bet · GO01BoU6 · 2001-02-22 00:00:00 — Den som enligt 28 kap. 12 § MBhar fått rätt att använda någon annansvattenanläggning är tillsammans med ägaren skyldigatt underhålla anläggningen, om inte miljödomstolenbestämt något annat. (11 kap. 17 § MB). Vid bristeri underhållsansvaret som leder till skada för annankan den underhållsskyldige bli skadeståndsskyldig.Den som är skyldig att underhålla endammanläggning för vattenreglering skall ersättaskada som orsakas av att anläggningen inte geravsett skydd mot utströmmande vatten (dammhaveri).Ansvaret är, med undantag för haverier som orsakatsav bl.a. krigshandlingar, strikt och alltsåoberoende av vållande (11 kap. 18 § MB).Kraftverksdammar för strömkraftdrift kan omfattas avdetta ansvar.Om en vattenverksamhet eller en vattenanläggningsom har utförts i enlighet med ett tillstånd enligtmiljöbalken medför skador som inte förutsågs avmiljödomstolen när tillståndet meddelades, får denskadelidande framställa anspråk på ersättning enligt31 kap. MB. Anspråk på oförutsedda skador skall föratt få tas upp till prövning framställas tillmiljödomstolen eller den ,högst , som kan ha bestämts i samband medtillståndet (24 kap. 13 § MB).Förordningen (1998:928) om bygde- ochfiskeavgifter ger möjligheter för den som liderskada genom en vattenverksamhet att erhållaersättning för skadan. Ansökan om ersättning görshos miljödomstolen.Enligt bostadsutskottets mening är det av störstavikt att de av översvämningarna aktualiseradefrågorna om bl.a. översyn av vattendomar och ansvarför skador blir föremål för nya överväganden.Utskottet noterar med tillfredsställelse attregeringen redan har tagit ett flertal initiativ ochanser sig kunna utgå från att regeringen utan någotsärskilt tillkännagivande kommer att fullfölja detredan påbörjade arbetet och till återkommamed redovisning av de förslag eller åtgärder sombedöms bli aktuella för att bl.a. kunna minimerariskerna för nya översvämningar.Med det anförda avstyrker bostadsutskottetmotionerna /01:Bo521 (kd), 2000/01:Bo524 (s),2000/01:Bo528 (s), 2000/01:Bo532 (s) och2000/01:Fö403 (c, s) yrkande 3.Bygde- och fiskeavgifterI motion 2000/01:Bo534 (s) förespråkar motionärernaatt fattar beslut om att ändraförordningen (1998:928) och bygde- och fiskeavgifterså att bygdeavgifterna kan användas även tilllönekostnader för arbete som är inriktat på attfrämja bygdens näringsliv och service.De aktuella avgiftsmedlen skall i första handanvändas för bidrag eller ersättningar till den somlider skada genom en vattenverksamhet. Sedan medel imån av behov har avsatts för användning för dettaändamål skall resterande medel användas tillinvesteringar för ändamål som främjar näringsliveller service i bygden eller annars är till nyttaför denna. fattar beslut omsådan användning av medlen.Enligt utskottet mening saknasdet bärande skäl för attgenomföra den av motionärernaföreslagna ändringen. Utskottetavstyrker motion 2000/01: Bo534(s). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Älvskyddets utformningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ796yrkande 5 och 2000/01:MJ841 yrkande 7.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)2. Småskalig vattenkraftRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo525 yrkandena1 och 2.Reservation 3 (kd, c)3. Lagstiftning angående vindkraftRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo503,2000/01:Bo505, 2000/01:Bo507, 2000/01:Bo517,2000/01:N263 yrkande 11, 2000/01:N265 yrkande 1och 2000/01:N382 yrkande 2.Reservation 4 (m)Reservation 5 (c)Reservation 6 (fp)4. Vindkraftens ställningRiksdagen avslår motion 2000/01:N265 yrkande4.Reservation 7 (kd, c)5. Inrättande av fler nationalstadsparkerRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo223 yrkande8.Reservation 8 (c)6. Levande skärgårdarRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo508 yrkande1.Reservation 9 (kd, c)7. Det kommunala vetots utformning m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo531 och2000/01:MJ836 yrkande 9.Reservation 10 (c, mp)8. Översyn av vattendomar och ansvar föröversvämningar, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo521,2000/01:Bo524, 2000/01:Bo528, 2000/01:Bo532 och 2000/01:Fö403 yrkande 3.Reservation 11 (kd, c, fp)9. Bygde- och fiskeavgifterRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo534.Stockholm den 22 februari 2001På bostadsutskottets vägnarKnut BillingFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: KnutBilling (m), (), (), (), (), Ulla-BrittHagström (kd), (), (), (), (), StenLundström (v), (), Carl-ErikSkårman (m), (), RigmorStenmark (c), () och CarinaAdolfsson Elgestam (s). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Älvskyddets utformning (punkt 1)av (), (), IngaBerggren (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01: MJ796 yrkande 5. Därmed avslås motion2000/01:MJ841 yrkande 7.StällningstagandeI och med att regeringen beslutat att stängakärnkraftverk så ökar behovet av alternativenergi. Frågor om utnyttjande av vattenkraft gör sigdärvid gällande i än högre grad. Det råder enligtvår mening inte någon tvekan om att vattenkraften påmånga sätt är bra från miljösynpunkt. ärdet ofrånkomligt att exploateringen av vattendragför elproduktion har en mycket stor lokalmiljöpåverkan. Även beträffande de koncept för enmer skonsam exploatering som harutarbetats av kraftindustrin gör detta sig gällande.På samma sätt förhåller det sig med de småvattenkraftverken. En mer betydande potential för nyvattenkraft finns i de älvsträckor som ärskyddade i , framför allt de fyra orördaNorrlandsälvarna. Det bör dock inte komma i frågaatt tillåta någon exploatering i dessa områden.Dessa unika naturmiljöer bör i stället bevaras tillkommande generationer. Vattendragsutredningensbetänkanden, som fortfarande bereds inomRegeringskansliet, innehåller förslag som innebärett försvagat skydd. Enligt vår mening är dockdagens älvskydd väl avvägt. Det är angeläget attdetta ges regeringen till känna.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2000/01:MJ796yrkande 5 (m) och innebär att motion 2000/01:MJ841yrkande 7 (fp) avstyrks.2. Älvskyddets utformning (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01: MJ841 yrkande 7. Därmed avslås motion2000/01:MJ796 yrkande 5.StällningstagandeJag delar uppfattningen att älvskyddet bör utformasså att skyddsbehovet skall bedömas oberoende avvilket syfte ett planerat ingrepp tjänar, vilketförespråkas i fp-motion 2000/01:MJ841 yrkande 7.Kraven på ytterligare utbyggnad av vattendragen kanförväntas öka i samband med den planeradeavvecklingen av kärnkraftsreaktorer. Härtill kommeratt det legala älvskyddet är alltför svagt. Enligtmin mening bör dock vattenkraftsutbyggnaden i vårtland vara ett avslutat kapitel. Detta måsteåterspeglas i älvskyddets utformning. I ett förstasteg bör undantagen i 4 kap. 1 § andra stycketförsta meningen MB (för utvecklingen av befintligatätorter eller av det lokala näringslivet eller förutförandet av anläggningar som behövs förtotalförsvaret) och 4 kap. 6 § sista stycket MB(vattenföretag som förorsakar endast obetydligmiljöpåverkan) tas bort.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Mittförslag lämnas med anledning av motion 2000/01:MJ841yrkande 7 (fp) och innebär att motion 2000/01:MJ796yrkande 5 (m) avstyrks.3. Småskalig vattenkraft (punkt 2)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01: Bo525 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeVi konstaterar att har ett uttalat mål attfrämja produktion och utnyttjande av förnybar energioch att avvecklingen av kärnkraften har påbörjats.Samtidigt har det visat sig att vidtagnastimulansåtgärder för att tillskapa mera förnybarenergi har varit otillräckliga.Sverige har genom sitt medlemskap i EU förbunditsig att följa gemenskapens målsättning i olikafrågor, t.ex. EU:s åtaganden från Kyotokonferensen.För att kunna göra detta är det mycket viktigt attkraftfulla åtgärder vidtas på ett flertal områden.Ett av dessa områden är etablering av småenergiproduktionsenheter för förnyelsebar energi.Det är angeläget att de som önskar etableravattenkraftverk får klara förutsättningar för sinverksamhet. Lagstiftning och myndighetershandläggning skall i möjligaste mån utformas så atten ökad produktion av förnybara energikällorunderlättas och att oklarheter för den enskilde iplaneringsförfarandet undanröjs.Således bör nuvarande lagstiftning omtillståndsförfarandet ses över så att etablering avsmå vattenkraftverk förenklas och förbilligas.Vidare bör rimliga maximala handläggningstiderinföras för ansökningar om tillstånd.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2000/01:Bo525(s) yrkandena 1 och 2.4. Lagstiftning angående vindkraft (punkt 3)av (), (), IngaBerggren (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4.Tillkännagivandet görs med anledning av motionerna2000/01:Bo505 och 2000/01:507. Därmed avslåsmotionerna 2000/01:Bo503, 2000/01:Bo517,2000/01:N263 yrkande 11, 2000/01:N265 yrkande 1 och2000/01:N382 yrkande 2.StällningstagandeAll lagstiftning måste enligt vår mening genomsyrasav en stor respekt för den enskilda äganderätten.Lagstiftningen bör präglas av en storrespekt för människors liv och hälsa samtskyddsintressen i natur och miljö. Även andraytterst angelägna uppgifter för stat och kommunliksom konflikter mellan olika äganderätter börbeaktas vid den närmare regleringen inom olikaområden.Frågan om etablering av vindkraft är komplicerad.Å ena sidan har vindkraften uppenbara fördelar somenergikälla. Å andra sidan syns ett vindkraftverk påstora avstånd och kan ge upphov till buller ochandra olägenheter. Detta gör att värdefulla kultur-och naturvärden, liksom eventuella grannarsintressen av en fortsatt god boendemiljö, måstebeaktas. Enligt vår mening måste en markägare gesmöjlighet att själv bestämma vad marken skallanvändas till och om han så önskar upplåta markenför vindkraft. Men detta kräver att även övrigaintressen tas till vara på ett bra sätt. Det bördärför skapas ett fungerande regelverk som sättersnäva gränser för byggande av vindkraftverk.Vindkraftsetableringar bör givetvis beaktas i denkommunala planprocessen. På detta sätt kanskyddsvärda natur- och kulturmiljöer undantas ochförutsebarhet garanteras ägare till kringliggandemarkområden. I ett inledande stadium bör det införasett moratorium för vindkraftsutbyggnad förkustområdena i , runt Gotlandsamt längs och i . Därefter bördet tas fram en nationell plan som anger vilkakustområden som det är av riksintresse att permanentskydda mot vindkraftsanläggningar. Vidare börVindkraftsutredningens förslag att projekt med enhögre effekt än 125 kW alltid skall tillståndsprövasenligt övervägas.Det är angeläget att regeringen kommer medförslag till lagstiftning i de frågor som vi nu harbehandlat.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av m-motionerna2000/01:Bo505 och 2000/01:Bo507. Det saknas motbakgrund härav bärande skäl för att med anledning avövriga motioner föreslå ytterligaretillkännagivanden.5. Lagstiftning angående vindkraft (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 5.Tillkännagivandet görs med anledning av motionerna2000/01:Bo517, 2000/01:N265 yrkande 1 och2000/01:N382 yrkande 2. Därmed avslås motionerna2000/01:Bo503, 2000/01:Bo505, 2000/01:Bo507 och2000/01:N263 yrkande 11.StällningstagandeEtt hållbart energisystem måste enligt min meningbygga på förnybara energikällor. bör varaföregångare med höga ambitioner och sträva efter attminska de klimatpåverkande utsläppen från fossilabränslen. Förnybara energikällor minskar utsläppenoch är miljötekniskt och näringspolitiskt bra. Föratt förbättra vår miljö är det nödvändigt att densvenska forskningen kring alternativa energisystemintensifieras. En sådan forskning skapar ävenkomparativa fördelar för och möjliggörexport av svensk miljöpolitik. Den i dettasammanhang viktiga utbyggnaden av svensk vindkraftgår dock mycket långsamt.Ett av hindren för utbyggnaden är otydligheterna ireglerna kring tillståndsprövningen. Framför alltgäller detta rollfördelningen mellan kommun ochlänsstyrelse. Det är därför av stor vikt att, vilketuppmärksammas i de båda centermotionerna,rollfördelningen vid tillståndsprövningenförtydligas. Områden där det är särskilt viktigt attvindkraftsutbyggnaden underlättas är ochGotland.Ett annat hinder är den låga prioriteringen avvindkraftsintresset gentemot andra etableradeintressen. Det är, såsom framhålls iVindkraftsutredningens slutbetänkande, viktigt attta fram kvantitativa mål för vindkraftsutbyggnaden.Det av utredningen föreslagna planeringsmålet, somsvarar mot en produktion av , framstårsom rimligt. Det är av stor betydelse förvindkraftsutbyggnaden att det upprättas en nationellvindkraftsplan där vissa områden utpekas somriksintressen för vindkraft enligt bestämmelserna i3 kap. MB. och bör i en sådan plananges som områden av riksintresse för vindkraft.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad jag framför. Mittförslag lämnas med anledning av c-motionerna2000/01:Bo517, 2000/01:N265 yrkande 1 och2000/01:N382 yrkande 2. Det saknas mot bakgrundhärav bärande skäl för att i anledning av övrigamotioner föreslå ytterligare tillkännagivanden.6. Lagstiftning angående vindkraft (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 6.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:N263 yrkande 11. Därmed avslås motionerna2000/01:Bo503, 2000/01:Bo505, 2000/01:Bo507,2000/01:Bo517, 2000/01:N265 yrkande 1 och2000/01:N382 yrkande 2.StällningstagandeJag kan konstatera att den planerade avvecklingen avkärnkraften medför attenergiplaneringen måste inriktas på en växling motandra energislag och effektivisering avelanvändningen.Det är dock tveksamt om en fortsatt utbyggnad avvindkraftverken på bör ske. Vindsnurrornainnebär ett mycket kraftigt och störande ingrepp ilandskapsbilden. En "skog" av höga bullrande snurrormed kraftiga rotorblad dominerar helt den omgivandenaturen; träd och kyrktorn kan inte hävda sig längrei det gotländska kulturlandskapet.Vindkraftverken i landet finansieras med ett antalberäkningsbara och några svårkalkylerbarasubventioner. Därutöver uppkommer kostnader förnätinvesteringar för att klara de varierandeleveranserna från vindkraften. Vindkraftföretagenskall visserligen betala en viss anslutningsavgiftsom dock sannolikt inte täcker den verkligakostnaden.Det är oklart om man uppnår samhällsekonomiskavinster av en fortsatt kraftig satsning på vindkraftpå . Därför måste en ordentlig utvärdering avdenna satsning omgående komma till stånd för att fåreda på dels lönsamheten i, dels miljökonsekvensernaav en fortsatt satsning. Ytterligare försök medvindkraftverk placerade till havs bör dock göras.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad jag framför. Mittförslag lämnas med anledning av fp-motion2000/01:N263 yrkande 11 och innebär att övrigamotionsyrkanden avstyrks.7. Vindkraftens ställning (punkt 4)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 7.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:N265 yrkande 4.StällningstagandeVindkraft klassificeras bl.a. i tillståndssammanhangsom miljöfarlig verksamhet och hamnar härigenom isamma kategori som fossileldade kraftverk,massafabriker, kemiska fabriker och annan verksamhetsom utan tvivel innebär risker för miljön.Vindkraften är en förnybar energikälla som inte gernågra som helst utsläpp, inget avfall och kräveringa miljöfarliga transporter. Den eventuellamiljöbelastning som vindkraften brukar tillskrivasär ljud som kan uppfattas som störande (buller) ochskuggor som begränsas till verkets omedelbaraomgivning. Bedömningar av eventuell påverkan påflora och fauna görs vid bygglovs- ochmiljöprövningen.För att ha rimlig substans bör begreppet"miljöfarlig" begränsas till mätbar fysisk ochkemisk miljöpåverkan, från utsläpp etc. Det kan mankalla reell miljöpåverkan som behöver regleras ochövervakas. Vindkraftens miljöpåverkan kan mansnarare klassificera som virtuell, eftersom denbegränsas till människors syn- och hörselintryck.Denna påverkan bedöms vid tillståndsprövningen ochkan inte rimligen kräva någon övervakning ellerkontroll, utöver det kontrollprogram som projektörenoch eller ägaren åtar sig i samband medtillståndsgivningen. Vindkraften skall enligt vårmening inte klassas som miljöfarlig verksamhet.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av c-motion2000/01:N265 yrkande 4.8. Inrättande av fler nationalstadsparker(punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 8.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:Bo223 yrkande 8.StällningstagandeEn av många mycket viktiga uppgifter på miljöområdetär att skydda grön-områden, parker och grönytor istäderna. Stadsregionernas djur- och växtliv ärmycket sårbara. Detta innebär att strukturen påtätorternas grönområden måste ha goda samband medomgivande naturområden. Grönområdena har även social betydelse för människors välbefinnande iett stadslandskap. Genom inrättande avnationalstadsparker ges stora områden skydd ochstatus som helhet, vilket gör det möjligt att bättreförvalta dessa naturtillgångar. Det är av denanledningen önskvärt att fler nationalstadsparkerinrättas. Det är viktigt att framhålla attplaner på inrättande av nya nationalstadsparkerskall vara lokalt förankrade. Enligt utskottetsmening bör detta, framför allt mot bakgrund av deöverväganden som fortfarande görs inomRegeringskansliet, ges regeringen till känna.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad jag framför. Mittförslag lämnas med anledning av c-motion2000/01:Bo233 yrkande 8.9. Levande skärgårdar (punkt 6)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 9.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:Bo508 yrkande 1.StällningstagandeFör att den svenska skärgården, särskilt denbohuslänska, även i fortsättningen skall kunna levaoch utvecklas året runt finns det skäl att nu vidtaspeciella nationella åtgärder så att inte denlevande skärgården missgynnas i förhållande tillturismen och friluftslivet som anses vara avriksintresse.Staten har noga angett att kustområdet ochskärgården i från norska gränsen tillLysekil är så unik att det via lagstiftning angesatt det är av riksintresse vad som sker i dessaområden.Under de senare åren har just detta område sattsunder hård press genom att framför allt fastigheterför åretruntboende har omvandlats till fritids-eller turisthus. Detta leder till allthögre och i många fall orimliga fastighetspriser medsvårigheter för åretruntboende att konkurrera medkapitalstarka köpare som söker fritidsboende. Detleder till i sin tur till färre åretruntboende ochen allt äldre befolkning med resultat som sämreåretruntservice både vad gäller offentlig och annanbasservice. För de äldre som bor kvar har effekternablivit en allt högre boendekostnad på grund av attde höga fastighetspriserna driver upptaxeringsvärdena och därmed fastighetsskatten. Meddålig eller ingen service är den negativa spiralen igång, vilket gör att företagare inte heller vågarbehålla eller nystarta verksamheter i skärgården.Dessa problem gör sig gällande i alla skärgårdar,inte bara den bohuslänska.Den unika skärgård som i lagstiftningen anges somriksintresse för turism har snart inte kvar denkraft som krävs för att ett samhälle skall kunnaleva och skapa kreativa miljöer året runt. För attskärgården skall vara intressant som rekreation ochför turism krävs att det för skärgården gesförutsättningar att vara levande året runt. Ävendetta är uppenbart ett riksintresse, annars kommerlagstiftningen i sin nuvarande utformning att varaför ett bevarande av något som inte längre finnseller som stora delar av året är dött. Detta kaninte ha varit lagstiftarens mening då gavett sådant starkt skydd för en miljö som ansågsintressant att bevara. Därför är det attöverväga en översyn av i aktuelltavseende för att sätta natur- och kulturvärdena samtturismens och friluftslivets intressen parallelltmed kravet på, eller snarare behovet av, att detfinns en levande skärgård. Det viktiga är att deattraktiva turistområdena i skärgården skall kunnautvecklas som levande kustmiljöer året runt och inteavvecklas till att bli konstgjorda sommarmiljöer.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av c-motion2000/01:Bo508 yrkande 1.10. Det kommunala vetots utformning m.m.(punkt 7)av () och RigmorStenmark (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 10.Tillkännagivandet görs med anledning av motionerna2000/01:Bo531 och 2000/01:MJ836 yrkande 9.StällningstagandeProblemet med slutförvaring av kärnkraftsavfallmåste få sin lösning. Vi måste i ta hand omvåra egna sopor. När det gäller den mycketbesvärliga frågan att ta hand om avfall efterkärnkraft så pågår det nu en lång rad undersökningarom var och på vilket sätt man skall förvarakärnkraftsavfallet. Runt om i landet har man ocksåaktualiserat folkomröstningar eller redan genomförten omröstning i kommunen för att få veta vad folketsäger i denna fråga. Några har avfärdat problemetmed att säga nej till att avfallet skall placeras ideras kommun.Frågan är om det är kommunerna som även i dennamiljöfråga skall få använda sig av det kommunalavetot och verkligen säga ja eller nej, eller omfrågan skall anses så komplex att staten måste tadet övergripande ansvaret och bestämma utifrånnoggranna undersökningar om bästa plats och vilkenmetod som skall användas för att på ett så säkertsätt som möjligt ta hand om avfallet.Just nu råder det osäkerhet om hur man skall tolkade folkomröstningar som varit i frågan och löften omkommande folkomröstningar. Med tanke påstatsmakternas hittillsvarande agerande är detlogiskt att denna förvirring finns i kommunerna ochinte minst bland folket.Eftersom man ändå arbetar med kommunalafolkomröstningar i frågan anser vi att det ärangeläget att man ifrån statens sida klart uttalarsig för om dessa folkomröstningar har någonbetydelse eller om det bara är ett spel medmänniskors vilja. Frågan är för allvarlig för ettsådant handlande när det ytterst är fråga ommänniskors förtroende för demokratiska spelregler.Kommunernas rätt att säga nej till etablering avmiljöförstörande anläggningar i den egna kommunen ären av hörnstenarna i den kommunalabestämmanderätten.