bet · GP01UBU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Regeringen harberäknat anslaget till 171 377 000 kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att anvisar det begärdabeloppet.25:16 Bidrag till vissa organisationer föruppsökande verksamhetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet under anslaget 25:16 Bidragtill vissa organisationer för uppsökandeverksamhet. Motionsyrkanden med förslag omatt anslaget inte skall införas bör avslås.Jämför särskilda yttranden 1 (m),2 (kd), 3(c) och 4 (fp).PropositionenAnslaget finansierar bidrag till fackligaorganisationer m.fl. för uppsökande verksamhet ochutbildning i samhällsfrågor. Anslaget är nytt från2002. Medel för ändamålet har tidigare beräknats somen del av anslaget till den särskildavuxenutbildningssatsningen och bidraget uppgick till40 . fick ävenHandikappförbundens samarbetsorganisation del avdessa medel. Regeringen föreslår i enlighet medpropositionen om Vuxnas lärande och utvecklingen avvuxenutbildningen att ytterligare 10 miljoner kronorskall tillföras anslaget. Regeringen har såledesberäknat anslaget till 50 000 000 kr.MotionerModeraterna, ochFolkpartiet föreslår samtliga att anslaget skallutgå (mot. 2001/02:Ub541 yrk. 12, 2001/02:Ub450,2001/02:Ub524 resp. 2001/02:Fi294 yrk. 17 och2001/02:Ub540 yrk. menar att inga"öronmärkta" medel skall anslås för uppsökandeverksamhet och menar att bidraget är ettförtäckt organisationsstöd till de fackligaorganisationerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade frågan om uppsökande verksamheti betänkandet Vuxnas lärande och utvecklingen avvuxenutbildningen (bet. 2000/01:UbU15) och menade dåatt de berörda organisationernas medverkan i arbetetmed att stimulera vuxna till studier var värdefull.Utskottet har fortfarande denna uppfattning ochmenar att det är viktigt att den satsning somgenomförs på vuxenutbildningen kommer så mångagrupper till del som möjligt. En utvärdering avstödet har visat att de fackliga organisationernasmedverkan till rekryteringen till den särskildautbildningssatsningen varit av stor betydelse. Detfinns anledning att räkna med att ävenHandikappförbundens samarbetsorganisations medverkankommer att visa sig värdefull. Genom ett särskiltanslag till de aktuella organisationerna kan denuppsökande verksamheten bedrivas med störrelångsiktighet. Avsikten är således att verksamhetenskall kunna fortsätta även när den särskildautbildningssatsningen upphör. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motionsyrkandena och bifallerregeringens anslagsberäkning.25:17 Bidrag till den särskildavuxenutbildningsinsatsenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet under anslaget 25:17 Bidragtill den särskilda vuxenutbildningsinsatsen.Motionsyrkanden med förslag om andraanslagsbelopp bör avslås.Jämför särskilda yttranden 1 (m) och 4 (fp).Riksdagen bör även avslå yrkandet omomfördelning av årsstudieplatser inomKunskapslyftet.Jämför reservation 2 (c).PropositionenFrån anslaget bekostas statsbidrag enligtförordningen (1998:276) om statligt stöd tillsärskilda satsningar på utbildning av vuxna.Bidraget motsvarar 70 000 heltidsplatser.Regeringen föreslår att beräknasför vuxenutbildningen för utvecklingsstörda (särvux)för att öka undervisningstiden. För en kommunalinfrastruktur för vuxnas lärande, såsomnätverksbyggande, investeringar i teknik, lärmiljöeroch läromedel beräknar regeringen 350 miljonerkronor. Regeringen har beräknat anslaget till2 951 656 000 kr.MotionerModeraterna yrkar i motion 2001/02:Ub541 yrkandena13, 14 och 22 att anslagen 25:17 Bidrag till densärskilda vuxenutbildningsinsatsen och 25:19 Bidragtill kvalificerad yrkesutbildning avskaffas och attett nytt anslag, Vuxnas yrkeskvalificerandeutbildning, införs. Det nya anslaget föreslåsinnehålla den kvalificerade yrkesutbildningen, allfolkhögskoleutbildning samt utfasning avKunskapslyftsprojektet. beräknar det nyaanslaget till 3 . Förutom de medel somberäknats av regeringen under 25:17 och 25:19föreslår att 925 miljoner kronoröverförs från utgiftsområde 17, anslag 25:1 Bidragtill folkbildningen. Anslagsramen ger enligtModeraterna utrymme för en kraftig ökning av antaletplatser inom den kvalificerade yrkesutbildningen.För 2002 anslås medel motsvarande 18 000 platser.Folkpartiet föreslår att anslaget minskas med 1miljard kronor med hänvisning dels till denförbättrade konjunkturen, dels till att intressetför är lågt och i avtagande (mot.2001/02:Fi294 yrk. 17).Centerpartiet begär ett tillkännagivande att dåfolkbildningen och studieförbunden spelar en alltstörre roll inom så börstudieförbunden tillföras 5 000 platser åren2003-2005 genom en omfördelning av det totalaantalet årsstudieplatser (mot. 2001/02:Ub322 yrk.19). bör dessa inarbetas i ordinariefolkbildningsanslag till studieförbunden viaFolkbildningsrådet.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till regeringens beräkning avanslaget och fördelningen av årsstudieplatserna ochavstyrker därmed motionerna 2001/02:Ub541 yrkande 13i denna del, 2001/02:Fi294 yrkande 17 och2001/02:Ub322 yrkande 19.Utskottet finner inte anledning att ändra denföreslagna anslagsstrukturen. Utskottet menar att dåden kvalificerade yrkesutbildningen nu etableras somen ny reguljär utbildningsform är det också rimligtatt kostnaderna för utbildningen finns under etteget anslag. De båda utbildningsformerna uppvisarockså sådana olikheter att det inte vore lämpligtmed ett gemensamt anslag. Mot denna bakgrundföreslår utskottet att avslår motion2001/02:Ub541 yrkandena 13 i denna del, 14 och 22.25:18 Myndigheten för kvalificeradyrkesutbildningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet under anslaget 25:18Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning.PropositionenAnslaget finansierar Myndigheten för kvalificeradyrkesutbildning som påbörjade sin verksamhet den 1oktober 2001. Anslaget är nytt. Myndigheten inrättasi enlighet med beslut om propositionenKvalificerad yrkesutbildning (prop. 2000/01:63, bet.UbU14, rskr. Myndighetens uppgifter är bl.a.att ha ett övergripande nationellt planeringsansvar,följa upp och främja samt informera och spridakunskap om den kvalificerade yrkesutbildningen.Regeringen har beräknat anslaget till 17 500 000 kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att anvisar detbegärda beloppet.25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet under anslaget 25:19 Bidragtill kvalificerad yrkesutbildning.Motionsyrkanden med förslag om andraanslagsbelopp bör avslås.Jämför särskilt yttrande 1 (m).Utskottet föreslår också att regeringenbemyndigas att besluta om bidragtill kvalificerad yrkesutbildning som innebärutgifter på högst 1 under åren2003-2006.Riksdagen bör också avslå yrkandena rörandeantalet studieplatser inom den kvalificeradeyrkesutbildningen.Jämför reservation 1 (m).PropositionenAnslaget är nytt och finansierarstatsbidrag till kvalificerad yrkesutbildning.Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildninghar hitintills erhållit medel under anslaget Bidragtill den särskilda vuxenutbildningsinsatsen.Regeringen föreslår att bemyndigarregeringen att besluta om bidrag tillkvalificerad yrkesutbildning som inklusive tidigareåtagande uppgår till högst 1 underåren 2003-2006. Regeringen informerar om attavsikten är att antalet platser skall öka med 500platser till 12 500 årsplatser och att antalet påsikt bör öka. Regeringen har beräknat anslaget till664 082 000 kr.MotionerModeraterna föreslår att anslaget utgår samtidigtsom ett nytt anslag införs, Vuxnasyrkeskvalificerande utbildning (mot. 2001/02:Ub541yrk. 14 och 22). föreslår ytterligare45 miljoner till anslaget (mot. 2001/02:Ub524).Centerpartiet menar att den kvalificeradeyrkesutbildningen har visat sig fylla ett stortbehov och att antalet platser bör öka för atttillgodose näringslivets efterfrågan på utbildadarbetskraft. Höjningen motsvarar ca 500 platser.I motion 2001/02:A391 (m) yrkande 5 begärs etttillkännagivande om en ökad satsning på deneftergymnasiala kvalificerade yrkesutbildningen.Motionären anser att antalet studieplatser börfördubblas och att de nya platserna skall tillkommautöver de som redan finns i påbyggnadsutbildningarnaoch kompletterande skolor. I motion 2001/02:Ub502(s) begärs ett tillkännagivande att antalet platsermåste utökas då intresset för och behovet av denkvalificerade yrkesutbildningen är stora över helalandet. Motionärerna menar att ytterligarevolymökning skulle förbättra möjligheterna atttillgodose behoven i hela landet. I motion2001/02:Ub274 (c) begärs ett tillkännagivande om attde kvalificerade yrkesutbildningarna skallpermanentas och även utökas. Motionären menar att dekvalificerade yrkesutbildningarna lever under osäkraförhållanden då anordnarna för varje kurs somstartas måste ansöka om medel. En permanentning avutbildningarna och en utökning av antalet platserbör ge förutsättningar för utveckling.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i det föregående behandlat ochavstyrkt motionsyrkanden om att anslaget skallavskaffas. Vad gäller tillgången tillutbildningsplatser har beslutat, påförslag av utskottet (bet. 2000/01:UbU14), att geregeringen till känna att det är angeläget attantalet platser inom den kvalificeradeyrkesutbildningen utökas. Utskottetframhåller att regeringens avsikt är att antaletplatser skall öka och understryker ocksåatt kraven på kvalitet i verksamheten inte får ståtillbaka för en alltför snabb utbyggnad. När detgäller permanentningen av utbildningarna anserutskottet att flexibiliteten inom den kvalificeradeyrkesutbildningen innebär en fördel, dåarbetsmarknadens behov då bättre kan tillmötesgås.Utskottet tillstyrker således regeringensanslagsberäkning och avslår motionsyrkandena. Vidarebör bemyndiga regeringen att fatta beslutom bidrag till kvalificerad yrkesutbildning sominklusive tidigare åtaganden uppgår till högst1 under 2002-2006.3 HögskoleverksamhetInledningI detta avsnitt behandlar utskottet regeringensförslag i budgetpropositionen när det gälleruniversitet och högskolor samt anslagen 25:20-25:76och motionsyrkanden i anslutning till dessa.Utskottet tar här också upp ett antal motions-yrkanden som rör universitet och högskolor utan attvara direkt knutna till budgeten. Motioner somanknyter till regeringens förslag och bedömningar iproposition 2001/02:15 Den öppna högskolan behandlasi utskottets betänkande 2001/02:UbU4.ResultatUtbildningsverksamhetens kvantitativautvecklingAntalet helårsstudenter i grundutbildningen ökademed 6 300 . Ökningen låghuvudsakligen vid andra lärosäten än universiteten,men även vid universiteten skedde en expansion.Antalet nybörjare som inte tidigare läst inomhögskolan ökade särskilt kraftigt. Andelen studentermed arbetarbakgrund har ökat inom högskolan,som denna andel har minskat i motsvarandeåldersgrupper inom befolkningen som helhet. Densociala snedrekryteringen har alltså i viss månminskat. är dock ungdomar medarbetarbakgrund underrepresenterade. /99utgjorde de av nybörjarna mot inombefolkningen i motsvarande ålder.Alla lärosäten har haft utbildningsuppdrag förgrundutbildningen. De har avsett dels ett visstantal helårsstudenter totalt, dels - för flertaletlärosäten - ett visst antal inom denaturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena.I propositionen (s. 109) redovisas hur varjelärosäte lyckats uppfylla dessa uppdrag i fråga omhelårsstudenter. För riket som helhet har uppdragennär det gäller totalantalet helårsstudenteruppfyllts till . I fråga om denaturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdenahar uppdragen, totalt i riket, uppfyllts endast till93 %. Variationen är stor mellan lärosätena. Endastfyra av dem har överträffat sitt uppdrag när detgäller de naturvetenskapliga och tekniskautbildningsområdena. Utskottet har frånUtbildningsdepartementet underrättats om attMitthögskolan har uppfyllt uppdraget när det gällerhelårsstudenter totalt till och när det gällerde naturvetenskapliga och tekniska områdena till 82%.För 2000 har lärosätena redovisat helårsstudenteroch helårsprestationer som motsvarar 10,7 miljarderkronor eller av takbeloppen. Tretton lärosätenhar redovisat fler helårsprestationer än vad somrymts inom deras takbelopp för . Bland dessaingår fem konstnärliga högskolor samtIdrottshögskolan i grundutbildningen har examinationsmålet förmagisterexamen (kallad magisterexamen medämnesdjup) totalt för riket överträffats ().Åtta av de 22 lärosäten som haft ett sådant mål hardock inte uppnått det. Bland dessa är ochÖrebro universitet.Inom forskarutbildningen minskade både antaletnybörjare och antalet aktiva doktorander med 2 %mellan 1999 och 2000. De nya villkoren för antagningtill forskarutbildning, som infördes , gerenligt regeringen utslag på denna punkt.De examinationsmål som satts upp förforskarutbildningen har däremot, totalt sett föralla lärosäten och vetenskapsområden, uppnåtts.Målen har överträffats för det medicinska området() och det humanistisk-samhällsvetenskapliga(), men inte för det naturvetenskapliga ()och inte heller det tekniska vetenskapsområdet (). Examinationsmålet för forskarutbildningen vidSveriges har överträffats medstor marginal ().Utbildningens kvalitetEfter beslut med anledning av proposition1999/2000:28 (bet. UbU12, rskr. 180) har regeringenutvidgat uppdrag när det gäller attgranska kvaliteten i den högre utbildningen. Ettutvecklingsarbete har genomförts inom verket infördet utvidgade uppdraget och en sexårsplan harutarbetats. genomförde 91omprövningar av examensrätter, vilket är en ökningjämfört med föregående år. Sex examenstillstånddrogs in för vård- och omsorgsutbildningarvid vissa lärosäten. Tre av dessa har varit föremålför förnyad prövning, och respektive lärosäte hardärvid återfått examenstillståndet. Prövningarna hardrivit på utvecklingen vid lärosätena i fråga.Regeringen anser att viktiga kvalitetsförbättringarhar gjorts och görs parallellt med den kraftigautbyggnaden av högre utbildning.Den 1 januari 1999 trädde den s.k.befordringsreformen i kraft. Den innebär bl.a. atten tillsvidareanställd lektor efter ansökan kananställas som professor, om han eller hon är behörigför en sådan anställning. Antalet professorer viduniversitet och högskolor har mellan 1999 och 2000ökat . Andelen kvinnor bland de personersom befordrats har generellt sett varit större änandelen kvinnor bland den befintliga mängdenprofessorer. Det finns således enligt regeringensmening inte underlag för antagande om attbefordringsreformen inverkar negativt påjämställdheten. Även i andra lärarkategorier - medundantag för adjunkter - har andelen kvinnor ökat.Vilken inverkan befordringsreformen har haft pårörligheten är en fråga som kommer att analyserasnärmare i fortsatta utvärdering avreformen.Sedan 1997 har lärosätena haft i uppdrag att vidtaåtgärder för att åstadkomma en jämnarekönsfördelning bland studenterna i olikautbildningar. Sådana insatser har gjorts, men dethar visat sig särskilt svårt när det gäller attrekrytera män till utbildningar där män ärunderrepresenterade.Nationella sekretariatet för genusforskning hartillsammans med och Högskoleverkettagit fram en skriftserie om genusforskning och hurdenna kan användas i undervisningen inom olikaområden. Regeringen anser att Rådet förhögskoleutbildning bör få i uppdrag att utvecklagenusperspektiv i undervisningen.Av universitetens och högskolornasårsredovisningar framgår att flera insatser hargjorts för att öka studentinflytandet och utvecklalokala riktlinjer. Få lärosäten har dock berörtstudentinflytandet i ett jämställdhetsperspektiv isin återrapportering, vilket regeringen hade begärt.Alla studentkårer har inte utnyttjat den rätt defått att i anslutning till lärosätets årsredovisninglämna en redogörelse för kårens syn på lärosätetsutveckling och resultat.Internationellt samarbeteI syfte att stärka den språkliga och kulturellagemenskapen i har Nordiska ministerrådetinrättat en särskild stipendieordning, kalladNordplus. beräknas närmare 3 000studenter få del av . I enutvärdering som genomförts för 1999-2000 framkom attstudenter från andra nordiska länder värderarstudier i högt.Deltagandet i EU:s Erasmusprogram har ökat till ca3 000 utresande och 4 200 inresande studenter.Antalet utresande har minskat något jämfört med1998/99 då det var 3 200. Minskningen bör enligtregeringen uppmärksammas och analyseras.Erasmusprogrammet innehåller också lärarmobilitet.Regeringen anser att erfarenheterna av detta ihuvudsak är positiva, men det är fortfarande alltförfå lärare i , /2000 endast 350, somutnyttjade möjligheten.Antalet högskolestudenter som deltar iLeonardoprogrammet för att praktisera i ett annateuropeiskt land har minskat och under de två senasteåren varit ca 150 studenter årligen.Linnaeus-Palme är namnet på ett nystartatutbytesprogram för lärare och studenter pågrundutbildningsnivå med syftet att stärka svenskalärosätens samarbete med universitet iutvecklingsländer. I den första ansökningsomgångenför 2000/01 inkom 153 projektansökningar från 27lärosäten. Av dessa beviljades 119 ansökningar tillprojekt som sammanlagt omfattade 47 olika länder.Svenskundervisning på högskolenivå finns i drygt40 länder och omfattar ca 40 000 studenter.Verksamheten får stöd av , somsamverkar med ca 200 högskoleinstitutioner i Väst-och , , ,, och Ostasien.Vissa särskilda frågorFlertalet lärosäten har i sina årsredovisningarredogjort för sitt arbete med uppgiften att samverkamed det omgivande samhället. Framväxten av särskildaenheter eller organ med ansvar för samverkans-uppgiften, samverkansråd och kontaktorganisationer,fortsatte. Likaså fortsatte tendensen att ansvaretför samverkan åläggs särskilda personer i ledandeställning inom lärosätet, såsom vicerektor ellerprorektor. Av lärosätenas redovisning framgår attsamverkan med det omgivande samhället är mycketmångfasetterad och att den integreras på olika sättoch i olika hög grad med den utbildning ochforskning som bedrivs vid universitet och högskolor.Universiteten och högskolorna har varit aktiva iarbetet med de regionala tillväxtavtalen.Under rubriken i det livslångalärandet konstaterar regeringen att lärosätena hafti uppdrag att redovisa omfattningen av kurser somges med lägre studietakt än helfart, kurser på andratider än vardagar, andelen studenter över 25år, distanskurser och uppdragsutbildning. Deredovisningar som lämnats är till vissa delarbristfälliga och visar ingen entydig utveckling avdet åsyftade kursutbudet.Efter beslut med anledning avproposition 1999/2000:5 (bet. UbU1, rskr. 94) harCentrala hos Kammarkollegiettecknat avtal om personskadeförsäkring förstudenter. gäller enförsäkring i som ger högskolestudenter ettpersonskadeskydd som motsvarar det som arbetstagarehar. kan lärosätenafrivilligt ta ansvar även för vissautlandsstuderandes personskadeskydd.De nationella resurscentrum i kemi, fysik, teknikoch matematik som finns inrättade vid respektiveStockholms, Lunds, och Göteborgsuniversitet tillhandahåller fortbildningsinsatserför främst lärare i , främjarmetodutveckling i undervisningen och bevakarutvecklingen av såväl nya forskningsresultat som nyaläromedel inom respektive ämnesområde. Regeringenser positivt på att dessa resurscentrum samverkarmed lärarutbildningen i de delar där centrumenskompetens kan bidra till att kvaliteten pålärarutbildningen förbättras. Regeringen anser ocksåatt centrumens organisatoriska placering ianslutning till universiteten är ändamålsenlig,eftersom den ger bättre förutsättningar att följabl.a. forskningen.Under 2000 har 24 myndigheter inom högreutbildning haft regeringens uppdrag att införamiljöledningssystem. Dessa myndigheter har i deflesta fall påbörjat och i några fall även genomförten miljöutredning av verksamheten. Vissa lärosätenhar tagit initiativ till att införa miljöutbildningför såväl personal som studenter.Utskottets bedömningU t s k o t t e t har inget att erinra motregeringens redovisning och bedömning av resultaten.Övergripande frågorPrinciper för utbyggnad av högskoleutbildningenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden om utbyggnadens effekter påkvaliteten, om fördelningen mellannaturvetenskaplig och teknisk utbildning åena sidan och humaniora och samhällsvetenskapå den andra, och om att högskoleutbildningenär underdimensionerad i storstadsregionerna.Jämför reservationerna 1 (m) och 4 (kd).PropositionenRiksdagen godkände en plan för utbyggnadav den grundläggande högskoleutbildningen åren 2000,2001 och 2002 (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16, bet.UbU1, rskr. I denna plan var drygt 9 000platser fördelade mellan lärosätena, medan1 010 platser reserverades för senare fördelning.Sammanlagt 7 175 platser var avsedda för utbildninginom naturvetenskap och teknik.I årets budgetproposition konstaterar regeringenatt universitet och högskolor, trots att storaansträngningar gjorts både centralt och lokalt attöka antalet studerande inom naturvetenskaplig ochteknisk utbildning, ändå inte har kunnat rekryterastudenter till sådan utbildning i den utsträckningsom utbyggnadsplanen avsåg. Regeringen har därföruppmanat lärosäten som inte kan fylla planeradeplatser i naturvetenskaplig och teknisk utbildningatt i stället erbjuda fler studenter plats iutbildning inom samhällsvetenskap, juridik ellerhumaniora, där det finns ett sökandetryck. Avsiktenär att de av statsmakterna tilldelade resursernaskall utnyttjas.Budgetförslaget innebär att resursernaför 3 900 av de planerade 7 175 nya platserna inomnaturvetenskaplig och teknisk högskoleutbildningdras in temporärt från vissa högskolor. Regeringenavser att återföra de indragnaresurserna, om lärosätenas förutsättningar att nåsina takbelopp då har förändrats.MotionerTvå partier föreslår tillkännagivanden som gällerprinciper för utbyggnaden av högskoleutbildningen.Moderata samlingspartiet föreslår i motion2001/02:Ub533 ett tillkännagivande om vikten avhögre utbildning. Motionärerna anser att det är enalarmerande utveckling att högskolorna omvandlarplatser avsedda för naturvetenskaplig och tekniskutbildning till utbildningar som är mer populära(yrk. påpekar i motion 2001/02:N224att den högre utbildningen är underdimensionerad istorstadsregionerna och att det i dessa är färre somgår vidare till högre utbildning än i landet somhelhet. Detta får enligt motionärerna negativaeffekter i andra delar av landet, eftersom det finnsrisk att välutbildad arbetskraft rekryteras från demtill storstadsregionerna (yrk. 9).Kristdemokraterna skriver i motion 2001/02:Ub4 attutbyggnadstakten i regeringens förslag är alltförhög och riskerar kvaliteten i utbildningen (yrk. 2).De anser vidare att utbildningen bör byggas ut bådeinom de naturvetenskapliga och tekniska områdena ochinom humaniora och samhällsvetenskap (yrk. 3).Riksdagen bör av regeringen begära en kartläggningav konsekvenserna av högskoleutbyggnaden frånkvalitetssynpunkt (yrk. Nya årsstudieplatser börtillföras de icke-statliga högskolorna i allmänhetoch de fria teologiska högskolorna i synnerhet (yrk.8). I motion 2000/01:Ub24 skriver Kristdemokraternaatt kvalitetsaspekten skall vara styrande vidutbyggnad av högskolan (yrk. 3) och att bådenaturvetenskaplig/teknisk utbildning ochhumanistisk/samhällsvetenskaplig bör byggas ut (yrk.4). och har i sinabudgetförslag - till vilka utskottet återkommer inästa avsnitt - var för sig räknat med mindreutbyggnad än regeringen. Båda partierna pekar idet sammanhanget på behovet av att säkra kvaliteteni grundutbildningen och stärka forskningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Den omfördelning av platser som regeringenbemyndigar lärosätena att göra sker inte för attminska antalet studenter i naturvetenskaplig ochteknisk utbildning. Dagens små ungdomskullar och detfaktum att alltför få elever väljer detnaturvetenskapliga eller tekniska programmet igymnasieskolan har fått till följd att det blirsvårt att rekrytera studenter till naturvetenskapligoch teknisk utbildning.