bet · GP01FÖU2 · 2001-11-22 00:00:00 — Ibudgetpropositionen har regeringen därförutgått från nu rådande funktionsindelning och deenligt beredskapsförordningen (1993:242) utpekadeberedskapsmyndigheterna.Sårbarhets- och säkerhetsutredningen har itilläggsdirektiv från fått iuppdrag att ange exempel på organ och myndighetersom bör pekas ut som områdes-,samverkans- respektive bevakningsansvariga.Utredaren skall vidare, ur etttotalförsvarsperspektiv, lämna förslag tillförfattningsändringar som föranleds av förslagen irapporten i en ny tid (dir. 2001:54).MotionernaI kommittémotion Fö12 (v) av m.fl.hänvisar till den utredning somregeringen föreslår skall se över det militäraskolsystemets utveckling. Denna utredning föreslåsredovisa resultatet senast den1 . Enligt yrkande i motionen bör dennautredning få i uppdrag att också analyserautbildningsbehov och ge förslag på programplaner fördet civila försvarets område bl.a. när det gällerkompetensförsörjningen för området sårbarhet ochsäkerhet (yrkande 6). anser också attriksdagen bör ge regeringen i uppdrag att föreslå enlångsiktig finansiering av dessa utbildningsåtgärderinom det civila försvaret (yrkande 7).Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i regeringens bedömning attgrundförmågan inom det civila försvaret ärsamhällets fredstida robusthet och flexibilitet.Denna grundförmåga ger handlingsfrihet både på kortoch lång sikt inom det civila försvaret. Utskottetser det därför som väsentligt attåtgärdsprioriteringar görs i planeringen inom detcivila försvaret som syftar till att öka säkerheteninom gränssättande områden, såsom elförsörjning,telekommunikationer och IT. Utskottet anser detockså som väsentligt att åtgärder prioriteras sommotverkar effekter av biologiska och kemiskastridsmedel.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringenanför om inriktningen av det civila försvaret.Utskottet har, som framgått, inte heller haft någotatt erinra mot regeringens förslag om att låtafunktionsindelningen inom det civila försvaretupphöra. Regeringen skall i en proposition våren2002 återkomma till i denna fråga.Utskottet har i det föregående förutsatt attregeringen redovisar en samlad plan för hur den nyareformerade strukturen för krishanteringen isamhället skall utformas.När det gäller de frågor som tas upp i motion Fö12(v) yrkandena 6 och 7 om utbildningsbehov ochfinansiering av utbildningsåtgärderna inom detcivila försvaret vill utskottet inledningsvisframhålla att utskottet i ett tidigare avsnitt idetta betänkande ställt sig positivt till utökadutbildningsverksamhet när det gäller hanteringen avolika slags kriser.Härvid har utskottet bl.a. framhållit attregelbundna seminarier om hot och hotutvecklingarsamt övningar är utomordentligt viktiga. Utskottetvill också med anledning av yrkandena i motionenhänvisa till direktiven (dir. 2001:84) En nymyndighet med planeringsuppgifter för beredskapenmot svåra påfrestningar på samhället i fred och förhöjd beredskap. I direktiven sägs bl.a. att den nyamyndigheten skall samordna kompetensutveckling förvissa personer med befattningar inomkrishanteringssystemet och frågor om personal- ochkompetensförsörjning för det civila försvaret. Idirektiven ingår även att lämna förslag om anslagoch resursfördelning för den nya myndigheten. ser det har regeringen uppmärksammatutbildningsfrågornas betydelse i det civilaförsvaret till stor del i enlighet med vad somefterfrågas i motionen. Motion Fö12 (v) yrkandena 6och 7 avstyrks därför av utskottet.Infrastruktur m.m.Utskottets bedömning och förslag i korthetUtskottet utgår ifrån att regeringen tarsådana initiativ som leder till attsårbarheten i de samhällsviktigainfrastruktursystemen minskar ochdriftsäkerheten ökar. Utskottet förutsätterdärvid att regeringen i den aviseradepropositionen lämnar en samladredovisning av de åtgärder som avses vidtas,så att en robusthet och flexibilitet isystemen, i enlighet med vad utskottet längeefterfrågat, säkerställs.Motionerna Fö2 (m) yrkandena 6 och 7, Fö12 (v)yrkande 10 samt Fö256 (kd) yrkandena 1 och 6avstyrks.PropositionenInfrastrukturområdet är en del inom det civilaförsvaret som är ytterst viktig för totalförsvaretsbehov. Elförsörjning, telekommunikationer ochtransporter måste särskilt uppmärksammas i fråga omberedskapsåtgärder. Dessa områden bedöms varasärskilt riskutsatta för bekämpning vid angrepp ochär också känsliga för störningar i fred. Inom ramenför åtgärderna i en infrastruktur är det angelägetatt särskilt beakta de IT-system som ingår iinfrastruktursystem.ElförsörjningRegeringen bedömer att elförsörjningen ärutslagsgivande för det civila försvarets förmåga. Sågott som alla viktiga samhällsfunktioner är starktberoende av en någotsånär stabil eltillförsel.Beredskapsåtgärderna på elförsörjningsområdet börges allra högsta prioritet.Skälen för regeringens bedömning är bl.asamhällets elberoende, och elsystemets karaktärmotiverar fortlöpande aktiva insatser för att minskasårbarheten. Vitala funktioner i samhället ärberoende av tillgång till el för att kunnaupprätthållas. Det allvarligaste hotet motelförsörjningen i fredstid är sabotage mot vitaladelar av elsystemet. Sådana angrepp kan leda tillstora konsekvenser i samhället genom omfattande ochlångvariga elavbrott. Under normal fredstida driftär elförsörjningen mycket robust och säker. Den högaelsäkerheten kan dock inte garanterahundraprocentigt oavbrutna elleveranser. Det finnsanläggningar och elledningar som inte är möjliga attskydda till rimliga kostnader.Regeringen har uppdragit åt att se till att en helhetssynutvecklas som omfattar beredskapsåtgärder såväl påden eloperativa sidan som på användarsidan och attåtgärder skall vägas emot varandra gällandekostnader och effekt. Elförsörjningens beroende avtele- och radiokommunikationer är gränssättande.Både vid reparationer och återstart av elsystemetfinns det ett beroende av de allmänna telenäten.Särskilt vid återstart av elsystemet efter ettavbrott bedöms en fungerande kommunikation varanödvändig. Regeringen har uppdragit åt Affärsverketsvenska kraftnät att i samråd med Post- ochtelestyrelsen analysera de ömsesidigaberoendeförhållandena som finns mellanelförsörjningen och telekommunikationerna vidlångvariga och omfattande elavbrott. Redovisningskall ske den 1 november 2001.Regeringen har vidare beslutat att möjligheternaför vissa investeringar i teknisk utrustning skallundersökas av i syfte att kunnaförbättra förmågan att i en krissituation styraknappa eltillgångar till prioriterade användare.Utvecklingen på gasturbinsidan skall följas som endel av bevakningen av tillgång till reservkraft isyfte att skapa bättre förutsättningar för drift avelsystemet i separata delsystem (s.k. ö-drift) i enkrissituation. Möjligheterna att bergförlägga ellerpå annat sätt effektivt skydda strategisk ochsvårreparerad utrustning i stam- och regionnätenstuderas.Det är inte möjligt att säkerställa en heltstörningsfri elförsörjning. Elberoendet ökar isamhället, bl.a. till följd av ett ökat beroende avfungerande telekommunikationer och IT-system.Samhällsviktig verksamhet som oundgängligen måstefungera måste därför tillförsäkras tillgång till elför situationer då den ordinarie elförsörjningeninte fungerar.Regeringen bedömer att åtgärder som vidtas för attkunna upprätthålla och återupprätta elförsörjningenvid höjd beredskap är angelägna och långsiktigtbidrar till en höjd beredskapsförmåga. De statligainsatserna inom området bör ges fortsatt högprioritet.Sårbarhets- och säkerhetsutredningen har i maj2001 i sitt betänkande Säkerhet i en ny tid (SOU2001:41) lämnat förslag till principer för attåstadkomma en förbättrad helhetssyn när det gällerplaneringen för civilt försvar och beredskapen motsvåra påfrestningar på samhället i fred. Utredningenredovisar bl.a. förslag som berör elförsörjningen.Försvarsberedningen delar i allt väsentligtutredningens förslag. De förslag som utredarenredovisat i betänkandet analyseras för närvarandeoch bereds vidare inom . Regeringenavser återkomma till i denna fråga våren2002.TelekommunikationerRegeringen bedömer att Telekommunikationerna är ennyckelfunktion inom totalförsvaret. Utvecklingeninom området telekommunikationer går mycket fort ochskyddet kan behöva anpassas därefter. Samhälletsökade beroende av väl fungerande telekommunikationerminskar toleransen för avbrott och störningar.Behovet av insatser för att förebygga att störningarinträffar bör ges fortsatt hög prioritet.Skälen för regeringens bedömning är atttelekommunikationerna är en nyckelfunktion församhället och måste fungera med hög säkerhet vidsvåra påfrestningar på samhället i fred och vid ettväpnat angrepp. Vid ett angrepp i nuvarandeomvärldsläge kan telekommunikationssystemenbetraktas som mycket riskutsatta eftersom ettsammanbrott i teleförbindelserna skulle skapa kaos isamhället. Detta kan vara ett av de första målen vidett angrepp. Ett angrepp i form avinformationsoperationer kan inträffa även ifredstid. Detta innebär att telefunktionen även ifredstid måste ha en god robusthet. Målet är att vidett väpnat angrepp så långt som möjligttillhandahålla samhället de tjänster som finns ifred.Regeringen bedömer att långvariga avbrott ielförsörjningen, genom t.ex. sabotage ellersnöoväder, kan medföra att telekommunikationernaslutar att fungera inom mindre eller större område.Mindre teleanläggningar för fast och mobil telefoniklarar störningar i eltillförseln enstaka timmar perdygn. Större telestationer inklusive transmissionsamt en del av de mindre teleanläggningarna klararstörningar omfattande . Mindreanläggningar har batterireserv medan störreteleanläggningar har fasta reservelverk somdimensioneras för att klara veckolånga elavbrott.Viktiga delar av näten kan således hållas i gång medreservkraft . Elsystemet är delvis beroendeav allmänna telenät för driftsstyrning och vidreparation efter skador. Det råder oklarhet om huranvändbara de publika telenäten kommer att vara isamband med större avbrott i elförsörjningen.Planeringen av insatser och åtgärder bör enligtregeringens bedömning i ökad utsträckning inriktasmot verksamhet som är av betydelse för att ävenminska konsekvenserna av händelser som kan leda tillsvåra påfrestningar på samhället i fred. Nuvarandesårbarhet skall efterhand byggas bort i samband mednätutbyggnad och införande av ny teknik så attsamhället har väl fungerande telekommunikationersåväl i inledningen som i fortsättningen av ettväpnat angrepp. Åtgärder för att minska sårbarheteni transmissionsnät bör prioriteras. Telenäten skallgenom reservelförsörjning klara långa avbrott ilandets elförsörjning. Vidare skall särskildprioritet kunna ges totalförsvarsviktiga abonnenteravseende telefoni. Pågående utbyggnad avfullträffskyddade teleanläggningar i berg bör enligtregeringen slutföras.Post- och har fått i uppdrag attredovisa de åtgärder som myndigheten vidtagit ochplanerar att vidta för att telefunktionen skall hatillgång till säker elförsörjning i kris och krig.Myndigheten skall därvid också redogöra för villkorför anskaffade reservkraftaggregat ochförutsättningarna för att vid behov omfördela deaggregat som teleoperatörer erhållit genom Post- ochtelestyrelsen. Uppdraget skall redovisas den 1november 2001.Post- och skall biträda Affärsverketsvenska kraftnät i det uppdrag som verket erhållitom analys av ömsesidiga beroendeförhållanden mellanel och tele.Regeringen bedömer att med den inriktning somredovisats och med nuvarande ekonomiskaförutsättningar så kommer säkerheten inomtelekommunikationsområdet successivt att förbättras.Det bör dock beaktas att utvecklingen inom områdetgår mycket fort och att skyddet kan behöva anpassasdärefter.Ett säkrare InternetUnder det gångna året har regeringen givit Post- ochtelestyrelsen tre uppdrag som skall bidra till attskapa ett säkrare Internet. Det första uppdragethandlar bl.a. om att utreda vilka förändringar avorganisatorisk och rättslig karaktär som behövergenomföras för att myndigheten skall kunna verifieraeller vidta åtgärder för att säkerställa attInternet i kan drivas oberoende avfunktioner utomlands.Det andra uppdraget handlar om att utredaförutsättningarna för övningar och praktiska provavseende drift av Internet i oberoende avfunktioner utomlands. skalllämna förslag på hur sådana övningar och prov kangenomföras.Det tredje uppdraget innebär att Post- ochtelestyrelsen skall utreda förutsättningarna förmyndigheten att informera Internetanvändare sommyndigheter, företag och organisationer om säkerhet,tillgänglighet och tillförlitlighet för Internet iSverige. Dessa uppdrag skall samtliga redovisas tillregeringen senast den 1 oktober 2001.Transporter och logistikRegeringen bedömer att det finns ett fortsatt behovav beredskapsverksamhet inom transportsektorn ävenframöver. Verksamheten bör vidareutvecklas för attminska sårbarheten.Skälen för regeringens förslag är bl.a. att detfinns flera pågående utvecklingstendenser som bedömspåverka beredskapsarbetet. En viktig faktor är IT-utvecklingen som skapar nya möjligheter att leda ochsamordna transporter. Transportföretagen utvecklasalltmer mot att bli logistikföretag med ansvar förindustrins varuflöden och försörjning.Drivmedelsförsörjning, tågdrift, trafikledningsamt godshantering i hamnar och lager är bara någraexempel på transportsystemens elberoende. Beroendetav fungerande elförsörjning samt intakta IT-systemgör transportsektorn mycket sårbar. Transportsektornär även beroende av nyckelpersonal med hög tekniskkompetens, piloter, lokförare, förare till tungalastbilsekipage och specialfordon samttrafikledningspersonal.Avreglering, konkurrensutsättning ochprivatisering är faktorer som antagligen kommer attöka ytterligare . Detta påverkarberedskapsverksamheten genom att hänsynstagandentill beredskapsaspekter nu i många fall måste läggasfast i avtal med privata eller offentliga bolag.MotionernaI kommittémotion Fö2 (m) av m.fl.framhålls att en godtagbar elförsörjning i helalandet är ett oavvisligt krav.Reparationsberedskapen bör förbättras.Författningsändringar bör övervägas som gör detmöjligt att prioritera samhällsviktiga intressen videffektbrist. Närmare samarbete mellan nätägare,elproducenter och myndigheterna bör eftersträvas föratt förbättra säkerhets- och beredskapsarbetet.Förmågan att bevaka och skydda viktiga anläggningarmåste förbättras.Moderata samlingspartiet vill fästa riksdagensuppmärksamhet på regeringens inriktning att genomdialog med elbranschen sträva efter olika lösningarvid fredstida effektbristsituationer samtsäkerställa elleveranser i Syd- och Mellansverigegenom det tredje blocket i . Dessaåtgärder är än mer nödvändiga när regeringen tillhöga samhällskostnader avvecklat en fulltfungerande, miljövänlig elproduktion i (yrkande 6).I samma motion (Fö2) framhålls också att det ärväsentligt att den nationella funktionaliteten inomtelekommunikationsområdet säkerställs. Det får intevara så att de svenska kommunikationssystemensfunktionalitet är beroende av motsvarande system iandra länder. Inte minst att i ha en stabiltidsreferens till våra datorer är en förutsättningför många av de nya tjänsterna, bl.a. för loggning,och finansiella tjänster. Global PositioningSystem, GPS, är ingen bra lösning. Vi får inte varaberoende av för tidsreferensen. Det som hänti stärker våra farhågor därvidlag.Våra telekommunikationer måste skyddas. De utgör,som regeringen konstaterar i propositionen, engränssättande faktor för hela totalförsvaretssamlade förmåga. Enligt vår mening är det angelägetatt skapa klarhet i de åtgärder som bör vidtas föratt få en godtagbar säkerhet itelekommunikationssystemen även sett i ett näraframtidsperspektiv (yrkande 7).I kommittémotion Fö12 (v) av m.flanför motionärerna att regeringen i en propositiontill avser att återkomma ifrågor som rör den tekniska infrastrukturen.I den av nu behandlade propositionen(prop. 2001/02:10) anför attregeringen uppdragit åt svenskakraftnät att i samråd med Post- och telestyrelsenanalysera de ömsesidiga beroendeförhållandena somfinns mellan elförsörjningen ochtelekommunikationerna vid långvariga och omfattandeelavbrott. Resultatet av denna analys beräknas bliklar . Eftersom vidflera tillfällen diskuterat dessa frågor börregeringen till återkomma med frågan isamband med den aviserade vårpropositionen. Vad somovan anförts om beroendeförhållandet mellanelförsörjning och telekommunikation bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna (yrkande10).I kommittémotion Fö256 (kd) av m.fl. anförs attsamhällets ökade användning och beroende avelförsörjning, telekommunikationer ochinformationsförsörjning innebär att svåra störningarpå detta område snabbt kan medföra allvarligakonsekvenser för samhällets funktionsförmåga.Teknisk infrastruktur kan därför i ökad utsträckningbedömas vara gränssättande för det civila försvaretsoch därmed också totalförsvarets förmåga. Ju bättreförmåga samhället har att klara fredstidapåfrestningar desto större är möjligheterna attkunna tillgodose de åtgärder som kan behövas vidhöjd beredskap. Samhällets grundförmåga i fred måstedärför stärkas då sårbarheten inom el- ochtelesystemen är hög (yrkande 1).I samma motion (Fö256) pekar Kristdemokraternaockså på den tekniska infrastrukturen i stort. El,tele och data tillhör kategorin samhällsviktiginfrastruktur. Gränsdragningarna dem emellan kanvara svåra att göra. Det blir därför alltnödvändigare att betrakta den samhällsviktigatekniska infrastrukturen från ett helhetsperspektivvad gäller såväl ansvarsfördelning som kontroll avsystemen. Det behövs en kontinuerlig utvärdering ochanalys av sårbarheten i de samhällsviktiga tekniskainfrastruktursystemen utifrån en helhetssyn, vilketbör ges regeringen till känna (yrkande 6).Utskottets ställningstagandeUtskottet har sedan /97 framhållitbetydelsen av en robust och flexibel infrastrukturfrämst inom bl.a. områdena elförsörjning,telekommunikationer och IT. Utskottet har också vidflera tillfällen framhållit att förmågan inom dessaområden är gränssättande för hela det civilaförsvarets förmåga. Utskottet välkomnar därför attregeringen i inriktningen för det civila försvaretsatsar på åtgärder för att minska sårbarheten iinfrastrukturen. Utskottet gör i likhet medregeringen också den bedömningen att elförsörjningenär utslagsgivande för hela det civila försvaretsförmåga. Att beredskapsåtgärderna påelförsörjningsområdet ges högsta prioritet serutskottet därför som självklart.Flera motioner - Fö2 (m) yrkandena 6 och 7, Fö12 (v)yrkande 10 samt Fö256 (kd) yrkandena 1 och 6 - tarupp frågor som bl.a. rör sårbarheten ochdriftssäkerheten inom elförsörjningen ochtelekommunikationerna. Även beroendeförhållandetmellan el- och teleområdet berörs. När utskottetbehandlade dessa frågor (bet.2000/01:FöU5 s. 27-30) redogjorde utskottet för deolika utredningsinitiativ som regeringen vidtagit isyfte att bl.a. minska sårbarheten ochdriftsstörningar i systemen. Utskottet förutsattemed anledning av dessa initiativ att regeringensöverväganden och beslut med anledning av dessautredningar kommer att leda till att elkonsumenternatillförsäkras en säker elförsörjning och attberedskapen säkerställs så att konsekvenserna av ettelavbrott minskar.Ett flertal av de initierade utredningarna enligtovan är redovisade till regeringen.Utskottet sammanfattar i det följande några avslutresultaten i dessa.I den s.k. uppdrag haringått att utreda vilka åtgärder som bör vidtas föratt dels minska antalet elavbrott, dels minimerakonsekvenserna av sådana elavbrott. Av rapportenframgår bl.a. att god leveranskvalitet innebär attett elavbrott för en kund inte får överstiga 12timmar om det inte finns särskilda skäl. Godleveranskvalitet består också i att kunden elleranläggningsdelen inte drabbas av ofta återkommandeeller kortare avbrott.Statens energimyndighet har i regleringsbrev förår 2001 getts i uppdrag att verka för att förbättraberörda myndigheters och viktiga civila funktionerselberedskapsåtgärder. har i endelrapport redovisat en ny helhetssyn förelberedskap. Viktiga utgångspunkter för arbetet ärbl.a. att säkerhet och beredskap måste byggas förhela hotskalan fred-krig, liksom att kravet påsamsyn i planering, prioritering och metodfrågormellan el-, tele- och IT-området ökar. Enutgånspunkt är också att samarbetet mellanFörsvarsmakten och elbranschen måste utvecklas.Affärsverket har i samråd medPost- och analyserat det ömsesidigaberoendet melan el- och telesystemen.Analysresultatet redovisas i rapporten el- och telesystemen vid omfattande och långaelavbrott. Utskottet, som i tidigare uttalandenpåtalat detta beroende, kan nu konstatera att denstudie som genomförts på området pekar mot attelavbrott är möjliga att effektivthantera både vad det gäller styrning och övervakningsamt vid felsökning och reparationer i fält. Vid ettomfattande elavbrott måste man dock räkna medbetydligt längre avbrottstider för stora delar avnätet. En uppskattning är att det kan ta minst 5-6timmar att koppla in ett i huvudsak oskadat nätefter totalsammanbrott. Förslagen i rapporten syftartill att förbättra möjligheterna att upprätthållatelekommunikationerna i samband med långa ochomfattande elavbrott för att underlätta reparationoch återuppbyggnad av elförsörjningen.Post- och regeringsuppdrag, om attredovisa de åtgärder som myndigheten vidtagit ochplanerar vidta för att telefunktionen skall hatillgång till säker elförsörjning i kris och krig,redovisas i rapporten elförsörjning förtelefunktionen. I uppdraget ingår också att redogöraför villkor för anskaffade reservaggregat ochförutsättningarna för att vid behov omfördela deaggregat som teleoperatörer erhållit genom Post- ochtelestyrelsen. I Post- och rapportföreslås bl.a. ett väsentligt närmare samarbetemellan branschens och statens företrädare inom detsom brukar benämnas den tekniska infrastrukturen änvad som är fallet. I rapportenföreslås också en översyn av regelverk för att kunnarealisera vissa åtgärder som kan särbehandla aktörerinom el- och teleområdet för att göra den tekniskainfrastrukturen säkrare.Utskottet har med stort intresse tagit del avslutresultaten av dessa utredningar. Utskottet utgårfrån att regeringen nu tar sådana initiativ somleder till att sårbarheten i de samhällsviktigainfrastruktursystemen minskar och driftssäkerhetenökar. Utskottet förutsätter därvid att regeringen iden aviserade propositionen lämnar ensamlad redovisning av de åtgärder som avses vidtas,så att en robusthet och flexibilitet i systemen, ienlighet med vad utskottet länge efterfrågat,säkerställs.Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottetatt yrkandena i motionerna Fö2 (m) yrkandena 6 och7, Fö12 (v) yrkande 10 samt Fö256 (kd) yrkandena 1och 6 till huvudsaklig del kommer att blitillgodosedda och avstyrks härmed.BefolkningsskyddUtskottets bedömning i korthetUtskottet ser positivt på att regeringenavser att bl.a. med utgångspunkt från denkommande strategiska inriktningen låta utredabefolkningsskyddets framtida utformning setti ett helhetsperspektiv.PropositionenRegeringen bedömer att ett nytt program förbefolkningsskydd bör utarbetas utifrån etthelhetsperspektiv. Regeringen avser att medutgångspunkt från de kommande operativaanvisningarna låta utreda befolkningsskyddetsframtida utformning.Regeringen lämnar i propositionen en utförligbeskrivning av det aktuella läget förbefolkningsskyddet skyddsrum och andningsskydd.Regeringen anser i denna fråga att ett nytt programför befolkningsskydd bör utarbetas. Programmet börutformas i ett helhetsperspektiv. Regeringen avserdärför att med utgångspunkt från den kommandestrategiska inriktningen låta utredabefolkningsskyddets framtida utformning sett i etthelhetsperspektiv med gemensamma utgångspunkter förplaneringen inom de olika delområdena. Avsikten äratt få fram ett skyddssystem där de ingående delarnaär bättre avvägda i förhållande till varandra.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med regeringen att ett nyttprogram för befolkningsskydd bör utarbetas utifrånett helhetsperspektiv.