bet · GO01NU7 · 2001-03-20 00:00:00 — Konkurrensen äremellertid mycket hård och marknadsföringen avSverige som turistland är, enligt utskottets mening,viktig.Av det reguljära anslaget till turistfrämjande,som innevarande budgetår uppgår till 80,6 miljonerkronor, avsätts huvuddelen eller 68 miljoner kronortill marknadsförings- och informationsinsatser m.m.Vidare har en strukturförändring av TuristRådetpåbörjats i riktning mot färre fasta kontor och enmer flexibel organisation, vilket avses möjliggöraen bredare och mer kostnadseffektiv representationutomlands och att medel frigörs tillmarknadsföringsaktiviteter. Engångsvisa medel,uppgående till totalt ca , harockså anvisats för insatser påturistområdet. Till detta kommer medel som ställstill förfogande via , Stiftelsenför kunskaps- och kompetensutveckling () och de regionala tillväxtavtalen.Den av regeringen tillsatta Framtidsgruppen har,som redovisats, ett brett uppdrag rörandeturistsektorn. Frågor av betydelse förturistnäringens utveckling, såsomkompetensutveckling, forskning, utbildning, skatteroch regionala tillväxtavtal, skall analyseras.Mätbara målsättningar skall formuleras. Utskottetvill särskilt framhålla det positiva i attturistnäringen och berörda myndigheter ochorganisationer arbetar tillsammans medNäringsdepartementet för att utforma mål och medel.Det är helt avgörande för en gynnsam utveckling avturistnäringen att kunskaper och erfarenheter hosföretag och personer som är verksamma inom näringentas till vara. Framtidsgruppen skall lämna ettförslag till åtgärder . Efterberedning inom regeringen kan komma att fåta ställning i de aktuella frågorna. Även i den avregeringen aviserade regionalpolitiska propositionenkan frågor om turistnäringen förväntas bliaktualiserade. Allmänt sett behövs det ettsektorsövergripande arbetssätt, där alla berördainstanser på lokal och regional nivå samverkar föratt skapa förutsättningar för en lönsamturistnäring. Ett område där en bättre samordningskulle behövas gäller regler för kontroll ochtillsyn inom turistområdet. Vissamyndighetskontroller som inte kräverspecialkompetens skulle sålunda kunna samordnas.Inspektionstätheten bör också anpassas till omproblem har uppstått eller inte. Något behov av attriksdagen nu skulle göra något uttalande ommålformulering eller utvärdering av genomfördainsatser - vilket efterfrågas i några motioner - kanutskottet mot den redovisade bakgrunden inte se.Beträffande olika specifika områden av turism somtas upp i några motioner - kulturturism,naturturism, fisketurism, landsbygdsturism,skärgårdsturism och evenemangs- ellerkonferensturism - pågår, som redogjorts för,olika aktiviteter. Något initiativ av pådessa områden är därför inte erforderligt. När detgäller landsbygds-, fjäll- och skärgårdsturism är enväl fungerande infrastruktur en av grundpelarna.Utskottet vill framhålla att utveckling av olikatyper av turism alltid måste ske underhänsynstagande till att natur- och kulturmiljöerskall bevaras.När det gäller frågan om att TV-utbudet på hotelloch konferensanläggningar bör vara fritt frånpornografi som tas upp i en motion anser utskottetatt detta är en fråga främst för de berördaföretagen. vill utskottet peka på denmöjlighet som , regeringen och myndigheterhar att föregå med gott exempel och välja hotell ochkonferensanläggningar som inte har pornografi i sittTV-utbud.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga häraktuella motioner i berörda delar.Utländska investeringar i SverigeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om kartläggningav problem vid utländska investeringar iSverige med hänvisning till pågående arbeteinom EU.MotionenEn kartläggning av problem vid utländska företagsetablering i bör genomföras, anförs det imotion 2000/01:N220 (s), varvid också erfarenheterfrån andra länder bör analyseras. Det är positivtför att utländska företag vill investerahär, säger motionären. Hon anser dock att ett sällanuppmärksammat problem är de kulturkrockar som kanbli följden när svenska företag går samman medutländska, bl.a. amerikanska. Utländska företag sominvesterar i måste respektera de lagar ochavtal som har införts för att stärka de anställdasställning, framhåller motionären. Hon påpekar attfackföreningsrörelsen nationellt och iinternationellt samarbete självklart har en centralroll, men anser att frågan måste uppmärksammas ocksåpå politisk nivå.Vissa kompletterande uppgifterInom EU pågår, enligt uppgift frånNäringsdepartementet, arbete med relevans för defrågor som tas upp i motionen. Det finns vissa redangällande direktiv beträffande arbetstagarinflytandeinom EU, och det bedrivs ett arbete att ta framkompletterande direktiv.Gällande direktiv:- Rådets direktiv (75/129/EEG) om tillnärmningenav medlemsstaternas lagstiftning om kollektivauppsägningar ger en rätt till information ochöverläggning vid uppsägningar på grund avarbetsbrist. Arbetsgivaren skall även underrättabehörig myndighet om den tilltänkta åtgärden. Vissatrösklar finns för att reglerna skall blitillämpliga.- Rådets direktiv (77/187/EEG) om tillnärmningenav medlemsstaternas lagstiftning om skydd förarbetstagares rättigheter vid överlåtelse avföretag, verksamheter eller delar av verksamheterskyddar primärt anställningen genom att förvärvarenav en verksamhet är skyldig att ta över personal somär sysselsatt i den övertagna verksamheten.Direktivet föreskriver även en rätt till förhandlingi frågan.- Rådets direktiv (94/45/EG) om inrättandet av etteuropeiskt företagsråd eller ett förfarande igemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretagför information till och samråd med arbetstagareinnebär att om en koncern bedriver verksamhet medbolag i flera olika medlemsstater skall under vissaförutsättningar ett system för arbetstagarinflytandei bolag som har en gränsöverskridande karaktärfinnas. Den närmare ordningen för inflytandet(information och samråd) skall primärt fastställasgenom förhandlingar där arbetstagarna representerasi ett särskilt förhandlingsorgan. Om någonöverenskommelse inte kommer till stånd gäller vissaminiminormer. Senast den 22 september 1999skulle kommissionen i samråd med medlemsstaterna ocharbetsmarknadens parter på Europanivå ha granskatdirektivets tillämning och vid behov föreslagitförändringar i direktivet.Pågående arbete:I slutet av det franska ordförandeskapet i EU andra halvåret2000 träffades en politisk överenskommelse angåendearbetstagarinflytande i s.k. Europabolag. Ettdirektiv härom förväntas, enligt uppgift frånNäringsdepartementet, formellt kunna antas under detsvenska ordförandeskapet. Det kan nämnas att förutomEuropabolag finns det ytterligare förslag tilleuropeiska associationsformer, Europeiskakooperativ, ömsesidiga bolag och ideella föreningar.Det svenska ordförandeskapet prioriterar ettfortsatt arbete med dessa associationsformer ocharbetstagarinflytande i dessa. Europeiska kooperativär den associationsform som är aktuell just nu.För närvarande pågår även ett arbete med att tafram ett direktiv om information till och samråd medarbetstagare på nationell nivå. Till skillnad frånt.ex. direktivet om europeiska företagsråd finns detinget gränsöverskridande moment i detta.En översyn av det tidigare nämnda direktivet omeuropeiska företagsråd är, enligtNäringsdepartementet, aktuell i en nära framtid.Mycket av det arbete beträffandearbetstagarinflytande som bedrivs på Europanivåkännetecknas, enligt , av dengränsöverskridande aspekten. En effekt av enharmonisering på detta område är att eventuelltnegativa effekter på attraktionskraften förutländska investeringar i olika medlemsstaterneutraliseras. Det kan ofta vara svårt för enenskild medlemsstat att enskilt införa regler somutifrån en utländsk investerares perspektiv kanuppfattas som negativa.Frågan om ökat utlandsägande i svenskt näringslivhar behandlats i en rapport från det ekonomiskarådet vid Invest in () ,Spelar det någon roll? - Om ökat utlandsägande isvenskt näringsliv. I rapporten konstateras bl.a.att ökade utlandsinvesteringar kan medföra bådepositiva och negativa effekter för . Attförklara utvecklingen i en företagsenhet i Sverigemed att den är utlandsägd är alltför förenklat, sägsdet i rapporten. Ägandet spelar oftast enunderordnad roll för hur svenskbaseradeföretagsenheter utvecklas.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärens uppfattning att det ärpositivt med utländska företags investeringar iSverige. Utskottet finner det också självklart attutländska företag skall respektera de lagar ochbestämmelser som gäller på olika områden. Vidare ärdet viktigt att - så långt möjligt -konkurrensneutrala villkor gäller för utländskaföretags investeringar i olika länder. Utskottetnoterar därför med tillfredsställelse det arbete meddirektiv beträffande arbetstagarinflytande sombedrivs inom EU och som redogjorts för. Det fårinte vara så att ett land inom EU, på andra EU-länders bekostnad, försöker tillskansa sig utländskainvesteringar genom att i olika avseenden göraavkall på lagstadgade rättigheter. Något behov avett riksdagsuttalande i saken kan utskottet dockinte se och avstyrker därmed den aktuella motionen.Östersjömiljarderna ochjämställdhetenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion rörandeÖstersjömiljarderna och jämställdheten medhänvisning till pågående arbete inomRegeringskansliet. Jämför reservation 11 (m,kd, fp).MotionenEtt riksdagsuttalande om Östersjömiljarden ochjämställdheten begärs i motion 2000/01:N231 (kd).Sveriges Östersjömiljardsatsning tycks gå kvinnornaförbi, säger motionärerna och uppger att det råderorättvisa vid den ekonomiska fördelningen till idéerutformade av kvinnor, trots att direktiven läggersärskild vikt vid små och medelstora företag.Näringsdepartementet måste ta fram ensammanställning över kontakterna runt , ochnätverk måste stimuleras för att synliggöra kvinnorskompetens, anför motionärerna. De anser att det ärviktigt att uppmuntra kvinnor till aktivt deltagandei demokratiprocessen och att uppmärksamma kvinnorsföretagande som en betydelsefull faktor i dettaarbete. Kvinnors företagande måste tydliggöras,värderas och uppmuntras också i handelsprocessen,heter det. Motionärerna tar som exempel entilldelning till Exportråd på 80 miljonerkronor ur Östersjömiljard II för att ökanäringslivskontakterna i och uppgeratt det ännu inte finns någon inriktning på kvinnorinom ramen för dessa projekt. Individuellt stöd tillde baltiska länderna, , m.fl. samtaffärskontakter och upprättande av partnerskapmellan kvinnor är exempel på hur kan visasig som föregångsland under ordförandeskapet för EUförsta , anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterStatsrådet besvarade enfråga (1999/2000:746) av () omvilka åtgärder som regeringen avser att vidta föratt säkra jämställdhetsaspekterna förÖstersjömiljard II. I sitt svar framhöll statsrådetatt arbetet med jämställdhetsfrågor vägleds av attjämställdhets-perspektivet skall genomsyra alladelar av regeringens politik och att varje ministerskall ta ansvar för jämställdheten inom sitt område,dvs. s.k. mainstreaming tillämpas. Ett avkriterierna för statlig medverkan i finansiering ochgenomförande av regionala tillväxtavtal är attkönsperspektivet beaktas i avtalets olika delar,sade statsrådet.Vad gäller övriga insatser med Östersjömiljard IIdelegeras medlen i allt väsentligt till statligamyndigheter eller organ för stöd till satsningar somskall främja det svenska näringslivets verksamhet iÖstersjöregionen, uppgav statsrådet. Varje myndigheteller organ som får ett sådant uppdrag av regeringenskall tillse att jämställdhetsaspekten beaktas iarbetet och de insatser som genomförs, i enlighetmed den gällande verksförordningen (1995:1322).Härutöver övervägs att inom ramen förÖstersjömiljard II utforma särskilda stödinstrumentmed inriktning på kvinnors företagande, meddeladestatsrådet.I programmet för Näringslivsutveckling iÖstersjöregionen som ansvarar för framhållsatt insatserna skall beakta könsperspektivet. Blandkriterierna för urvalet finns med "projekt somfrämjar jämställdheten". För samtliga uppställdaindikatorer anges att de skall redovisas med enuppdelning på män och kvinnor. Blandprojektansökningarna som inkom i första omgångenfinns, enligt uppgift från , tresom särskilt vänder sig till kvinnor. De tillhörområdet Affärs- och marknadsutveckling och harbeteckningarna Plattform , Uppbyggnad avaffärskontakter och skapande av samriskföretagmellan kvinnliga entreprenörer i och St.Petersburg samt WERAN - Women's EnterprisesRelations (in business), Achievements andNetworking. har ännu inte beslutat kring dessaprojekt.NUTEK överväger också, enligt uppgift, att spridasin information via andra kanaler än de som hittillsanvänts, i syfte att åstadkomma en ökning av antaletansökningar från kvinnliga företagare.Exportrådets program Marknadsplats , somfinansieras via Östersjömiljard II, erbjuder olikatjänster till alla svenska små och medelstoraföretag oberoende av om det är kvinnor eller män iledningen. Programmet erbjuder information ochrådgivning om marknadsmöjligheter och ger operativtstöd vid marknadssatsningar. De företag som erbjudsdelta väljs ut utifrån företagets möjligheter attlyckas med marknadssatsningen, dvs. efterfrågan påföretagets tjänster eller produkter och företagetsegna resurser för satsningen. Programmet bidrarhärigenom till att uppfylla det övergripande måletmed Östersjömiljard II, nämligen att förbättrasvenska företags position i . EnligtUtrikesdepartementet sorteras företag bort om deskulle ha som affärsidé - eller där affärsidénskulle innebära - att jämställdhet aktivt motverkas.Enligt uppgift övervägs fortfarande - i likhet medvad som uppgavs av statsrådet att inom ramen för Östersjömiljard II utformasärskilda stödinstrument med inriktning på kvinnorsföretagande.Utskottets ställningstagandeUtskottets principiella grundinställning till denverksamhet som bedrivs inom ramen förÖstersjömiljarderna är positiv. Den aktuellaverksamheten präglas, enligt utskottets mening,såväl av solidaritet med som av ettintresse att främja företagsamhet och sysselsättningi . Utskottet ser verksamheten som en del avde svenska insatserna för att stödja utvecklingenmot ett demokratiskt system och mot marknadsekonomii de berörda länderna. Enligt uppgift harföreträdare för det svenska näringslivet varitmycket positiva till insatserna.Utskottet fick en rapport överpågående projekt inom ramen för Östersjömiljardernaav statssekreterare ,. underströkutskottet, i ett yttrande till finansutskottet överförslag i tilläggsbudgeten för rörandeÖstersjömiljarderna (1999/2000:NU1y) och motbakgrund av en kartläggning som riksdagensutredningstjänst gjort på uppdrag av utskottet,vikten av att en grundlig utvärdering görs avverksamheten och att en sådan utvärdering bör avsesåväl en sedvanlig utvärdering projekt för projektsom en utvärdering av arbetsmetoden som sådan. Detsistnämnda ansågs kunna ske först när programmet äravslutat, medan utskottet beträffande den löpandeuppföljningen av de olika projekten ansåg att det ären praktisk och ändamålsenlig ordning attföreträdare för redovisar ensådan till utskottet årligen.När det gäller frågan om jämställdhetsaspekter iverksamheten med Östersjömiljarderna, som tas upp iden här aktuella motionen 2000/01:N231 (kd), anserutskottet att jämställdhetsperspektiv skallgenomsyra alla delar av statlig verksamhet. Detgäller självfallet också verksamhet som finansierasvia Östersjömiljarderna. Motsvarande gäller ävenverksamhet inom ramen för de regionalatillväxtavtalen, där projekt finansierade med medelfrån Östersjömiljarderna förekommer. Sommotionärerna anför finns det emellertid brister närdet gäller kvinnors deltagande. Enligt utskottetsmening måste regeringen aktivt verka för attavhjälpa dessa och tillse att ökat fokus sätts påkvinnors företagande. Som redovisats har regeringenockså uppmärksammat frågan. Utskottet kan därförinte se något behov av tillkännagivande frånriksdagen och avstyrker den nämnda motionen.Regionala tillväxtavtalUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ominnehåll i och utformning av de regionalatillväxtavtalen med hänvisning till pågåendeutvärderings- och uppföljningsarbete avseendede nu gällande avtalen och planeringsarbeteinför nästa omgång av avtalen efter år 2002.Jämför reservation 12 (m, kd, fp).MotionernaAnvändningen av tillväxtkapitalet bör avregleras,regeringen bör lämna klara direktiv för verksamhetenmed de regionala tillväxtavtalen, och engenomförandedelegation bör tillsättas, anförs det imotion 2000/01:N204 (kd). Motionären refererar rapport (Nordregio WP 2000:6) om en processtudieav förhandlingarna i sju län, utförd på uppdrag avregeringen. Rapporten innehöll också en studie avden centrala nivån i syfte att ge uppslag till enbättre organisering inför kommande års avtal. Omtillväxtavtalen skall tjäna som ett gott instrumenti det fortsatta arbetet i regionerna måste detlokala inflytandet öka, anser motionären. Hon menaratt om tillväxtavtalen skall få legitimitet ochkunna uppbåda intresse utanför den berördatjänstemannakåren, måste man på regional basis fåpröva alternativa verksamheter och få användatillgängligt kapital på ett friare sätt. Som exempelpå detta nämns arbetsmarknadspolitiska medel somanses kunna användas mer experimentellt utifrånregionala förutsättningar. Vidare måste strategi ochledning analyseras och få en annan lösning då denhittillsvarande varit helt undermålig enligtutvärderingsrapporten, säger motionären. Hon anseratt departementen inte bör stå förgenomförandeprocessen.De regionala tillväxtavtalen måste utvärderas ochstatens roll i avtalen förtydligas, anförs det imotionerna 2000/01:N268 (fp) och 2000/01:N325 (fp).Folkpartiet anser att de regionala tillväxtavtalenkan vara värda att pröva, men att de inte löser deregionalpolitiska problemen. Liknande avtal finns iandra länder - i finns det t.ex.tillväxtavtal av en annan modell med statlig garantiom tillväxtmedel som kan vara värd att pröva även iSverige, påpekar motionärerna. De framhåller att detär viktigt att ett underifrånperspektiv anläggs omavtalen skall fungera.Kommunerna bör stimuleras att vara aktivare iarbetet kring tillväxtavtalens skrivningar, anförsdet i partimotionerna 2000/01:N383 (mp) och2000/01:N388 (mp). Det rådande företagsklimatetbestäms av en rad sociala, kulturella ochinstitutionella faktorer, och vissa delar av Sverigelämpar sig bättre än andra för vissa näringar, sägermotionärerna. De nämner som exempel som har blivit ett nytt centrum förföretag inom telekomsektorn, sombilföretagens testcentrum, som Sverigesrymdstad, osv. Kommunerna bör genom rådgivning ochinformation stimuleras att vara aktivare vidskrivningarna av tillväxtavtalen och på egetinitiativ hitta möjliga lösningar på hurnäringslivsutvecklingen och miljöutvecklingen kanstimuleras, anför motionärerna.I en annan partimotion från - motion2000/01:Kr701 (mp) - sägs att kulturaspekten börutgöra ett centralt inslag vid utveckling av deregionala tillväxtavtalen. Det är viktigt attregeringen noga följer upp hur kulturen tas tillvara i de regionala tillväxtavtalen och hjälper delän som ännu inte förstått kulturens betydelse i detregionala navet, anför motionärerna. De anser attunder arbetet med att skriva tillväxtavtalen våren2000 försummades bl.a. kulturfrågorna. Miljöpartietmenar att det krävs en kulturell mobilisering överhela landet för att budskapet att kulturindustrin ären expansiv sektor som ger många nya jobb skalltränga igenom. En förutsättning för tillväxt på långsikt är visionen om att ett långsiktigt hållbartsamhälle förverkligas, varvid kulturaspekterna ärcentrala, anför motionärerna.I motion 2000/01:N389 (mp) begärs - med kopplingtill tillväxtavtalen - riksdagsuttalanden i följandefyra avseenden: om kompetensuppbyggnad, om regionalaoch lokala , om kompetensnätverkkring hållbar utveckling samt om statliga riktlinjeroch ekonomiskt stöd till kommuner och länsorgan.Tillväxtavtalen lever inte upp till de vackra ordenom hållbar utveckling, och inga tillväxtavtalföreslår några hållbara strategier för en sådanomställning, säger motionärerna. De anser att detkrävs olika åtgärder för att åstadkomma en hållbarutveckling och förordar samarbete mellan lokalaföretag, t.ex. i nätverksform eller iföretagscentrum. Ett sätt att stimulera utvecklingenär att bygga upp ett rikstäckande kompetensnätverkkring hållbar, lokal utveckling, med lokala ochregionala , sägs det. De frågor somkommunerna först bör utreda är, enligt motionärerna,om det finns lokala eller regionala råvaror itillräcklig utsträckning för en lokal produktion,och om produktionen i övrigt passar in i den lokalanäringslivsstrukturen. Motionärerna föreslår att denförordade modellen används för att upprättabärkraftiga näringslivsstrategier i kommuner ochlän. Genomförandestrategin bygger på att statenförmedlar riktlinjer och direktiv tilllänsstyrelserna och att lokala initiativ ges stöd,säger motionärerna. De föreslår att kommunerna skallstimuleras att ta initiativ genom ett regional- ochglesbygdspolitiskt stödpaket, med innebörd att dekommuner som upprättar egna bärkraftiganäringslivsstrategier också skall få förfoga över enviss mängd statliga medel för genomförandet och attsärskilda lokala näringslivsfonder skall inrättasför detta ändamål.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen tog initiativ till en regionalnäringspolitik med de regionala tillväxtavtalen somdet huvudsakliga instrumentet för dess genomförande(prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11). Avsikten varatt bättre kunna ta till vara den tillväxtpotentialsom finns runt om i landet genom att anpassaverksamheter inom politikområden till lokala ochregionala förutsättningar. Några nya statliga pengarhar inte satsats på tillväxtavtalen. Syftet är istället att använda nuvarande statliga anslag på ettmer kreativt och effektivt sätt. De förstatillväxtavtalen avser . Avtalen ärinte juridiskt bindande.Inom arbetar Tvärdelegationen,och en interdepartementalarbetsgrupp med tillväxtavtalen. Tvärdelegationenhar det övergripande ansvaret för arbetet.Delegationen leds av och bestårhuvudsakligen av statssekreterare från Närings-,Utbildnings-, Kultur-, Miljö-, Finans-, Social- ochJordbruksdepartementen. Även Statsrådsberedningen ärrepresenterad. Den interdepartementala arbetsgruppen() fungerar som en länk mellan den politiskaledningen och det praktiska arbetet. Arbetsgruppenbestår av tjänstemän från de åtta departement somingår i Tvärdelegationen. ärplacerat på och utför detpraktiska arbetet inom vad gällertillväxtavtalen. Sekretariatet ansvarar förkontakter med länsstyrelserna ellersjälvstyrelseorganen och andra aktörer som arbetarmed tillväxtavtalen.Det övergripande målet för den regionalanäringspolitiken är följande: "Utifrån deförutsättningar som finns i varje region stimuleraen hållbar ekonomisk tillväxt som kan bidra tillfler och växande företag och därmed ökadsysselsättning för både kvinnor och män." Tillväxtenskall vara hållbar också i ett ekologiskt ochsocialt perspektiv. De regionala tillväxtavtalensyftar till effektivare samordning mellanpolitikområden och sektorer som främjar tillväxt ochsysselsättning. Utgångspunkter för arbetet medavtalen är att det regionala inflytandet övernäringspolitiken skall öka och att tillgängligaresurser skall användas mer flexibelt. Avtalen skallta hänsyn till skillnader i lokala och regionalaförutsättningar för näringslivsutveckling.I budgetpropositionen för (prop. 2000/01:1utg.omr. 24 Näringsliv) behandlades tillväxtavtalen.Där sades bl.a. (s. 22) följande:Regeringen bedömer att det finns goda skäl attfortsätta vidareutveckling av de regionalatillväxtavtalen och att nödvändiga förändringarskall vara genomförda innan nästaprogramperiod inleds . Regeringen anserdet särskilt angeläget att se över och förtydligavillkoren för den statliga delen av avtalensfinansiering. Målformuleringar samt metoder ochrapporteringssystem för en tydligare och mersammanhållen uppföljning av statliga insatser somsyftar till att främja tillväxt ochsysselsättning bör utvecklas.Resultatredovisningar och beslutsunderlag förregering och riksdag blir därigenom bättre.