bet · GP01NU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Statskontoretuppmärksammade för närmare attregeringen i praktiken har beviljat undantag frånverksförordningen i instruktionerna för sådanamyndigheter som bedriver ett omfattandeföreskriftsarbete och har medgivit att styrelsernafår delegera denna uppgift. Motionärerna finner detanmärkningsvärt att myndigheter ges möjlighet attunderlåta att låta regelskrivning och regelgivningföregås av problem- och konsekvensanalyser och anseratt dessa undantag från verksförordningen måsteupphöra. En anmärkningsvärd brist finns iSimplexförordningens s.k. checklista, genom att ilistan saknas frågor om ändringar av gällanderegler, anför motionärerna och anser att enrevidering måste göras. Det finns vidare ett behovav att förbättra myndigheters arbete med EG-relaterade föreskrifter, menar motionärerna. Desäger att myndigheter e.d. som har infört nya reglermed anledning av en EG-regel ibland har behålliteller fört över befintliga bestämmelser till den nyaföreskriften, s.k. gold-plating. Därmed kansärregler uppkomma i , men saknas i andramedlemsstater ett förhållande som måste förändras,anför motionärerna.I motionen framhålls vidare att arbetet medregelförenklingar bör ges hög politisk prioritet ochatt företagarna själva bör få påverka arbetet genomsamråd. är till synes en kvantitativframgång och har medfört en minskning av antaletföreskrifter med ett drygt trettiotal, konstaterarmotionärerna. De menar emellertid att resultatet harblivit en omfattande balk som fordrar mycketomfattande informationsinsatser och att det därförbör ske en översyn av . Trots attregeringen vid upprepade tillfällen sagt sig varaintresserad av att skall genomföra endjupgranskning av program förregelreformering och trots upprepade påminnelserfrån Moderata samlingspartiets sida har ingenansökan om granskning gjorts, säger motionärerna. Deanser att en sådan ansökan måste göras.Riksdagen föreslås avslutningsvis i motionenbesluta utreda en lag enligt vilken varje beslutavseende nya eller förändrade föreskrifter somfattas av och dess verkställande organ,regeringen och dess myndigheter och andraverkställande organ samt det offentligautredningsväsendet skall föregås av en problem- ochkonsekvensanalys, innefattande ett övervägande av omföreskriften i fråga är den mest ändamålsenligaåtgärden, en utredning av föreskriftenskostnadsmässiga och andra konsekvenser ochredogörelser för yttranden m.m. Lagen skall ocksåstadga att varje beslut avseende föreskrifter somfattats av , regeringen och dessverkställande organ samt det offentligautredningsväsendet skall följas upp fortlöpande ochprövas mot den egna verksamheten och konsekvensernaav samtliga de författningsföreskrifter ochsärskilda beslut som rör verksamheten. Slutligenskall lagen stadga att de nämnda problem- ochkonsekvensanalyserna skall dokumenteras och följabeslutsunderlaget i fråga, bekräftas av varje berördbeslutsfattare samt vara allmän handling.Det behövs en mer aktiv företagspolitik, anförsdet i motion 2001/02:N202 (m). Förenklingen förföretagandet bör genomföras enligt Simplexgruppensförslag, föreslår motionären. Han anser att det börbli lättare att starta företag och att erhålla F-skattsedel och att arbetsmarknaden måste reformerasmed sikte på att skapa en större flexibilitet.Regelverket bör anpassas efter soloföretagaresförutsättningar, anförs det i motion 2001/02:N222(m). Småföretagsdelegationens många förslag om hurregelverket för företagare skall kunna reformerasbör omsättas i praktiken, säger motionärerna. Depåstår att många soloföretagare uppfattar attregelverket blivit besvärligare ochmer omfattande än tidigare.I partimotion 2001/02:N370 (kd) begärs etttillkännagivande om att Småföretagsdelegationensförslag skall genomföras. Under den borgerligaregeringen tillkallades en särskildavregleringsdelegation med uppgift att driva påavregleringsarbetet samt föreslå förändringar somstärker konkurrensen och ökar utrymmet förnyetableringar, erinrar motionärerna om. Också dehänvisar till att erfarenheter från andra länder,såsom , och ,visar att det krävs ett starkt politiskt stöd frånallra högsta nivå. Därför föreslås attstatsministern och finansministern skall leda ochpolitiskt ansvara för arbetet.Småföretagsdelegationens rapport innehåller en långrad förslag som är av sådan art att de dramatisktskulle underlätta för småföretagen utan attstatsfinansiella kostnader uppkommer, sägermotionärerna. De anser att samhällets kostnader förtillväxthämmande regler är betydande och att prisetbetalas av medborgarna, främst i form av sämrelevnadsstandard och begränsad valfrihet. AvSmåföretagsdelegationens 81 förslag tillregelförenklingar har , ,bara 28 helt eller delvis genomförts, sägermotionärerna. De menar att de flesta avdelegationens ännu inte genomförda förslag skyndsamtbör genomföras. En svensk företagare har över4 000 regler och ca 20 000 trycksidor att hålla redapå, och tillkommer ca 5 000 sidor medomarbetade eller nya regler, säger motionärerna. Deanser att den totala regelmängden som berörföretagare måste minska och att en s.k.solnedgångsparagraf skall införas, så attföretagsregler som inte använts eller merslopas.Det behövs enklare regler för företagande, anförsdet i motion 2001/02: N373 (kd). Den totalaomfattningen av företagsregler uppskattas till ca20 000 sidor och de ökar , sägermotionärerna. De anser att de flesta avSmåföretagsdelegationens förslag tillregelförenklingar som ännu inte genomförts börgenomföras skyndsamt. har gjort beräkningar avkostnaderna för svenska företag att administreraregler inom skatte-, arbetsmarknads- ochmiljöområdena, som visar t.ex. att kostnaden för ettföretag med 119 anställda uppgår till ca 30 000 krper år och anställd, vilket motionärerna finneroacceptabelt. De anser att det är av största viktatt även befintliga regler ses över och attregeringens arbete på området knappt har påbörjats.Motionärerna anser att en s.k. solnedgångsparagrafskall införas så att företagsregler som inte använtspå slopas. Många företagareupplever att myndigheter har dålig service och intefinns tillgängliga när de behövs och att det tarorimligt att få ett ärende avgjort, hävdarmotionärerna. De menar att myndigheterna måstebetrakta företagare som sina kunder och därmedanpassa servicenivån, bl.a. tider förtillgänglighet. Myndigheterna bör också kunna lämnabindande löften om hur det tar att avgöraett ärende, anför motionärerna.Regeringen bör skyndsamt lämna förslag om enklareregler för småföretagarna, anförs det i motion2001/02:N228 (kd). Det är viktigt med långsiktigalösningar som är stabila och skapar en god grund förföretagandet, säger motionären. Han anser att de somvill starta egna företag inte får hindras av ettkrångligt regelverk.I partimotion 2001/02:N263 (c) begärstillkännagivanden i två avseenden, nämligen om attmyndigheter skall ha samma svarstid som företagareoch om en företagare skall ansesha uppfyllt sina skyldigheter. Beräkningar visar atten soloföretagare ägnar ungefär en tredjedel av sintid till okvalificerat arbete, en tredjedel tillmarknadsföring och administration och endast entredjedel till den egentliga kärnverksamheten,varvid tiden för administration ofta förläggs tillkvällar och då berörda myndigheter harstängt, säger motionärerna. De anser att eftersommyndigheter har möjlighet att begära in uppgiftermed krav om svar inom en viss tidrymd, t.ex. tiodagar, bör motsvarande krav ställas på myndigheter.Detta innebär att om en företagare är skyldig attlämna uppgifter till en myndighet,skall myndigheten vara skyldig att svara på frågorfrån företagaren . För att detta skallkunna genomföras, utan att ytterligare resurserskall behöva tillföras, krävs det att regelverketförenklas avsevärt och att nya arbetssätt och nyteknik introduceras, anför motionärerna.Den målsättning som regeringen har förregelförenklingsarbetet är alltför låg, ansermotionärerna vidare och föreslår attSmåföretagsdelegationens samtliga förslag snarastskall genomföras. SimpLexenheten har en omöjliguppgift med nuvarande resurser och har hittillsenbart kunnat koncentrera sig på att görakonsekvensanalyser av de nya regler som föreslås avregeringen, säger motionärerna. De uppger att denårliga regelinflationen ligger på , vilketockså innebär en ökning av myndigheternasarbetsbelastning och därmed handläggningstiderna. Enklar målsättning för regelförenklingsarbetet måstefinnas, med innebörd att de regler som kringgärdarsvenska företag måste minska samt att kvarvarande reglerskall vara långsiktiga och överblickbara förföretagaren, anför motionärerna. De anser att dettaarbete bör genomgå en oberoende granskning av OECD.Motionärerna betonar vikten av rättssäkerhet för ettföretag gentemot myndigheter och anser att ettkrångligt regelverk leder till att rättssäkerhetenminskar. Regelverket för t.ex. skatteinbetalningarbör vara utformat så att det är det datum somföretagaren har gjort sin inbetalning som gäller,och denna praxis bör även gälla övriga skyldighetersom företagare har gentemot myndigheter, anförmotionärerna.Riksdagen bör göra tillkännagivanden om behovet avförenklade regler och om förbättrad rättstrygghetför småföretagare, anförs det motion 2001/02: N323(c). Trots Småföretagsdelegationens föreslag omförenklade regler för företagande väntarsmåföretagarna fortfarande på lättnader, sägermotionärerna. De anser att det är oerhört viktigtatt spelreglerna är tydliga och fasta för dem somstartar företag. Det är också viktigt att deregionala myndigheterna tolkar beslutangående olika regler på ett likartat sätt och attansvaret och konsekvenserna i de fall därmyndigheterna givit olika besked måste åligga democh inte den enskilde, anför motionärerna. Deföreslår därför att en företagslots skall inrättasför att underlätta kontakterna mellan myndigheteroch småföretagare.I motion 2001/02:N267 (fp) föreslåstillkännagivanden i följande tio avseenden: omregelförenklingar; om att införa en s.k.solnedgångsparagraf för regler som berörföretagandet; om servicecheckar; om ett startpaketför företagare; om myndigheternas redovisning av hurde klarar service och informationskrav gentemotföretagare; om en handledning för företagare; omblankettförenklingar; om myndigheternas service ochöppettider; om kontaktperson vid statligamyndigheter och i kommuner; om ett Internetbaseratinformationssystem. Många företagare uppleveradministrationen kring den egna verksamheten somalltför omfattande, säger motionärerna. De anser attregler och förordningar och ständigt ökande krav påuppgiftslämnande ställer stora krav på kunskaper hosföretagaren. behöver många nya företagare,varför det måste bli lättare och lönsammare förmänniskor att starta eget, anför motionärerna. Deanser att följande förslag bör genomföras omgående.En s.k. solnedgångsparagraf bör införas, så attregler som inte använts försvinner. Allanya regler som berör företagare skall förses med enordentlig konsekvensanalys. Finansministern bör ledaett avregleringsarbete med sikte på att förenkla ochminska den offentliga regelmassan. S.k.servicecheckar bör införas, dvs. ett system förprivatpersoners betalning för tjänster i t.ex.hushållet, vilket kan kombineras med enskattereduktion för hushållstjänster. Ett startpaketför företagare skall finnas tillgängligt på Internetoch på alla . Myndigheternaskall i sina årsredovisningar redovisa hur dehanterat service och information gentemot företagen,t.ex. vad gäller handläggningstider, tider innanbesked lämnas, väntetider i telefon, etc. Enhandledning för företagare skall utarbetas som kanfungera som s.k. lathund för företagare som behöversöka information och komma i kontakt med olikamyndigheter eller andra instanser. Samtligablanketter som företagarna skall fylla i skallanalyseras i syfte att antingen slopas, förenklaseller förkortas. Kontaktpersoner för företagareskall finnas vid statliga myndigheter och i kommunerför att kunna hänvisa den som söker information.Staten bör ansvara för ett Internetbaseratinformationssystem där en företagare när som helstpå dygnet kan få fram vilka regler som gäller förföretaget i olika situationer. Nyföretagare skallvia dator kunna registrera sitt företag med namn,anmäla sig för olika skatter, osv. Inom ,högst , bör företagaren fåbekräftelser av myndigheterna.I motion 2001/02:N368 (fp) begärs etttillkännagivande om minskat krångel för företagande,med likartad motivering som i den nyssnämndamotionen. Vidare begärs ett tillkännagivande om attSverige skall anmäla sitt intresse för att OECDskall genomföra en oberoende granskning av Sverigesregelförenklingsarbete. Motionärerna refererar tillvad regeringen sade i förra årets skrivelse tillriksdagen (skr. 1999/2000:148) om att den varintresserad av att genomför en oberoendegranskning av regelförenklingsarbete. Dennaavsiktsförklaring nämns inte i årets skrivelse,vilket motionärerna finner beklagligt. De anser attSverige bör anmäla sitt intresse av att bligranskat av vad gäller regelförenklingsarbetet.Riksdagen bör göra ett tillkännagivande omregelförenklingar, anförs det i motion 2001/02:N23(fp). Motionärerna refererar till vad som sägs i denregionalpolitiska propositionen 2001/02:4 ominformation och rådgivning till företagare.Regeringen säger där att staten bör tillhandahållainformation om de lagar och regler som omgärdarföretagande, men motionärerna anser inte attregeringen lever upp till detta i praktisk handling.Inte ens när det gäller i stort sett kostnadsfriaregelförenklingar såsom förenklade blanketter, attinföra ett enkelt bokförings- och deklarationspaketför egenföretagare, enklare F-skatteregler ellersolnedgångsparagraf för onödiga företagsregler harregeringen lyckats åstadkomma någonting konkret,anför motionärerna. De anser att behövermånga nya företagare och att det därför måste blilättare och lönsammare för människor att göraverklighet av att starta eget.Företagens uppgiftslämnande måste minska och blienklare, anförs det i motion 2001/02:N365 (mp).Grunddatabasutredningens förslag i betänkandeGrunddata i samhällets tjänst (SOU 1997:146) bördärvid kunna utgöra utgångspunkt, säger motionärernaoch föreslår att en registerbank med vissaåterkommande företagsuppgifter, grunddata, skallupprättas med uppgifter som kan hämtas frånmyndigheter. Vid undersökningar som riktar sig tillsmåföretag bör urvalsundersökning tillämpas ochurvalen varieras, så att samma småföretag inteständigt behöver drabbas, anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet behandlade i anslagsbetänkande2000/01:NU1 en motsvarande skrivelse från regeringenom regelförenklingsarbetet (skr. 1999/ 2000:148) ochett stort antal motioner om regelförenkling liknandede här aktuella. Utskottet fann det positivt att ettkonkret delmål för regelförenklingsarbetet hadeformulerats, med innebörd att den administrativabördan för småföretagen skall minskas. Detväsentliga för en småföretagare är att nedbringa dentid och den kostnad som behöver läggas på attuppfylla olika lagar och regler, anförde utskottet.Utskottet underströk också vikten av attsmåföretagens egna synpunkter påregelförenklingsarbetet fångas upp. Utskottet ansågvidare att regeringen även framöver bör lämna enårlig redogörelse till omregelförenklingsarbetet. I en reservation (m, kd, c,fp) efterlystes initiativ av regeringen beträffanderegelförenklingsarbetet i syfte att skynda på ocheffektivisera detta arbete. följdeutskottet.I ett antal motioner föreslås nu att regeringenskall anmäla sitt intresse för en OECD-granskning avSveriges regelförenklingsarbete. NäringsministerBjörn har under våren och sommaren 2001besvarat tre frågor av () i dettaämne. Vid det första tillfället i början av februari2001 avseende frågan (2000/01:590) om närnäringsministern avsåg att lämna in en ansökan tillOECD för en oberoende granskning av det svenskaregelförenklingsarbetet svarade han att arbetarsedan en följd av år med regelförenkling. Dethandlar bl.a. om metoder för regelanalys, utvecklingav checklistor och erfarenhetsutbyte för attförbättra arbetet med nya och förändrade regler.Näringsministern erinrade om att regeringen i sinhär tidigare nämnda skrivelse till (1999/2000:148) hade redovisat sin avsikt att anmälaintresse för en oberoende granskning av det svenskaarbetet med enklare regler, detta som ett komplementtill de egna uppföljningar som regeringen avsergenomföra. Den pågående OECD-genomgången omfattarfyra länder och avslutas , sadenäringsministern. Nästa omgång påbörjas våren 2002och avrapporteras . kommer attansöka till om att vara ett av de fyra ländersom studeras /03, uppgavnäringsministern och sade att beslut var att vänta islutet av detta år.Vid det andra tillfället, i slutet av februari2001, besvarade näringsministern frågan(2000/01:655) om när ansökan om en oberoendegranskning av det svenska regelförenklingsarbetetkommer att sändas till . Näringsministernupprepade att kommer att ansöka till omatt vara ett av de fyra länder som studeras under2002/03. Ansökan kommer att lämnas in under våren2001, vilket är innan ansökningstiden gårut, uppgav näringsministern. Beslutsprocessen inomOECD äger rum först i slutet , sades det.Den tredje frågan (2000/01:1395) om en OECD-granskning besvarades . I sitt svarframhöll näringsministern att regelförenkling är enmycket viktig fråga och hänvisade till attregeringen i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 2000/01:100) fastlade att insatserna förregelförenkling och genomarbetade regler försmåföretag skall fortsätta och intensifieras.Regelförenkling har också stått högt upp på denpolitiska agendan under ordförandeskap, ochpå detta område har positionerna flyttats fram förhela unionen. En omfattande strategi förregelförenkling och regelkvalitet är underutarbetande inom kommissionen, och kommissionenshandlingsplan kommer att läggas fram vid toppmötet iLaeken , sade näringsministern. Påinitiativ från förvaltningsministrarna tillsattes ens.k. högnivågrupp som deltar aktivt i arbetet medatt ta fram en strategi för regelförenkling ochregelkvalitet, uppgav näringsministern vidare. Dennagrupp, den s.k. Mandelkerngruppen, består avnationella experter från alla medlemsländer ochkommissionen. Representanter från Närings- ochJustitiedepartementen deltar aktivt i detta arbete.Gruppens slutrapport, som beräknas läggas framhösten 2001, planeras innehålla konkretarekommendationer som kan komma att påverkaregeringens fortsatta arbete. Dessa nyaomständigheter kan medföra att regeringen böröverväga reformer av sitt interna arbete och betyderatt regeringen ytterligare måste överväga tidpunktenför den tidigare utlovade OECD-granskningen, sadenäringsministern.Beträffande Småföretagsdelegationens förslag, somberörs i flera motioner, kan noteras attNäringsdepartementet i en promemoria till utskottetvåren gjorde en avstämning motSmåföretagsdelegationens förslag. Regeringenssamlade bedömning var, enligt denna, att åtgärdervidtagits för att undanröja majoriteten av de hindersom Småföretagsdelegationen uppmärksammat.Regeringen ansåg att av förslagen är viktigaoch bör genomföras i någon form. avförslagen var helt genomförda eller befann sig i engenomförandefas, och varunder utredning eller beredning. Det framhölls frånNäringsdepartementet att många av förslagen är avden karaktären att de aldrig kommer att kunna ansesvara helt slutförda. Det gäller t.ex.myndigheternas arbete med information och servicetill företagen och flera av förenklingsförslagen,såsom lättnader i uppgiftslämnande för företag ochförenkling av tullprocedurer. Ungefär en fjärdedelav förslagen föranleder inga åtgärder frånregeringens sida; det gäller förslag på områden därdet förekommer statligainsatser, t.ex. kompetensområdet, liksom förslag påområden där det primära ansvaret inte ligger påstaten utan på kommunerna.Beträffande svarstid från myndigheter respektiveföretag kan nämnas att det inom och OECDtalas om en tyst-samtyckes-regel (silent-is-consent), vilken stipulerar att för det fallallmänheten ansöker om ett tillstånd skalltillståndet ges inom . För det fallmyndigheten inte svarar inom den angivna tiden ansesatt beslutet fattats till den sökandes fördel. Ettannat exempel är tidsgränser (time-limits), dvs.berörd myndighet skall avge ett beslut inom visstid. Inom betraktas dessa regler positivt, ochde anses vara effektiva instrument för att erhållaen snabbare offentlig förvaltning. Det har dock inomOECD framhållits att det kan finnas en risk för atttjänstemän kan låta sig mutas för att så att sägasitta på ansökan tillräckligt . Denna typav regler är främmande för den nordiskaförvaltningstraditionen.Inom görs en översyn avmyndigheternas service. Statskontoret har fåttregeringens uppdrag att stimulera och stödjautvecklingen av 24-timmarsmyndigheter genom atttillsammans med myndigheterna utveckla ochtillhandahålla metoder, vägledningar och avtal samtinitiera och genomföra samverkansprojekt. Arbetetskall syfta till att stimulera myndigheterna attbedriva ett aktivt utvecklingsarbete för attförbättra sin tillgänglighet och service med hjälpav informationstekniken, genom åtgärder av följandetyp: att stödja myndigheterna i arbetet med attutforma konkreta mål och resultatmått förutvecklingsarbetet, baserade på kriterier för 24-timmars-myndigheten, att utveckla metoder för att analyserainformations- och servicebehov från ettkundperspektiv; olika individers och gruppersvarierande förutsättningar och behov skall därvidbeaktas, exempelvis vilka krav som en godtillgänglighet för invandrare och funktionshindradeställer, att analysera hur en sådan individ- ochbehovsanpassad information och service kantillgodoses, hur antalet olika myndighetskontakter iett och samma ärende kan minimeras och vilka kravdetta ställer på ökad samverkan mellan statligamyndigheter inbördes och med kommuner och landsting, att ange vilka baskrav som bör gälla för denlångsiktiga utvecklingen av en förstatsförvaltningen gemensam infrastruktur för säkeroch effektiv informationsförsörjning och elektroniskkommunikation mellan myndigheter och i förhållandetill medborgare och företag, att utveckla former för en löpande uppföljningav myndigheternas utveckling mot 24-timmarsmyndigheter, som kan användas både imyndighetens egen utvärdering och ingå i den årligaresultatredovisningen till regeringen och , att ta fram olika typer av vägledningar inomovan angivna och andra områden, såsom innehåll ochutformning av hemsidor, upprättande avinvesteringskalkyler och utnyttjande av IT-konsulter, att lämna förslag till riktlinjer förelektroniskt tillgängliga diarier som säkerställerkraven på öppenhet och insyn i myndigheternasverksamhet utan att ge avkall på skyddet för denpersonliga integriteten; detta arbete skall bedrivasi kontakt med Datainspektionen, att lämna förslag till en finansieringsmodellför investeringar i den gemensamma infrastrukturenför myndigheternas informationsförsörjning ochelektroniska kommunikation, att initiera och genomföra gemensammasamverkansprojekt inom området.Arbetet skall bedrivas i samverkan med de statligamyndigheterna och i kontakt med företrädare förkommuner, landsting och andra aktörer av betydelseför denna utveckling. Annat pågående utrednings- ochutvecklingsarbete skall också beaktas. Statskontoretskall redovisa arbetet i lägesrapporter tillregeringen samt den 30juni och . En slutligredovisning av uppdraget skall lämnas senast den 30juni 2003.I några motioner efterlyses åtgärder för attminska företagens uppgiftslämnande. Ibudgetpropositionen (s. 23) sägs följandebeträffande uppgiftslämnande:Regeringen vill minska antalet uppgifter somföretagen måste lämna till olika myndigheter. Iett första steg gäller det främst uppgifter somlämnas in till PRV, , och . Regeringen kommeratt uppdra åt PRV att tillsammans med övrigamyndigheter inventera och analysera de termer ochbegrepp som förekommer vid uppgiftslämnande frånföretagen till ovanstående myndigheter i syfteatt begränsa dessa.Arbete med att ta fram uppdraget pågår inomRegeringskansliet.