bet · GP01UBU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Inom ramen för en särskildsamverkansgrupp har en genomgång gjorts avansökningar inom olika områden för att klarläggavilka genusaspekter som kan finnas på val avforskningsobjekt och vetenskapliga metoder. Ökadjämställdhet inom forskningen avspeglas i attantalet och andelen kvinnor ökar inom många områden.För att sprida information om forskning harmyndigheterna bl.a. publicerat egna tidningar ellernyhetsbrev, rapportserier och broschyrer.Det internationella samarbetet ökar. Ett exempelpå det är att antalet vetenskapliga rapporter, somutarbetats i samarbete mellan forskare i ochi andra europeiska länder, i det närmastefördubblats under den senaste tioårsperioden.Sammanfattningsvis bedömer regeringen attverksamheten har fungerat väl och attmåluppfyllelsen i stort sett har varit god.U t s k o t t e t har inget att invända motregeringens redovisning och bedömning av resultaten.Övergripande frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotioner om en samlad redovisning av deoffentliga forskningsinsatserna, om statensroll i samband med forskning, omdetaljstyrning av forskningsanslag, om ändradinriktning av forskningspolitiken, omriktlinjer för gränsdragning mellanpartipolitik och forskning, om kommissionereller myndigheter med inriktning på forskningsamt om svensk forskningspolitik ochsamverkan med EU.Jämför reservationerna 7 (m, kd, c, fp), 1(m), 4 (kd) och 9 (v).MotionerCenterpartiet, motion 2001/02:Ub552 yrkande 9, ochFolkpartiet, motion 2001/02:N10 yrkande 2, anser attdet behövs en samlad redovisning av de offentligaforskningsinsatserna. Det saknas etthelhetsperspektiv på forskningspolitiken. Desammanställningar av strukturerna förforskningsfinansiering som gjorts visar tydligt påbehovet av att skapa en samlad bild av huroffentliga medel för forskning används.I motion 2001/02:Ub546 yrkande 14 framhållerModerata samlingspartiet att statens uppgifter inomforskningsområdet framför allt gäller grundforskningoch forskarutbildning. Bedömningen avforskningsinriktningar får inte centraliseras varesig till politiker eller till några få forskare inågra få finansieringsorgan. I samma motion, yrkande15, betonar att riksdag och regering böravhålla sig från detaljstyrning. Detaljstyrning medkrav om ökad samhällsnytta, ökad tillväxt samtfokusering på jämställdhet, samverkan, tvärvetenskapm.m. begränsar den akademiska friheten och riskerardessutom att få motsatt verkan mot den avsedda.Kristdemokraterna vill i motion 2001/02:Ub438yrkande 2 se en ändrad inriktning avforskningspolitiken med en forskningsfinansieringsom utgår från fakultetsanslag där varje lärosätehar tillräckligt med resurser för att finansiera singrundforskning. Forskningsrådens finansiering börses som ett komplement till fakultetsanslagen ochframför allt avse tvärvetenskaplig och nyttoinriktadforskning.Vänsterpartiet betonar i motion 2001/02:Ub381yrkande 1 att regering och riksdag måste få tainitiativ till att vissa områden prioriterasforskningsmässigt. Däremot skall inte statsmaktenformulera de konkreta forskningsfrågorna.Vetenskapsrådets ämnesråd bör få i uppdrag attdiskutera gränsdragningen mellan vetenskap ochpolitik, varefter börfastställa riktlinjer för och andrastatliga myndigheters mottagande avforskningsprogram initierade av statsmakterna. Isamma motion, yrkande 2, framhålls attregeringsuppdrag till forskare inte skall vara av såspecifik och avgränsande karaktär som de varit ikommissioner som t.ex. Säkerhetstjänstkommissionenoch program som t.ex. det om förhållandetill nazismen.Moderata samlingspartiet anser, motion2001/02:Ub546 yrkande 21, att måste arbetaför att forskningssamarbetet inom EU genom EU:ssjätte ramprogram stimulerar till fri och obundenforskning. Byråkratisering och politisering måsteundvikas.Miljöpartiet anger i motion 2001/02:Ub457 att, omSveriges deltagande i EU:s forskningsverksamhetskulle kunna inskränkas till särskilda gemensammauppgifter och finansiering av störreforskningsenheter, anslaget till Vetenskapsrådetskulle kunna fördubblas. skullekostnaderna för administration minska, denvetenskapliga kvaliteten öka och självtkunna besluta om landets forskningspolitik.Miljöpartiet föreslår att regeringen aktivt verkarför en sådan utveckling.Utskottets ställningstagandeUtskottet avstyrker motionsyrkandena.De forskningspropositioner som regeringenregelbundet lägger fram ger en samlad bild av svenskforskning i internationellt perspektiv och liggerinte bara till grund för beslut utan kanockså ge aktuell information till en bredare krets.Statistiska centralbyrån gör sammanställningar avsåväl de statliga som andra forskningsinsatser,vilket gör att aktuell information finns tillgängligockså för år när forskningspropositioner inte läggsfram. och analysenheten inomVetenskapsrådet kommer på olika sätt att kunna bidratill den samlade bilden av svensk forskning. mening krävs för den samlade överblickeninte att alla anslag till forskning,forskarutbildning och utvecklingsarbete förs sammantill en "forskningsbudget".De grundläggande principerna för den svenskaforskningspolitiken och statens roll inomforskningen slogs fast av isamband med behandlingen av propositionen Vissaforskningsfrågor (prop. 1998/99:94, bet. 1999/2000:UbU3, rskr. Staten har ettsärskilt ansvar för att garantera forskningensfrihet och att stödja grundforskning ochforskarutbildning. Regering och riksdag svarar förövergripande prioriteringar medan universitet,högskolor och forskningsfinansierande myndigheterbeslutar om den närmare fördelningen ochanvändningen av forskningsresurserna. Dennarollfördelning är enligt utskottets mening denrimliga och fungerar väl.I statsmakternas övergripande prioriteringar ingårbl.a. avvägningar mellan vad som ibland kallas fastaoch rörliga resurser till forskning, dvs. anslagtill universitet och högskolor respektive anslagtill forskningsfinansierande myndigheter för närmarefördelning på olika forskningsändamål.Forskningssamarbetet inom EU fyller en viktigfunktion i att stärka forskningen i . Förnärvarande utarbetas ett nytt, sjätte, ramprogramför detta samarbete. Detta program kommer bl.a. attinnebära fokusering på strategiska områden och nyaformer för samarbetet.OrganisationsfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotioner om tillsättningen avVetenskapsrådets ledamöter, om ansvaret förlivsmedelsforskningen samt om ämnesråd.Jämför reservationerna 1 (m) och 3 (fp).MotionerFolkpartiet betonar i motion 2001/02:Ub261 yrkande15 att inga ledamöter i skalltillsättas politiskt. och dessämnesråd skall styras av forskare, utsedda avvetenskapssamhället.I motion 2001/02:Ub258 yrkande 1 (m) villmotionärerna att ansvaret för livsmedelsforskningenskall läggas under en och samma huvudman.Moderata samlingspartiet föreslår i motion2001/Ub546 yrkande 17 att ämnesrådet för medicinutvecklas till en ny organisation, en svenskmotsvarighet till ofHealth.Folkpartiet anser, motion 2001/02:Ub261 yrkande16, att beslutet att slå samman denaturvetenskapliga och tekniska forskningsråden tillett ämnesråd skall utvärderas och eventuelltomprövas.Utskottets ställningstagandeUtskottet avstyrker motionsyrkandena.Efter beslut av statsmakterna har en nyorganisation för forskningsfinansiering trätt ikraft . Den nya organisationenbestår av fyra myndigheter: ,för arbetsliv och socialvetenskap,för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande samt Verket för innovationssystem.En av myndigheterna, , har inrättatsgenom lag, vilket normalt inte är fallet vidinrättande av myndigheter. Skälen till detta är attVetenskapsrådet skall ges en fast grundstruktur ochatt verksamhetens integritet skall kunna värnas iett långsiktigt perspektiv. Enligt lagen (2000:622)om skall fler än hälften avledamöterna i utses avelektorer som väljs av vetenskapligt kompetentalärare vid de universitet och högskolor somregeringen bestämmer. Utskottet anser att det intefinns skäl att ändra lagregleringen i fråga omVetenskapsrådets styrelse.Livsmedelsforskningen omfattar frågeställningaröver hela kedjan från råvaruproduktion tillkonsument. I den nya myndighetsorganisationen har, ienlighet med vad som angavs i proposition1999/2000:81, ansvaret för livsmedelsforskningfördelats mellan för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande respektive Verket förinnovationssystem så att forskningsrådet ansvararför forskning inom kedjan från råvara till initialförädling, medan verket ansvarar för vidareförädlingav råvaran. Myndigheterna har ett gemensamt ansvarför att forskningsinsatserna inom livsmedelsområdetsamordnas. Utskottet anser att det inte finns skälatt ändra på denna ansvarsfördelning.Inom finns tre ämnesråd, ett förhumaniora och samhällsvetenskap, ett för medicinsamt ett för naturvetenskap och teknikvetenskap.Utskottet anser att det inte finns skäl att ändra påen organisation som ännu inte funnits mer än knapptett år. Utskottet utgår från att kommer att utvärderas, men självfalletförst då tillräckligt förflutit för att gerimligt underlag för utvärderingen.Anslag m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att , med avslagpå hithörande motioner, anvisar de avregeringen begärda anslagsbeloppen under anslagen 26:1Vetenskapsrådet: Forskning ochforskningsinformation, 26:2 , 26:3 Rymdforskning, , 26:5 Kungl.biblioteket, 26:6Polarforskningssekretariatet, 26:7 Rådet förforsknings- och utvecklingssamarbete inom EU,26:8 Sunet och 26:9 Särskilda utgifter förforskningsändamål. bör vidarebemyndiga regeringen att , i frågaom ramanslaget 26:1 Vetenskapsrådet:Forskning och forskningsinformation beslutaom bidrag som inklusive tidigare gjordaåtaganden innebär utgifter på högst2 och ifråga om ramanslaget 26:3 Rymdforskningbesluta om bidrag som innebär utgifter påhögst under åren 2003-2007.Jämför särskilda yttranden 1 (m), 2 (kd) och4 (fp).Utskottet föreslår vidare att riksdagenavslår motioner om förstärkning av dengrundläggande forskningen, om långsiktigstrategi för svensk medicinsk forskning, ominsatser för postdoktorala akademiker, omforskning inom området elektromagnetiskstrålning, om kvinnors sexualitet, omhomosexuellas, bisexuellas och transpersonerssituation m.m., om forskning inomlivsmedelsområdet, om forskning omfibromyalgi, om nationellt initiativ pånanoteknikområdet, om forskning kringassyriers/syrianers situation, omstorstadsforskning, om forskning om denreumatologiska sjukdomen sklerodermi, omforskning om anhörigvård, om friståendeoffentligt finansierad riskforskning samt omforskning kring Interaction Design.Jämför reservationerna 1 (m), 9 (v), 4 (kd)och 3 (fp).26:1 : är ett forskningsråd med uppgift attstödja grundläggande forskning av högstavetenskapliga kvalitet inom samtligavetenskapsområden. Anslaget avser stöd tillforskning, bidrag till vetenskaplig utrustning,kostnader för deltagande i visstinternationellt forskningssamarbete samt kostnaderför forskningsinformation.Regeringen föreslår för att anvisas till : Forskningoch forskningsinformation. Regeringen föreslårvidare att skall bemyndiga regeringen attfatta beslut som, inklusive tidigare åtaganden,innebär utgifter på högst 2 underåren 2003-2007.I enlighet med den forskningspolitiskapropositionen (prop. 2000/01:3, bet.UbU6, rskr. 98) tillförs anslaget 150 miljonerkronor . Härtill kommer 30 miljoner kronorför utbildningsvetenskaplig forskning som tillförsVetenskapsrådet genom överföringar inomutgiftsområdet. I enlighet med ekonomiskavårproposition tillförs dessutom 50 miljoner kronorför forskning om biologisk mångfald och ekologiskthållbar utveckling.Regeringen redovisade i en särskildskrivelse (skr. 2000/01:28) sin syn på fördelningenmellan olika anslagsposter inom anslaget under åren2001-2003. I enlighet därmed beräknar regeringenföljande fördelning mellan anslagsposterna .-------------------------------------------------------------Anslagspost tkr-------------------------------------------------------------1. Humanistisk och samhällsvetenskaplig 229 712forskning-------------------------------------------------------------2. Medicinvetenskaplig forskning 362 595-------------------------------------------------------------3. Natur- och teknikvetenskaplig forskning 1 063 600-------------------------------------------------------------4. Utbildningsvetenskaplig forskning 80 000-------------------------------------------------------------5. Dyrbar vetenskaplig utrustning 121 552-------------------------------------------------------------6. Övrig forskningsfinansiering m.m. 212 303-------------------------------------------------------------Summa 2 069 762-------------------------------------------------------------Den beräknade fördelningen mellan anslagsposterna innebärföljande fördelning av de medel som tillförs anslaget för2002.Anslagspost 1 tillförs för s.k. småämnenoch för konstnärligt utvecklingsarbete.Anslagspost 2 tillförs för vårdforskning.Anslagspost 3 tillförs i nya medel förforskning ombiologisk mångfald och ekologi, bl.a. med inriktning påarters naturliga anpassningar, egenskaper ochlivsbetingelser. För att finansiera ett ökat bidrag tillreaktordrift och forskning i Studsvik överförs 3,5 miljonerkronor till denna anslagspost från anslaget 26:9 Särskildautgifter för forskningsändamål.Anslagspost 4 tillförs för fortsattutbyggnad av den utbildningsvetenskapliga forskningen.Anslagspost 5 tillförs till dyrbarvetenskaplig utrustning.Anslagspost 6 tillförs för övrigaforskningssatsningar och prioriteringar enligt denforskningspolitiska propositionen hösten 2000.MotionerModerata samlingspartiet vill i motion 2001/02:N369 yrkande 1ha en successiv förstärkning av resurserna för dengrundläggande forskningen upp till 1,5 miljarder kronorutöver vad regeringen anger . Huvuddelen av deförstärkningar som föreslår skall gå till de treämnesråden under samt till förstärkning avuniversitetens och högskolornas möjligheter att självafinansiera värdefull forskning.Moderaterna föreslår, motion 2001/02:Ub541 yrkande 25, ettnytt anslag , 26:10 Ökade satsningar på forskning.Under detta anslag skall anvisas . Denna åtgärdskall ses som en förstärkning av den fria forskningen, avfinansieringen av doktorander och av ett nytt institut förhälsa och medicin.Folkpartiet anser - motionerna 2001/02:Ub540 yrkande 2,2001/02:Ub261 yrkandena 18 och 27 samt 2001/02:Fi294 yrkande17 - att av den ökning avVetenskapsrådets anslag som regeringen föreslår i ställetanvisas direkt till universitet och högskolor för förstärktforskning och forskarutbildning. I motion 2001/02:Ub261yrkande 17 föreslås besparingar på vissa anslagsposter föratt skapa ökade resurser till ämnesråden.Enligt , motion 2001/02:Ub438 yrkande 3,går för liten del av anslag till humanistiskforskning. framhåller att det är kunskapinom humaniora som är resonansbotten till vårt samhällesvärdegrund och finner det därför svårt att acceptera enresursfördelning som ensidigt premierar forskning inomnaturvetenskap och teknik. Den humanistiska forskningen böruppvärderas.I motion 2001/02:Ub492 (fp) förordas en långsiktig strategiför svensk medicinsk forskning. Motionären menar att Sverigehåller på att sacka efter, trots traditionellt godaförutsättningar för svenska forskare inom medicin.Moderata samlingspartiet framhåller i motion 2001/02:Ub546yrkande 20 behovet av insatser när det gäller postdoktoralaakademiker. Det är av stor vikt att unga forskare gestillfälle att efter examen vidga sina vyer och komma bortfrån sina egna lärosäten under en period.I flera motioner förordas insatser inom särskildaforskningsområden.Vänsterpartiet vill i motion 2001/02:MJ422 yrkande 1 ha ennationell studie och sammanställning av den forskning somhittills utförts inom området elektromagnetisk strålning ochohälsa. Särskilda insatser inom området elektromagnetismförordas också i motionerna 2001/02:Ub263 (mp) yrkandena 1och 2 samt 2001/02:Ub295 (m) yrkande 1.Intensifierad forskning om kvinnors sexualitet föreslås imotion 2001/02:Ub347 (v) yrkandena 1 och 5.Motion 2001/02:L367 (fp) yrkande 16 förespråkar merforskning om homosexuellas, bisexuellas och transpersonerssituation m.m.Enligt motion 2001/02:Ub258 (m) yrkande 2 bör forskninginom livsmedelsområdet tilldelas resurser så att kanbibehålla och utveckla kompetensen inom detta område ochsäkra att hälsofrämjande livsmedel kan utvecklas.Riktade och tillräckliga medel till forskning om vad somorsakar fibromyalgi är av största vikt, enligt motion2001/02:Ub262 (m).Motion 2001/02:Ub372 (v) vill ha ett nationellt initiativinom nanoteknikområdet i syfte att utveckla forskning ochproduktutveckling inom områden av nanotekniken som ärlämpliga att utveckla i Sverige.I motion 2001/02:Ub415 (s) föreslås opartisk forskningkring assyriers/syrianers situation under 1914-1918.Behovet av en större samhällelig uppmärksamhet förstorstadsforskningen framhålls i motion 2001/02:Ub417 (s).Motion 2001/02:So236 (mp) vill ha ökad forskning för att ommöjligt få fram behandlingsformer som botar eller minskarbesvären av sjukdomen sklerodermi.I motion 2001/02:So609 (kd) yrkandena 1 och 2 betonasbehovet av hälsoekonomiska studier och forskning omanhörigvården.Enligt motion 2001/02:So635 (mp) bör en översyn snarastgöras av möjligheterna att få fram specialdestinerade pengartill offentligt finansierad riskforskning.Som ett led i att öka den offentliga sektorns IT-baseradeservice till medborgarna bör regeringen, enligt motion2001/02:T465 (c) yrkande 6, ta initiativ till att stärkaforskningen kring Interaction Design.Utskottets ställningstagandeRiksdagen godkände de förslag som regeringen dålagt fram i fråga om resursutvecklingen för Vetenskapsrådetfram t.o.m. . har därefter med anledning avförslag i den ekonomiska vårpropositionen tillstyrkt förslagom ytterligare medel till . Utskottet haringen annan uppfattning än regeringen i fråga ommedelsberäkningen under anslaget. bör avslåhithörande motioner och till 26:1 : Forskningoch forskningsinformation anvisa 2 069 762 000 kr.Vidare bör bemyndiga regeringen att fatta beslutsom, inklusive tidigare åtaganden, innebär utgifter på högst2 under åren 2003-2007.I flera motioner finns förslag om insatser inom särskildaforskningsområden. Utskottet vill med anledning härav erinraom att statsmakterna vad gäller resurserna tillgrundforskning endast fattar övergripande beslut omfördelningen av de statliga forskningsmedlen. De övergripandeprioriteringar som gjordes genom statsmakternasforskningspolitiska beslut innebär förstärktaresurser för en rad områden och därmedutökade möjligheter att tillgodose önskemål om nya ellerutökade forskningsinsatser av det slag som föreslås imotionerna. De förstärkta resurserna till det prioriteradeområdet materialvetenskap och materialteknik ger t.ex.möjligheter till stöd till forskning inom det motionsvisuppmärksammade området nanoteknik.Den närmare fördelningen av de statligaforskningsresurserna ankommer på forskningsfinansierandemyndigheter som bl.a. och på universitet ochhögskolor, vilka har att fatta beslut utifrån vetenskapligakvalitetsbedömningar. förarbetsliv och socialvetenskap (FAS) och förmiljö, areella näringar och samhällsliv (Formas) ges stödtill behovsstyrd forskning inom respektive myndighets område.Också här är det myndigheten som svarar för den närmarefördelningen av forskningsmedlen.Som exempel på forskning, som uppfyller såväl krav på högvetenskaplig kvalitet som samhällelig relevans, villutskottet peka på de insatser som redan gjorts och görs inomett område som aktualiserats i flera av motionerna, nämligenelektromagnetisk strålning och ohälsa. En rapport framtagenav dåvarande ()visar på en omfattande forskning i både och andraländer, bl.a. inom ramen för EU:s programverksamhet.Forskningen gäller hälsorisker av elektriska och magnetiskafält generellt, elöverkänslighet, hälsorisker av mobiltelekommunikation, m.m. Det nya för arbetslivoch socialvetenskap har fått i uppdrag att utifrån rapportenbevaka frågor som rör forskning om elöverkänslighet. detta forskningsråd finansieras nu ett flertal projektom elöverkänslighet och hithörande frågor. Ämnen somaktualiseras i den allmänna debatten, som t.ex. behandlingenav olika folkgrupper, kan givetvis komma att väcka forskarnasintresse och därmed få en vetenskaplig belysning.26:2 : FörvaltningAnslaget avser förvaltningskostnader för Vetenskapsrådet.Regeringen föreslår att till : Förvaltningför 2002 anvisas . För omställningskostnader isamband med övergången till ny organisation förforskningsfinansiering tillfördes detta anslag för 2001engångsvis . Anslaget minskas medmotsvarande belopp.U t s k o t t e t har inget att erinra mot regeringensmedelsberäkning. bör till anvisa 88 239 000 kr.26:3 RymdforskningAnslaget avser grundforskning inom rymdområdet. Huvuddelen avanslaget utnyttjas för internationellt forskningssamarbeteinom ramen för Europeiska rymdorganet (). Regeringenframhåller att eventuella variationer i kostnaderna för detinternationella forskningssamarbetet bör kunna hanteras inomramen för det ordinarie anslaget.Regeringen föreslår för att 149 176 000 kranvisas till anslaget 26:3 Rymdforskning. Regeringen föreslårvidare att skall bemyndiga regeringen att fattabeslut som innebär utgifter på högst underåren 2003-2007.U t s k o t t e t har ingen annan uppfattning änregeringen i fråga om medelsberäkningen och tillstyrkerregeringens förslag.26:4 för rymdfysik (IRF) har till uppgift att bedrivaoch främja forskning, utbildning, utvecklingsarbete samt mät-och registreringsverksamhet inom framför allt områdetrymdfysik.Regeringen föreslår att till Institutet förrymdfysik för nästa budgetår anvisar 41 175 000 kr.Regeringen gör bedömningen att IRF har behov avextra medel för att kunna hantera ökade kostnader medanledning av satsningen på rymd- och miljöcampus.Regeringen avser därför att låta IRF disponera 6 500 000 krfrån anslaget 26:9 Särskilda utgifter för forskningsändamål.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag ochföreslår att till anvisar 41 175 000 kr.26:5 Kungl. (KB) är . KBsamlar in, bevarar och tillhandahåller det svenska trycketoch förvärvar även viss utländsk litteratur om . KBfrämjar informationsförsörjningen till svensk forskning genombl.a. det nationella databassystemet Libris och genominsatser för att utveckla och förvalta ansvarsbibliotek inomolika ämnesområden.Regeringen föreslår att till Kungl. biblioteketför nästa budgetår anvisar 230 443 000 kr.U t s k o t t e t anser att bör anvisa detbegärda anslagsbeloppet.26:6 främjar svensk polarforskninggenom att delta i planeringen av vetenskapliga expeditionertill och samt svara för den logistik ochutrustning som krävs för expeditioner till polartrakterna.Sekretariatet är också ansvarig myndighet för prövning avtillstånd för vistelse i och utövar tillsyn översvensk verksamhet i Antarktis.Regeringen föreslår att för anvisas till . Regeringenredovisar att expeditionsverksamheten kommer att varasärskilt omfattande under budgetåren 2001 och 2002.Regeringen avser därför att låtaPolarforskningssekretariatet disponera frånanslaget 26:9 Särskilda utgifter för forskningsändamål.U t s k o t t e t föreslår att , i enlighet medregeringens förslag, för anvisar 23 729 000kr till Polarforskningssekretariatet.26:7 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbeteinom EURådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU(EU/) främjar svenskt deltagande i EU:s ramprogramför forskning och utveckling genom att erbjuda informationoch rådgivning i frågor som rör medverkan i dessa programtill forskare, lärosäten, företag m.fl. i . Rådetsvarar också för statistik och utvärdering som rör detsvenska deltagandet i programmen. EU/är ocksånationellt kontaktorgan för frågor som rör samarbetet inomEU:s forskningsprogram.Regeringen föreslår att anvisas tillRådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU.