsställelse att detinom EU pågår ett mångfacetterat arbete kringbarnets rättigheter. Kommissionen arbetar med flerastudier om barnets situation, bland annat ombarnsoldater och sexuell exploatering av barn.Förslag har kommit om att inrätta en särskild"barnansvarig" för att följa upp barnkonventionen.Frankrike och har fört fram att kunde bilda etteuropeiskt samordningscentrum för bland annatbarnfrågor.Utskottet kan vidare konstatera att regeringen inomramen för EU-ordförandeskapet uppmärksammar barnetsrättigheter. Regeringen har ställt sig positiv tillutformandet av en strategi för barnens rättigheterinom EU. Utskottet välkomnar detta initiativ.Utskottet har uppmärksammat att barnens situationhar försämrats i samarbetsländerna i Central- ochÖsteuropa. Åtgärder för att förbättra barnenssituation bör därför höra till de högst prioriteradeinsatserna på det sociala området i samarbetet medregionen.Utskottet anser det även vara av yttersta vikt attSverige bidrar till skapandet av tryggauppväxtförhållanden för barnen i vårt närområde.Sverige har också kunnande och relevant erfarenhetav frågor som rör barnens situation. Stöd bör iförsta hand inriktas på övergripande system- ochorganisationsutveckling.Utskottet har inhämtat att ett flertal insatser medspecifik inriktning på barn har genomförts. Ettbarnrättsperspektiv har använts iprojektförberedande arbete i och Ryssland.Främjande av barnens rättigheter återfinns också somen del i insatser generellt inriktade på utvecklingav socialtjänst och utbildning i socialt arbete. Somexempel medverkar en svensk socialhögskola i ettmetodutvecklingsarbete inom , blandannat med fokus på barn och ungdomar, i S:tPetersburg. Även och har tagit delav liknande insatser. Vidare står angivet ilandstrategierna för de baltiska länderna attinsatser för att förbättra situationen för barn ochungdomar bör genomföras med utgångspunkt i FN:skonvention om barnets rättigheter. Det omfattandevänortssamarbetet och frivilliga organisationersarbete utgör också viktiga kanaler för insatser förbarn och ungdomar.Det är även viktigt att framhålla att mångainsatser på det sociala området har en avgörandebetydelse för barnens situation utan att vara direktriktade mot barn. Utveckling avsocialförsäkringssystem och hälsovård, förebyggandeåtgärder mot TBC och andra smittsamma sjukdomar samtinsatser mot alkoholism och drogmissbruk är exempelpå sådana insatser.Utskottet finner sammanfattningsvis att det är bredd på de direkta insatser som görs för attförbättra situationen för barn och ungdomar. Därtillkommer de positiva indirekta effekter som följer avförbättrade sociala insatser, förstärkta insatserinom utbildningsväsendet och till följd av detregelverk som måste antas inför ett lands medlemskapi EU.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 1999/2000:U221 (kd) yrkande 12, U17 (m)yrkande 10, U18 (fp) yrkande 10 samt U19 (kd)yrkande 2 kan besvaras.Mänskliga rättigheterMotionärerna bakom motion U17 (m) menar i yrkande 13att den kritik av kränkningar avde mänskliga fri- och rättigheterna inte skall varamildare än den som förs fram från ochOSSE.Utskottet kan inledningsvis konstatera attutrikesförvaltningen noga följer utvecklingenbeträffande mänskliga fri- och rättigheter iRyssland. Detta sker bl.a. genom nära kontakter medfrivilligorganisationer verksamma i . Detsker också genom att särskilt bevaka utvecklingen ienskilda fall av principiell betydelse. Syftet medden kontinuerliga bevakningen är att söka skaffa enheltäckande bild av situationen, som underlag förSveriges agerande såväl bilateralt i förhållandetill som inom ramen för relationerna EU -samt inom internationella organisationersom , och noterar att har från svensksida även funnits anledning att i dialogen med ryskaföreträdare uttrycka oro över läget för oberoendemedier i , liksom för det civila samhälletgenerellt.Vidare vill utskottet framhålla att bidrarkonkret till att stärka det civila samhället iRyssland, bl.a. genom stöd till fortbildning avryska journalister och bidrag till svenskafrivilligorganisationers samarbete med ryska parter.Utskottet vill även framhålla att agerandeinom EU, i synnerhet under det svenskaordförandeskapshalvåret, bl.a. har vägletts av ensträvan att nå enighet inom unionen om en samsyn ochett gemensamt agerande gentemot , i förstahand i syfte att fördjupa relationerna mellan EU ochRyssland.EU:s Rysslandspolitik kan dock inte enbart präglasav samarbete, menar utskottet. Det måste även finnasen beredskap till kritik av när sådan ärbefogad. Därför finner utskottet det positivt attuppriktighet och tydlighet i dialogen har varitviktiga nyckelord för det svenska EU-ordförandeskapet. Detta gäller inte minstsituationen beträffande de mänskliga fri- ochrättigheterna i Ryssland.Utskottet noterar att bilateralt har främstagerat genom att ta upp situationen beträffandemänskliga fri- och rättigheter i den fortlöpandedialogen med . Detta har i synnerhet gällt -och gäller alltjämt - läget i . Utskottetvälkomnar detta eftersom läget där fortfarande ärmycket allvarligt och enär rapporter från områdetinger oro vad gäller respekten för de mänskligarättigheterna.Utskottet noterar att bl.a. på svenskt initiativhar sålunda Allmänna rådet vid olika tillfällenantagit slutsatser där tydlig kritik uttalats motRyssland för hanteringen av Tjetjenien-konflikten.Sverige har också medverkat till en lång rad EU-uttalanden i olika internationella forum - bl.a.OSSE och - om främst .