bet · GP01NU4 · 2001-11-27 00:00:00 — Som framgår av det föregående finnsdet enligt skatteutskottets mening inte nu någonanledning att genomföra ytterligare justeringar avdetta belopp. Utskottet instämmer i skatteutskottetsuppfattning. Den begärda uppdelningen avreseavdraget i tolv delar förefaller stå i strid medsträvandena efter att förenkla skattelagstiftningenoch avvisas därmed.Även när det gäller förslaget om att inkluderaresor för att lämna barn på dagis anser utskottetatt skatteutskottets motivering för att avvisa ettsådant förslag är hållbart.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottethär behandlade motioner i aktuella delar.Lokala och regionala resurscentrum för kvinnorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå aktuella motionsyrkandenmed hänvisning till att den förda politiken,dvs. att jämställdhetsaspekter bör präglanärings- och regionalpolitiken, ligger ilinje med den grundsyn som redovisas imotionerna. Jämför reservation 6 (m, kd, fp)och reservation 7 (c).PropositionenRegionala och lokala resurscentrum för kvinnor finnspå cirka 120 platser i . De har till syfteatt bl.a. stimulera kvinnors företagande. Varjecentrum har utformats från lokala behov och serdärför olika ut i olika delar av landet. avser regeringen att avsätta 10miljoner kronor för att täcka en del avkostnaderna för basfinansieringen vid regionala ochlokala resurscentrum för kvinnor. Dessutom bör vissasärskilda medel avsättas till projekt som drivs viddessa centrum.Enligt tilldelades regionala och lokalaresurscentrum uppskattningsvis cirka50 som bidrag från olikafinansiärer, varav bidrog med ca 19 miljonerkronor.MotionernaCenterpartiet anför i motionerna 2001/02:N27 och2001/02:A212 att modellen med kvinnligaaffärsrådgivare, resurscentrum för kvinnor ochkvinnolån har slagit väl ut och inte bör upphöraefter utan i stället permanentas. Dessaåtgärder som varit lyckosamma när det gällerkvinnornas företagande bör prövas också när detgäller att stötta invandrare som vill startaföretag.Vissa kompletterande uppgifterDen av regeringen förordade avsättningen av medeltill regionala och lokala resurscentrum för kvinnorfinansieras via anslaget (33:1) Allmännaregionalpolitiska åtgärder inom utgiftsområde 19,vilket behandlas i utskottets betänkande2001/02:NU2.Beträffande kvinnliga affärsrådgivare sägs det iregleringsbrevet för anslaget (38:2)Näringslivsutveckling för att på området skall innefatta stöd tillkvinnliga affärsrådgivare och annanrådgivningsverksamhet, spridning avforskningsinsatser och annan kunskap kring kvinnorsföretagande samt internationellt arbete.Resultat av verksamheten med kvinnligaaffärsrådgivare redovisas, som nämnts i ettinledande avsnitt, i rapporten regionalpolitikenblev jämställd - jämställdhetsperspektiv påregionalpolitik. Enligt expertgruppen som författatrapporten är det viktigt att ta vara på och ävensprida erfarenheterna från affärsrådgivning förkvinnor. Mot bakgrund av de utvärderingar som finnsföreslås i rapporten utökade möjligheter tillaffärsrådgivning för kvinnor i hela landet. Detmotiveras bl.a. av att andelen kvinnor blandnyföretagarna är låg.I regleringsbrevet för för anslaget (33:1)Allmänna regionalpolitiska åtgärder underutgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklinganges att skall avsätta lägst 26 miljonerkronor för bidrag till projekt vid regionala ochlokala resurscentrum för kvinnor i främst nationellastödområden och . Bidragskall ges till tillväxtorienterade projekt medinriktning på näringslivsutveckling ochsysselsättning samt projekt med syfte att utvecklaoch implementera kunskap om kvinnors företagande.Medlen får användas till att dels starta nyaprojekt, dels vidareutveckla tidigare projekt föratt tillvarata erfarenheter, kontaktnät ochkunskaper som vunnits i dessa. Medel förprojektverksamheten beräknas uppgå till 26 miljonerkronor även . Sammanlagt kommer såledesfinansieringen att uppgå till 36miljoner kronor.För att främja kvinnors och invandraresföretagande har regeringen i budgetpropositionen förår 2002 inom anslaget (38:2) Näringslivsutvecklingm.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv beräknat ökadebelopp med , 14 miljonerkronor och år 2004.Kvinnors företagande har varit ett prioriteratområde inom . Finansiering, t.ex. företagarlånför kvinnor, eller rådgivning i främst strategiskafrågor har kunnat erhållas från . Företagarlånetför kvinnor infördes . Som kommer attredovisas i det följande avser regeringen - enligtvad som sägs i propositionen - att införa ettgenerellt mikrolån med samma villkor som gäller förföretagarlån för kvinnor. Bland annat skall enuppföljning av lånet ske . Det anges att detär angeläget att de tidigare prioriterade gruppernakvinnor, ungdomar och invandrare ges fortsattprioritet. Kunskap och erfarenhet av dessa gruppersbehov skall beaktas vid all kredithantering enligtregeringen.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser liksom tidigare att det är en viktiguppgift inom närings- och regionalpolitiken attsärskilt stödja kvinnors företagande. Det finns utvecklingspotential bland kvinnligaföretagare, och det är också angeläget att flerkvinnor blir företagare. Generellt sett gäller atts.k. mainstreaming, dvs. beaktande avjämställdhetsaspekter i alla sammanhang, bör präglanärings- och regionalpolitiken för att främjatillkomst av nya företag och tillväxt av befintligaföretag.När det gäller ovan nämnda motionskrav harutskottet ingen annan åsikt än motionärerna i fråganom att åtgärder som varit lyckosamma när det gällerkvinnornas företagande också kan prövas när detgäller att stötta invandrare som vill startaföretag. Som framgår ligger den förda politiken ilinje med den grundsyn som framförs i motionerna2001/02:N27 (c) och 2001/02:A212 (c). De bör därförinte föranleda något uttalande från sida.Övriga utvecklingsfrågorPropositionenRegional utveckling genom integration och mångfaldIntegrationsverkets försöksverksamhet med attstimulera kommuner utanför storstäderna att iorganiserad form ta emot flyktingar somursprungligen tagits emot i storstäderna kommer attfortsätta även . Verksamheten är enligtregeringens uppfattning intressant för regionalutveckling.De regionala kulturinstitutionerna bidrar till ökadregional attraktionskraftRegeringen gör bedömningen att regionalakulturinstitutioner möjliggör en mångsidigkulturverksamhet av hög kvalitet i landets allaregioner. Härigenom ökar regionernasattraktionskraft.Som stöd för etableringen av en filmvårdscentral iGrängesberg bör ytterligare 5 miljoner kronoravsättas engångsvis för år 2001.Frågan om filmvårdscentral behandlas av riksdagenskulturutskott inom ramen för utgiftsområde 17 (bet.2001/02:KrU1).Kunskap och kompetensUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå aktuella motioner inomområdet kunskap och kompetens, främst medhänvisning till den utveckling som är pågång. Jämför reservation 8 (m, kd, c, fp).InledningI detta avsnitt behandlas åtgärder som syftar tillatt skapa goda utbildningsmöjligheter i alla delarav landet. Enligt vad som nämns i propositionenavser regeringen att följa utvecklingen när detgäller uppgiften att högskolan skall samverka meddet omgivande samhället och informera om sinverksamhet.PropositionenUtveckling av distansutbildningRegeringen redovisar sin bedömning attdistansutbildningen bör utvecklas så att den blirlättillgänglig i hela landet. En flexibelt ordnaddistansutbildning bör främja förutsättningarna förregional utveckling. föreslår regeringenatt ersättningen för distansutbildningar inomnätuniversitetet skall vara perhelårsstudent och helårsprestation. Dessa platserföreslås således i budgetpropositionen för år 2002erhålla en särskild ersättning som är högre än t.ex.ersättningen för de humanistiska,samhällsvetenskapliga, naturvetenskapliga ochtekniska utbildningsområdena. avserregeringen att ta initiativ till ettutvecklingsarbete för att bl.a. undersöka hurresurserna för distansutbildning skall beräknaskommande år.Samverkan mellan universitet/högskolor ochkommunerFör att stimulera samarbete mellanuniversitet/högskolor och kommuner och för att ökarekryteringen till högskolan samt skapa hållbartillväxt i regionerna bör 50 miljoner kronoravsättas . Lärosäten ochkommuner kommer att gemensamt kunnasöka medel för utvecklingsprojekt med dessa syften.Utveckling av nya högskoleutbildningarEtt särskilt uppdrag bör ges till Örebrouniversitet, och föratt i samarbete med den kommunala vuxenutbildningenunder utveckla s.k.collegeutbildning. Dessutom bör ett särskilt uppdragges till , tekniskauniversitet och för attunder utveckla kortareyrkesutbildningar som förordas i regeringensproposition om den öppna högskolan (prop.2001/02:15).Kommunernas ansvar för utbildningEnligt regeringens bedömning är de principer somligger till grund för ansvarsfördelningen mellanstat och kommun på utbildningens område viktiga attslå vakt om. Inom ramen för denna ansvarsfördelningbör en fortsatt utveckling ske. Staten ochkommunerna bör ta ett gemensamt ansvarför utvecklingen av lärandets infrastruktur.Kommunerna kommer att behöva läggastörre vikt vid det regionalautvecklingsperspektivet vid utvecklingen avgymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen.Regeringen har uppdragit till Gymnasiekommittén2000 (dir. 2000:35) att bl.a. utreda och redovisahur de interkommunala ersättningarna påverkarförutsättningarna för samverkan mellan kommunerkring gymnasieutbildningar samt i övrigt övervägahur incitamenten till samverkan mellan kommuner kanstärkas. Kommittén skall redovisa sitt arbete senastden 30 april 2002.Vuxnas lärande skall främjas genomutvecklingsbidrag till kommunerEtt särskilt bidrag, sammanlagt ,bör enligt regeringens bedömning gestill kommuner för uppbyggnaden av lokala lärcentrum.Lärcentrum är en mötesplats eller studiemiljö somhar en viss infrastruktur för ändamålet.Målgrupperna för lärcentrumens verksamhet ärortsbundna och yrkesverksamma personer.Undervisningen kan ske på plats i lärcentrumet, menett lärcentrum kan också vara en plats där den somstuderar på distans får tillgång till den tekniskautrustning och den studiemiljö som eventuellt behövsför distansstudierna. Många kommuner har redan i dagväl fungerande lärcentrum. I andra kommuner har maninte kommit lika långt och utbyggnaden av ettlärcentrum kan förknippas med kostnader som enenskild kommun kan ha svårt att finansiera.Regionala kompetensrådRegeringen anser att de regionala kompetensrådensarbetsformer bör utvecklas. Detta kan ske genom ettnärmare samarbete mellan de regionala kompetensrådenoch partnerskapen inomtillväxtavtalen/tillväxtprogrammen. Merparten av deregionala kompetensråden bildades ochde finns nu representerade i hela landet. I densenaste kartläggningen av de regionalakompetensråden, som gjordes avArbetsmarknadsstyrelsen och lämnades till regeringeni , framkom att rådens roll och arbetevarierar. Flertalet av råden efterfrågar ettförtydligande av uppdraget samt ett nationelltforum, dit frågor av mer nationell karaktär kankanaliseras och diskuteras.MotionernaModerata samlingspartiet framhåller i motion2001/02:N25 att det är viktigt att likvärdigavillkor för utbildning råder i hela landet och attkvaliteten är hög. Det anförs att ettdecentraliserat ansvar kombinerat med nationellskolpeng gör det möjligt att behålla även små skolorpå landsbygden. Motionärerna ser positivt på deutökade möjligheterna till distansutbildning och påförsöken till alternativa lärarutbildningar. Däremotär de tveksamma till regeringens bedömningarangående projektbidrag till samverkan ochlärcentrum. Om det finns intresse och kompetens tarkommunerna själva initiativ till sådana projekt,sägs det i motionen.Centerpartiets syn på utbildningsfrågornaredovisas i motion 2001/02:N27. Enligt motionärernaär det viktigt att fler ungdomar ges möjligheten attgå vidare till högre utbildning på hemorten.Därigenom kan behovet av välutbildad arbetskraft iframtiden tillgodoses även på de lokalaarbetsmarknaderna, menar motionärerna. Det gällerockså att stimulera ungdomar som kommer frånstudieovana hem. Regeringen bör inom ramen för demedel som avsatts för att stimulera samarbete mellanuniversitet/högskolor och kommuner initiera enförsöksverksamhet som syftar till att ökanyfikenheten för den högre utbildningen redan pågymnasiet. Vidare anser motionärerna att forskningenom regional utveckling har blivit eftersatt. För attsäkerställa kompetensen inom detta forskningsområdebör staten skjuta till mer ekonomiska resurser.Vidare tar upp fiskerinäringen,vilken sägs vara i stort behov avutbildningsmöjligheter. För att kunna erbjuda enadekvat yrkesutbildning på alla nivåer inklusivehögskolenivå bör en samlad utbildningsresurs skapas.Enligt vad anför i motion 2001/02:N23är det av särskilt stor vikt för landsbygden attuniversitet och högskolor tar sitt ansvar fördistansundervisningen. vill ha en rörligstudentpeng både för högskola och folkhögskola,vilket gör att resurserna tilldelas de institutionerdär studenterna vill läsa. Även när det gällergymnasieskolan är utvecklingen avdistansundervisning viktig för landsbygdensungdomar. Regeringens bedömningar påutbildningsområdet accepteras i stort sett avFolkpartiet med undantag av bedömningen i fråga omcollegeutbildningar vid vissa universitet ochhögskolor. En sådan ordning anser motionärerna varaen utbyggnad av komvux.Vissa kompletterande uppgifterMotionsyrkanden från den allmänna motionstiden 2001angående bl.a. studentpeng och skolpeng kommer attbehandlas av utbildningsutskottet i dessbudgetbetänkande över utgiftsområde 16 Utbildningoch universitetsforskning (bet. 2001/02:UbU1),vilket justeras i utbildningsutskottet den 22november 2001. Debatt i kammare planerastill den 7 december 2001.Ett av regeringens mål inom utbildningspolitikenär att av en årskull skall ha börjat studera påhögskolan . I propositionen om denöppna högskolan (prop. 2001/02:15) tas upp vissa avde frågor som berörs i motionerna. Enligtregeringens bedömning bör universitet och högskolori samarbete med vuxenutbildning kunnaerbjuda högskoleintroducerande utbildning, en s.k.collegeutbildning. Avsikten är att breddarekryteringen till högskolan genom att uppmuntratill högre studier bland grupper som annars inteskulle fortsätta sina studier, stärka deltagarnasformella kompetens samt ge dem tillfälle att prövapå studier i högskolemiljö. Regeringen avser attlåta göra en årlig uppföljning. collegeverksamhet bör en utvärdering göras.Vidare anser regeringen att universitet ochhögskolor bör upprätta lokala handlingsplaner förhur arbetet med breddad rekrytering skall bedrivas.Handlingsplanerna bör innehålla mätbara mål, som kanföljas upp med enhetliga och över tiden hållbaranyckeltal.Universitetens och högskolornas IT-stöddadistansutbildningar bör enligt regeringen samordnasi ett svenskt nätuniversitet med start under år2002. I den nyssnämnda propositionen föreslås attDistansutbildningsmyndigheten avvecklas i sambandmed att en ny myndighet inrättas för att stödjaSveriges nätuniversitet. Den nya myndigheten börockså ha en informerande roll vad avser IT-stödddistansutbildning. Myndigheten skall utveckla ochhandha den nätburna informationscentralen förSveriges nätuniversitet, registrera de IT-stöddadistansutbildningarna, fördela särskildautvecklingsresurser till lärosätena och stödja derassamordning. betänkande medanledning av propositionen (bet. 2001/02:UbU4)justeras och debatteras i riksdagenskammare den 7 december 2001.Propositionen om vuxnas lärande och utvecklingenav vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) godkändes iriksdagen (bet. 2000/01:UbU15). Enstrategi som utgår från individens önskemål, behovoch förutsättningar skall utvecklas. Fokus skiftasfrån undervisning i skollika former till ett merflexibelt stöd för individens lärande. Bland annatfår Statens skolor för vuxna ett utvidgat uppdrag,nämligen att stödja kommunernas användning avdistansmetoder i undervisningen.Frågor om yrkesutbildning inom fiskerisektorn hartidigare behandlats av miljö- och jordbruksutskottet(bet. 1999/2000:MJU8) respektive avutbildningsutskottet (bet. 2000/01:UbU14). Miljö-och jordbruksutskottet redovisade utförligt i sittbetänkande vilken utbildning som finns förfiskerisektorn.Sedan år 2000 har en projektgrupp, där bl.a.Fiskeriverket ingår, arbetat med att definieralämpliga former för ett utbildningscentrum förfiskerinäringen. Även kommuner och andra statligamyndigheter är involverade i projektet. Fören framtida finansiering av ett utbildningscentrumkan stora delar av projektet ges EU-finansiering.Den av regeringen förordade uppbyggnaden avlärcentrum finansieras via anslaget (33:7) Särskildaregionala utvecklingsprogram inom utgiftsområde 19,vilket behandlas i utskottets betänkande2001/02:NU2.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning motsvarasmotionskraven om ökade möjligheter för ungdomar frånstudieovana hem att komma in i högskolestudier avregeringens förslag i proposition 2001/02:15 om denöppna högskolan. Utskottet vill bl.a. peka på denutveckling som är på gång i fråga om den s.k.collegeutbildningen. De grupper som annars inteskulle fortsätta sina studier får genomcollegeutbildningen en chans att pröva på en för demovan miljö. Särskilt noterar utskottet attcollegeutbildningen kommer att följas upp årligenoch utvärderas , vilket medför att densuccessivt kan anpassas för att åstadkomma enbreddad rekrytering till högskolan. Utskottet haruppmärksammat att en rekryteringsdelegation skallinrättas med uppgift att stimulera till en breddadrekrytering till högskolan, t.ex. genom att stödjainförandet av collegeutbildningar eller genom attöka kontakterna mellan gymnasieskolor ochuniversitet/högskolor.Även förändringarna när det gällerdistansutbildning och lärcentrum är ägnade åt attbredda utbildningsmöjligheterna, vilket utskottetser positivt på. Utskottet utgår från attuppföljningen av dessa förändringar kommer attbelysa bl.a. resultaten med avseende på denregionala utvecklingen.När det gäller motionskrav om hög kvalitet på ochlikvärdiga villkor för skolutbildningen kanutskottet konstatera att kommunerna har fåttförstärkt möjlighet att erbjuda lärarna riktadkompetensutveckling; dessa satsningar kommer attfortsätta även . Vidare har en nylärarutbildning startat , och ett stortantal obehöriga lärare kommer att ges möjlighet attgenomgå en kompletterande utbildning som gerbehörighet.Utskottet noterar att yrkesutbildning inomfiskerisektorn är under utveckling genom detpågående projektet för att skapa ettutbildningscentrum för fiskerinäringen.Utan att gå in på samtliga de spörsmål som tas uppi motionerna kan utskottet sammanfattningsviskonstatera att det pågår en utveckling mot enbreddad utbildning, vilket också får betydelse frånregionalpolitisk synpunkt. I övrigt vill utskottethänvisa till utbildningsutskottets behandling avutbildningsfrågorna.Därmed avstyrker utskottet motionerna 2001/02:N23(fp), 2001/02:N25 (m) och 2001/02:N27 (c) i aktuelladelar.Stärkt företagsamhet och ettutvecklat entreprenörskapInledningI detta avsnitt redovisas förslag och bedömningarsom syftar till att stärka entreprenörskapet, ökanyföretagandet och gynna utvecklingen avlivskraftiga företag i hela landet. Vidare tasinsatser upp som syftar till att främja utvecklingeni regioner som inte fungerar så väl fråntillväxtsynpunkt.Regeringens bedömningar och förslag om stärktföretagsamhet och ett utvecklat entreprenörskap harföljande utgångspunkter:· Åtgärderna skall vara marknadskompletterande.·· Snedvridning av konkurrensen skall undvikas.·· Insatser till företag i tidiga skeden, tillgrupper med högre trösklar till företagande och iregioner där marknaden inte fungerartillfredsställanden bör prioriteras.·· Enkelhet och effektivitet bör eftersträvas.·· Åtgärderna bör påverkas av regionalaförutsättningar och prioriteringar.·· Åtgärderna bör präglas av att företag ingår ikluster.·· Åtgärderna skall utgå från de nationellajämställdhetsmålen.·· Åtgärderna skall löpande följas upp, utvärderasoch omprövas.·Regionalt nedsatta socialavgifterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner som går längreän regeringens bedömning av möjligheterna atttillämpa nedsatta socialavgifter. innebär regeringens uppfattning ifrågan en bra lösning med hänsyn till bl.a.EG:s statsstödsregler och andra krav.Lagförslaget om utvidgade regionala avdragfrån socialavgifter behandlas iskatteutskottet. Jämför reservation 9 (m, kd,c, fp).PropositionenSverige tvingades /2000 upphöramed stödformen regionalt nedsatta socialavgifter, iavvaktan på slutligaställningstagande i fråga om stödets förenlighet medEG:s statsstödsregler. beslötemellertid kommissionen att inte godkännastödformen.Regeringens bedömning är att den lämpligastelösningen för en regional avgiftslättnad är attinföra ett utvidgat avdrag vid beräkningenav socialavgifterna för arbete inom stödområde A.Avgiftslättnaden syftar till att stimulerasmåföretagandet samt att bidra till en god service ide delar av landet som har de största geografiskalägesnackdelarna. Åtgärden bör ha sin utgångspunkt iden generella nedsättning i alla delar avlandet som gäller enligt socialavgiftslagen(2000:980). Det föreslagna avdraget bör i likhet medden generella nedsättningen beräknas på ettlöneunderlag på högst . Det utvidgadeavdraget kan således uppgå till högst perår. Sammantaget med den redan befintliga generellanedsättningen uppgår nedsättningen till högst . I likhet med den generellanedsättningen bör enskilda näringsidkare omfattas avstimulansåtgärden.Avdraget utformas i enlighet med EG-kommissionensförordning om stöd av mindre betydelse, s.k.försumbart stöd. Regeringen bedömer att ca 21 000företag kommer att omfattas av det utvidgadeavdraget.Fler näringsgrenar än tidigare kommer att få delav avdraget, och det blir mer småföretagsinriktat.Företag inom sektorerna kol och stål, jordbruk ochfiske samt transportsektorn är emellertid uteslutnapå grund av EG:s statsstödsregler.De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1januari 2002. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med ett lagförslag under hösten 2001.MotionernaModerata samlingspartiet anför i motion 2001/02:N25att den aviserade ändringen angående nedsättning avsocialavgifter från av avgiftsunderlagetför företag i stödområde A är framåtsyftande. Dockingår inte branscher som jordbruk, fiske ochtransportsektorn. Enligt motionärerna är det intesannolikt att EU skulle protestera mot att dessabranscher inkluderades, eftersom det är fråga omförsumbart stöd.I kommittémotion 2001/02:N372begärs ett tillkännagivande om att regeringen förten ryckig politik när det gäller regionalnedsättning av socialavgifter. Detta upprepas imotion 2001/02:N31 (kd), där motionärerna även anseratt det nu aviserade förslaget går dem till mötesoch är ett första steg på vägen mot enavgiftsnedsättning i hela riket.Centerpartiet hävdar i motion 2001/02:N27 att detär nödvändigt att sänka arbetsgivaravgifternagenerellt upp till en viss lönesumma frånoch med . ställersig dock bakom regeringen om en ytterligarenedsättning av de sociala avgifterna i stödområde Autöver den generella nedsättningen. Även beträffandetransporter, jordbruk och fiske borde möjlighetentill nedsättning prövas med stöd av vissa undantag iartikel 87.3 i EG-fördraget.Folkpartiet välkomnar i kommittémotion 2001/02:N23den aviserade nedsättningen av socialavgifter ochaccepterar den procentuella nivån. Däremot hävdarmotionärerna att regeringen borde ha räknat med ettannat takbelopp med hänsyn till att EU-gränsen förstöd uppgår till per företag på tre år.I motion 2001/02:N18 (c) begärs etttillkännagivande om att jord- och skogsbrukare istödområde A bör få nedsättning av de socialaavgifterna. I annat fall finns det stor risk för attindustriföretagen inte får den råvara de behöver.Regeringen hänvisar till EG:s statsstödsreglerenligt vad som sägs i motionen, men enligtmotionären finns det möjligheter att tolka EG:sstatsstödsregler på ett sådant sätt att ävenjordbruk kan ges ekonomisk stimulans.Vissa kompletterande uppgifterMot bakgrund av att inte godkändestödformen föreslår regeringen i budgetpropositionenatt lagen (1990:912) om nedsättning avsocialavgifter skall upphöra att gälla.