bet · GP01TU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Av propositionen framgårvidare att regeringen föreslås bemyndigasatt meddela närmare föreskrifter om detjänster som skall ingå i dengrundläggande kassaservicen.MotionsförslagI tre motioner yrkas att avslårproposition 2001/02:34 Grundläggandekassaservice eller förordas en lösningsom innebär att grundläggandekassaservice inte åläggs utanupphandlas i konkurrens.Per-Richard Molén m.fl. (m) erinrar imotion 2001/02:T56 om att statens ansvarför kontanthantering har utrettsav som föreslogatt det statliga ansvaret förkassaservice skall åvila länsstyrelsernasom i förekommande fall får upphandlatjänsten. Vidare framhålls att behovet avkontant kassatjänst fortsätter att minskaoch att två nya aktörer har tillkommit,och , som tillsammanshar ett mer omfattande servicenät änPosten AB. Motionärerna påtalar vidareatt regeringens lagrådsremiss underkändesav Lagrådet som varande grundlagsstridiggenom att det i lagtexten angavs attkassaservicen skall tillhandahållas genomPosten. Detta kringgås i propositionengenom att "" ersätts med texten"kassaservicen skall tillhandahållasgenom det statligt ägda bolag som ocksåhar till uppgift att genomföraröstmottagning enligt 11 kap. vallagen(1997:157)", dvs. Posten AB.Även Skånberg m.fl. (kd) anser imotion 2001/02:T57 att regeringen intebeaktat Lagrådets synpunkter.Motionärerna framhåller att grundläggandekassaservice kan erbjudas av exempelvisbutiker och bensinstationer ochupphandlas i konkurrens. Antaletserviceställen får dock inte minska.Enligt motionen utgör lantbrevbärarna enviktig institution i samhället. Därföravvisas en utveckling som innebär attlantbrevbärarna frångår sin kassaservice.Även i en situation med upphandling ikonkurrens bör lantbrevbärarservicenfinnas kvar och staten gå in och täckaeventuella förluster av denna verksamhet.Kristdemokraterna förutsätter därför attlantbrevbärarservicen får tillräckligaanslag för att kunna bibehållas iglesbygd. Ett motsvarande yrkande omlantbrevbärarnas kassaservice finns imotion 2001/02:T466 av . (kd).Kenth Skårvik m.fl. (fp) framhåller imotion 2001/02:T58 att för ärdet av största vikt att det finns enkassaservice med hög kvalitet i helalandet så att medborgarna kan utföra sinabetalningar och ta emot pengar.Motionärerna delar däremot interegeringens uppfattning att det är PostenAB som ensamt skall ansvara förkassaservicen. Den grundläggandekassaservicen bör i stället upphandlas ikonkurrens. Finns det aktörer på en ortsom vill sköta kassaservicen skall dekunna få göra det på entreprenad.Upphandlingen måste dock genomföras påett sådant sätt att den kvalitetsnivå somtillhandahålls av bl.a. Posten inteförsämras. Där det inte finns någon sådanaktör skall staten ansvara förkassaservicen. Det innebär att Posten ABäven kommer att ha en storroll när det gäller kassaservicen.När det gäller den närmare utformningenav grundläggande kassaservice välkomnarSven m.fl. (c) i motion2001/02:T55 att den grund-läggandekassatjänsten regleras i en särskild lag.Centerpartiet ser det som naturligt attPosten AB har det huvudsakliga ansvaretför att såväl post- som kassaservicekommer hela landet till del och attstaten ersätter Posten för den verksamhetsom inte är ekonomiskt bärkraftig. Enligtmotionärerna bör det dock tydliggörasvilka tjänster som skall ingå i dengrundläggande kassaservicen. Detviktigaste är att det skall vara möjligtatt genomföra ekonomiska transaktionersamt uttag och insättningar tillenhetliga priser. Detta bör även gälla påde platser där verksamheten drivs påentreprenad. Utöver detta bör lokalaentreprenörer erbjudas möjlighet atttillhandahålla tilläggstjänster. I varjekommun bör det finnas ett postkontor medett fullständigt utbud som även kanutgöra ett värdefullt stöd till olikaentreprenörer (yrkande 1).Motionärerna framhåller vidare att detär viktigt att de villkor som Postenställer på sina entreprenörer är välavvägda så att även mindre aktörer gesmöjlighet att delta i upphandlingar.Posten AB bör vidare samordna sinverksamhet i glesbefolkade områden medlokala entreprenörer (yrkande 2).Enligt motionen har Posten inom mångaområden en monopolliknande ställning närdet gäller kassaservice. Det leder tillatt många företagare drabbas avkonkurrensnackdelar. Regeringen bördärför ge i uppdrag attutreda Posten AB:s prissättning avseendekassaservicetjänster (yrkande 3).Motionärerna anför slutligen attservicegraden på många av de nyaserviceställena för post- ochpaketärenden i affärer, bensinstationeroch pressbyråer bör kunna utökas till attäven omfatta kassaservice. Regeringen bördärför göra en översyn av gällanderegelverk för att undanröja hinder föratt etablera även kassaservice påserviceställen (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att en grundläggandekassaservice har stor betydelse för såvälföretagen som för de enskildamänniskorna. Utskottet delar därförregeringens uppfattning att det börfastställas i en särskild lag att detskall finnas en grundäggande kassaservicei hela landet. Det innebär att alla skallha möjlighet att verkställa och ta emotbetalningar till enhetliga priser.Utskottet har tidigare i detta betänkandetillstyrkt regeringens förslag att Postenges ersättning med 400 miljoner kronorför för att tillhandahålla engrundläggande kassaservice där alternativsaknas och det inte är kommersielltmotiverat att bedriva verksamheten.Regeringens lagförslag tillsammans medförslaget om ekonomisk ersättning tillPosten AB tryggar en god kassaservice ihela landet till enhetliga priser.Utskottet bedömer att syftet med motion2001/02:T55 (c) kommer att bli vältillgodosett. Utskottet förutsätter, ilikhet med motionärerna, att det finnsmöjlighet att genomföra ekonomiskatransaktioner samt uttag och insättningartill enhetliga priser. Det är också, somframhålls i motionen, viktigt att devillkor som Posten ställer på sinaentreprenörer möjliggör att även mindreaktörer kan delta i dessa upphandlingar.Enligt vad utskottet erfarit samarbetarPosten i betydande omfattning redan i dagmed mindre aktörer. Utskottet vill vidareerinra om att regeringen i denregionalpolitiska propositionen (prop.2001/02:4 En politik för tillväxt ochlivskraft i hela landet) förutsatt attstatliga aktörer med särskild betydelseför service i ökad utsträckning sökersamordna sin verksamhet med andraservicegivare.Utskottet delar vidare motionärernasuppfattning att en oregleradmarknadsutveckling kan leda till att detblir olika servicenivåer i landet. Syftetmed den nya lagen är därför att tryggaatt alla medborgare skall ha tillgångtill en god grundläggande servicenivå. Avlagförslaget framgår att dengrundläggande kassaservicen skall sketill enhetliga priser. Utskottetförutsätter att utvecklingen av såvälprissättning som olika servicefrågorkommer att följas upp ingående för attgarantera att alla får sina grundläggandeservicebehov tillgodosedda.Sammanfattningsvis anser utskottet attriksdagen bör anta regeringens lagförslagoch avslå motionerna 2001/02:T55 (c),2001/02:T56 (m) yrkandena 1 och 2,2001/02:T57 (kd), 2001/02:T58 (fp) och2001/02:T466 (kd) yrkande 2. Syftet medmotion 2001/02:T55 (c) förutsätts blitillgodosett.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken angesinom parentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlasi avsnittet.1.Enskilda vägar (punkt 5)av (), (), (), Tom (),(), Skånberg (kd),() och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 5 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs i reservation1 om enskilda vägar. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna1999/2000:T209 yrkande 15, 1999/2000:T213yrkande 8, 1999/2000:T320 yrkande 2,1999/2000:T340, 1999/2000:N214 yrkande26, 2000/01:Sk1025 yrkande 9, 2001/02:T15yrkande 17, 2001/02:T238 yrkandena 1-5,2001/02:T257, 2001/02:T267, 2001/02:T317,2001/02:T321, 2001/02:T380, 2001/02:T447yrkande 2, 2001/02:T450 yrkande 3,2001/02:T463 yrkande 19, 2001/02:MJ338yrkandena 12 och 14, 2001/02:Sk288yrkande 11 och 2001/02:Sk433 yrkande 9.StällningstagandeUtredningen om bidrag och regler förenskilda vägar (BREV) har ibetänkandet SOU 2001:67 lämnat förslagtill ändringar av regler och bidragför enskilda vägar. en överföring av allmänna vägartill enskilda vägar. Vi är starktkritiska till detta eftersom det kanleda till ökade kostnader och sämrevägar för många enskilda medborgareoch även för företag, inte minst iglesbygden. Vi motsätter oss därfördessa förslag i . Vianser att de enskilda vägarna har storbetydelse för bl.a. glesbygdensbefolkning, näringslivet och detrörliga friluftslivet. Staten bördärför inte frånsäga sig detekonomiska ansvaret för underhållet avenskilda vägar som är öppna för allmäntrafik. Det enskilda vägnätet behöverenligt vår uppfattning i ställetrustas upp väsentligt, inte minstbehövs bärighetshöjande åtgärder.Detta kräver ökade statliga resurser.2.Vägmärken och vägskyltar (punkt 7)av (), (), (), Tom (),(), Skånberg (kd),() och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs i reservation2. Därmed bifaller rikdagen delvismotionerna 2001/02: T245, 2001/02:T248,2001/02:T322, 2001/02:T408, 2001/02:T448och 2001/02:Sk433 yrkande 10. Motion2001/02:T383 avstyrks.StällningstagandeUnder har berättigad kritikframförts mot gällande regelsystem förvägskyltning. Det gäller bl.a.otillräckligt lokalt inflytande ochbristande hänsyn till företag samt tillturistintressen och kulturella intressen.Trots det stora intresset för attutveckla skyltningen längs våra vägar harinte regeringen ändratvägmärkesförordningen (1978:1001). Vianser att ett nytt regelsystem snarastbehövs som i betydligt störreutsträckning än tillgodoser även deintressen som turismen och lokala företagpå landsbygden har. Vi tycker också attdet är anmärkningsvärt att regeringen hardröjt så länge med att bereda det förslagtill ändringar i Vägmärkesförordningensom lämnade till regeringen år1999.Som utgångspunkt för kommanderegeländringar bör gälla de synpunktersom framförs i motionerna 2001/02:T245(m), 2001:02:T248 (m), 2001/02: T322(kd), 2001/02:T408 (m), 2001/02:T448(c) och 2001/02:Sk433 (m) yrkande 10.3.Vägsalt (punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 8 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 3. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:T211 och2001/02:T426.StällningstagandeUnder har användningen iSverige av vägsalt varierat mellan ca och per vintersäsong.Det innebär att det är mycket storamängder vägsalt som sprids och som hamnari vår miljö. De stora mängderna innebärrisker för skador på såväl sjöar,vattendrag och växter som en försämradkvalitet på vårt grundvatten. Ävendricksvattenbrunnar som finns i närhetenav vissa vägar kan bli otjänliga på grundav vägsaltet. Salt i brunnarna skyndardessutom på korrosionen av bilar ochandra fordon samt pumpar, rör,värmepannor och hushållsmaskiner. Mångabilister och yrkeschaufförer önskar ocksåfå bort salt som halkbekämpningsmedel.Enligt min uppfattning bör regeringen geVägverket ett uppdrag att lägga fram ensamlad plan för hur vi skall kunna minskaanvändningen av vägsalt och kunna övergåtill andra halkbekämpningsmedel och -metoder utan att äventyratrafiksäkerheten. I detta sammanhang villjag också betona vikten av att betydligtmer resurser satsas på forskning ochutveckling i syfte att få fram effektivaoch miljöanpassade ersättningspreparattill vägsalt och andrahalkbekämpningsmetoder.4.Banavgifter (punkt 12)av (), Tom (), () och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:T239 yrkande11.StällningstagandeVi anser att det finns en uppenbar riskatt investeringar i olikatrafikanläggningar feldimensioneras ochfelanvänds när avgifterna för attutnyttja infrastrukturen inte täckerkostnaderna. Banavgifterna bör därför ihögre grad än täcka drifts- ochunderhållskostnaderna på järnvägsområdet.5.Ägarstrategi för och (punkt 16)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 16 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 5. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:T15 yrkande22 och bifaller delvis motionerna2001/02:T351 och 2001/02:T435.StällningstagandeFör att kunna utveckla ett hållbarttransportsystem krävs inte bara en välutbyggd infrastruktur. Även priserna påtransporterna har stor betydelse. Detstatliga godstransportbolaget slutat att trafikera ett stort antalsträckor i olika delar av landet. Detvisar att företaget inte tar något störresamhällsansvar. Följden blir ocksåsvårigheter att nå de transportpolitiskamålen. Regeringen bör därför antingensälja eller ge direktivsom gör att företaget tar samhällsansvar.Motsvarande gäller för SJ som måste seöver sin prispolitik i syfte att främjaen god resandeutveckling.6.Järnvägstrafikens kostnadsansvar förÖresundsbron (punkt 18)av (), Per-RichardMolén (m), (), TomHeyman (m), (), TuveSkånberg (kd), () ochJan-Evert Rådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 18 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 6. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:T239 yrkande7.StällningstagandeVi konstaterar att finansiering viatrafikantavgifter var ett av de bärandeargumenten när beslutet togs om att byggaÖresundsbron. Kostnaden för överfartenskulle - på samma sätt som kostnadernaför färjetrafiken - belasta trafiken överbron och inte helaskattebetalarkollektivet.Sedan år 2000 belastas dock allpersontrafik på de statligaspåranläggningarna med en särskild avgiftför att delfinansiera årligabidrag till Konsortiet. Tillskillnad mot tidigare fordonsavgifter tarden nya avgiften inte hänsyn tilltrafikens betalningsförmåga. Det innebäratt kostnadsansvaret för Öresundsbronsjärnvägstrafik debiteras resenärer somaldrig har eller ens haft för avsikt attnyttja spåren över . Detta ledertill att järnvägstrafikenskonkurrenskraft försämras, något som inteär önskvärt och som försvårarmöjligheterna att öka kollektivresande.Att ta i anspråk anslagsmedel frånBanverket för att delfinansieraÖresundsbron strider likaså motprinciperna i det grundläggande avtaletmellan och och minskarutrymmet för angelägna åtgärder inomutgiftsområdet.Vi anser mot denna bakgrund attregeringen bör återkomma tillriksdagen med ett nytt förslag sominnebär att kostnaden förjärnvägstrafiken bärs av dem somanvänder bron.7.Sjöfartsstödet - den svenskarederinäringens internationellakonkurrenskraft (punkt 20)av (), Tom (), () och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 20 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 7. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:T253yrkandena 1 och 9 samt bifaller delvismotionerna 2001/02:T400 och2001/02:T446.StällningstagandeDe ekonomiska fördelarna för attbibehålla svenskregistrerade skepp medhelt skattebefriade besättningar, delvisfrån lågkostnadsländer kan ifrågasättas.Vi anser därför att det nuvarande svenskastödet bör avvecklas på så sätt att inganya skepp blir stödberättigade och att ensuccessiv avveckling därmed kan ske. Förstödberättigade svenska skepp börsystemet förändras så att de TAP-anställda, som betalar svenskaavgifter och skatter och förses medsvenska personnummer, i stället erhållernettolöner. Det nuvarande systemetär inte bara administrativt krångligt.Det är också juridiskt tveksamt eftersomde förmåner som skattskyldigheten medföri detta fall inte utgår till denanställde.Vi är vidare starkt kritiska till att densvenska regeringen inte aktivt arbetathårdare för att få bort stödet tillsjöfartsnäringen inom EU. Regeringenborde ha utnyttjat det första halvåreti år, då var ordförandeland,till att söka avreglerasjöfartsnäringen. Vad regeringen nubör göra är att ta initiativ inom EUtill att subventionerna avskaffas ochtill att medlemsstaternas sjöfartsnä-ringar får konkurrera på lika villkor.8.Övriga frågor om handelssjöfartenskostnadsansvar (punkt 23)av (), JohnnyGylling (kd), Tom (), LarsBjörkman (m), Skånberg (kd) ochJan-Evert Rådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 23 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin meningvad som framförs i reservation 8.Därmed bifaller motionerna2001/02:T253 yrkandena 5, 8, 12, 14och 15 och 2001/02:T467 yrkandena 5och 10 samt bifaller delvis motionerna2001/02:T246 och 2001/02:T444yrkandena 1-4.StällningstagandeHandelssjöfarten bör enligt vår meninginte belastas med kostnaderna förisbrytningen. Denna bör i ställetbekostas över statsbudgeten. Möjlighetertill finansiering med hjälp av EU-medelbör prövas under åberopande av detransportnackdelar som framför alltSverige och drabbas av på grundav de besvärliga vinterförhållandena.I propositionen säger regeringen attSjöfartsverket, ochGöteborgs hamn AB gemensamt skallinvestera i farleder till hamn.Detta skulle, i ett första steg, kosta700 . Av denna summa skallstaten svara för . Det innebär attdet blir som får stå fördessa investeringar. finansieras genom avgifterfrån sjöfarten är det alltså näringen sombetalar farlederna. måste,enligt sina instruktioner, finansierasina investeringar fullt ut och dessutomlämna ett överskott till staten.Investeringarna innebär alltså höjdasjöfartsavgifter för näringen vilket iförlängningen innebär att exportindustrinfår betala högre frakter. Vi finner intedetta förfarande rimligt. Regeringen bördärför förelägga förslag om hursjöfartens infrastruktur kan finansierasi enlighet med vad som gäller för övriginfrastruktur.Vi vill erinra om att Sjöfartsverkettidigare haft en fond för att täckaframtida investeringsbehov. Denna fondhar till stor del betalats just av dentunga trafiken på som behöverfarledsutbyggnaden. De investeringsmedelsom sjöfartsnäringen därigenom tidigareinbetalat till , och somindragits av regeringen, bör nu - iavvaktan på regeringens förslag omfinansiering av sjöfartens infrastruktur- återföras till för attkommande kraftiga ökningar avfarledsavgifterna skall kunna undvikas.Olika statliga myndigheter har tidigaredeltagit i sjöräddning utan speciellakostnader. Så är inte fallet i dag.Telias kustradio och framför alltförsvarets helikoptrar belastar i dagSjöfartsverkets budget med en ökandekostnad. har bindande åtagandeatt upprätthålla sjöräddningsberedskapmed helikopter, men i en krympandeförsvarsbudget och med genomfördaförsvarsnedläggningar har detta blivitallt svårare. Helikopterberedskapenupprätthålls även för andra ändmål isamhället och för sjöfart som inte berörSverige. Det är därför enligt vår meninginte rimligt att kostnaden skall drabbasjöfarten på svenska hamnar.Av propositionen framgår atthandelssjöfarten sedan flera år tillbakabelastas med kostnader för en verksamhetsom inte kommer den till godo. Denverksamhet det är fråga om avserfritidsbåttrafiken, för vilkenhandelssjöfarten med sina farledsavgiftermåste täcka de ansenliga belopp som intefinansieras via anslaget förverksamheten. Vi finner det angeläget attSjöfartsverket genom att rationaliserasin verksamhet minskar medelsbehovetunder anslaget och därmed ocksåomfattningen av handelssjöfartensbetalningsansvar.9.Vänersjöfart m.m. (punkt 27)av (), Per-RichardMolén (m), (), TomHeyman (m), (), TuveSkånberg (kd), () ochJan-Evert Rådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 27 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 9. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:T15yrkande 31, 2001/02:T46 yrkande 9,2001/02:T253 yrkande 6, 2001/02: T294yrkande 2, 2001/02:T323 yrkande 3,2001/02:T463 yrkande 15 och2001/02:T467 yrkandena 2 och 3 samtbifaller delvis motionerna1999/2000:T237 yrkande 3,2001/02:T219, 2001/02:T247, 2001/02:T277, 2001/02:T289 yrkande 2,2001/02:T294 yrkande 1, 2001/02:T323yrkandena 1 och 2, 2001/02:T390 och2001/02:T443.StällningstagandeEU:s transportministrar har sagt sigvilja utveckla kustsjöfarten, vilket ärpositivt för transporterna. medsin långa kust och sina långa vattendragskulle tjäna på att kustsjöfarten fick enrenässans. Regeringen bör snarastredovisa ett handlingsprogram förkustsjöfarten.Sjöfarten lämpar sig särskilt väl förbulktransporter och tillhör de mestenergieffektiva transportformerna. Denhar också liten negativ påverkan påomgivningen i fråga om t.ex. buller ochträngsel. En del transporter kan lockasöver till sjöfart under förutsättning atthamnar och lastsystem fortlöpandemoderniseras. Detta gäller särskiltinlandshamnar, framför allt i ochMälaren där sjötransporter utgör ettattraktivt och säkert alternativ jämförtmed järnvägs- och lastbilstransport.Regeringen bör i det fortsatta arbetetmed farledsavgifterna försöka hitta ettsystem så att insjöfarten i kantryggas.En stor del av den trafik som skeppatsvia har - efter de omfattandeinvesteringarna i bannätet och de sänktabanavgifterna - överförts till järnväg.Om utvecklingen fortsätter på samma sättkommer sjöfartens framtid på ochVänern att vara ytterst osäker. Därmedförändras också förutsättningarna förindustriell verksamhet. Sjöfarten påVänern och bör ges sammaförutsättningar som gäller för inresjöfart på kontinenten. Där utgör de inrevattenvägarna en del avlandtransportsystemet och finansieras påsamma sätt som vägar och järnvägar.Det är nödvändigt att rättvisatrafikavgifter med utgångspunkt isamhällsekonomisk marginalkostnad tasut. Det skulle omgående göraVänersjöfarten till det billigastealternativet för att flytta godsmellan och . I dagverkar trafikavgifterna i motsattriktning.10. Miljö- och säkerhetsfrågor(punkt 28)av () och TuveSkånberg (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 28 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 10. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:T467 yrkande9 samt avslår motionerna1999/2000:T615, 2001/02:T46 yrkande 8,2001/02:T444 yrkande 5, 2001/02:T463yrkande 17 samt 2001/02:T467yrkandena 6 och 8.StällningstagandeGöteborgs hamn har efter åläggande avNaturvårdsverket installerat enanläggning för återvinning av VOC(flyktiga organiska ämnen). För hamnensamt berörda raffinaderier och fartyg ärdet fråga om en investering på ca 100miljoner kronor. Sedan anläggningentagits i drift har andra hamnar avNaturvårdsverket fått dispens från kravetpå återvinningsanläggningar avifrågavarande slag. Regeringen bördärför ingripa och se till attsnedvridningen upphör.11. Återinförande av ettobligatoriskt fritidsbåtsregister(punkt 29)av (), (), Tom (), (),Skånberg (kd), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 29 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 11. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:T253 yrkande13 och avslår motion 2001/02:T339.StällningstagandeEnligt vår mening behövs inte någotallmänt fritidsbåtsregister. Regeringenhar inte kunnat redovisa några problemsom skulle lösas med hjälp av ett sådantregister. Det nuvarande privatabåtregistret fyller väl sin funktion ochhar inte de nackdelar - bl.a. i form avolaga förvärvsmöjligheter och ytterligarestatliga avgifter - som det tidigarestatliga registret hade.12. Återinförande av ettobligatoriskt fritidsbåtsregister(punkt 29)av (), StigEriksson (v) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 29 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 12.