bet · GO01BoU8 · 2001-04-05 00:00:00 — bostäder byggda ellerombyggda . I motionerna framhålls att storadelar av det s.k. miljonprogrammets bostäderfortfarande saknar skydd mot barnolycksfall.Motionärerna föreslår också att behovet avinformation och forskning om barnsäkerhet skalluppmärksammas i högre utsträckning än i dag.När bostadsutskottet har behandlatförslag om åtgärder för ökad barnsäkerhet harutskottet understrukit att frågan om barnsäkerhet ibyggnader är av sådan vikt att den bör vara föremålför kontinuerlig uppmärksamhet från berördamyndigheter och övriga parter som kan bidra till enbättre barnsäkerhet. Utskottet har särskiltframhållit behovet av informationsinsatser och harsom framgått ovan även tagit initiativ till sådanainsatser. När det däremot gäller frågan om attinföra krav i byggnadslagstiftningen på åtgärder ibefintlig bebyggelse har utskottet ansett att ettställningstagande från regeringens sida böravvaktas. Förslag med motsvarande inriktning som imotionerna har tidigare lagts fram avBarnombudsmannen. Regeringen är således redanuppmärksammad på frågan. är därförinte nu berett att föreslå en ändring ibyggnadslagstiftningen med den inriktning somförordas i de aktuella motionerna.Med hänvisning till det anförda avstyrksmotionerna 2000/01:So12 (fp) yrkande 14,2000/01:Bo511 (v) yrkande 3 samt 2000/01:Bo540 (fp,s, m, kd, c, mp) yrkande 1.BrandvarnareRiksdagen gjorde på bostadsutskottetsförslag även ett tillkännagivande om behovet avbrandvarnare (bet. 1996/97:BoU12). Utskottetkonstaterade i detta sammanhang att krav påbrandvarnare i samband med ny- och tillbyggnad varunder införande. Utskottet underströk emellertid attinformationsåtgärder vad gäller behovet avbrandvarnare i det befintliga bostadsbeståndet bordekomma till stånd. Sedan gjorde sittuttalande i frågan har krav införts i Boverketsbyggregler på att nya bostadshus skall förses med"anordning för tidig upptäckt av brand samtutrymningslarm". Vidare har och andramyndigheter och organisationer genomförtinformationsinsatser om behovet av att installerabrandvarnare även i befintliga bostäder.Enligt motion 2000/01:Bo519 (s) saknar en miljonsvenska hushåll fortfarande brandvarnare.Motionärerna anser att det därför krävslagstiftningsåtgärder för att alla hushåll skall haminst en brandvarnare per våningsplan i bostaden.Lagen föreslås vara så utformad att detta krav skallvara uppfyllt senast år 2002.Bostadsutskottet instämmer i vad som anförs imotionen om vikten av att förebygga bränder i vårtbostadsbestånd och i övriga byggnader. Ett viktigtsteg i detta arbete togs i och med den ändring ibyggreglerna som innebär att nybyggda bostäder skallförses med brandvarnare. Det är emellertidnödvändigt att fortsätta arbetet med att ökaanvändningen av brandvarnare även i det befintligabostadsbeståndet. Kostnaden för att installera enbrandvarnare är så begränsad att detta intebör hindra en betydligt bredare användning.Den fråga som aktualiseras genom motionen är omdet är nödvändigt eller lämpligt att införa ensärskild lag med krav på att det i varje hushållskall finnas en brandvarnare. Utskottet har tidigareställt sig tveksamt till en sådan lösning medhänvisning till bl.a. de insatser som myndigheter,försäkringsbolag och andra genomför för att ökaanvändningen på frivillig basis. Det bör ocksåframhållas att redan gällande lagstiftning ställermycket höga krav på fastighetsägare att förebyggabränder. I räddningstjänstlagen (1986:1102) finnssåledes regler som berörda myndigheter i sintillämpning i princip ansett motsvara vad somefterfrågas i motionen.Enligt 41 § räddningstjänstlagen skall ägare avbyggnader i skälig omfattning hålla utrustning förbl.a. släckning av brand och i övrigt vidta deåtgärder som behövs för att förebygga brand och föratt hindra eller begränsa skador till följd avbrand. i har med stöd avdenna paragraf beslutat att brandförsvaret skallverka för att alla bostäder i kommunen från den 1januari 2001 skall ha fungerande brandlarm. Ettmotsvarande beslut fattades av brand- ochräddningsnämnd . Beslutet innebar attbrandförsvaret fick i uppdrag att "tillse att varjeägare av byggnader eller andra anläggningar sominnehåller bostäder vidtar åtgärder för att hindraeller begränsa skador till följd av brand. Dettaskall ske genom att det i varje bostad skall finnasminst en fungerande brandvarnare." Målet är att allabostäder i skall vara utrustade med minsten fungerande brandvarnare . Även fleraandra kommuner har agerat på motsvarande sätt ellerplanerar att vidta åtgärder för att kräva enobligatorisk användning av brandvarnare medhänvisning till räddningstjänstlagen.Den tolkning av räddningstjänstlagen som gjorts avberörda myndigheter i flera kommuner innebär attinstallationen av brandvarnare i det befintligabostadsbeståndet kan förväntas bli väsentligtpåskyndad. Miljöministern uttalade i eninterpellationsdebatt i i åratt regeringen ser positivt på de initiativ somtagits i kommunerna. Regeringen följer utvecklingeni den aktuella frågan med intresse, och ministernframhöll att regeringen är beredd att ta deytterligare initiativ som kan krävas. Av uttalandetframgår även att regeringen med utgångspunkt frånvunna erfarenheter är beredd att överväga vilketbehov som kan finnas av statliga insatser för attkomplettera och förstärka utvecklingen.Även bostadsutskottet ser mycket positivt på deinitiativ som tagits för att öka användningen avbrandvarnare. Dessa initiativ ligger väl i linje meddet aktuella motionsförslagets syfte. Utskottetanser liksom miljöministern att erfarenheterna avdet pågående arbetet bör avvaktas. Som framgått avden refererade interpellationsdebatten harregeringen frågan under observation. Ett riksdagenstillkännagivande kan därmed inte anses varanödvändigt. Motion 2000/01:Bo519 (s) avstyrks avdetta skäl.JordfelsbrytareI två motioner har frågor om elsäkerheten ibyggnader tagits upp. Framför allt uppmärksammasbehovet av en ur elsynpunkt säker miljö i allaförskolor, skolor och övriga lokaler där barnvistas. Enligt motionerna finns det brister ielsäkerheten i äldre lokaler och bostäder som saknarjordfelsbrytare.I motion 2000/01:Bo523 (s) föreslås mot dennabakgrund att alla offentliga lokaler där barn vistasskall utrustas med jordfelsbrytare. Motsvarandeförslag läggs också fram i motion 2000/01:Bo527(mp). Motionären framhåller att kravet också måsteomfatta äldre elanläggningar. I denna motion anförsvidare att jordfelsbrytare även bör installeras ibostäder där detta är möjligt.Regler om att elinstallationer i byggnader skallutföras på ett säkert sätt finns både i byggnads-och i ellagstiftningen. Enligt förordningen omtekniska egenskapskrav på byggnader skallbyggnadsverk vara projekterade och utförda på ettsådant sätt att det inte innebär oacceptabel riskför bl.a. elektriska stötar. I byggregleranges att byggnader skall utformas så att risken förpersonskador till följd av elstötar och elchockerbegränsas. I övrigt hänvisas i byggreglerna tillElsäkerhetsverkets starkströmsföreskrifter (ELSÄK:FS1999:5). Enligt dessa föreskrifter gäller sedan den1 vid nyuppförande av bostäder,grundskolor, fritidshem och daghem att denelektriska installationens gruppledningar skallskyddas av jordfelsbrytare. Detsamma gäller vidutbyte av befintliga gruppcentraler.En ändring i ellagstiftningen har således nyligengenomförts som åtminstone till en del tillgodoservad som motionärerna åsyftar. Bostäder och lokalerdär barn vistas kommer successivt att förses medjordfelsbrytare, dels genom nyproduktion, dels isamband med ombyggnader som omfattarelinstallationerna i byggnaden. kaninstämma i att det vore önskvärt om hela detbefintliga byggnadsbeståndet, och då särskiltbostäder och de lokaler där barn vistas, snarastskulle kunna förses med en så god elstandard som nyelteknik och jordfelsbrytare ger möjlighet till.Ingrepp i befintliga elinstallationer är emellertidofta tekniskt komplicerade och kostsamma attgenomföra. Det får därför accepteras att enförbättring av säkerhetsstandarden på det sätt sommotionärerna efterfrågar tar attgenomföra. Det bör emellertid understrykas attgällande regelverk ställer höga krav på elstandardenäven i de fall när inte jordfelsbrytare ärobligatorisk. Vidare kan det erinras om att det finns enkla lösningar som kan höja elstandardenutan att en fast jordfelsbrytare installeras i enanläggnings gruppcentral. Exempelvis finns det påmarknaden billiga portabla jordfelsbrytare som kananvändas för att höja elstandarden i delar avbefintliga elsystem.Bostadsutskottet delar sammanfattningsvismotionärernas uppfattning att frågor omelsäkerheten, särskilt i lokaler där barn vistas,bör ägnas stor uppmärksamhet. Det är angeläget attde myndigheter som har uppgifter inom det aktuellaområdet och övriga berörda parter informerar om demöjligheter som finns att förbättra elsäkerheten ivåra byggnader. En ökad användning avjordfelsbrytare utgör en viktig del i dessasträvanden. Utskottet är emellertid inteberett att ställa sig bakom ett krav på attjordfelsbrytare skall installeras i den befintligabebyggelsen utöver vad som följer av den nyligengenomförda revideringen avstarkströmsföreskrifterna.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 2000/01:Bo523 (s) samt2000/01:Bo527 (mp). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Ekologiskt anpassat byggandeRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo223yrkande 13 och 2000/01:Bo236 yrkande 5.Reservation 1 (c)2. Försiktighetsprincipen vid användning avbyggmaterialRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ711 yrkande2.Reservation 2 (c, mp)3. Kretsloppslösningar som krav vidbyggandeRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo513 yrkande10.Reservation 3 (v, c, mp)4. Åtgärder mot allergiRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo520yrkandena 1 och 2 samt 2000/01:Sf274 yrkandena 20och 21.Reservation 4 (kd, c, fp, mp)5. Deklaration av bostäderRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo230yrkande 14, 2000/01:Bo511 yrkande 1 och 2000/01:MJ797 yrkande 7.Reservation 5 (v, kd, c)Reservation 6 (fp)6. Direktverkande elvärmeRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo513 yrkande11.Reservation 7 (v, c, mp)7. Åtgärdande av tvåglasfönsterRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo205.Reservation 8 (fp)8. Byggregler för äldreboendeRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo233 yrkande15.Reservation 9 (kd, c, fp)9. Barnsäkerhetskrav i bostäderRiksdagen avslår motionerna 2000/01:So12yrkande 14, 2000/01:Bo511 yrkande 3 och2000/01:Bo540 yrkande 1.Reservation 10 (v, kd, c, fp, mp)10. BrandvarnareRiksdagen avslår motion 2000/01:Bo519.11. JordfelsbrytareRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Bo523 och2000/01:Bo527.Reservation 11 (kd, c, mp)den 5 april 2001På bostadsutskottets vägnarKnut BillingFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: KnutBilling (m), (), (), (), (), Ulla-BrittHagström (kd), (), (), (), (), (), (), LeifJakobsson (s), (), HelenaBargholtz (fp), () och DagEricson (s). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Ekologiskt anpassat byggande (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:Bo223 yrkande 13. Därmed avslås motion 2000/01:Bo236yrkande 5.StällningstagandeDet ekologiska byggandet har mest utgjortsav mindre hus och ekobyar. Ett brettkunskapsunderlag har vunnits genom dessa delvis merexperimentellt inriktade satsningar. Tillräckligkunskap finns emellertid nu för att på bred frontintroducera ekologiskt riktiga metoder i det vanligabyggandet. Som anförs i motion 2000/01:Bo223 (c) ärdet dags att börja tillämpa de ekologiskalösningarna också i stadsmiljö och i mer storskaligtbyggande. Även ombyggnader och upprustningar avbefintliga hus bör kunna genomföras ekologiskt. Enmålsättning bör vara att kretsloppsteknik tillämpasi såväl nyproduktionen som vid ombyggnader ochförtätningar i befintliga bostadsområden.Avloppsfrågan har här en central betydelse. Tekniskalösningar som gör en introduktion avkretsloppsanpassade system genomförbar även istadsområden måste stimuleras. Det är såledesangeläget att statens stöd på byggområdet ifortsättningen utformas så att även störrebyggprojekt i ekologisk byggteknik blir möjliga attgenomföra.Det som jag ovan anfört om ekologiskbyggnadsteknik i stadsmiljö med anledning av motion2000/01:Bo223 (c) yrkande 13 bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening.2. Försiktighetsprincipen vid användning avbyggmaterial (punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 2.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:MJ711 yrkande 2.StällningstagandeUnder har det med jämnamellanrum kommit larmrapporter om ohälsosammainomhusmiljöer i våra bostäder och skolor. Samtidigtökar antalet allergier och andra tecken på ohälsasom sannolikt har starkt samband med bristerna iinomhusmiljön. Särskilt bland barnen finns detmycket oroande tecken på att hälsotillståndetförsämras år från år.Felaktiga byggmetoder, byggfusk och olämpligtbyggmaterial ligger sannolikt bakom större delen avbristerna i inomhusmiljön. Det finns därför skäl attöka kraven på byggsektorn och fastighetsägarna attta sitt ansvar för att produktionen av bostäder ochandra byggnader sker med utnyttjande av all denkunskap som finns att tillgå om lämpligabyggmetoder och byggmaterial. När det inte finnstillräcklig kunskap på ett område är det självklartatt försiktighetsprincipen måste tillämpas. Dettagäller, som framhålls i motion 2000/01:MJ711 (c),inte minst vid introduktionen av nya byggmaterial.Det kan inte vara rimligt att bygga in material ibyggnader som skall utnyttjas under en mycket långtidsperiod utan att de långsiktiga egenskaperna hosmaterialet är väl kända. Erfarenheterna från enstorskalig introduktion av exempelvis hälsofarligtflytspackel och miljöfarliga tätmassor förskräcker.Vi anser att det bör ankomma på regeringen att tade initiativ som kan behövas för attförsiktighetsprincipen skall få brett genomslag ibyggproduktionen. Det kan handla om information ochklarlägganden om vilka krav som dagens lagstiftningställer på att tillämpa försiktighetsprincipen vidval av byggmaterial. Det kan också handla om attutarbeta förslag till förtydligande av gällandelagkrav.Vi föreslår att tillkännager vad vi ovananfört. Vårt förslag lämnas med anledning av motion2000/01:MJ711 (c) yrkande 2.3. Kretsloppslösningar som krav vid byggande(punkt 3)av (), (), RigmorStenmark (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 3.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:Bo513 yrkande 10.StällningstagandeEkologisk hållbarhet är ett svårdefinierat begrepp,vilket blir väldigt tydligt när det gäller denbyggda miljön. Den nu gällande lagstiftningen gerinte något bra svar på vad som menas med ekologiskhållbarhet när det gäller bebyggelsen. I lagen omtekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. (BVL)finns en rad egenskapskrav som skall uppfyllas isamband med byggnation. Där nämns skydd med hänsyntill miljön, energihushållning och värmeisoleringsamt hushållning med vatten och avfall. Ingentingnämns däremot om ekologisk kretsloppstillämpning isin helhet.Av 2 kap. 4 och 5 §§ framgår attmark, vatten och fysisk miljö skall användas så atten från ekologisk synpunkt långsiktigt godhushållning tryggas. Återanvändning och återvinning,liksom annan hushållning med material, råvaror ochenergi skall främjas så att ett kretslopp uppnås.Principen om ekologiskt kretsloppstänkande bör fågenomslag i byggprocessen och slås fast genom deförfattningsbestämmelser som gäller byggnadsverk ochbyggprodukter. Detta kan ske genom att miljöbalkenskrav följs upp i BVL. Andra paragrafen i BVL bör idetta syfte kompletteras med ett tiondeegenskapskrav, nämligen ett krav på tillämpning avekologiskt hållbara kretsloppslösningar i sinhelhet.Regeringen bör till återkommamed ett lagförslag med den innebörd som vi förordat.Vidare bör få i uppdrag att komplettera denu gällande byggreglerna utifrån detta nyaegenskapskrav. Vi föreslår att gerregeringen detta till känna. Vårt förslag lämnas medanledning av motion 2000/01:Bo513 (v) yrkande 10.4. Åtgärder mot allergi (punkt 4)av (), (),(), () ochMikael ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 4.Tillkännagivandet görs med anledning av motionerna2000/01:Bo520 yrkandena 1 och 2 samt 2000/01:Sf274 yrkandena20 och 21.StällningstagandeAllergisjukdomarna innebär stora lidanden och sänktlivskvalitet. De senaste decenniernas ökningstakt avallergier är mer än oroväckande. lider omkring40 % av 11-åringarna och av 20-åringarna avnågon form av allergi. Att det är våra barn som ärhårdast drabbade borde få oss alla att vakna. Vi vetatt det är faktorer i vår omgivande miljö somorsakar ökningen. Förändringar i vår livsmiljö harskett i snabb takt. En viktig faktor i sammanhangetär sannolikt det fenomen som vi brukar kallasamhällets kemikalisering. Till detta kan ävenräknas den dåliga luftkvalitet vi får både inomhusoch utomhus till följd av biltrafiken, industriellapunktutsläpp, olämpliga byggnadsmaterial, felaktigventilation och dålig städning.Det finns ett stort behov av ytterligare kunskapom orsakerna till allergier och vad som kan görasför att motverka dem. finns emellertidkunskaper om vad som krävs för att vända på trendenmed ökande allergiproblem. Dessa kunskaper gällerframför allt betydelsen av en god inomhusmiljö ochen bra luftkvalitet. Tillräckliga kunskaper finnsockså om vilka åtgärder som kan vidtas för attförbättra miljön i våra bostäder, skolor, daghem ochövriga lokaler där barn vistas. Det är nu nödvändigtatt omsätta denna kunskap i politiska beslut ochpraktisk handling. Det har visserligen under senareår tagits flera goda initiativ på området men vadsom fattas är ett sammanhållet handlingsprogram föråtgärder mot allergi och för en bättre luftvård. Detär också nödvändigt att saneringsåtgärderna för attförhindra allergi kan fortsätta och slutföras iskolor, daghem och i våra bostäder.Vi anser att i ett tillkännagivande börbegära att regeringen så snart som möjligtåterkommer med förslag om ett nationellthandlingsprogram med den inriktning som vi ovanförordat. Underlag för ett sådant handlingsprogramkan bl.a. hämtas från erfarenheterna och det arbete som bedrivs inomFolkhälsoinstitutet i allergifrågor. Vårt förslagansluter till vad som förordats i motionerna2000/01:Bo520 (mp) yrkandena 1 och 2 samt2000/01:Sf274 (mp) yrkandena 20 och 21.5. Deklaration av bostäder (punkt 5)av (), (),(), () ochHarald ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 5.Tillkännagivandet görs med anledning avmotionerna 2000/01:Bo230 yrkande 14,2000/01:Bo511 yrkande 1 och 2000/01:MJ797 yrkande 7.StällningstagandeBostaden och den byggda miljön är en viktig del avmänniskors liv och påverkar både hälsan och denyttre miljön. Det är angeläget att genom olikaåtgärder påskynda utvecklingen mot miljöanpassadebostäder som inte riskerar de boendes hälsa ochleder fram till att allergiproblemen ytterligarebreder ut sig. Ett viktigt led i detta arbete är attge konsumenterna ett tydligt redskap i valet avbostad från miljö- och energisynpunkt. Miljömärkninghar på andra områden visat sig ha stor effekt bådepå konsumenternas val och producenternas utvecklingav nya och bättre produkter. För att stimulera såvälefterfrågan som utbud av miljöanpassade ochenergisnåla bostäder bör därför ett system fördeklaration av bostäder utvecklas. Systemet bör taupp såväl miljö- och energibedömningar som andrakvalitetsaspekter och uppmärksamma risker frånallergi- och överkänslighetssynpunkt. att användningen av olika byggmaterial böruppmärksammas. Deklarationerna kan därigenom ocksåfå betydelse för möjligheterna att återvinna ochåteranvända byggmaterial och på så sätt bidra kretsloppsanpassning av byggandet. i dettaperspektiv finns det även skäl att ta hänsyn tillmiljöpåverkan vid framställning och underhåll avbyggmaterialet samt den beräknade livslängden ochgraden av återvinningsbarhet.Miljö- och energideklarationer bör ges en viktigfunktion både när det gäller nybyggda och befintligabostäder. För nybyggnationen tvingar deklarationenbyggherrarna att visa en produkt som fårkonsumenternas godkännande. I den redan byggdamiljön tvingas fastighetsägarna att göra en miljö-och kvalitetsinventering. Genom en sådan inventeringkan fel och brister uppmärksammas och rättas till.Boverket presenterade en rapport omdeklaration av bostäder. I rapporten redogörs förolika metoder och aspekter på energi- ochmiljödeklaration. Rapporten har remissbehandlats,och håller nu på att slutföra enförsöksverksamhet med deklaration av bostäder ochlokaler. Det är viktigt att regeringen nuprioriterar arbetet med att ta fram ett system somkan introduceras på bred front. Inriktningen påarbetet bör vara att presentera ett fungerandesystem för miljö- och energideklaration som kananvändas senast år 2002.Vi anser att som sin mening bör geregeringen till känna det som vi anfört ovan medanledning av motionerna 2000/01:Bo230 (c) yrkande 14och 2000/01:Bo511 (v) yrkande 1. Detta innebär attäven förslaget om ljudklassning i motion2000/01:MJ797 (fp) yrkande 7 kan anses varatillgodosett.6. Deklaration av bostäder (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 6.Tillkännagivandet görs med anledning av motion2000/01:MJ797 yrkande 7. Därmed avslås motionerna2000/01:Bo230 yrkande 14 och 2000/01:Bo511yrkande 1.StällningstagandeProblem med buller och andra störande ljud hartilltagit markant . Mångamänniskor upplever detta som ett av de mestpåtagliga miljöproblemen i sitt boende.Störningskällorna finns både utomhus genomtrafikbuller m.m. och inomhus genom störningar frångrannar eller hissar och annan teknisk utrustning.Folkpartiet har försökt lyfta frambullerbekämpningen som en fråga som bör ges högprioritet. En handlingsplan mot buller utarbetadesunder det borgerliga regeringsinnehavet.Handlingsplanens förverkligande har emellertid gåttmycket långsamt . Det är därförangeläget att detta arbete nu intensifieras inomalla samhällssektorer. Inom bostadsutskottetsberedningsområde är en av de angelägna åtgärdernaatt stimulera en ljudklassning av det svenskabostadsbeståndet. En sådan klassning kan utgöra ettvärdefullt underlag för beslut om vilka åtgärder somkan vidtas för att minska bullerproblemen.En svensk standard för ljudklassning av bostäderhar utarbetats och fastställts. Den är ettinstrument som möjliggör för dem som avser att hyraeller köpa en bostad att få erforderligkonsumentupplysning beträffande bostadensljudkvaliteter. Ljudklassning enligt svensk standardhar främst kommit till användning inyproduktionen. Det emellertid minst lika angelägetatt en klassning sker av det äldre bostadsbeståndetdär det finns stora brister i ljudisoleringen.Jag anser att regeringen på olika sätt bör bidratill att en ljudklassning genomförs i en så stor delav bostadsbeståndet som möjligt.