bet · GO01FiU20 · 2001-05-31 00:00:00 — Utskottet anser också att helainkomstprövningen av bostadstillägget börslopas och att omställningspensionen förefterlevande återställs från sex . Vidare bör inteinkomstprövningen av bostadstillägginnehålla fritidsfastigheter.Kommunsektorn bör tillföras ytterligareresurser för att täcka in den högreambitionsnivå som har,bl.a. vad gäller antalet vårdplatser ochmöjligheten för kommunerna att införaenhetstaxa i äldreomsorgen. Anslaget tillbilstöd bör ökas med 20 miljoner kronorper år . Sjuk- ochtandvårdsförsäkringen bör på siktsamordnas. För detta ändamål bör enutredning skyndsamt tillsättas. Iavvaktan på denna utredning tillförsanslaget underåren 2002-2004.En förstärkning av rättsväsendet ärenligt vår mening en prioriterad uppgift.Vi anser att särskilt polisens situationmåste förändras. Till skillnad frånregeringen vill att detskall finnas 19 000 poliser ochatt närpoliskontoren skall hållas öppna ibetydligt större utsträckning än i dag.Vi anser också att skattekontrollen böreffektiviseras och tullkontrollenskärpas. Vidare delar utskottetKristdemokraternas uppfattning attantalet häktesplatser och platser försluten ungdomsvård måste öka samt attresurser måste avsättas förpåverkansprogram, flermotivationsavdelningar och förberedelserför utslussning inom kriminalvården.Omfattande satsningar behöver göras föratt rädda den snabbt förfallande väg- ochjärnvägsinfrastrukturen. Utskottet delarKristdemokraternas uppfattning attsatsningar på 8,5 miljarder kronorbehöver avsättas, främst förväginvesteringar den närmastetreårsperioden.Det svenska biståndet bör öka avsevärt.Därför anser vi att ytterligare 2,7miljarder kronor bör anvisas , 2004avsätta av BNI.Vi anser att den nyarehabiliteringsförsäkring som föreslås iSOU 2000:78 i alla väsentliga huvuddragbör genomföras från , dåvarje krona satsad på rehabilitering ilängden ger tillbaka. Viföreslår också att ersättning förpersonskadekostnader i samband medtrafikolyckor överförs tilltrafikförsäkringen samt att en andrakarensdag införs inom sjukförsäkringen.En viktig strukturreform för bl.a. enbättre lönebildning är ökadfinansieringsgrad i en allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkring meden egenavgift som täcker avkostnaderna. Detta leder till markantsänkta kostnader inom utgiftsområde 13Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. Vitillstyrker samladeförslag om ökade resurser för flertjänster inom vård, omsorg och skola samtföretags- och tillväxtfrämjande åtgärder,vilka leder till att trycket påarbetslöshetsförsäkringen kan minskanågot.Vi anser att regelsystemen för dearbetsmarknadspolitiska programmen börförenklas och att antalet åtgärderminskar. I likhet med Kristdemokraternasförslag kan ramen för utgiftsområde 13Arbetsmarknad minskas med ca 10 miljarderkronor under perioden 2002-2004.Ett nytt system med utbildningskonto börinföras med möjlighet att avsätta medelför investeringar i utbildning i enlighetmed förslag.Dagens studiefinansieringssystem harstora brister. Vi förordar ettstudiefinansieringssystem som omfattarstuderande såväl på högskola, ivuxenutbildning som på ungdomsgymnasiet.Den planerade utbyggnadstakten av antaletplatser för vuxenstudier och i högskolanbör vara något lägre för att undvika enförsämrad utbildningskvalitet. I likhetmed avvisar viregeringens förslag om maxtaxa inombarnomsorgen liksom den centralstyrdaskolsatsning som regeringen budgeteratför.Genom privatisering av statliga företagkan statsskulden amorteras nerytterligare. Vi föreslår därför en ökadutförsäljning med 80, 45 resp. 45miljarder kronor mer än regeringen räknarmed för perioden 2002-2004.I följande tabell visas vårt förslagtill fördelning på utgiftsområden för2002-2004. Vårt förslag överensstämmermed det av i motionFi18 framlagda förslaget.Utskottets och förslagtill utgiftsramar för 2002-2004Förändringar i förhållande tillutskottets förslagMiljoner kronorVi ställer oss bakom imotion Fi18 framförda förslag tillinriktning av budgetpolitiken. Detinnebär att vi också ställer oss bakomKristdemokraternas förslag tillutgiftstak liksom partiets förslag tillpreliminär fördelning av utgifterna påutgiftsområden.Vi föreslår således att utgiftstaketför staten fastställs till 802 miljarderkronor för , till 824 miljarderkronor och till 853 miljarderkronor . Utgiftstaket för denoffentliga sektorn bör beräknas till 1145, 1 192 respektive 1 235 miljarderkronor för åren 2002-2004.Med hänvisning till vad vi här anfört börriksdagen bifalla motion Fi18 (kd)yrkandena 5-8 avseendebudgetpolitikens inriktning, beräkningav offentliga utgifter, utgiftstak förstaten samt den preliminäraberäkningen för samtligautgiftsområden som riktlinje förregeringens budgetarbete.Propositionen i motsvarande delaravstyrks liksom samtliga övriga häraktuella motionsyrkanden.9.Budgetpolitikens inriktning 2002-2004(avsnitten 2.3, 2.4 och 3) (punkt 4)(c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 4 borde ha följande lydelse:5. Budgetpolitikens inriktning 2002-2004a) Utgiftstak för staten (avsnitt2.4.1)fastställer utgiftstaket förstaten inklusiveålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten för till 821miljarder kronor, till 810miljarder kronor och till 830miljarder kronor. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Fi19 av AgneHansson m.fl. (c) yrkande 2och avslår proposition 2000/01:100punkt 3 samt motionerna2000/01:Fi17 av m.fl. (m)yrkande 3,2000/01:Fi18 av m.fl.(kd) yrkande 6 och2000/01:Fi20 av m.fl.(fp) yrkande 3.b) Beräkning av utgifter för denoffentliga sektorn (avsnitt 2.4.2)godkänner Centerpartietsförslag till beräkning av deoffentliga utgifterna för åren2002-2004. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:Fi19 av . (c) yrkande 3och avslår proposition 2000/01:100punkt 5 samt motionerna2000/01:Fi17 av m.fl. (m)yrkande 2,2000/01:Fi18 av m.fl.(kd) yrkande 8 och2000/01:Fi20 av m.fl.(fp) yrkande 5.c) Fördelning av utgifterna påutgiftsområdenRiksdagen godkänner, som riktlinje förregeringens budgetarbete,förslag till preliminärfördelning av utgifterna påutgiftsområden för åren 2002-2004enligt efterföljande tabell. Därmedbifaller motion 2000/01:Fi19av m.fl. (c) yrkande 4och avslår proposition 2000/01:100punkt 4 samt motionerna2000/01:Fi17 av m.fl. (m)yrkandena 5 och 62000/01:Fi18 av m.fl.(kd) yrkande 7 och2000/01:Fi20 av m.fl.(fp) yrkandena 4 och 12.StällningstagandeDe senaste årens snabba tillväxt i svenskekonomi är på väg att avta. Den styrkasom funnits i svensk ekonomi under desenaste åren är en direkt följd av 1990-talets övergång tilllåginflationspolitik, avregleringar ochbudgetsanering. har tagitett stort politiskt ansvar under heladenna period. Orsaken till attutvecklingen i ekonomin nu dämpas är delskopplad till internationell påverkan,dels avsaknaden av reformer som stärkerekonomin. Statens budgetpolitik under dekommande åren bör, i enlighet med vad somföreslås i motion Fi19,inriktas på att sänka skattetryck,utgiftskvot och låneskuld somstatens utgifter hålls realt oförändradeför att minska statsbudgetenskonjunkturkänslighet. Skattetryck ochutgifternas andel av BNP måstelångsiktigt sänkas till samma nivåer somi jämförbara . Det är nu högtid att skapa reformer som lägger grundenför en socialt, ekonomiskt och ekologiskthållbar utveckling.Den utveckling vi har är intehållbar, framför allt beroende på att desociala och regionala klyftorna ökar. Densociala klyvningen är en förlust främstför enskilda människor, men också församhället eftersom färre tillåts attbidra till tillväxt och välfärd ochalltfler ställs utanför möjligheterna attta del av tillväxten. Även hela regionerhar fått stå vid sidan av när ekonominvuxit, för att de inte givits möjligheteratt utvecklas på likvärdiga villkor ochefter egna förutsättningar. Centerpartietföreslår att stora satsningar görs på treområden, nämligen på skolan,kommunikationer och skattesänkningar.Genom att lägga grunden för tillväxt ihela landet skapas förutsättningar föratt samla landet såväl socialt somregionalt.Kunskap och livslångt lärande äravgörande för tillväxten. Stora insatsermåste göras i så attelevernas rätt till kunskaper garanteras.Sammanlagt tillförsdet generella statsbidraget tillkommunerna i syfteatt förändra skolan så att fokus läggs påatt kunskapsmålen uppnås snarare änantalet år eleven tillbringar i skolan.Utöver denna satsning bör även särskildasatsningar på program för läs- ochskrivutveckling samt matematik genomförasoch ett fristående kvalitetsinstitutinrättas för att stärka kommunernasarbete med granskning ochkvalitetsutveckling. För detta ändamålavsätts totalt underåren 2002-2004.Tillgängligheten till högre utbildningmåste öka. Studiemedelssystemet bördärför reformeras. Studiemedel skall utgåmed lika delar bidrag och lån inom ramenför ett oförändrat totalbelopp. Iförening med skatteförslagoch ett höjt fribelopp kommer detta attleda till att lånebördan ej blir så storunder studietiden.Jag anser i likhet med vad som föreslåsi partimotion Fi19 att ettsystem för individuella kompetenskontonsnarast måste införas där insättningarskall gynnas skattemässigt. Det skallvara möjligt att själv spara till egenkompetensutveckling, eventuellt isamarbete med arbetsgivaren. Staten bör iett sådant system kunna skjuta till medeltill konton för personer som har lågalöner och saknar möjlighet att göraavsättningar.Skattesystemet måste gynna arbete ochkunskap, stärka människors ställning påarbetsmarknaden samt ge möjlighet attförsörja sig på sin lön. Det skall lönasig för människor som är bidragsberoendeatt ta ett arbete. Jag anser därför attinkomstbeskattningen måste reformeras idenna riktning. Tyngdpunkten förskattesänkningarna skall ligga på låg-och medelinkomsttagare. Centerpartietföreslår också fortsatt sänktfastighetsskatt så att människor har rådatt bo. Syftet med våra skatteförslag äratt de skall öka människorssjälvbestämmande över sin vardag.För att underlätta företagandetföreslår vi även skattelättnader förföretag. förordar sänktaarbetsgivaravgifter främst för småföretag. Vi vill även underlättakapitalbildningen genom sänkt, och sedanavskaffad, förmögenhetsskatt samt genomatt stimulera regionala riskkapitalbolag.Enligt min mening måste också reglernaför små företag förenklas. Vidare börsvenskt jordbruk ges sammakonkurrensvillkor som gäller i våromvärld; bl.a. skall kostnaden för desärskilda energiskatterna lyftas bort.För att åstadkomma livskraft i helalandet är en av grundförutsättningarnaväl fungerande kommunikationer och en välunderhållen infrastruktur. I enlighet medCenterpartiets förslag avsättsytterligare per årför kommunikationer, främst för drift ochunderhåll av vägnätet. Även den nyatekniska infrastrukturen måste komma allatill del så att en digital allemansrättskapas.Centerpartiet anser att fler människor ilandet måste ges möjlighet att arbeta.Det är nu under högkonjunktur människormåste komma i arbete så attförutsättningar för uthållig tillväxtskapas. Med förslag om enutbildningsgaranti kan människor gesgrundläggande förutsättningar för attsjälva kunna ta ansvar för sinkompetensutveckling och konkurrenskraft iarbetslivet. Garantin skall syfta tillatt ge alla, både arbetslösa ochförvärvsarbetande, möjlighet attkomplettera en tidigare kort utbildningupp till motsvarande gymnasienivå. Vidarebör övergångsarbetsmarknader inrättas. Pådessa arbetsmarknader skall arbetskraftenvara billigare genom en återföring avarbetsgivaravgifter. Slutligen bör ensamordning av försörjningsstödengenomföras. Att som dela uppförsörjningsstödet på flera olikautgiftsområden gör systemet stelbent.Genom att föra över ansvaret för samtligaförsörjningsstöd vid arbetslöshet tillutgiftsområde 13 uppnås en bättresamordning och större flexibilitet medett bättre utfall som följd.Arbetslöshetsförsäkringen är enomställningsförsäkring. Detta bör görastydligare genom en successiv avtrappningav ersättningsnivån. Ersättningen börvara av inkomsten , för att sedan minska. Maximalersättningsperiod bör vara 600 dagarvarefter en lägre permanent ersättningutgår. anser att golvet i a-kassan och aktivitetsstödet skall höjastill respektive . Taket i a-kassa skall däremot bibehålls på en nivåav maximalt 580 kr.Centerpartiets förslag om ett nyttfamiljestöd i form av ettbarnomsorgskonto lika för alla, avdragför styrkta barnomsorgskostnader samt enskattereform som sänker skatterna förmänniskor med låga och normala inkomsterger barnfamiljer större förutsättningaratt förena familj med förvärvsarbete.Familjepolitiken skall utgå från barnensoch familjernas behov. Familjerna skallfå lika möjligheter, men lösningarnabehöver inte vara likadana. Föräldrarnaskall ha rätt att välja. Enligt minmening bör även grundnivån iföräldraförsäkringen höjas från 60 krtill per dag redan från och med nästa år.Centerpartiet stödjer också den allmännaförskolan.De ökade kostnaderna för sjukskrivningarmåste hejdas. Det är anställda inomoffentliga sektorn, särskilt medelålderskvinnor, som är hårdast drabbade.Centerpartiet har i sin motion redovisatflera åtgärder för att förbättrainsatserna för rehabilitering. Detta kanske genom att den finansiellasamordningen påskyndas och utökas. Bättresamordning mellan främst hälso- ochsjukvård, socialförsäkring ochsocialtjänst bidrar till bättre hälsa.Dessutom skall arbetsgivarinträdet isjukförsäkringen för offentligaarbetsgivare utökas ,som en sänkning avarbetsgivaravgiften genomförs för attkompensera den ökade kostnaden. Deoffentliga arbetsgivarna får härigenomett incitament att förbättraarbetsplatsens utformning. Vidare skallen rehabiliteringsutredning genomförassenast efter fyra månaders sjukskrivningdå också sjukpenningen skall övergå i enmer förmånlig rehabiliteringsersättning.Passivt stöd ersätts på så sätt av aktivaåtgärder och ett stöd som den enskilde ihög grad kan påverka. Dessa satsningarkommer att leda till minskade kostnaderför sjukpenning de tre närmaste åren med2,5, 4,5 respektive 6,5 miljarder kronor.Centerpartiet vill också införa en ny,nationell vårdgaranti med rätt tillbehandling . Kan intevården ges vid närmastesjukhus skall patienten kunna väljasjukhus i hela landet. Vårdgarantin skallkompletteras med en hjälpmedelsgaranti.Vidare föreslår vi att pensionärernasbehov av daglig service skall tillgodosesgenom ett system med hemservicecheckarför pensionärshushållen.För att alla skall kunna känna trygghetkrävs att vi minskar brottsligheten ochökar det brottsförebyggande arbetet.Detta kräver en resursförstärkning inompolisen och kriminalvården. Framför alltbehövs det fler närpoliser. Det skallfinnas poliser i tjänst dygnet runt ialla kommuner.Vissa statliga företag bör säljas ochinkomsterna bör användas till attamortera statsskulden. Försäljningen avstatlig verksamhet de kommande tre årenbör uppgå till merper år än de försäljningar som regeringenhar planerat. Statsskulden kommer därmedatt kunna sjunka avsevärt snabbare somandel av BNP än med regeringens politik.Därmed kommer också utrymme att frigörassom kan användas antingen för offentligautgifter eller för sänkta skatter.Centerpartiet anser att skallöka sitt engagemang för internationellrättvisa och anser därför attbiståndsmålet på en procent av BNI skallåterupprättas i en jämnare takt än vadsom nu sker.Jag föreslår att ställer sigbakom förslag till nivå påutgiftstaket för staten under de trenärmast följande åren. Taken börfastställas till år2002, och830 miljarder kronor 2004. Utgiftstaketför 2002 är högre ändet tak som regeringen föreslår, medanutgiftstaken är 34respektive lägre ände tak regeringen föreslår.I följande tabell visas Centerpartietsförslag till fördelning påutgiftsområden. Detta bör enligt minmening ligga till grund för riksdagensbeslut om fördelningen åren 2002-2004.Centerpartiets förslag till utgiftsramarm.m. för 2002-2004Förändringar i förhållande tillutskottets förslagMiljoner kronorJag ställer mig således bakom de förslagsom framförs i partimotionFi19 yrkandena 2-4 och föreslår attriksdagen bifaller nämndamotionsyrkanden. Vidare anser jag attriksdagen bör avslå regeringens förslag iberörda delar samt övriga motionsyrkandensom är aktuella i detta sammanhang.10. Budgetpolitikens inriktning2002-2004 (avsnitten 2.3, 2.4 och 3)(punkt 4) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget tillriksdagsbeslut under punkt 4 borde haföljande lydelse:4. Budgetpolitikens inriktning 2002-2004a) Utgiftstak för staten (avsnitt 2.4.1)fastställer utgiftstaket förstaten inklusive ålderspensionssy-stemet vid sidan av statsbudgeten förår 2002 till , för2003 till och för2004 till . Därmedbifaller motion 2000/01:Fi20av m.fl. (fp) yrkande3och avslår proposition 2000/01:100punkt 3 samt motionerna2000/01:Fi17 av m.fl. (m)yrkande 3,2000/01:Fi18 av m.fl.(kd) yrkande 6 och2000/01:Fi19 av m.fl. (c)yrkande 2.b) Beräkning av utgifter för denoffentliga sektorn (avsnitt 2.4.2)godkänner Folkpartietliberalernas förslag till beräkning avde offentliga utgifterna för åren2002-2004. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:Fi20 av . (fp) yrkande 5och avslår proposition 2000/01:100punkt 5 samt motionerna2000/01:Fi17 av m.fl. (m)yrkande 2,2000/01:Fi18 av m.fl.(kd) yrkande 8 och2000/01:Fi19 av m.fl. (c)yrkande 3.c) Fördelning av utgifterna påutgiftsområdenRiksdagen godkänner, som riktlinje förregeringens budgetarbete, Folkpartietliberalernas förslag till preliminärfördelning av utgifterna påutgiftsområden för åren 2002-2004enligt efterföljande tabell. Därmedbifaller motion 2000/01:Fi20av m.fl. (fp)yrkandena 4 och 12och avslår proposition 2000/01:100punkt 4 samt motionerna2000/01:Fi17 av m.fl. (m)yrkandena 5 och 6,2000/01:Fi18 av m.fl.(kd) yrkande 7 och2000/01:Fi19 av m.fl. (c)yrkande 4.StällningstagandeSverige har världens mestkonjunkturkänsliga offentliga finanser.Även om det skett förändringar som minskat budgetens starkakonjunkturberoende är detta fortfarandestort. En sund finanspolitik bör därförsnabbt skapa ett utrymme så att deförsämringar som konjunkturen kan orsakai budgeten kan mötas på ett ansvarsfulltsätt. Detta kräver, enligt min mening,långsiktig återhållsamhet med offentligaåtaganden. För att få ett starkt samhällegäller det att inte göra så många sommöjligt beroende av den offentligaekonomin utan i stället ge människornaförutsättningar att själva välja och attsjälva kunna påverka den egnasituationen. I den avmattning somekonomin nu är inne i gäller attsystemreformer som genomförs snabbt kangöra nedgången mindre långvarig ochmindre djup. Jag anser att Folkpartietsreformpolitik som redovisas i motion Fi20innehåller den starkaste strategin förlångsiktigt hållbar tillväxt.Folkpartiet föreslår dels ett antalavreglerings- och skatteåtgärder somskapar förutsättningar för bättretillväxt och större motståndskraft motkonjunkturavmattningar, dels åtgärder somkoncentrerar de offentliga satsningarnapå de verkligt viktiga och prioriteradebehoven. En sådan politik leder tillstarkare offentliga finanser jämfört medvad regeringen presenterar ivårpropositionen.Överskottet i de offentliga finansernager möjlighet till att skapa en buffertmot försämringar i lågkonjunkturen. Föratt målet om ett överskott i deoffentliga finanserna på av BNP överen konjunkturcykel skall nås krävs irådande konjunkturläge större överskott.I motion Fi20 föreslås ettöverskott om av BNP per årunder , även omosäkerheten över konjunkturutvecklingenunder ärstor. En sämre utveckling av deoffentliga finanserna kan emellertidaccepteras endast om konjunkturen blirtydligt svagare.Den förväntade ekonomiska avmattningensamt de kommande demografiskt betingadeutgiftsökningarna i statsfinanserna gördet särskilt angeläget att redan i dagsänka nivån på statsskulden. Enligt minmening bör avbetalningen på statsskuldenvara större än regeringen föreslår.Folkpartiets program för försäljning avstatliga företag, som ett led i strateginför större rörelsefrihet i den ekonomiskapolitiken, bringar ned statsskulden ochminskar statens räntebörda.SkattepolitikenDagens svenska skattetryck måste sänkaseftersom det inte är förenligt med endynamisk och växande ekonomi. Dentilltagande internationaliseringen ökarkraven på att fårkonkurrenskraftiga villkor för företagoch människor. Den demografiskautmaningen är att det goda, att människorblir allt äldre, kan balanseras av ettökat arbetsutbud och robust finansieringav välfärdstjänsterna. Jämställdhetenkräver att skatten på arbete sänks ochatt det blir mera möjligt att kombineraförvärvsarbete med familjeansvar.Integration, att släppa in de utestängda,kräver bland mycket annat att den högaskatten på lägre inkomster minskas.Människor måste få bestämma mycket mer isina egna liv, sänkt skatt på arbete ochsänkta marginal- och tröskeleffekter ökarmöjligheterna att var och en själv kanpåverka sin situation.Mot denna bakgrund anser jag att enskattereform skall genomföras under entreårsperiod, med de viktiga huvudsyftenaatt minska de skadliga marginaleffekternavid inkomstbeskattningen samt att sänkade skatter som är mest skadliga för jobboch företagande. bör därförgodkänna inkomstskattereformdär de grundläggande principerna för1990/skattereform återupprättas.Detta innebär att de allra flesta enbartskall betala kommunalskatt och attmarginalskatten skall begränsas till , "hälften kvar". Detta uppnås genomavskaffad värnskatt, höjd brytpunkt förden statliga inkomstskatten samtborttagande av den s.k. LO-puckeln, dvs.att det förhöjda grundavdraget intetrappas av. I reformen ingår också enskattereduktion på perperson lika för alla, ett förvärvsavdragom av inkomsten samt avdragsrätt förförsäkringsavgifter till a-kassan ochåterställd avdragsrätt förpensionsavgiften.Marginaleffekterna för barnfamiljerminskas såväl genominkomstskattesänkningar som genom växlingav delar av inkomstprövat bostadsbidragmot generellt barnstöd i form av enskattereduktion på ochbarn. Skattereduktionen bör ökasuccessivt till per barn 2004.Dessutom bör avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader upp till 50 000 krper år införas vid sidan om ettbarnomsorgskonto om per barn.Därmed kan den statligt beslutademaxtaxan avskaffas.Folkpartiet föreslår fler förslag somenligt min mening är mycket angelägna.Förmögenhetsskatten måste sänkas och påsikt helt slopas då denna skatt ter sigalltmer omöjlig i en internationaliseradvärld. Fastighetsskatten måste avskaffasi sin nuvarande form för att fåboendekostnaderna mer överkomliga, medanlikformighet mellan boendeformerupprättas och avdragsrätten förlåneräntor bibehålls. I avvaktan på engrundläggande reformering avfastighetsbeskattningen börtaxeringsvärdena fortsatt vara frysta.För att få fler och växande företag börarbetsgivaravgifterna i tjänstesektornsänkas, skattelättnader förhushållstjänster införas ochdubbelbeskattningen av aktiesparandeslopas. Fåmansbolagsreglerna (de s.k.3:12-reglerna) bör förenklasoch sociala avgifter på vinstandelarslopas. I konsekvens med synpå vinstandelar bör optionsbeskattningenses över med sikte på att enskattelättnad skall kunna ges.UtgiftsramarnaSocialförsäkringarna spelar en viktigroll för medborgarnas trygghet och församhällsekonomin. Jag anser att ettsystem med obligatoriskasocialförsäkringar också ur ekonomisksynvinkel är överlägset ett system därmedborgarna måste tillgodose sinatrygghetsbehov genom tillkommande privatalösningar. Rätt utformadesocialförsäkringar bidrar till tillväxtenoch till en väl fungerande ekonomi.Därför bör en ny trygghetsförsäkring,baserad på tydliga principer, byggas upp.Dagens socialförsäkringar bör utformassom tre riktiga försäkringar: en allmänpensionsförsäkring, en allmänsjukförsäkring och en allmänarbetslöshetsförsäkring. Alla tre bör bliobligatoriska och fristående från statensbudget. Kopplingen mellan avgifter ochförmåner blir därmed tydligare. För attersättningen på av löneinkomsten förde sjuka eller föräldralediga skall varaen rimlig avvägning mellan trygghet ochuppmuntran att arbeta, måste taket i sjuk-och föräldraförsäkringen dessutom höjastill 10 prisbasbelopp redan från 2002.Sjukförsäkringen bör reformeras så attfärre blir långtidssjukskrivna ellerförtidspensionerade.