bet · GO01LU9 · 2001-01-18 00:00:00 — Vissa associations- och avtalsrättsliga frågor I betänkandet behandlar utskottet åttamotionsyrkanden från allmänna motionstiden iolika associations- och avtalsrättsliga frågor. Deassociationsrättsliga motionsspörsmålen gäller nyaassociationsformer för vissa företag,könsfördelningen på ledande poster i företagen ochredovisning av anställningsförmåner. Deavtalsrättsliga frågorna gäller jämkning av avtalmellan näringsidkare och internationella fullmakter.Utskottet avstyrker bifall till samtligamotionsyrkanden.Till betänkandet har fogats tre reservationer ochtvå särskilda yttranden. 2000/01:L201 av m.fl. (v)vari föreslås att fattar följande beslut:Riksdagen begär att regeringen lägger fram förslagtill lagstiftning innebärande att avvartdera könet skall vara representerat istyrelserna för medieföretag med fler än 25anställda.2000/01:L202 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att en dialoginitieras med tidningsbranschen om den bristandejämställdheten i branschen.2000/01:L204 av och () vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en ny juridisk formför företagande.2000/01:L206 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enallmännyttig associationsform.2000/01:L901 av och ()vari föreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet avharmonisering av internationella fullmakter.2000/01:L907 av och () vari föreslås att fattar följandebeslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att se överdomstolarnas möjligheter att jämka oskäliga avtalmellan näringsidkare.2000/01:Fi907 av m.fl. (v) variföreslås att fattar följande beslut:2. begär att regeringen lägger framförslag till ändring av aktiebolagslagen som innebäratt av vartdera könet skall vararepresenterat i börsnoterade aktiebolags styrelsersamt i statligt och kommunalt ägda aktiebolagsstyrelser.2000/01:A226 av m.fl. (v) variföreslås att fattar följande beslut:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att även onoteradebörsföretag i sin årsberättelse skall redovisaförmåner för verkställande direktörer. Nya associationsformerAktiebolagsrätten har sedan början av 1990-taletvarit föremål för ett fortlöpande reformarbete. År1990 tillkallade regeringen en kommitté,, med uppdrag att göra enöversyn av aktiebolagslagen (dir. 1990:08).Regeringens uppdrag till Aktiebolagskommitténomfattade två delar. Kommittén hade först att läggafram förslag till de ändringar i aktiebolagslagen(1975:1385) som var föranledda av den europeiskaintegrationen och närmande till EU. I dendelen har kommitténs uppdrag resulterat i bl.a. attaktiebolagslagens bestämmelser om bundna aktierupphävts och att aktiebolagen delats in i tvåkategorier, publika och privata aktiebolag (prop.1992/93:68, bet. LU14 och prop. 1993/94:196, bet.LU32).Den andra delen av arbeteavsåg att överväga frågor som främst röraktiebolagets kapital och finansiella instrument,aktiebolagets organisation och aktieägarnasminoritetsskydd. överlämnade kommitténdelbetänkandet (SOU 1995:44) , som behandlade bolagsorganens rolleroch ansvar samt därmed sammanhängande frågor.Betänkandet låg till grund för de av våren1998 beslutade ändringarna i aktiebolagslagensregler om styrelse, bolagsstämma, revision ochskadestånd (prop. 1997/98:99, bet. LU26).Ändringarna, som trädde i kraft ,syftar bl.a. till en förstärkning av ägarfunktionenoch ett effektivare resursutnyttjande i företagen.Kommitténs delbetänkanden (SOU 1997:22)Aktiebolagets kapital och (SOU 1997:196) Vinst-utdelning i aktiebolag bereds iRegeringskansliet, och närmast pågår arbete med enlagrådsremiss på grundval av kommitténs förslag omvinstutdelning, nedsättning av aktiekapitalet ochlikvidation.Nyligen har avlämnat sittslutbetänkande (SOU 2001:1) Ny aktiebolagslag. Ibetänkandet föreslås en helt ny aktiebolagslag.Mycket av innehållet i slutbetänkandet är genomtidigare delbetänkanden och genomförda delreformerredan känt, och kommitténs arbete har till storadelar gått ut på att göra lagen begriplig och sålångt det är möjligt lättläst. Slutbetänkandetbehandlar också en rad nya frågor. Hit hör bl.a.förslagen att avskaffa systemet med ett nominelltbelopp på aktierna och ersätta det med ettkvotaktiesystem, förbättra möjligheterna attutnyttja elektroniska hjälpmedel och modernkommunikationsteknik vid bolagsstämma, mildraförbudet för bolag att lämna lån till aktieägaresamt förslaget att införa nya regler om delning avbolag (fission). Slutbetänkandet innehåller ocksåett förslag till införande av ett aktieägarregister.Förslaget innebär att samtliga aktieägare i allaaktiebolag skall finnas antecknade i ettavstämningsregister som förs antingen av Patent- ochregistreringsverket eller av någon centralvärdepappersförvaltare som bolaget självt väljer.Även på det redovisningsrättsliga området haromfattande lagändringar skett . Pågrundval av första betänkande(SOU 1994:17) Års- och koncernredovisning enligt EG-direktiv genomfördes de ändringar iredovisningslagstiftningen för aktiebolag, vissahandelsbolag, kreditinstitut, värdepappersbolag ochförsäkringsföretag som betingades av EG:sbolagsrättsliga och redovisningsrättsliga direktiv(prop. 1995/96:10, bet. LU4).Hösten 1999 beslutade en reform avreglerna om bokföring och offentlig redovisning somsyftar till en samlad och modern lagstiftning (prop.1998/99:130, bet. Reformen, som byggde påbl.a. slutbetänkande (SOU1996:157) Översyn av redovisningslagstiftningen,innebär att bestämmelserna om vem som ärbokföringsskyldig, om räkenskapsår, löpandebokföring och arkivering samlats i en ny bokförings-lag (1999:1078). Vidare har tillämpningsområdet förårsredovisningslagen (1995:1554) utsträckts så attlagen omfattar samtliga företag som är skyldiga attavsluta den löpande bokföringen med enårsredovisning. Den nya lagstiftningen har trätt ikraft den 1 januari 2000.I motion L204 av och (båda m) anförs att småföretagaremånga gånger befinner sig i ett gränsland mellanreglerna för företagare och reglerna för anställda.Enligt motionärerna bottnar problematiken i att enegenföretagare inte har funktionerna skilda åt,medan i ett aktiebolag ägarfunktionen och ansvaretatt driva företaget är åtskilda. För att komma tillrätta med problemen bör det, enligt motionärernasmening, i svensk rätt införas en ny juridiskföretagsform, där kravet på satsat eget kapitalligger på ett minimum som det ekonomiskaansvaret för ägaren finns kvar. Motionärernaframhåller att företagsformen måste vara enkel attstarta, administrera och driva, och många av deformella krav som gäller för aktiebolag skall intekrävas. En sådan företagsform skulle, anförs det imotionen, möjliggöra för fler att driva företag somjuridisk person. I motionen yrkas att frågan om enny företagsform, såsom den skisserats i motionen,utreds.Som utskottet tidigare konstaterat, då liknandemotionsspörsmål behandlats (bet.1996/97:LU15) och (bet. 1999/2000:LU10),har frågan om införandet av en särskild bolagsformför mindre företag kommit i ettdelvis nytt läge till följd av de ändringar somgenomförts i aktiebolagslagen med anledning av attEG:s bolagsrättsliga direktiv införlivats i svenskrätt. Sålunda erbjuder den svenska aktiebolagslagenfr.o.m. två alternativabolagstyper utan personligt ansvar för delägarna,nämligen publika respektive privata aktiebolag.Aktiekapitalet i ett publikt aktiebolag skall uppgåtill , medan det i ett privataktiebolag räcker med ett aktiekapital om 100 000kr. Regelsystemet är utformat på så sätt att den enabolagskategorin, publika aktiebolag, typiskt settomfattar större bolag med stor spridning påaktierna, medan den andra kategorin, privataaktiebolag, företrädesvis omfattar små bolag med ettmindre antal ägare. Den svenskaaktiebolagslagstiftningen har därmed fått enstruktur som i sina huvuddrag överensstämmer med vadsom gäller i övriga EU-länder (prop. 1993/94:196,bet. LU32).Ett av syftena med införandet av en uppdelningmellan publika och privata aktiebolag har varit atti kommande lagstiftningsarbete kunna läggakategoriindelningen till grund för ytterligareändringar i aktiebolagslagen. I linje härmedbeslutade ändringar iaktiebolagslagen, med ikraftträdande den 1 januari1999, som bl.a. innebär en differentiering mellanpublika respektive privata aktiebolag i fråga omvissa lednings- och organisationsfrågor. För publikaaktiebolag gäller att en tudeladledningsorganisation med styrelse och verkställandedirektör är obligatorisk medan lagstiftaren i frågaom privata aktiebolag i större utsträckning haröverlämnat till delägarna själva att besluta omledningsorganisationens utformning. I privataaktiebolag är således endast ett ledningsorgan, dvs.styrelsen, obligatorisk. Styrelsen skall i publikaaktiebolag bestå av minst tre ledamöter, medan det iprivata aktiebolag räcker med en styrelseledamotunder förutsättning att det finns minst ensuppleant. Också i frågor som styrelsens utseende,arbetsordning för styrelsen och kallelse tillbolagsstämma innebär lagändringar endifferentiering mellan publika och privataaktiebolag där bestämmelserna för de privataaktiebolagen generellt sett är något enklare och merflexibla (prop. 1997/98:99, bet. LU26).När det gäller redovisningsreglerna bör framhållasatt årsredovisningslagen numera tillåter mindre ochmedelstora företag att upprätta s.k. resultaträkningi förkortad form samt möjliggör att mindre företagundantas från vissa krav på tilläggsupplysningar.Vidare beslutade i samband medbehandlingen av regeringens förslag tillny bokföringslag om viss uppmjukning för mindreföretag av kravet på att bokföringen skall avslutasmed en årsredovisning och viss förenkling avmöjligheterna att upprätta resultaträkning iförkortad form (prop. 1998/99:130, bet. LU2).Därutöver vill utskottet peka på att rent allmäntfrågor kring regelförenkling för mindre företagkommit alltmer i blickpunkten under senare år.Sålunda tillkallade regeringen ensärskild delegation för att identifiera problem ochföreslå åtgärder för att undanröja onödiga hinderför etablering och tillväxt i småföretag, den s.k.Småföretagsdelegationen (dir. 1996:7). Delegationenhar slutredovisat sitt arbete i betänkandet (SOU1998:94) Förslagskatalog. Småföretagsdelegationenhar bl.a. föreslagit en rad åtgärder för attförstärka det systematiska arbetet medregelreformering.I budgetpropositionen för redovisarregeringen arbetet med regelförenkling (prop.2000/01:1 utg.omr. 24 s. 23). Av redogörelsenframgår att regeringen, i linje med vadSmåföretagsdelegationen föreslagit, introducerat ettsystem för effektivare problem- ochkonsekvensanalyser av reglers effekter för småföretags villkor. Sålunda har regeringen den 22december 1998 inrättat en statssekreterargrupp medsärskilt ansvar för arbetet med regelförenkling.Gruppen, som består av statssekreterare frånJustitie-, Finans- och Näringsdepartementen,utfärdade riktlinjer förRegeringskansliet avseende arbetet med särskildkonsekvensanalys av reglers effekter för småföretags villkor. samordnasregelförenklingsarbetet med särskild inriktning påsmå företag inom en särskild enhet inomNäringsdepartementet - SimpLex-enheten. Enhetensverksamhet syftar bl.a. till att ge stöd och rådtill övriga delar av , myndigheteroch verk samt utredningsväsendet. Myndigheternasgrundläggande ansvar för att reglers effekter försmå företags villkor analyseras när nya ellerändrade regler övervägs regleras i förordningen(1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglerseffekter för små företags villkor, den s.k. SimpLex-förordningen. För utredningsväsendet finns kravetsärskilt reglerat i Kommittéförordningen(1998:1474).Enligt vad regeringen vidare redovisar ibudgetpropositionen för kommer, med hjälp avden s.k. SimpLex-gruppen, som består avrepresentanter för små företag samtsmåföretagsexperter, regelförenkling av befintligaregelverk att övervägas. Till SimpLex-gruppen harknutits en referensgrupp som består av ett antalföretagare - Nybyggarna. Inom Regeringskanslietpågår, framgår det av redovisningen, en översyn avolika s.k. gränsvärden i bl.a. bokförings- ochredovisningslagstiftningen. Syftet är att samordnaoch nedbringa antalet gränsvärden. Vidare redovisasatt det förbereds ett system för elektroniskingivning av ansökningar om patent. Vad gällervarumärken och mönsterskydd utreds frågan förnärvarande av ochMönsterskyddsutredningen.Mot bakgrund av vad sålunda redovisats anserutskottet att motion L204 inte bör föranleda någonriksdagens vidare åtgärd, och utskottet avstyrkerbifall till motionen.Leif () framhåller i motion L206 att deexisterande associationsformerna alla har detgemensamt att regelverken syftar till maximalekonomisk avkastning till ägarna. pågår,anförs det, mycket utvecklingsarbete inom dengemensamma sektorn i syfte att åstadkomma mindre ochmer överblickbara organisationsformer. Drivkraftenbakom de flesta försök med fristående skolor,vårdinrättningar m.m. är enligt motionären attframhålla en pedagogisk idé, en vårdideologi elleren arbetsorganisation som inte finns inom denoffentliga sektorn. I motionen anförs attaktiebolagsformen, genom sin inriktning påvinstmaximering, inte är lämplig fördenna typ av verksamhet. Inte hellerstiftelseinstitutet passar i sammanhanget. Somexempel på områden där en ny associationsform behövsnämns i motionen bostadssektorn och elitidrotten.Trots att verksamheten är samhällsnyttig ochdrivkraften oegennyttig hänvisas, anförs det, dessaverksamheter till att välja aktiebolagsformen,eftersom det i saknas associationsformer föricke vinstdrivande företag. Mot denna bakgrundskulle, enligt motionärens mening, införandet av enny associationsform fylla en viktig funktion för attutveckla verksamhetsformer inom den offentligasektorn, för det ideella föreningslivet och förutvecklandet av den allmännyttiga bostadssektorn. Imotionen yrkas ett tillkännagivande om vad somsålunda anförts.Utskottet vill först erinra om den diskussion somförevarit om behovet av att införa en nyassociationsform för anslagsberoende verksamhet.Spörsmålet övervägdes ingående av utskottet isamband med behandling avregeringens förslag till en stiftelselag (prop.1993/94:9, bet. Övervägandena ledde till attutskottet i sitt av godkända betänkandeförordade att regeringen skulle återkomma tillriksdagen med förslag till rättslig reglering avsådan anslagsberoende verksamhet som till följd avdefinitionen av stiftelsebegreppet i stiftelselageninte kommer att kunna anordnas i stiftelseform.Hösten 1995 återkom regeringen i frågan och föreslogi proposition 1995/96:61 att skullegodkänna ett förslag om former för verksamhet som ärberoende av statligt stöd. Förslaget innebar att,när staten tillsammans med en annan part engagerarsig i verksamhet som är beroende av statligt stöd,detta skall ske genom att ett aktiebolag eller enideell förening bildas. Dessa verksamhetsformerskulle, enligt regeringens uppfattning, tillgodoseäven de behov som kommuner och landsting har avprivaträttsliga former för denna typ av verksamhet.Vid riksdagsbehandlingen påpekade utskottet attaktiebolagsformen - även om den i och för sig kananvändas för den verksamhet som diskuterades och ien del fall också är lämplig för det - är utformadmed utgångspunkt i näringslivets behov. Ävenanvändningen av formen ideell förening kunde enligtvad utskottet anförde bli problematisk. Mot bakgrundav det anförda kunde det enligt utskottets meninginte uteslutas att det kan krävas en ny rättsligform vid sidan av aktiebolaget och den ideellaföreningen för att helt tillfredsställa behovet avrättslig reglering för de skilda slags verksamhetersom är beroende av fortlöpande statligt stöd.Utskottet utgick emellertid från att regeringen meduppmärksamhet följer frågan och återkommer tillriksdagen med en redovisning härav samt förslag ny rättslig reglering om ett sådant behov harvisats föreligga. Något tillkännagivande frånriksdagens sida var därför inte erforderligt. Meddet anförda avstyrkte utskottet bifall till enmotion med yrkande om tillkännagivande om en nyassociationsform för anslagsberoende verksamhet(bet. 1995/96:LU7).Frågan om ny associationsform för anslagsberoendeverksamhet behandlades åter av våren 1997med anledning av motioner, som efterlyste en nyrättslig organisationsform bl.a. förkulturinstitutioner där samverkan sker mellanoffentliga huvudmän, folkrörelser, ideellaföreningar, företag och enskilda. Enligt utskottetsmening fanns det då inte anledning att göra någotannat principiellt ställningstagande än det somutskottet hade gjort (bet.1996/97:LU15).Utskottet vill därutöver särskilt peka på attUtredningen om allmännyttan och bruksvärdet ibetänkandet (SOU 1999:148) På de boendes villkorföreslagit en lag om allmännyttiga bostadsbolaginnehållande regler om en särskild företagsform förbolag som har till syfte att bedriva verksamhet utanatt dela ut vinst till ägarna. Kommittén omallmännyttiga bostadsföretag och bostadssocialutveckling, den s.k. , har tilluppgift att bl.a. värdera förslagen från nyssnämndautredning om olika verksamhetsformer för ickevinstdrivande företag m.m. och bedöma behovet av ettnytt regelverk för sådana företag (dir. 1999:110).Om kommitténs överväganden leder till att det behövsett nytt regelverk för denna typ av företag skall,enligt direktiven, kommittén utarbeta en komplettlagreglering samt de författningsändringar i övrigtsom är nödvändiga. Utredningsuppdraget beräknas bliredovisat under våren 2001.Med hänsyn till vad nu har redovisats anserutskottet att det inte finns någon anledning förriksdagen att vidta någon åtgärd med anledning avmotion L206. Motionen bör därför lämnas utan bifall.Könsfördelningen i företagens ledning, m.m.Bestämmelser om aktiebolags ledning finns i 8 kap.aktiebolagslagen (1975:1385). Av bestämmelsernaframgår att ett aktiebolag skall ha en styrelse medminst tre ledamöter. I ett privat aktiebolag fårstyrelsen dock bestå av en eller två ledamöter, omdet finns minst en suppleant. I 6 § föreskrivs attstyrelsen utses av bolagsstämman. I bolagsordningenfår det föreskrivas att en eller flerastyrelseledamöter, i publika aktiebolag dock mindreän hälften av samtliga, skall utses på annat sätt.Kapitlet innehåller vidare bestämmelser om bl.a.styrelsens uppgifter, bosättningskrav,obehörighetsgrunder, mandattid, ordförande,sammanträden, beslutsförhet, jäv och protokoll.Därutöver finns särskilda bestämmelser som gällerverkställande direktör. I ett publikt aktiebolagskall styrelsen utse en verkställande direktör. Iett privat aktiebolag får styrelsen utse enverkställande direktör. Av 8 kap. 9 § följer att densom är underårig eller i konkurs eller som har enförvaltare enligt 11 kap. 7 § intekan vara styrelseledamot. Att detsamma gäller förden som har näringsförbud följer av 6 § lagen(1986:436) om näringsförbud. Några särskilda reglerom könssammansättningen i ett aktiebolags styrelsefinns inte. Inte heller i annan associationsrättsliglagstiftning finns några sådana föreskrifter.I motion Fi907 av m.fl. (v) pekas påatt internationellt sett ligger långt efternär det gäller kvinnorepresentationen i företagensstyrelser. I de svenska börsnoterade bolagensstyrelser har, anförs det, andelen kvinnor under ettflertal år legat , och någon förändring tilldet bättre synes inte vara i sikte. avde börsnoterade bolagen har en kvinna i styrelsensom valts på bolagsstämma. Av de 25 bolag som finnspå börsens A-lista med de mest omsatta aktiernasaknar enligt motionen 15 kvinnlig representation istyrelsen. I fråga om de 500 största företagen meddotterbolag uppgår andelen kvinnor som ärverkställande direktör till , och andelen kvinnorsom är styrelseordförande är . I motionenrefereras till en undersökning som publicerats iVeckans Affärer enligt vilkenendast av storföretagens chefer är kvinnor.Nästan 50 % av de 500 största företagen saknar heltkvinna på relativt hög chefsnivå. I motionenkonstateras att en jämställd kvinnorepresentation ide stora företagens styrelser inte tycks gå attuppnå på frivillig väg. I det läget är, enligtmotionärerna, könskvotering ett demokrati- ochrättvisekrav. bör därför begära attregeringen lägger fram förslag till ändring avaktiebolagslagen som innebär att avvartdera könet skall vara representerat ibörsnoterade aktiebolags styrelser samt i statligtoch kommunalt ägda aktiebolags styrelser (yrkande2).Charlotta L Bjälkebring m.fl. (v) behandlar imotion L201 frågan om könssammansättningen istyrelser i medieföretag. Enligt motionen var underår 2000 vid 15 större tidningsföretag, spridda jämntöver landet, av sammanlagt 109 ordinariestyrelseledamöter endast 15 kvinnor. Av de 15chefredaktörerna vara bara tre kvinnor. Ietermediernas styrelser är, enligt motionen,resultatet ännu mer nedslående. Bland 158 ordinarieledamöter i 36 bolag med fler än 25 anställda varbara 19 kvinnor. I motionen konstateras att deoffentligt ägda företagen ,och ABhar styrelser sammansatta enligt statlig policy;förhållandet mellan män och kvinnor håller sig inomspannet 40:60. Det är också, konstateras det imotionen, i de statligt ägda medieföretagen som dekvinnliga verkställande direktörerna finns, trestycken. Enligt motionen är troligen situationeninte bättre på bok- och tidskriftsförlagen än i deprivata etermedieföretagen. Läget när det gällerjämställdheten på medieföretagen är således enligtmotionärerna mycket oroande. En åtgärd som därförbör övervägas är, anförs det, att genom lagstiftningkvotera när det gäller könssammansättningen iföretagens styrelser. I motionen föreslås sålundaatt begär att regeringen lägger framförslag till lagstiftning innebärande att minst 40 %av vartdera könet skall vara representerat istyrelserna för medieföretag med fler än 25anställda.Även i motion L202 av () behandlasjämställdheten i medieföretags styrelser. Med tankepå mediernas opinionsbildande roll är det, enligtmotionären, angeläget att medieföretagen visar uppett gott exempel när det gäller jämställdheten. Iförsta hand är det branschen själv som bör taansvaret för jämställdheten. Det är emellertid,enligt motionären, hög tid att regeringen tarinitiativ till en dialog med tidningsbranschen omden bristande jämställdheten i branschen.Inför ett ställningstagande till de aktuellamotionsyrkandena vill utskottet först peka på attregeringen i skrivelsen till omjämställdhetspolitiken inför 2000-talet (skr.1999/2000:24) presenterat huvuddragen i denfortsatta inriktningen av jämställdhetspolitiken. Iskrivelsen anför regeringen att den kommer attintensifiera ansträngningarna för att öka andelenkvinnor vid tillsättningar i statligabolagsstyrelser i syfte att uppnå en jämnkönsfördelning. Ett delmål är att andelen kvinnorskall vara . När det gällerstyrelser i börsnoterade aktiebolag avser regeringenatt noga följa utvecklingen de närmaste åren.Arbetsmarknadsutskottet, som behandlat skrivelsen isitt betänkande 1999/2000:AU6, har förklarat attutskottet stöder den inriktning påjämställdhetspolitiken som regeringen redovisar iskrivelsen.Utskottet vill vidare peka på attarbetsmarknadsutskottet, vid behandlingen hösten2000 av en motion om att nya modeller av s.k.roterande ledarskap bör prövas i syfte attmöjliggöra för fler kvinnor att nåchefsbefattningar, uttalat att sådana modellerbygger på lokala lösningar och därför, för att bästaresultat skall nås, bör utformas från varjeverksamhets egna förutsättningar samt attanvändandet av sådana lösningar får ankomma pårespektive företag eller organisation att avgöra(bet. 2000/01:AU3).Lagutskottet har från sina utgångspunkter ingenannan uppfattning än den arbetsmarknadsutskottetsålunda gett uttryck för.