bet · GO01MJU8 · 2001-01-16 00:00:00 — Omprövning av dispenser för fortsattburhållning av hönsRiksdagen avslår motion 1999/2000:MJ518.Reservation 7 (v, mp)14. Utveckling av frigående system förhönsRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ523 yrkande1.15. Omställningsprogram för ekologisk ochsmåskalig hönshållningRiksdagen avslår motion 1999/2000:MJ523.16. Översyn av slaktkycklingproduktionenRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ515.17. Förbud mot kastrering av smågrisarRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ520yrkande 1 i motsvarande del och 2000/01:MJ544yrkande 6.18. Förbud mot fixering och tandslipning avgrisarRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ520 yrkande 1i återstående del.19. Stärkt skydd för djur inom nöjesbranschenRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ511.20. Bättre förhållanden för cirkusdjurm.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ521yrkandena 1-3, 2000/01: MJ530 yrkande 1 och2000/01:MJ544 yrkande 10.Reservation 8 (mp)21. Tillsynsavgift för cirkusarRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ530 yrkande2.22. Förbud mot pälsfarmerRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ513 och2000/01:MJ544 yrkande 9.23. Omprövning av tillståndet till att anordna vadhållning vidhundkapplöpningarRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ514.24. Ersättningsreglerna i epizootilagenRiksdagen avslår motion 1999/2000:MJ222yrkande 13.Reservation 9 (c)25. Kontroll avkoccidiostatikaanvändningenRiksdagen avslår motion 1999/2000:MJ539.26. Bekämpning av ektoparasiter hosfjäderfän och ersättning av läkemedletNeguvonRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ525.27. Förbud mot kvicksilver i vacciner tillsällskapsdjurRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ501.28. Skärpning av EU:s djurskyddslagar eftersvensk förebildRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ233 yrkande19.29. Åtgärder inom EU för förbud mot attfixera, kastrera, svans- och tandklippa samttandslipa grisarRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ520 yrkande2.30. Undantag för djur från principen omvarors fria rörlighet inom EURiksdagen avslår motion 2000/01:MJ517 yrkande 1.Reservation 10 (v, mp)31. Avveckling av EU:s subventioner till transporter av levande djurRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ257yrkande 6, 2000/01: MJ233 yrkande 18,2000/01:MJ507, 2000/01:MJ517 yrkande 4,2000/01:MJ542 yrkande 8 och 2000/01:MJ544yrkande 4.Reservation 11 (v, mp, c, fp)32. Åtgärder inom EU för att slakt skallske nära djurens uppväxtplatserRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ257yrkande 7 i motsvarande del och 2000/01:MJ542yrkande 1.Reservation 12 (v, mp, fp)33. Översyn och skärpning avdjurtransportdirektivetRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ257yrkande 7 i återstående del, 2000/01:MJ217,2000/01:MJ517 yrkande 2 och 2000/01:MJ539.34. Bättre efterlevnad avdjurtransportdirektivetRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ517 yrkande3.35. Åtgärder i ministerrådet för attbegränsa transporttiden till 8 timmarRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ542 yrkande2.36. Förändring av direktiv /29 omnationella kontroller så att de nationellakontrollmyndigheterna utarbetar merdetaljerade instruktioner för lokala ochregionala kontrollanterRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ542 yrkande3.37. Yrkande att nationella myndigheter böruppmanas dra in tillstånd förtransportföretag som bryter motbestämmelsernaRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ542 yrkande4.38. Yrkande att land som är slutdestinationför djurtransport skall meddelaursprungslandet om djurens tillstånd vidankomst samt meddela om tidpunkt förankomstRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ542 yrkande5.39. Yrkande att transportörerna efterankomst åläggs att skicka tillbaka resplanentill myndigheterna i ursprungslandet med enutförlig redogörelse för när djuren har fåttrasta samt tilldelats mat och vattenRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ542 yrkande6.40. Yrkande att transportfordon skallåläggas att ha ventilationssysteminstallerade samt rimliga utrymmen för detransporterade djurenRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ542 yrkande7.41. Yrkande att tar initiativ tillöversyn av regelverket för när man fårtransportera djur beroende på deras åldereller dräktighetRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ542 yrkande9.42. Yrkande att tar initiativ tillatt utöka antalet kontrollanter som skall setill att regelverket efterföljsRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ542 yrkande10.43. Uppmaning till att dramedlemsstater inför rätta om intetransportdirektivet efterföljsRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ542 yrkande11.44. Förbud mot export av levande djurRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ209 och2000/01:MJ213.Reservation 13 (mp)45. Översyn av tillståndsgivningen förexport av djur och sanktionsmöjligheternaRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ517 yrkande6.Reservation 14 (v, mp)- villk.46. Höjd åldersgräns för kalvar som exporterasRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ517 yrkande7.Reservation 15 (v, mp)- villk.47. Åtgärder för att EU skall kartlägga ochdokumentera huruvida djurskyddet åsidosättsvid djurtransporterRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ510 yrkande2.48. Redovisning i en skrivelse frånregeringen av djurskyddsfrämjande åtgärderinom EU och andra avslår motion 2000/01:MJ510 yrkande3.49. konventioner omdjurskyddRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ517 yrkande5.50. Åtgärder inom EU för förbud motregelmässig användning av antibiotika ifoder m.m.Riksdagen avslår motionerna 1999/2000:MJ718yrkande 4 och 2000/01: MJ534.51. Åtgärder inom EU för minskad förekomstav salmonellaRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:MJ222yrkande 12, 2000/01: MJ233 yrkande 10 och2000/01:MJ257 yrkande 3.52. Förbud mot import av hästkött frånBelgienRiksdagen avslår motion 1999/2000:MJ543.53. Upphävande av lagen om märkning ochregistrering av hundarRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ502 och2000/01:MJ522.54. Lagstiftning om kamphundar m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ503,2000/01:MJ506, 2000/01:MJ519 och 2000/01:MJ538yrkande 2.Reservation 16 (kd)55. Forskning angående kamphundarRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ538 yrkande1.56. Bortrensning av taggtråd i naturenm.m.Riksdagen avslår motionerna 1999/2000:MJ530och 2000/01:MJ214.Stockholm den 16 januari 2001På miljö- och jordbruksutskottets vägnarUlf BjörklundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UlfBjörklund (kd), (), (), (), (), IngvarEriksson (m), (), (),(), (),(), (), (), (),(), () och KarinSvensson (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Krav på utbildning för professionelldjurhållning (djurhållningskörkort)(punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. bifaller motion 1999/2000:MJ516yrkande 4.StällningstagandeSom framgår av motion 1999/2000:MJ516 (mp) harStatens Veterinärmedicinska anstalt haftallvarliga anmärkningar mot strutshållningeni . I detta sammanhang har SVA förtfram tanken på ett "körkort" för att fåstarta strutsfarmar, en utbildning medexamination. anser att dennaidé borde tillämpas på all professionelldjurhållning. Rätt utförd skulle principenom "körkort" innebära att varje djurägarefår de kunskaper som är nödvändiga på etttidigt stadium. Jag föreslår att dennamodell med utbildning och examination utredsmed avsikt att införas för all professionelldjurhållning. bör således bifallamotion 1999/2000:MJ516 yrkande 4.2. Bättre förhållanden på storskaligaslakterier (punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. bifaller motion 2000/01:MJ544 yrkande5.StällningstagandeI motion 2000/01:MJ544 (mp) redovisas de i mångafall oacceptabla förhållandena på våra storskaligaslakterier. Djuren transporteras ofta i upp till8-10 timmar och slaktas på storskaliga slakterierdär grisar drivs framåt med elstötar och kycklingarhängs levande i benen. Dessa förhållanden måste sesöver och förbättras. Endast slaktmetoder som ärrespektfulla mot djuren bör godtas. Ettunderlättande av villkoren för små slakterier ochhemslakterier skulle dessutom kunna leda tillminskade djurtransporter. bör såledesbifalla motion 2000/01:MJ544 yrkande 5.3. Fortsatt djurtillsyn i kommunerna (punkt 8)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. bifaller motionerna 2000/01:MJ233yrkande 20 och 2000/01: MJ544 yrkande 3.StällningstagandeVi anser ej att djurtillsynen skall centraliserastill länsstyrelserna. Det krävs lokal kännedom ochkunskaper om enskilda djurhållare och derassituation för att missförhållanden inomdjurhållningen skall kunna upptäckas i tid.Samordningen mellan den allmänna miljötillsynen ochdjurskyddstillsynen i kommunerna måste bibehållas.Vi ansluter oss således till kraven i motionerna2000/01:MJ233 och 2000/01:MJ544 attdjurskyddstillsynen skall ligga kvar på kommunalnivå.4. Konkurrensneutralitet mellanprivatpraktiserande och statligt anställdaveterinärer (punkt 9)av (), (), IngvarEriksson (m), (), CarolineHagström (kd), () ochGudrun ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:9. bifaller motionerna 2000/01:MJ220 och2000/01:MJ505.StällningstagandeI motionerna 2000/01:MJ220 (m) och 2000/01:MJ505(kd) redovisas utförligt vissa uppgifter rörandeJordbruksverket ochdistriktsveterinärorganisationen.Distriktsveterinärorganisationen finansieras tillstörsta delen av uppdragsgivarna, i första handdjurägarna, och i övrigt genom anslag överstatsbudgeten. De privatpraktiserande veterinärernaär ofta småföretagare som med egna medel bekostatstora investeringar i utrustningar och kliniker.Dessa är utsatta för illojal konkurrens frånJordbruksverkets sida. Det är extra anmärkningsvärtatt detta sker med hjälp av skattemedel. Dessutomfungerar som tillsynsmyndighet förall veterinär verksamhet, alltså även över deprivata veterinärerna med vilka man konkurrerar.Distriktsveterinärorganisationen har på senare tidstarkt ökat antalet debiterade förrättningar,som antalet djur inom jordbruket minskar.Förklaringen härtill är att de statligadistriktsveterinärerna i allt större utsträckningåtar sig uppdrag inom den konkurrensutsatta sektornvård av sällskapsdjur och hästar.Skattesubventioneringen innebär att deprivatpraktiserande veterinärerna inte kankonkurrera på lika villkor som de statliga ochdärför tappar marknadsandelar. har ifebruari 2000 riktat kritik mot dessa förhållandenoch uttalat att konkurrens på lika villkor mellanstatliga och privata veterinärer inte föreligger.Rådet kritiserar också sammanblandningen avmyndighetsutövning och affärsverksamhet, liksomutformningen av bidraget till avlägset boendedjurägare. Vi anser att det är olämpligt attJordbruksverket i egenskap av kontrollmyndighetbedriver affärsverksamhet som innebär att man medstatliga medel konkurrerar med de privataveterinärer man är satt att övervaka.Jordbruksverkets myndighetsutövning bör skiljas frånaffärsverksamheten på ett tydligare sätt. Viansluter oss till motionärernas krav på översyn ochförslag som syftar till konkurrensneutralitet mellanprivatpraktiserande och statligt anställdaveterinärer och till att skilja myndighetsutövningfrån affärsverksamhet.5. Förordnande av veterinär vid tävling meddjur (punkt 10)av (), (), IngvarEriksson (m), (), CarolineHagström (kd), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 5. Därmedbifaller delvis motionerna 1999/2000:MJ529 och 2000/01:MJ508.StällningstagandeI 33 § djurskyddsförordningen finns en bestämmelsesom innebär att det vid offentlig tävling med djurskall finnas en veterinär som förordnats avJordbruksverket. Bestämmelsen tillämpas avJordbruksverket på ett sätt som vållar stora problemför vissa arrangörer av hästtävlingar. Systemet, somgäller , innebär att veterinärenanställs av , och därmedblir veterinären automatiskt bunden av deveterinärtaxor som verket har beslutat om.Konsekvenserna av detta blir dels att det blir svårtatt anlita veterinärer med kompetens inomhästområdet, dels att klubbar och föreningar drabbasav stora kostnader som arrangörer av hästtävlingarm.m. Vi ansluter oss till synpunkterna i motionerna1999/2000:MJ529 (kd) och 2000/01:MJ508 (mp).Regeringen bör se över 33 § djurskyddsförordningenoch tillämpningen av denna paragraf med syfte attförenkla systemet med förordnande avtävlingsveterinärer vid hästtävlingar och minska dekostnader för arrangörerna som är förknippade meddagens system.6. Avveckling av strutshållningen m.m.(punkt 11)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:11. bifaller motion 2000/01:MJ211samt avslår motion 1999/2000: MJ516 yrkandena1-3.StällningstagandeSom framgår av motion 2000/01:MJ211 (mp) ärstrutsfarmningen en relativt ny företeelse iSverige. Det finns många olika problem med att hållavilda djur i hägn när uppfödningen sker i ett klimatoch under förhållanden i övrigt som avviker frånförhållandena i djurens naturliga hemvist.Strutsarna far illa både i hägnen och undertransporter till slakterier. I om strutshållningen har verketuppenbarligen lagt sig platt för näringens krav. Detfinns också anledning att ifrågasätta om det behövsännu ett köttdjur i . Enligt min mening voredet enda rätta att stoppa importen av strutsar ochavveckla strutsfarmningen i . Jag föreslårsåledes att bifaller motion 2000/01:MJ211.Därmed behöver yrkandena i motion 1999/2000:MJ516 omöversyn av strutsfarmningen m.m. inte föranledanågon vidare åtgärd från sida.7. Omprövning av dispenser för fortsattburhållning av höns (punkt 13)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:13. tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförts i reservation 7.Därmed bifaller delvis motion1999/2000:MJ518.StällningstagandeEnligt beslut blev det från och med den 1januari 1999 tillåtet att hålla höns i traditionellaburar om de uppfyller krav på sittpinne, rede ochsandbad samt att dödlighet och beteendestörningarhålls på en låg nivå. Men dispenser från burförbudetutfärdas av och har utfärdats tillnästan alla som sökt. Enligt riksdagsbeslutet skalltidsbegränsad och individuellt prövad dispens kunnamedges för traditionella burar som uppfyller högtställda djurskyddskrav. harfastställt ett dispensprogram som inte allsuppfyller sådana krav. I själva verket innebärprogrammet att inga av en hönas basbehov kantillgodoses, eftersom varken sittpinne, rede ellersandbad är nödvändigt för att dispens skall ges. Viföreslår en koppling mellan den givna dispensen ochde lagar och regler som gäller för hönshållningen,slakten, transporter m.m. Det vill säga det somhandlar om högt ställda djurskyddskrav. Regeringenbör vidta åtgärder så att dispenser för fortsattburproduktion ej beviljas om produktionen ejtillgodoser de krav som här redovisats.8. Bättre förhållanden för cirkusdjur m.m.(punkt 20)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 20borde ha följande lydelse:20. bifaller motionerna2000/01:MJ521 yrkandena 1 och 2, 2000/01:MJ530yrkande 1 och 2000/01:MJ544 yrkande 10 samtavslår motion 2000/01:MJ521 yrkande 3.StällningstagandeBestämmelsen i djurskyddslagen om att djur skall harätt att bete sig naturligt tycks inte gälla förcirkusdjur, eftersom det då inte skulle vara lagligtatt låta cirkusdjuren leva ett kringflackande liv,instängda i trånga burar. Jag instämmer i kraven imotion 2000/01:MJ544 (mp) att djurskyddslagen skallutvidgas så att även cirkusdjur får rätt att betesig naturligt och att förbud införs mot användningav djur på cirkus som inte finns i tamt tillstånd iSverige. Detta överensstämmer med yrkandena 1 och 2i motion 2000/01:MJ521 (v) och yrkande 1 i motion2000/01:MJ530 (s).9. Ersättningsreglerna i epizootilagen(punkt 24)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 24borde ha följande lydelse:24. bifaller motion 1999/2000:MJ222yrkande 13.StällningstagandeVåren 1999 beslutade om en ny epizootilagoch en särskild lag om zoonoser. I detta sammanhangmotsatte sig förslaget att minskaersättningen för produktionsbortfall videpizootiutbrott till . Det finns anledningatt återuppta debatten kring dessa frågor, särskiltmot bakgrund av den senaste tidens utveckling ifråga om BSE och dess utbredning inom EU. Den sänktaersättningsnivån innebär enligt min mening en ökadrisk för att icke seriösa djurhållare försöker döljasjukligheten hos djur. anser att detär mer korrekt att utforma ersättningsreglerna såatt förebyggande arbete stimuleras.Ersättningsnivåerna bör kopplas till om djurägarenhar anslutit sig till ett kontrollprogram ellerinte. Ersättning bör utgå till förbesättningar som är anslutna till sådana program,och i övrigt . Regeringen bör återkomma medförslag om lagändring i enlighet med motion1999/2000:MJ222 (c) yrkande 13.10.Undantag för djur från principen om varorsfria rörlighet inom EU (punkt 30)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 30 bordeha följande lydelse:30. bifaller motion 2000/01:MJ517 yrkande1.StällningstagandeVi instämmer i vad som anförs i motion 2000/01:MJ517(v) om att en av de absolut viktigaste åtgärdernaför att åstadkomma ett bättre djurskydd inom EU äratt minimera djurtransporterna och undanröja deallvarliga missförhållanden för djurskyddet sområder i denna verksamhet. En orsak till att vi intekan förhindra djurtransporterna är att levande djuri EG-fördraget betraktas som varor, på samma sättsom muttrar, datorer och andra varor. Djur är levande varelser varsrättigheter skall respekteras. De kan, lika lite sommänniskor, behandlas som materiella ting som köps,säljs och transporteras som andra varor. Det ärdärför nödvändigt att ses överför att djur skall kunna behandlas på ett rimligaresätt. Vi anser att regeringen med all kraft skallverka för att levande djur undantas från EU:s reglerom fri rörlighet för varor.11.Avveckling av EU:s subventioner tilltransporter av levande djur (punkt 31)av (), (),(), () ochKarin ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 31 bordeha följande lydelse:31. bifaller motionerna 2000/01:MJ257yrkande 6, 2000/01: MJ233 yrkande 18,2000/01:MJ507, 2000/01:MJ517 yrkande 4,2000/01: MJ542 yrkande 8 och 2000/01:MJ544yrkande 4.StällningstagandeI motioner från fyra partier (v, c, fp, mp) riktaskritik mot det rådande systemet inom EU som innebäratt transport och export av slaktdjur subventionerasmed statliga medel. Vi instämmer till alla delar idenna kritik. De långa transporterna av slaktdjurinnebär ofta att djuren utsätts för en behandlingsom är helt oacceptabel från djurskyddssynpunkt.Regeringen bör med all kraft verka för att EU:ssubventioner och stöd till transporter av levandedjur både inom och utanför unionen avskaffas. Därmedansluter vi oss till synpunkterna och förslagen imotionerna 2000/01:MJ257 (fp) yrkande 6,2000/01:MJ233 (c) yrkande 18, 2000/01:MJ507 (c),2000/01:MJ517 (v) yrkande 4, 2000/01: MJ542 (mp)yrkande 8 och 2000/01:MJ544 (mp) yrkande 4.12.Åtgärder inom EU för att slakt skall skenära djurens uppväxtplatser (punkt 32)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 32 bordeha följande lydelse:32. bifaller motionerna 2000/01:MJ257yrkande 7 i motsvarande del och 2000/01:MJ542yrkande 1.StällningstagandeEn av orsakerna till de långa djurtransporterna inomEU är att slakten sker långt borta från djurensuppväxtplatser. Vi instämmer i kraven i motionerna2000/01:MJ257 (fp) och 2000/01:MJ542 (mp) attregeringen i EU bör driva kravet att slakten skernära djurens uppväxtplatser.13.Förbud mot export av levande djur (punkt 44)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 44borde ha följande lydelse:44. bifaller motion 2000/01:MJ209och avslår motion 2000/01:MJ213.StällningstagandeSom framgår av motion 2000/01:MJ209 (mp) rimmar detilla med djurskyddslagen att kalvarna i ett tidigtskede skiljs från modern och transporteras bort. År1999 skickades ca 11 000 kalvar från för attfödas upp i trånga bås på en järnfattig föda för attbli vitt kalvkött. LRF har uppenbarligen misslyckatsmed att få sina medlemmar att avstå från attexportera kalvar till länder med en uppfödning somär förbjuden i . Det är dags för Sverigesregering att sätta stopp för hanteringen. Riksdagenbör således bifalla motion 2000/01:MJ209 (mp). Ävenmotion 2000/01:MJ213 (m) tar i första hand uppkalvexporten, men syftar enligt ordalydelsen tillett förbud mot all export av levande djur. Motionenbör därför avslås, i den mån den ej tillgodoses meddet anförda.14.Översyn av tillståndsgivningen för export avdjur och sanktionsmöjligheterna (punkt 45)av (), ()och (). (vid bifall till utskottets hemställan i punkt 44)Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 45 bordeha följande lydelse:45. bifaller motion 2000/01:MJ517 yrkande6.StällningstagandeSom anförs i motion 2000/01:MJ517 (v) är detangeläget att tillståndsgivningen för exportses över för att förhindra möjligheten attexportera alltför unga kalvar. Ävenmöjligheten till sanktioner mot dem somsäljer och transporterar kalvar bör sesöver.15.Höjd åldersgräns för kalvar som exporteras(punkt 46)av (), ()och (). (vid bifall till utskottets hemställan i punkt 44)Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 46 bordeha följande lydelse:46. bifaller motion 2000/01:MJ517 yrkande7.StällningstagandeSom anförs i motion 2000/01:MJ517 (v) är ungadjur betydligt mer sårbara än vuxna djur,t.ex. genom att deras immunförsvar är sämre.Därför bör åldersgränsen för transport avkalvar höjas. Regeringen bör se till attJordbruksverket ändrar gällande bestämmelseri enlighet med det anförda.16.Lagstiftning om kamphundar m.m. (punkt 54)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 54 bordeha följande lydelse:54. bifaller motion 2000/01:MJ506 samtavslår motionerna 2000/01:MJ503, 2000/01:MJ519 och2000/01:MJ538 yrkande 2.StällningstagandeSom anförs i motion 2000/01:MJ506 (kd) är det enoroande utveckling att allt fler aggressiva hundarfinns i samhället. Antalet hundar som räknas tillgruppen kamphundar uppskattas i tillungefär 2000, men man vet också att det finns ettvisst mörkertal. Den nya lagen om märkning ochregistrering av hundar innebär givetvis ingenlösning på problemen. En hund blir inte mindreaggressiv för att den blir märkt och registrerad.Och de personer som har hunden som ett vapen elleranvänder den i någon annan form av kriminellverksamhet lär inte vara intresserade av attregistrera sin hund. Alla hundar kan, med "fel"ägare eller felaktigt handhavande utveckla ett mereller mindre aggressivt beteende. Man kan dock intebortse från att det ökande problemet med aggressivahundar i kan härledas till att vi fick ettökat antal hundar av rasen pitbullterrier. Därförfinns det starka skäl att pröva en modell som manvalt att tillämpa i , nämligen Dangerous DogsAct. Enligt denna lag är det förbjudet att äga vissautpekade hundraser utan särskilt tillstånd. Vidarefinns vissa ytterligare restriktioner och kravbeträffande berörda hundraser. I en utvärdering år1997 konstaterades att lagen hade uppnått sinasyften. Regeringen bör för lägga framförslag till lagstiftning mot aggressiva hundarenligt de synpunkter som framförs i första hand imotion 2000/01:MJ506 (kd).