bet · GP01SFU1 · 2001-11-27 00:00:00 — bifallerdärmed motionerna 2001/02:So625 yrkande 4 och2001/02:So628 yrkande 7 samt avslår motionerna2001/02:Sf262, 2001/02:Sf294, 2001/02:Sf314,2001/02:Sf324 och 2001/02:Sf354 yrkande 2.StällningstagandeUnder genomfördes försök i någrakommuner med s.k. finansiell samordning mellanförsäkringskassan och hälso- och sjukvården(Finsam). Finsamförsöken tillät försäkringskassornaatt disponera av utgifterna iförsöksområdet för sjukpenning,arbetsskadesjukpenning och rehabiliteringsersättningför olika vårdinsatser. sedanredovisade och en mycket positivutvärdering av försöken. Besparingarna var större änvad t.o.m. entusiasterna hade vågat hoppas på.Tyvärr avbröts försöken och i stället presenteraderegeringen en mycket mindre långtgående modell,Frisam, som inte har något inslag av finansiellsamordning. I samband med regeringens Nationellhandlingsplan för hälso- och sjukvården hösten 2000nåddes emellertid en uppgörelse med regeringen bl.a.om att tillåta finansiell samordning ihela landet. I regeringens budgetproposition finnsemellertid ingenting som liknar uppgörelsen medregeringen. Detta är beklagligt eftersom en friareanvändning av försäkringspengar skulle kunna minskalidande och spara pengar. Köerna till vård ochbehandling och bristande rehabilitering kostarförsäkringskassan pengar i form av sjukpenning och ivärsta fall onödiga förtidspensioner. Finansiellsamordning mellan och hälso- ochsjukvården kan ändra på detta.14. Kvinnors rehabilitering (punkt 13)av (), () ochBirgitta ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 14. bifallerdärmed motionerna 2001/02:Sf213 och 2001/02:So626yrkande 5 samt avslår motion 2001/02:Sf402 yrkande4.StällningstagandeDe senaste årens ekonomiska åtstramningar inomvården, omsorgen och skolan har speciellt drabbatkvinnorna. Förslitningsskador, som kvinnor oftastdrabbas av, blir sällan godkända som arbetsskada.Studier visar också att kvinnor får vänta pårehabiliteringsinsatser än män. Dessutom får derehabilitering och till ettlägre pris. Därtill har kvinnornas långasjukfrånvaro har ökat dramatiskt. hade kvinnor lägresjukskrivningsfrekvens än män. är antaletkvinnor med en sjukskrivning längre än 30 dagarnästan dubbelt så många som männen. En stor del avorsakerna till de höga sjukskrivningstalen förkvinnor ligger i den starkt könsuppdeladearbetsmarknaden har försäkringskassansresurser dragits ned . En större samordning medarbetsmarknadsmyndigheterna måste ske så att byte avarbetsuppgifter underlättas. Vidare måsteförsäkringskassans organisation ses över så attresurserna räcker till både för att hantera de alltlängre sjukskrivningsperioderna och för att klararehabiliteringsarbetet. Rätt till likartadersättning och rehabilitering borde vara ensjälvklarhet liksom att rehabilitering sätts intidigare än som sker i dag.15. Kvinnors rehabilitering (punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 15. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf402 yrkande 4 samt avslårmotionerna 2001/02:Sf213 och 2001/02:So626 yrkande5.StällningstagandeSjukförsäkringen är en viktig del av skyddet ihändelse av att en person drabbas av sjukdom. Dettaskydd borde utgå från att kvinnor och män har olikalivs- och arbetsvillkor och därmed också olikabehov. Kvinnors sjukfrånvaro är t.ex. högre än mäns.Kvinnor anställda inom kommuner och landsting har enväsentligt högre sjukfrånvaro än andra kvinnor. Inomkommun och landsting är av de anställdakvinnor. Sjukpenningkostnaderna har ökat kraftigtsedan 1998 och prognoserna tyder på att dennautveckling fortsätter. Mot bakgrund av vad nuanförts finns det ett behov av att bättre analyserade faktorer som styr utgifterna och då framför alltur ett genderperspektiv.16. Rehabiliteringsfrågor i övrigt (punkt 14)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 16. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf328 yrkandena 4 och 6 samtavslår motionerna 2001/02:Sf234, 2001/02:Sf337,2001/02:So240 yrkande 7, 2001/02:So303 yrkandena24-27, 2001/02: A220 yrkande 1, 2001/02:A246 yrkande7 och 2001/02:A247 yrkandena 1, 2, 4 och 5.StällningstagandeDen tidsgräns som finns - - förarbetsgivare att ta fram en rehabiliteringsplan kanvara dåligt anpassad för det enskilda fallet.Gränsen kan i det enskilda fallet vara antingen förlång eller för kort och vi menar att det i ställetbör föreskrivas att förslag pårehabiliteringsåtgärder skall lämnas inom rimlig tidmed hänsyn tagen till bl.a. medicinska ocharbetsmässiga skäl. Vidare anser vi att sambandetmellan avgifter och ersättningsnivåer irehabiliteringspenningen måste tydliggöras förmedborgarna och att privata vårdentreprenörer sombedriver rehabiliteringsverksamhet bör uppmuntras isyfte att reducera köerna till rehabilitering.17. Rehabiliteringsfrågor i övrigt (punkt 14)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 17. bifallerdärmed motion 2001/02:A246 yrkande 7 samt avslårmotionerna 2001/02:Sf234, 2001/02:Sf328 yrkandena 4och 6, 2001/02:Sf337, 2001/02:So240 yrkande 7,2001/02:So303 yrkandena 24-27, 2001/02:A220 yrkande1 och 2001/02:A247 yrkandena 1, 2, 4 och 5.StällningstagandeDen nuvarande tendensen med allt fler långasjukskrivningar visar att det tar alltför lång tidfrån insjuknandet till dess attrehabiliteringsåtgärder sätts in. Den situation sområder med långa köer på många vårdinstitutionerspolierar människors möjligheter till ett snabbtåterhämtande. Rehabiliteringstiden förlängsväsentligt ju längre patienten får vänta på vård.Trots att antalet långtidssjukskrivningar över 30dagar har fördubblats ärantalet rehabiliteringsinsatser oförändrade. Enligtvår uppfattning behövs fler platser och mer resurserinom vården.18. Rehabiliteringsfrågor i övrigt (punkt 14)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 14borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 18. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So240 yrkande 7,2001/02:So303 yrkandena 24-27 och 2001/02:A247yrkandena 1, 2, 4 och 5 samt avslår motionerna2001/02:Sf234, 2001/02:Sf328 yrkandena 4 och 6,2001/02:Sf337, 2001/02:A220 yrkande 1 och2001/02:A246 yrkande 7.StällningstagandeDet är viktigt att rehabiliteringsinsatser ges högreprioritet och dessutom kommer i gång i ett så tidigtskede som möjligt. Försäkringskassorna bör därför fåtydliga direktiv att arbeta med rehabilitering. Dennuvarande uppdelningen av olika myndigheter ochskilda sektorer försvårar för en effektivrehabiliteringsverksamhet. är det rimligtatt myndigheterna samordnas så att den enskilde fåren handläggare att hålla kontakt med, oberoende avvilken sektor som är huvudfinansiär.Den enskilde har rätt till sjukpenning men småmöjligheter att påverka val av aktiva insatser somfinansieras med allmänna medel. För att denenskildes rätt skall stärkas bör enrehabiliteringsgaranti införas som innebär enväxling från sjukpenning tillrehabiliteringsersättning senast efter tre månaderssjukskrivning. En växling från passivt stöd tillaktiva insatser innebär ökade möjligheter för denenskilde att påverka. Den som inte är beredd attmedverka i rehabilitering bör dock få lägresjukersättning. Den nuvarande ettårsgränsen förrehabiliteringsersättning bör tas bort.Rehabiliteringsinsatserna skall inte vara beroendeav ålder, kön, funktionshinder eller var personenbor. Det är också av yttersta vikt att individen irehabiliteringsprocessen får en individuellbehandlingsplan genom lagfästa rättigheter.Vidare är det viktigt att öka kunskapen omsjukfrånvaron. En kartläggning behövs därför avvilka faktorer som bidrar till skillnader i ökningenav sjukfrånvaro mellan olika regioner liksom vilkafaktorer som bidrar till att vissa yrkesgrupper ochregioner är mer långtidsfriska än andra. Vidarebehöver man utreda kriterierna för en godarbetsmiljö, möjligheterna för företag som uppfyllerdessa att få nedsättning av arbetsgivaravgifter ochförutsättningarna för att ge alternativa aktörermöjlighet att administrera arbetsskade- ochsjukförsäkringen.19. Rehabiliteringsfrågor i övrigt (punkt 14)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 14borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 19. bifallerdärmed motion 2001/02:A220 yrkande 1 och avslårmotionerna 2001/02:Sf234, 2001/02:Sf328 yrkandena 4och 6, 2001/02:Sf337, 2001/02:So240 yrkande 7,2001/02:So303 yrkandena 24-27, 2001/02:A246 yrkande7 och 2001/02:A247 yrkandena 1, 2, 4 och 5.StällningstagandeArbetsgivare behandlar i många fall sin personal somom de vore utbytbara maskindelar. De delar somförbrukats tar företagen inte ansvar för. Det ärinte rimligt att detta förhållande får fortgå.Regeringen bör därför utreda hur företagen kan görasansvariga, eventuellt ekonomiskt belastas, närsjukfrånvaron i företaget når oacceptabla nivåer.20. Förtidspensionsfrågor (punkt 15)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 20. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf395 yrkande 14 och avslårmotion 2001/02:Sf272.StällningstagandeDet finns behov av att utreda om och i så fall påvilka villkor en beviljad förtidspension skall kunnaomprövas. Regeringens förslag attförtidspensionerade på goda villkor skulle kunnapröva att återgå till arbetslivet har inte slagitväl ut. Detta misslyckande får dock inte innebäraatt ambitionen att uppmuntra förtidspensionärer attåtergå i arbete ges upp. Diskussionen får emellertidinte begränsas till nya förtidspensioner utan måsteockså beröra redan beviljade förtidspensioner.21. Handikappersättning (punkt 16)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 21. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf220 samt avslår motionerna2001/02:Sf302, 2001/02:Sf312 och 2001/02:Sf316.StällningstagandeHandikappersättning kan ges till den som föravsevärd tid har fått nedsattfunktionsförmåga. Merkostnaderna för enfunktionsnedsättning som uppkommer efter är dock inte mindre än om samma typ avfunktionsnedsättning uppstår innan dennaåldersgräns. Inte heller beror allafunktionsnedsättningar som uppkommer pååldrande. Det borde därför vara en självklarhet atthandikappersättning utbetalas oavsett när i livetfunktionsnedsättningen inträffar. Regeringen bördärför se över lagstiftningen i syfte att möjliggöraockså för personer att fåhandikappersättning.22. Försäkringsläkare (punkt 17)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 22. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf367 yrkande 2 samt avslårmotionerna 2001/02:Sf273 och 2001/02:Sf396 yrkandena1-3 samt 6.StällningstagandeSystemet med försäkringsläkare innebär att en tillförsäkringskassan knuten försäkringsläkare granskarintyget från den sjukskrivande läkaren, varefterförsäkringskassans handläggare med hjälp avförsäkringsläkarens bedömning avgör rätten tillsjukpenning. Försäkringsläkarna, som deltar ibeslutsprocesser som omfattar mångmiljardbelopp, harförhållandevis skiftande bakgrund. Det borde därförvara ett naturligt krav att försäkringsläkarna harnågon form av utbildning inom försäkringsmedicinsamt att kvalifikationskraven är likvärdiga överhela landet. Vi anser således att det bör finnasnationellt tillämpade kriterier och rekommendationervid nyanställning av försäkringsläkare.23. Försäkringsläkare (punkt 17)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 23. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf396 yrkandena 1-3 och 6 samtbifaller delvis motion 2001/02:Sf273 och avslårmotion 2001/02:Sf367 yrkande 2.StällningstagandeEn stor del av kritiken mot systemet medförsäkringsläkare riktar in sig på attförsäkringsläkarnas yttranden ofta strider motvetenskap och beprövad erfarenhet. Enligt våruppfattning måste försäkringsläkarna tillförsäkrasen kontinuerlig och uppdaterad vidareutbildning.En annan kritik är att försäkringsläkarna intestår under tillsyn av någon myndighet. Som anställdaoch uppdragstagare hos utvecklarförsäkringsläkarna lätt ett arbetssätt som innebäratt de ensidigt företräder kassan. Förhållandetförstärks genom att vederbörande när han eller honutövar funktionen som försäkringsläkare inte ärunderställd som tillsynsmyndighet.Inte heller kan försäkringsläkaren i denna sinegenskap ställas till ansvar enligt lagen (1994:954)om disciplinpåföljd m.m. på hälso- och sjukvårdensområde. Som rådgivare till försäkringskassor ärförsäkringsläkarna inte heller ansvariga för sinabedömningar inför JO. Läkarna kan alltså görabedömningar mycket fritt och godtyckligt, utan attdessa kan bli föremål för sedvanlig vetenskapligvärdering, kritik eller ansvar. Detta är en brist isystemet som inte är acceptabel.Det är två delvis motstridiga uppfattningar somutkristalliserar sig i debatten kringförsäkringsläkarens uppgifter. Vissa anser attbristerna finns hos försäkringsläkarna, som manmenar skriver yttranden som är under all kritik ochgår emot vetenskap och beprövad erfarenhet. Andradäremot menar att försäkringsläkarna är utlämnade åtatt tolka de behandlande läkarnas intyg ochutlåtanden. Om intygen är undermåligt skrivna blirförsäkringsläkarens bedömning mer osäker. Oavsetthur det förhåller sig är situationenotillfredsställande. Av det skälet bör regeringentillsätta en utredning som ser över de problem somfinns inom det försäkringsmedicinska området ochlämnar förslag på en reformering av systemet.24. Dröjsmålsränta m.m. (punkt 18)av (), (), Gustafvon (m), () och MargaretaCederfelt (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 24. bifallerdärmed motionerna 2001/02:Sf202 och 2001/02:Sf210yrkande 1 och avslår motion 2001/02:Sf210 yrkande 2.StällningstagandeFörsäkringskassan har rätt att ta utdröjsmålsränta på de belopp som en person är skyldigatt återbetala till kassan. Därmed borde även depersoner som drabbats av försäkringskassansförsenade eller felaktiga hantering erhålladröjsmålsränta. Försenas ett beslut om utbetalningberoende på förhållanden som mottagaren inte kanråda över bör dröjsmålsränta utbetalas. Om ettbeslut om avslag i ett ärende överklagas och ändrashelt eller delvis till den klagandes fördel bördröjsmålsränta utges från den dag då avslagsbeslutetfattades av . En sådan ordningskulle också tydliggöra kostnaden för långsamhandläggning och bidra till att förkortaförsäkringskassans handläggningstider.25. Frågor rörandesocialförsäkringsadministrationen i övrigt(punkt 19)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 25. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf229 och avslår motionerna2001/02:Sf227, 2001/02:Sf240, 2001/02:Sf241,2001/02:Sf347 och 2001/02:Sf395 yrkande 12.StällningstagandeEnligt lagen (1962:381) om allmän försäkring gälleratt delårsrapport skallupprättas och lämnas till RFV. Vidare skalldelårsrapporten skrivas under av samtligastyrelseledamöter och direktören. I praktikeninnebär detta att delårsrapporten skall föreliggaför undertecknande mitt under semestertiden.Beslutad delårsrapport skall vara RFV till handa ibörjan av augusti. Detta medför en hel del praktiskaproblem och innebär kostnader inte bara förförsäkringskassan utan inte sällan även för enskildastyrelseledamöter. Enligt vår mening bör det varafullt tillräckligt om delårsrapporten skrivs underav styrelsens presidium och försäkringskassansdirektör.26. Frågor rörandesocialförsäkringsadministrationen i övrigt(punkt 19)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 26. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf240 och avslår motionerna2001/02:Sf227, 2001/02:Sf229, 2001/02:Sf241,2001/02:Sf347 och 2001/02:Sf395 yrkande 12.StällningstagandeFörsäkringskassorna samlar in uppgifter om var ochen som utnyttjar socialförsäkringen bl.a. vad gällersjukdom och, vid skada, händelseförlopp. Dennainformation har ett stort värde i och med att dentydligt visar sjukdomstrender i vårt land.Uppgifterna som får av deförsäkrade borde vara en stor tillgång i forskningoch utveckling av såväl socialförsäkringen som inomsjukvård och förebyggande hälsovård. Beklagligt nogfinns det med dagens lagstiftning ingen möjlighetatt sammanställa denna kunskap. Vi anser attregeringen bör få i uppdrag att utreda och återkommamed förslag om hur kunskapen inom försäkringskassanskall kunna tas till vara bl.a. i det förebyggandearbetet.27. Frågor rörandesocialförsäkringsadministrationen i övrigt(punkt 19)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 19borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 27. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf227 och avslår motionerna2001/02:Sf229, 2001/02:Sf240, 2001/02:Sf241,2001/02:Sf347 och 2001/02:Sf395 yrkande 12.StällningstagandeArbetsbelastningen i butiker och banker är mycketintensiv i när alla får sinlön och det sker utbetalningar i form avbarnbidrag och pensioner. För att få en jämnarefördelning av inköpen över månaden och minimera rån-och överfallsrisker bör regeringen överväga attändra utbetalningsdagarna av statliga ersättningarså att dessa inte sammanfaller med de vanligastelöneutbetalningsdagarna i slutet av månaden.28. Frågor rörandesocialförsäkringsadministrationen i övrigt(punkt 19)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 19borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 28. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf395 yrkande 12 och avslårmotionerna 2001/02:Sf227, 2001/02:Sf229,2001/02:Sf240, 2001/02:Sf241 och 2001/02:Sf347.StällningstagandeDe försäkringsmedicinska centra som finns börkompletteras med kompetens för arbetslivsområdet. Påett sådant utredningscentrum skall samtligasjukskrivna kunna genomgå en utredning så snartbehovet konstaterats. Genom en komplettering medarbetslivskompetens får den sjukskrivne en snabbbedömning av sin eventuella funktionsnedsättning ochfår möjlighet till en snabb eller långsamåterkomst till arbetslivet.29. Änkepension (punkt 23)av (), (), (), (), GöranLindblad (m), () och MargaretaCederfelt (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 29. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:Sf39 yrkande 1,2000/01:Sf40 yrkande 2, 2001/02:Sf201,2001/02:Sf206, 2001/02:Sf209, 2001/02:Sf219,2001/02:Sf239, 2001/02:Sf276, 2001/02:Sf291,2001/02: Sf303, 2001/02:Sf313, 2001/02:Sf331 och2001/02:A228 yrkande 2.StällningstagandeÄnkepensionen infördes för att ge änkorna garantierför ekonomisk trygghet vid makens frånfälle. Detförelåg en tydlig överenskommelse om att änkorskulle erhålla änkepension till den månad de fyllde65 år. Riksdagsmajoriteten bröt detta löfte genomsitt beslut som innebar attänkepensionens folkpensionsdel i fortsättningenskulle inkomstprövas. Genom beslutet har inte enbartenskilda människors ekonomiska planering slagits ispillror utan förtroendet för staten som garant förtryggheten har också skadats. Många änkor har genomdetta förfarande gått miste om stora belopp varjemånad.I socialförsäkringsutskottets betänkande(1999/2000:SfU13) konstateras under utskottetsbedömning att frågan om änkepension bereds inomRegeringskansliet och att regeringen ämnar återkommai frågan. Detta har dock inte skett varken iproposition 2000/01:140 Reformerade regler förbostadstillägg till pensionärer m.fl. eller iföreliggande proposition, mer än vad som avserbostadstilläggets påverkan på änkepensionerna. Vibegär att regeringen skyndsamt lägger fram ettförslag om att avskaffa inkomstprövningen avänkepensionen. Det anförda bör ges regeringen tillkänna.30. Bostadstillägg vid särskilt boende(punkt 25)av (), (), (), (), GöranLindblad (m), () och MargaretaCederfelt (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 25 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 30. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Sf308 yrkande 3.StällningstagandeBostadstillägg utges för kostnaden för denpermanenta bostaden. Principen att jämställa boendei tvåbäddsrum med egen lägenhet är enligt vår meninginte hållbar. Bostadstillägget riskerar därmed attbli ett kommunalt bidrag och inte ett grundskydd förpensionärer. Detta kan i sin tur bidra till attmindre lämpliga vårdmiljöer permanentas. Vi anseratt regeringen bör återkomma , dock senastinom , med en redogörelse för utvecklingen avboendestrukturen i särskilt boende med särskildtonvikt på tvåbäddsrum. Det anförda bör gesregeringen till känna.31. Alternativ egen bostad inombostadstillägget (punkt 26)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 31. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Sf308 yrkande 4.StällningstagandeFörmögenhet nedlagd i den egna permanentbostadenskall inte beaktas vid beräkningen av årsinkomsteninom bostadstillägget. gällde detta ocksåfritidsfastighet. Vi anser att det bör vara denenskildes ensak om han eller hon väljer att bo ihyreslägenhet kombinerad med fritidsfastighet, i ettpermanent småhus eller i bostadsrätt. Reglerna bördärför ändras så att vid beräkningen av årsinkomstenavdrag kan göras för förmögenhet nedlagd ialternativt egen nyttjad bostad. Dock bör endast ettavdrag få göras för ett alternativ vid sammatillfälle. Det anförda bör ges regeringen tillkänna.32. Kvinnors beroende av bostadstillägg(punkt 27)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 32. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Sf332 yrkande 9.StällningstagandeNär det gäller låginkomstpensionärer med BTP är detviktigt att följa utvecklingen av andelen BTP-mottagare bland män respektive kvinnor. Enligtdiagram i budgetpropositionen uppbar 1991 avkvinnorna och av männen BTP. senareuppbar av kvinnorna och av männen BTP.Utvecklingen i detta avseende måste följas noggrant.Speciellt viktigt är det att följa och analyseravarför det går så sakta för kvinnorna att minskasitt beroende av BTP, trots att förvärvsfrekvensenhar ökat bland kvinnor. Det anförda bör gesregeringen till känna.33. Framtida ersättningsnivå inombostadstillägget (punkt 28)av och (bådav).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 28 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 33.