bet · GP01JUU6 · 2001-11-29 00:00:00 — SammanfattningI detta ärende behandlar utskottet ett antalmotioner från den allmänna motionstiden år 2001.Motionerna rör bl.a. verkställighetsinnehållet,permissionsreglerna och påföljderna för psykisktstörda lagöverträdare.Utskottet hänvisar till pågående utrednings- ochutvecklingsarbete samt till gällande regelverk.Utskottet föreslår att avslår samtligamotioner.I ärendet finns 17 reservationer och 2 särskildayttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. En ny verkställighetslag m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:Ju235,2001/02:Ju266 yrkande 11, 2001/02:Ju311 yrkande 5och 2001/02:Ju354.Reservation 1 (m)Reservation 2 (c)2. Behandlingen av vålds- ochsexualbrottsdömdaRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ju252,2001/02:Ju307 och 2001/02:Ju448 yrkande 4.Reservation 3 (m, kd, c)3. FrigivningsförberedelserRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ju311yrkande 7, 2001/02:Ju340 yrkande 7, 2001/02:Ju424yrkande 4 och 2001/02:Bo246 yrkande 4.Reservation 4 (kd, c, fp)Reservation 5 (v, mp)4. Övriga frågor omverkställighetsinnehålletRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ju296yrkande 1, 2001/02:Ju311 yrkande 6 och2001/02:Ju424 yrkandena 2 och 3.Reservation 6 (kd)Reservation 7 (c)5. Kvinnor inom kriminalvårdenRiksdagen avslår motion 2001/02:Ju340 yrkande1.Reservation 8 (v, c, fp)6. Påföljden för psykiskt stördalagöverträdareRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ju311yrkande 8, 2001/02:Ju345, 2001/02:Ju349,2001/02:Ju367 yrkande 1, 2001/02:Ju373 och2001/02:Ju419.Reservation 9 (m)7. LångtidsdömdaRiksdagen avslår motion 2001/02:Ju340 yrkandena8 och 9.Reservation 10 (v, mp)8. PermissionerRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ju340yrkande 11 samt 2001/02:Ju449 yrkandena 7 och 9.Reservation 11 (m, kd)Reservation 12 (v)9. Tillämpningsområdet förintensivövervakningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ju340yrkande 5 och 2001/02:Ju409 yrkande 2.Reservation 13 (v, fp)10. Intensivövervakning som självständigpåföljdRiksdagen avslår motion 2001/02:Ju409 yrkande1.Reservation 14 (fp)11. Kostnaden för utvisades hemresorRiksdagen avslår motion 2001/02:Ju265.Reservation 15 (m, kd)12. Straffverkställighet utomlandsRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf279 yrkande1.Reservation 16 (m)13. Ansvaret för anhållnaRiksdagen avslår motion 2001/02:Ju438.14. Restriktioner för häktadeRiksdagen avslår motion 2001/02:Ju340 yrkande2.Reservation 17 (v, fp, mp)den 29 november 2001På justitieutskottets vägnarFredrik ReinfeldtFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Fredrik (), (),(), (), (), (), HelenaZakariasén (s), (), YvonneOscarsson (v), (), (), (), (c), JohanPehrson (fp), () och ().2001/02JuU6Utskottets övervägandenI detta betänkande behandlar utskottet ett antalmotioner som rör kriminalvårdsfrågor. Motionerna harväckts under den allmänna motionstiden år 2001.En ny verkställighetslag m.m.I detta avsnitt behandlar utskottet motionervari föreslås att en ny lag om verkställighetskall införas, att privata alternativ i olikaformer skall kunna förekomma inomkriminalvården samt att de intagna som följerett program skall kunna erhålla bonus.Utskottet föreslår att avslårmotionerna, och utskottet hänvisar till attdet planeras ett brett upplagtutredningsarbete rörande kriminalvården.Jämför reservationerna 1 (m) och 2 (c).I motion Ju266 (m) begärs att regeringen tarinitiativ till en ny verkställighetslag. I motionJu354 (m) efterfrågas en utredning om inriktningenav den framtida kriminalvården, och motionärenförordar en möjlighet att privatisera vissaanstalter. Motionären bakom motion Ju235 (m) villlåta den intagne - inom ramen för arbetsdriften -vara egen företagare. I motion Ju311 (c)efterfrågas ett bonussystem inom kriminalvården förden som följer ett program.I proposition 1997/98:95 Ändringar ikriminalvårdslagstiftningen, m.m. övervägderegeringen förslag till en nylag om verkställighet av fängelsestraff (SOU1993:76). Regeringen gjorde därvid bedömningen attdet då inte fanns anledning att lägga fram någotförslag om en ny verkställighetslag.Utskottet konstaterade vid behandlingen avpropositionen att det i och för sig fanns en delomständigheter som talade för en ny lag omverkställighet av fängelsestraff. Här tänkteutskottet bl.a. på de förändringar som hade skettnär det gäller verkställighetsinnehållet. En ny lagkrävde dock enligt utskottet en mer genomgripanderedaktionell översyn av bestämmelserna i lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt (KvaL). Vidarehade kriminalvårdens verksamhet efter det attFängelseutredningens arbete avslutats genomgått enhel del förändringar, både organisatoriskt och vadgällde den närmare utformningen av verkställighetensinnehåll. Detta innebar enligt utskottetsuppfattning att ytterligare överväganden i frågankrävdes. Därtill konstaterade utskottet att någramer påtagliga tillämpningsproblem inte hade visatsig såvitt avsåg regleringen i KvaL. Utskottetdelade därför regeringens uppfattning att det justdå inte borde läggas fram något förslag om en ny lagom verkställighet. Utskottet var inte heller berettatt förorda att ett ytterligare utredningsarbetesattes i gång (bet. 1997/98:JuU19 s. 7).Utskottet har därefter vid flera tillfällenbehandlat liknande yrkanden. Senast skedde det ifebruari (bet. 2000/01:JuU12 s. 5). Utskottetnoterade då att frågan om direktiv till ensystematisk och redaktionell översyn av KvaLbereddes i , och utskottet ansågatt den aviserade översynen skulle avvaktas.Utskottet har inhämtat att det planeras en bredöversyn av kriminalvårdslagstiftningen, där såvällagtekniska som kriminalpolitiska frågor kommer atttas upp.Utskottet är i och för sig inte främmande för attden nuvarande kriminalvårdslagstiftningen behöverses över. Utskottet har också tidigare gett uttryckför att ett sådant behov kan finnas. Som framgårovan planeras en översyn avkriminalvårdslagstiftningen. Något riksdagsuttalandemed anledning av motion Ju266 om en nyverkställighetslag behövs alltså inte. I nuvarandeberedningsläge är utskottet inte heller berett attta ställning till övriga här aktuella förslagrörande den framtida inriktningen på verksamheten.Utskottet föreslår att avslår motionernaJu235 och Ju354 samt motionerna Ju266 och Ju311 ihär aktuella delar.Verkställighetsinnehållet m.m.I detta avsnitt behandlar utskottet någramotioner som tar upp behandlingsmetodernaavseende sexualbrottsdömda samt män som dömtsför våld mot kvinnor. till pågående utvecklingsarbete, ochutskottet föreslår att avslårmotionerna. Jämför reservation 3 (m, kd, c).Vidare behandlas ett antal motioner som gårut på att frigivningsförberedelserna skallförbättras. Utskottet hänvisar bl.a. till nyaföreskrifter som gäller på området och tillatt klientutbildningen inom kriminalvårdenför närvarande är föremål för såväl forskningsom internt utredningsarbete. Utskottetföreslår att motionerna avslås. Jämförreservationerna 4 (kd, c, fp) och 5 (v, mp).Utskottet konstaterar vidare att denationella program som tas fram avses bliutvärderade, och utskottet föreslår attriksdagen avslår motionsyrkanden om bl.a.resultatanalyser avseende behandlingsmetoderinom kriminalvården. Jämför reservation 6(kd). Vad härefter gäller ett motionsyrkandesom tar upp möjligheterna till tvångsvård avrattfyllerister inom kriminalvården hänvisarutskottet till redan gällande regelverk. Detföreslås att avslår motionen.Utskottet tar slutligen upp ettmotionsyrkande om särskilda program förspelberoende, och hänvisar till att sådanprogramverksamhet planeras. Utskottetföreslår att yrkandet avslås. Jämförreservation 7 (c).Behandling av vålds- och sexualbrottsdömdaI motion Ju252 (c) anförs att det bör varaobligatoriskt för män som dömts för våld mot kvinnoratt delta i program inriktade på att förebygga nyabrott. I motion Ju448 (c) påpekas i mer allmännaordalag att gärningsmannen bör genomgå behandlingför dessa typer av brott. I motion Ju307 (m)framställs önskemål om att farmakologisk behandlingskall kunna ges personer som dömts för sexualbrottriktade mot barn.Såvitt gäller själva behandlingen inomkriminalvården finns bestämmelser i . En intagenskall enligt 10 § KvaL ges möjlighet till lämpligsysselsättning som främjar utsikterna för honom attefter frigivningen inordna sig i samhället, t.ex.särskilt anordnad verksamhet som syftar till attmotverka brott. En intagen som har behov avmedicinskpsykologisk eller någon annan särskildbehandling skall också beredas sådan, om det kan skemed hänsyn till anstaltstidens längd och denintagnes förutsättningar.Enligt 12 § KvaL är en intagen normalt skyldig attdelta i den verksamhet och ha den sysselsättning somanvisas honom. Det är således obligatoriskt attdelta i anvisad programverksamhet. Medicinskbehandling däremot kan, liksom eljest inomsamhället, normalt endast ges på frivillig grund.Undantag härvidlag är den behandling som kan ske medstöd av lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård.När det gäller behandlingen av de intagna som ärdömda för de brottstyper som här är aktuella kanföljande noteras. () har påuppdrag av undersöktförutsättningarna för en senare effektstudie avbehandlingsinsatser för sexualbrottsdömda påkriminalvårdsanstalt. Undersökningen redovisas irapporten påverka och påverkas. I rapportenskissas också på hur ett instrument för rutinmässigfortlöpande uppföljning skulle kunna utformas ochtillämpas. Undersökningen bygger på intervjuer medberörd personal och en registerundersökning.Sammanfattningsvis resulterade arbetet i bedömningenatt den vetenskapliga underbyggnaden, anpassningentill målgruppen och genomförandet av program försexualbrottsdömda i fängelse inte ärtillfredsställande. Formerna för prioritering avklienter till behandling samt dokumentation av såvälprogrammens innehåll som genomförda insatser påindividnivå är bristfälliga. Sammantaget bedömsförutsättningarna inte vara uppfyllda förmeningsfulla effektstudier av behandlingen.Emellertid förefaller - anförs det - möjligheternaatt på lite kvalitetssäkra ochvidareutveckla programverksamheten vara relativtgoda. Förutom en motivation och önskan tillvidareutbildning hos många av dekriminalvårdsanställda som arbetar medprogramverksamhet för sexualbrottsdömda, finns ettsamhälleligt stöd för att genom påverkan av dendömde minska den individuella risken för återfall ibrott. I rapporten rekommenderas kriminalvården attavvakta med att genomföra effektstudier.Utvärderingar är dyrbara och arbetskrävande ochkunskapsläget sådant att man först bör överväga attstyra in verksamheten mot mer vetenskapligtunderbyggda behandlingsformer.Utskottet har inhämtat att Kriminalvårdsstyrelsennyligen beslutat att koncentrera verksamheten närdet gäller behandlingen av sexualbrottsdömda tillfyra enheter i landet. Tanken är bl.a. att samtligasådana dömda skall genomgå särskilda program ocherbjudas behandling.Kriminalvårdsstyrelsen har på regeringens uppdragkartlagt vilka program som används för behandling avmän som har dömts för våldsbrott mot kvinnor.Programmen genomförs huvudsakligen i samtalsform igrupp och ofta i samarbete med polis ochsocialtjänst. Problematiken tas även upp i sex- ochsamlevnadskurser eller i gruppsamtal om relationervid anstalter som har allmänna våldsbrottsprogram.Utskottet har vidare inhämtat att kriminalvårdeninlett ett samarbete med brittiska Home Office, ettsamarbete som syftar till att utveckla nationellaprogram anpassade för personer som dömts för våld inära relationer.Utskottet har haft att taställning till motionsyrkanden med liknande innehållsom de nu aktuella, senast (bet.2000/01:JuU12 s. 6 f). Såvitt gällde de då aktuellayrkandena underströk utskottet - i enlighet medtidigare uttalanden - att utskottet alltjämt har enpositiv grundinställning till det utvecklingsarbetesom pågår i fråga om behandlingsmetoder försexualbrottsdömda. Det var också viktigt attkunskaperna ökade om dessa metoders effekter. Denundersökning som genomförts av Institutetvisade att nya behandlingsmetoder bör föregås avnoggranna överväganden så att metoderna blir möjligaatt utvärdera.När utskottet vid samma tillfälle behandladefrågan om det för frigivning skall kunna ställasvillkor om farmakologisk behandling anfördeutskottet bl.a. att det, som all annan medicinskbehandling, torde kräva noggrann kontroll ochuppföljning. Mot bakgrund av bl.a. de begränsningarsom gäller för vård under tvång ansåg utskottet attandra metoder borde väljas för att minska risken föråterfall i den aktuella typen av brott. Här var det- anförde utskottet - möjligt att farmakologiskbehandling om den ges på frivillig grund i vissafall kan vara till nytta.Utskottet vill inledningsvis understryka vikten avatt åtgärder vidtas i syfte att förebygga att såvälsexualbrottsdömda som män dömda för våld mot kvinnorbegår nya brott. Så långt delar utskottet alltsåmotionärernas uppfattning. kan utskottetkonstatera att verkställighetsinnehållet för de nuaktuella gärningsmännen undergår en positivutveckling. Utskottet vill i likhet med vadutskottet framhållit tidigare påpeka att nyabehandlingsmetoder bör föregås av noggrannaöverväganden i syfte att underlätta utvärdering. Medanledning av önskemålet om obligatorisk behandlingvill utskottet påpeka att det är obligatoriskt attdelta i anvisad verksamhet. handlar detnaturligtvis om att motivera de dömda till attgenomgå behandling.Såvitt gäller frågan om farmakologisk behandlinghåller utskottet fast vid de uttalanden utskottetgjorde förra året.Utskottet föreslår att avslår motionernaJu252 och Ju307 samt motion Ju448 i här aktuell del.Frigivningsförberedelser m.m.I motion Ju340 (v) begärs att studiemöjligheterna påanstalterna skall förbättras. I motion Bo246 (v)understryks vikten av att den intagne har ett ordnatboende vid frigivningen. I motionerna Ju311 (c) ochJu424 (kd) efterlyses individuellabehandlingsplaner.Enligt 6 § förordningen om kriminalvård i anstalt(KvaF) skall för varje intagen upprättas enbehandlingsplan. Planen skall, under hänsynstagandetill anstaltstidens längd och övriga omständigheter,inriktas på åtgärder som är ägnade att främja denintagnes anpassning i samhället och som förberederhonom för tillvaron utanför anstalten. Till ledningför upprättandet av behandlingsplanen skall enbehandlingsundersökning utföras, i den månerforderlig utredning inte redan finns tillgänglig.De närmare föreskrifterna om behandlingsplaneringm.m. meddelas enligt 8 § KvaF avKriminalvårdsstyrelsen.BRÅ har i rapporten anstalt till livet ifrihet - inför muck (2000:20) undersöktbl.a. anstalternas planering och dokumentation avbehandlingsinsatser. I rapporten anför BRÅ attbehandlingsplaneringen i mindre än hälften av fallensom ingick i undersökningen innehöll en planeringsom motsvarade kraven. De flesta planer hade dockupprättats inom föreskriven tid.I våras behandlade utskottet ett regeringsförslagsom bl.a. gick ut på att arbetet med att förberedaden intagne för frigivningen skulle intensifieras(prop. 2000/01:76, bet. Sedan den 1 oktoberi år gäller sålunda att den intagnes bostads- ochsysselsättningssituation efter frigivningen skallutredas. Utredningen skall bl.a. syfta till att denintagne efter frigivningen i möjligaste mån skall hatillgång till bostad. De nu beskrivnaförberedelserna skall ske i nära samverkan med denintagne och i samarbete bl.a. med berördamyndigheter (33 § KvaL). Den nya ordningen skallgälla av tre år.De nya reglerna i KvaL följs upp iKriminalvårdsstyrelsens föreskrifter och allmännaråd om planering av kriminalvårdspåföljd m.m. (KVVFS2001:3). I dem sägs bl.a. att planen förverkställigheten är ett viktigt hjälpmedel för attfullgöra uppgiften för verkställigheten, dvs. attöka förutsättningarna för att den frigivne inteåterfaller i brott. Klienten skall också informerasom vilka konsekvenser eventuell misskötsamhet underverkställigheten kan få. Enligt 1 § i föreskrifternaskall en ansvarig tjänsteman utses för upprättandeav planen. Enligt de allmänna råd som ansluter till5 § bör den intagnes behov av bl.a. bostad ochutbildning utredas.BRÅ har fått regeringens uppdrag att utvärderabl.a. försöksverksamheten med intensifieradefrigivningsförberedelser. Uppdraget skallslutredovisas senast den 1 april 2005.När det gäller studiemöjligheterna i anstalternahar utskottet inhämtat att kriminalvården beställten undersökning från rörandeden framtida klientutbildningen. En utredning isamma ämne görs även inom kriminalvården i egenregi. Rapporter från dessa projekt beräknas varafärdiga i december i år.Utskottet har behandlat liknande yrkanden tidigare(bet. 2000/01:JuU12 s. 16 f).Utskottet vill i likhet med motionärerna framhållaatt planeringen av verkställigheten, liksom att denfår ett adekvat innehåll, självklart bidrar till attförbättra förutsättningarna för den dömde att efterfrigivningen leva ett laglydigt liv. Utskottet kaninte finna annat än att föreskrifterna på områdetfått en ändamålsenlig utformning. Önskemålen ombehandlingsplaner får anses vara tillgodosedda medde regler som finns på området. Utskottet vill ocksåpåpeka att de nya reglerna skall utvärderas av BRÅ.Det saknas alltså skäl för riksdagenatt vidta någon åtgärd med anledning av motionernaJu311 och Ju424.Såvitt gäller frågan om de intagnasbostadssituation vill utskottet understryka attkriminalvården i möjligaste mån bör underlätta förden dömde att få en bostad efter frigivningen. Dettaär också innebörden av de föreskrifter som finns påområdet. Det behövs alltså ingen åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motion Bo246.När det gäller önskemålet i motion Ju340rörande klientutbildningen konstaterar utskottet attdet pågår ett utvecklingsarbete i ämnet. I avvaktanpå resultatet av det arbetet bör inteuttala sig i frågan.Riksdagen bör avslå motionerna Ju311, Ju340, Ju424och Bo246 i här aktuella delar.ÖvrigtI motion Ju424 (kd) efterfrågas analyser ochforskning rörande programmens effekter. I motionJu296 (kd) hävdas att rattfyllerister bör tvingasatt genomgå nykterhetsvårdande behandling. Vidarebegärs i motion Ju311 (c) särskilda program för demsom dömts för brott som hänger samman medspelmissbruk.Utskottet har inhämtat att alla de nya nationellaprogrammen inom kriminalvården kommer attutvärderas. Denna verksamhet befinner sig nu i ettuppbyggnadsskede och beräknas vara 2004.Rattfyllerister placeras på någon av de treanstalter där särskilda program som rör alkohol ochtrafik finns. Verksamheten där är alltså heltinriktad på dessa program.För rattfyllerister som avtjänar fängelsestraffetgenom intensivövervakning gäller - såsom för allaandra som verkställer fängelsestraff på detta sätt -att han eller hon är skyldig att avhålla sig frånalkohol. Den lokala kanockså meddela den dömde särskilda föreskrifter omnykterhetsvårdande behandling.På kriminalvårdsanstalten planeras ensärskild programverksamhet som riktar sig motspelberoende.Utskottet delar uppfattningen i motion Ju424 attprogrammens effekter behöver klarläggas. Det ärdärför glädjande att en av grundbultarna i de nyanationella programmen är att det skall gå attutvärdera effekterna. Det behövs inte någon åtgärdfrån sida. Motion Ju424 bör avslås.När det sedan gäller frågan om behandling avrattfyllerister noterar utskottet att det redanfinns sådan behandling inom anstaltsvården och attdet såvitt gäller dem som verkställer fängelsestraffgenom elektronisk övervakning finns möjligheter attmeddela föreskrifter. Utskottet är inte berett attförorda ytterligare möjligheter till tvång. MotionJu296 bör avslås av riksdagen.Utskottet anser att motion Ju311 är tillgodoseddmed den planerade verksamheten vid . Motioneni denna del bör avslås av riksdagen.Kvinnor inom kriminalvårdenI detta avsnitt behandlar utskottet ettmotionsyrkande som går ut på att kvinnorssituation inom kriminalvården skalluppmärksammas. Utskottet delar motionärernasuppfattning att kvinnor har andra behov änmän på de områden som här är aktuella.Utskottet hänvisar också till pågåendeutvecklingsarbete. Det föreslås att riksdagenavslår motionen i denna del. Jämförreservation 8 (v, c, fp).I motion Ju340 (v) begärs att kvinnors särskildasituation inom kriminalvården uppmärksammas mer.Kriminalvårdsstyrelsen har utfärdat särskildariktlinjer för fängelsedömda kvinnor. Riktlinjerna,som gäller , behandlar bl.a.frågan om verkställighetsinnehållet för kvinnor ianstalt. Enligt riktlinjerna skall programmen förkvinnor, i likhet med verksamheten för män, omfattaarbete, utbildning och speciella program som syftartill att bearbeta kriminalitet och drogproblematik,s.k. brotts- och missbruksrelaterade program.Programmen skall uppfylla de krav och riktlinjer somgäller inom respektive område. För kvinnorna skallprogrammen anpassas till kvinnors särskilda behov;arbete, utbildning, föräldraskap, hälsa och ettoberoende liv. Särskilda föräldraprogram skallerbjudas intagna kvinnor. För att stärka kvinnornassjälvkänsla och identitet i kvinnorollen skall devidare erbjudas brottsrelaterade program inriktadepå bl.a. könsroller, jämställdhet ochkonflikthantering.Av riktlinjerna följer också att den personal somarbetar med intagna kvinnor skall ha särskildkompetens. Den skall bl.a. ha kunskaper om kvinnorssärskilda behov och krav i ett biologiskt, socialtoch psykologiskt perspektiv, rollen som kvinna ochmor, kvinnors drogmissbruk och kriminalitet ochkvinnan som offer vid sexuellt, psykiskt och fysisktvåld. Återkommande kompetensutveckling bör gespersonalen inom dessa områden.I rapporten i anstalt redovisas enuppföljning och vidareutveckling av riktlinjerna.Vissa av förslagen i rapporten har föranlettåtgärder. På Färingsö byggs ca 20 platser för s.k.självförvaltning. På anstalten i har 10 nyaplatser öppnats och en besökslägenhet byggts. Vidareär avsikten att de anstalter där det finns kvinnligaintagna skall bilda ett nätverk. Nätverket kommeratt ges i uppdrag att arbeta vidare med en del av defrågor som tas upp i rapporten, bl.a. basutbudet iprogramverksamheten.I budgetpropositionen för beskriverregeringen sin syn på den framtidakriminalvårdspolitiken. Där påpekas att det ankommerpå kriminalvården att uppmärksamma att bl.a. kvinnorhar särskilda behov som måste tillgodoses. Vidareanför regeringen att det är viktigt att ta till varaalla tillfällen att utveckla de intagnas personligaansvar. Verksamhetens innehåll i denna del måste,anför regeringen, självklart anpassas efter deintagnas olika behov, inte minst kan situationen seolika ut för män och kvinnor. Kriminalvården skallvidare enligt regeringen iaktta ett förhållningssättmot de intagna som bidrar till att de får en merjämlik syn på förhållandet mellan män och kvinnor.Även när det gäller de intagnas sociala nätverk ochkontakten med familj och barn påpekar regeringen attkvinnors och mäns förutsättningar kan skilja sig åt,något som särskilt måste uppmärksammas (prop.2001/02:1 utg.omr. 4 avsnitt 4.4.4).Utskottet har tidigare vid flera tillfällenuttalat sig i frågor rörande kvinnors situation inomkriminalvården, senast i samband med beredningen avbudgeten för (bet. 2000/01:JuU1 s. 90 f).Utskottet vidhöll då sina tidigare uttalanden sombl.a. går ut på att kvinnor som blir intagna ianstalt ofta har en dålig självkänsla och befinnersig i en utsatt position. Det är därför viktigt attderas behov av stöd och behandling tillgodoses. Medhänsyn till de åtgärder som vidtagits och det arbetesom redan då pågick var någon särskild åtgärd frånriksdagens sida inte påkallad.I samband med behandlingen av budgetpropositionenför tog utskottet ställning tillmotionsyrkanden rörande barn till dömda (bet.2001/02:JuU1 s.94).Utskottet konstaterar att kvinnornas situationinom kriminalvården uppmärksammats på flera håll.Här tänker utskottet bl.a. på de ovan redovisadeåtgärder som vidtagits och planeras inomkriminalvården. Som regeringen anförde ibudgetpropositionen finns det i flera hänseendenanledning att beakta att kvinnor har andra behov änmän på de områden som är aktuella här. Utskottethåller fast vid att det inte är påkallat med någonsärskild åtgärd från sida. böravslå av motion Ju340 i denna del.Psykiskt störda lagöverträdareI detta avsnitt behandlar utskottet ett antalmotioner som tar sikte på valet av påföljdför psykiskt störda lagöverträdare ochkostnadsansvaret för dem som dömts till sådanvård.