bet · GP01FIU1 · 2001-11-09 00:00:00 — Sammantaget innebärutbyggnaden en satsning på omkring 17miljarder kronor ,inklusive satsningar som görs avmarknadens olika aktörer. mening är utbyggnaden avinfrastrukturen inom IT-området en mycketviktig del i ambitionen att ytterligarestärka ställning som en avvärldens ledande IT-nationer. Dessutom ärutbyggnaden viktig för att ökautvecklingskraften i alla delar av vårtavlånga land. Utskottet vill här erinraom att regeringen i budgetpropositionenföreslår att möjligheten för kommunernaatt få stöd till lokala telenät förlängsytterligare , till 2005, bl.a. pågrund av att olika marknadsaktörersintresse för att delta i utbyggnadenavtagit högst betydligt det senaste årettill följd av den allmänna nedgången inomIT-branschen.För utvecklingen inom olika regionerär det också viktigt att länen fullt ututnyttjar de resurser från EU:sstrukturfonder som ställs till Sverigesförfogande. vill utskottetockså peka på de s.k. lokalautvecklingsavtalen som tecknas mellanstaten och vissa storstadskommuner föratt öka tillväxten i storstadsregionernaoch minska segregationen. Merparten av detvå miljarder kronorna som tidigareavsatts för detta ändamål har nufördelats ut på olika kommuner.Sänkta inkomstskatterNär det gäller skatterna vill utskottetframhålla att regeringen och2001 tagit de två första stegen i eninkomstskattereform för att sänkaskatterna för framför allt låg- ochmedelinkomsttagare. Bland annat har enskattereduktion införts som kompenserarför av de egenavgifter som tas utför att finansiera det nyaålderspensionssystemet. harskiktgränsen för statlig inkomstskatthöjts så att andelen skattebetalare sombetalar statsskatt sjunkit till omkring18 %. Skattesänkningarna bidrar till attminska de marginaleffekter som ärsärskilt kännbara för låg- ochmedelinkomsttagare. Det leder i sin turtill att arbetskraftsutbudet stiger,vilket är en nödvändig utveckling om viskall kunna bibehålla och förstärkauppgången i den svenska ekonomin.Regeringen går vidare med det tredjesteget och föreslår i budgetpropositionenatt ytterligare en fjärdedel avegenavgifterna kompenseras fr.o.m. 2002.I och med detta förslag får löntagarnakompensation för av egenavgifterna.Vidare föreslås att gränsen för statligskatt höjs ytterligare, till en s.k.brytpunkt 2002 på . Därmedsjunker andelen skattebetalare sombetalar statlig inkomstskatt till ungefär17 %.Regeringen föreslår också att enskattereduktion för fackföreningsavgiftenoch avgifter till arbetslöshetskassaninförs. Denna åtgärd är enligt utskotteten viktig reform sett ur etträttviseperspektiv. Avdragsrätten förfackföreningsavgifter slopades 1993. Detfick till följd att löntagarnas bidragtill den fackliga verksamhetenmissgynnades jämfört med arbetsgivarnasbidrag till sina intresseorganisationer.Som framgår ovan under avsnittet omregelverken för företagen föreslås ävenen del skattesänkningar som riktar sigmot företagen. Dessutom föreslås ensärskild skattesänkning för pensionärerna(se vidare avsnitt nedan om pensionärernaoch pensionerna).Utskottet vill i detta sammanhangpassa på att erinra om att regeringen ibudgetpropositionen anger att den hösten2002 kommer att göra en bedömning av desamhällsekonomiska förutsättningarna föratt 2003 ta det fjärde och sista steget iinkomstskattereformen.Utskottet delar regeringens uppfattningi vårpropositionen att nivån på skatternabl.a. bestäms av vilka välfärds- ochfördelningspolitiska ambitioner man har.Enligt utskottets mening riskerar demycket omfattande skattesänkningar somföreslås i bl.a. Moderatasamlingspartiets motion Fi291 att ledatill stora nedskärningar av viktigoffentlig verksamhet. Dessutom ökarrisken för instabila statsfinanser, enrisk som har ökat kraftigt den senastetiden till följd av konjunkturnedgången.En sådan utveckling kommer att få starktnegativa konsekvenser för den svenskavälfärden.FastighetsskattenFastighetsskatten är enligt utskottetsmening ett exempel på en viktiginkomstkälla för staten. Den ger ungefär20 miljarder kronor , pengar sombidrar till att finansiera den gemensammavälfärden. Uttaget av fastighetsskatt harbegränsats genomatt uppjusteringar av taxeringsvärdenafrysts som skattesatsen sänkts.I år släpps den frysta taxeringen, ochtaxeringsvärdena kommer att stigakraftigt i de områden därfastighetspriserna ökat mest. För attminska effekterna av denna utvecklingbeslutade att fr.o.m. i årsänka skattesatsen på småhus från 1,5 %till och skattesatsen på hyreshusfrån till . Dessutom höjdesfribeloppet i förmögenhetsskatten.Regeringen har också presenterat ettförslag om en begränsningsregel medinnebörden att hushåll i normala inkomst-och förmögenhetslägen maximalt skallbetala av sin inkomst ifastighetsskatt. Regeln skall gällafr.o.m. inkomståret 2001.Men eftersom fastighetspriserna stigitmer än förväntat det senaste åretföreslår regeringen i budgetpropositionenatt fastighetsskatten sänks ytterligarefr.o.m. 2001, till för småhus och 0,för hyreshus. Vidare föreslås attfribeloppen i förmögenhetsskatten höjsytterligare, till förensamstående och till 2 miljoner kronorför sambeskattade par. Förändringenträder i kraft vid taxering.När det gäller fastighetsskatten angerregeringen i budgetpropositionen att denavser att lägga fram förslag om enförenklad fastighetstaxering. Vidareskall nya regler tas framsom innebär att höjda taxeringsvärdeninte får genomslag i uttagetav fastighetsskatt. Dessutom skall ensärskild utredare se överförmögenhetsskatten i ett längreperspektiv.Ett ekologiskt hållbart SverigeEn god miljö och en ekologiskt hållbarutveckling är enligt utskottets meningett av den ekonomiska politikensviktigaste mål. skall vara ettföregångsland för en ekologiskt hållbarutveckling. har enrad steg tagits i en grön skatteväxling,som en strategi för denfortsatta gröna skatteväxlingen harpresenterats. Vidare har en mängd olikaåtgärder och resursförstärkningarvidtagits för att öka den hållbarautvecklingen.I budgetpropositionen fortsätterregeringen den gröna skatteväxlingen.Energiskatten på el höjs med perkWh och koldioxidskatten höjs med 15 %.Industrin, jord-, skogs- och vattenbrukundantas från höjning, medan effekten förbensin och diesel neutraliseras genomlika stora sänkningar av energiskatten.Vidare höjs avfallsskatten . Ibudgetpropositionen föreslås också attsvavelskatten höjs genom att gränsen föruttag av skatt sänks, förmånsvärdet påmiljövänliga tjänstebilar sänks, enutredning tillsätts för att se överformerna för sänkt skatt alkylatbensin,möjligheterna till sänkt moms påkravmärkta livsmedel utreds samt attmiljöinsatserna i jordbruket förstärks.Vidare bör den s.k. Stockholmsberedningenges tilläggsdirektiv för att utredafrågan om hur en användning avträngselavgifter kan genomföras, ochmöjlighet bör ges till befrielse frånsåväl energi- som koldioxidskatt vidprojekt med alternativa drivmedel.Utskottet vill i anslutning till dettaockså hänvisa till de gröna nyckeltal somsedan 1999 redovisas i budget- ochvårpropositionerna. Nyckeltalen är ettkomplement till de ekonomiskanyckeltalen, och de är ett viktigtinstrument för att nå det övergripandemiljömålet om att till nästa generationlämna över ett samhälle där de storamiljöproblemen är lösta.I propositionen om svenska miljömål(prop. 2000/01:130) lämnaderegeringen förslag till olika delmål ochåtgärder för att uppnå 14 av de 15miljökvalitetsmål som tidigarebeslutat om. Målen innebär bl.a. att denbiologiska mångfalden i skogs- ochodlingslandskapen samt i havsmiljön skallbevaras genom ett förstärkt skydd.Regeringen föreslår också i propositionenatt krafttag tas mot utbredningen avkemikalier i samhället samt attförorenade markområden saneras. Vidareförstärks forskningen om biologiskmångfald och stödet till en ekologiskthållbar utveckling utökas. Regeringenskall också till årligenredovisa hur arbetet med att uppfyllamiljökvalitetsmålen fortskrider. Fördetta ändamål skall ett antalindikatorer, som anger om miljöarbetetgår i rätt riktning och i rätt takt, tasfram.Enligt utskottets mening bör insatsernamot klimatförändringarna förstärkas. Tillexempel genomförs ett treårigtinformationsprogram om klimatfrågan, medbörjan 2002. Regeringen föreslår ocksåett nytt statsbidrag förklimatinvesteringar. Dettainvesteringsprogram omfattar satsningarmotsvarande ochgenomförs under perioden 2002-2004.Framför allt skall programmet innehållaåtgärder som minskar utsläppen avväxthusgaser, dvs. åtgärder inom främstenergi-, avfalls- ochtransportsektorerna.Utskottet vill i anslutning tillklimatfrågan erinra om att regeringen ibudgetpropositionen anger att den ikommande proposition kommer att behandladet femtonde och sistamiljökvalitetsmålet: Begränsadklimatpåverkan.Reformering av barn- och familjepolitikenNär det gäller familjepolitiken villutskottet erinra om att regeringen ibudgetpropositionen trots avmattningen ikonjunkturen fortsätter den stegvisareformeringen av familjepolitiken somförsta gången framfördes ivårpropositionen . Utgångspunktenär att skall vara ett land däralla barn och ungdomar får en brauppväxt.Vid årsskiftet höjdes barn- ochstudiebidragen med i månaden.Samtidigt höjdes flerbarnstilläggen imotsvarande mån och det s.k.adoptionsstödet. Från och med den 1 juli2001 ges barn till arbetssökande rätttill barnomsorg och de s.k.kontaktdagarna i den tillfälligaföräldrapenningen återinförs. Nästa årinförs en maxtaxa i barnomsorgen ochkommunerna tillförs även medel för attsäkra kvaliteten inom barnomsorgen.Samtidigt förlängs föräldraförsäkringenmed en månad, och inom ramen för denförlängda föräldraförsäkringen införsytterligare en s.k. pappa- ochmammamånad. Dessutom införs rätt tillbarnomsorg för barn till föräldrar som ärföräldralediga med yngre syskon. År 2003införs en allmän förskola för fyra- ochfemåringar.Garantinivån i föräldraförsäkringenhöjs löpande till en nivå på perdag 2004, och vidare skall studiebidragetfr.o.m. 2003 utgå istället för som under nio månader.Dessutom skall barn till asylsökande ochbarn som beviljats tidsbegränsatuppehållstillstånd ges i stort sett sammatillgång till förskoleverksamhet,skolbarnsomsorg och utbildning som barnbosatta i innebär dessa satsningaratt tillskotten till barnfamiljerna 2004uppgår till omkring 10 miljarder kronor.Den generella välfärden skall bevaras ochutvecklasDen generella välfärdspolitiken är enligtutskottets mening en avgörande del ipolitiken för tillväxt, rättvisa ochjämställdhet. En generellt upplagdvälfärdspolitik minskar klyftorna mellanolika grupper i samhället. Social- ocharbetsförsäkringarna ger trygghet när enperson drabbats av t.ex. sjukdom ellerarbetsskada som försäkringarnaskoppling till förvärvsarbete uppmuntrartill ett högt arbetskraftsdeltagande ocharbetskraftsutbud.Till följd av de kraftigareallönehöjningarna under de senaste årenhar antalet personer som får ersättningmed av inkomsten vid sjukdom ellerföräldraledighet minskat. beräknas36 % av alla heltidsarbetande ha eninkomst på över 7,5 basbelopp, vilket ärden övre gränsen förersättningsberättigad inkomst. Utskottetdelar regeringens uppfattning att det ärangeläget att se över ersättningsnivåernai försäkringssystemen för att bevara ochutveckla den generella välfärden. Ibudgetpropositionen anger därförregeringen också att taket i såväl sjuk-som föräldraförsäkringen skallhöjas till 10 basbelopp, dock underförutsättning att det statsfinansiellaläget tillåter en sådan justering.Den 1 juli höjdes ersättningen iarbetslöshetskassan. Den högstadagpenningen höjdes med under deförsta hundra dagarna, somgolvet, dvs. den lägsta ersättningsnivån,höjdes . Om detstatsfinansiella läget medger kommerregeringen att 2002 ytterligare höjataket i arbetslöshetsförsäkringen. redovisat tidigare höjsgarantinivån i föräldraförsäkringen frånnuvarande per dag till perdag fr.o.m. årsskiftet. Nivån höjs sedanytterligare till per dag 2003 och180 kr per dag 2004.Ohälsan i arbetslivet måste åtgärdasDe har antaletsjukskrivningar ökat kraftigt. Specielltstor är ökningen av sjukskrivningar förkvinnor som arbetar i den offentligasektorn. Utgifterna för sjukpenning harstigit dramatiskt. utbetalades 20miljarder kronor, beräknasutgifterna ha ökat till närmare 50miljarder kronor. Enligt utskottetsmening måste denna utveckling brytas.Regeringen föreslår därför ibudgetpropositionen ett program om elvapunkter för att förbättra arbetsvillkorenoch minska ohälsan i arbetslivet. Blandannat skall nationella mål för ökad hälsai arbetslivet formuleras och samtalmellan regeringen och arbetsmarknadensparter inledas för att skapa en samsynoch samordning av insatserna.Arbetsorganisation, ledarskap ochinflytande är centrala begrepp för entrivsam arbetsplats och en godarbetsmiljö. Arbetet med att utvecklaarbetsmiljön skall vidareutvecklas ochett s.k. hälsobokslut införas föroffentliga arbetsgivare. Hälsobokslutetskall innehålla en redovisning avhälsostatusen för samtliga anställda.Eftersom långtidssjukskrivningen ärsärskilt stor i den offentliga sektornskall även försök göras hos ett antalstora offentliga arbetsgivare medåtgärder för att förebygga och minskasjukfrånvaron.Vidare anger regeringen att denadministrativa hanteringen av olikasjukdomsfall och den arbetslivsinriktaderehabiliteringen skall förnyas, både vadgäller metoder och regler. Kvaliteten irehabiliteringsarbetet skall höjas.Dessutom skall statistiken ochforskningen på området förbättras för attöka kunskaperna om sjukskrivningarnasorsaker, samband och konsekvenser.Till dessa åtgärder skall enligtutskottets mening dessutom läggasreformering och resursförstärkning avarbetsskadeförsäkringen och de omfattandeinsatser som görs för att kortaväntetider och förbättra tillgängligheteninom sjukvården. För att minskalångtidssjukskrivningarna tillförs i årextra resurser om 55 miljoner kronor.Nästa år avsätts fördetta ändamål.Privatisering och avregleringNär det gäller frågor om förändringar avde svenska socialförsäkringarna ochavregleringar och privatiseringar avt.ex. vård- och omsorgssektorerna villutskottet erinra om att principerna om ensolidariskt finansierad och rättvistfördelad sjukvård är några av de mestcentrala inslagen i den generellavälfärdspolitiken. Det finns enligtutskottet heller inga belägg för attSverige skulle vinna på att övergeskattefinansieringen av vården.Internationella erfarenheter tydertvärtom på att de skattefinansieradehälso- och sjukvårdssystemen fungerarbättre i t.ex. jämställdhets- ochfördelningspolitiskt avseende änförsäkringsfinansierade system.Enligt utskottets mening skulleförslagen i t.ex. Moderatasamlingspartiets motion Fi291 ochFolkpartiet liberalernas motion Fi294 omomfattande avregleringar ochprivatiseringar i den statliga ochkommunala sektorn leda till en dramatiskförändring av de offentligaverksamheterna. Följden skulle sannoliktbli en mycket instabil situation tillskada för medborgarna. Effektiviteten ochproduktiviteten inom t.ex. vården,omsorgen och skolan skulle drabbas hårt.I bl.a. motion Fi291 (m) föreslås ocksåmycket stora skattesänkningar. Det ärutskottets övertygelse attskattesänkningar av denna art leder tillnedskärningar av viktig och angelägenoffentlig verksamhet. Dessutom får storaskattesänkningar av den här typen heltoacceptabla fördelningspolitiskakonsekvenser. Skadorna på den svenskagenerella välfärden skulle bli betydande.Utskottets uppfattning är vidare attskattesänkningar av detta slag kan ledatill instabila statsfinanser med negativaeffekter på både företagsklimatet och denekonomiska tillväxten. Erfarenheterna avden snabba försämringen avstatsfinanserna i början av 1990-taletavskräcker.Offentliga bidrag bidrar till en jämnarefördelningUtskottet vill i detta sammanhang peka påden studie av fördelningen av offentligabidrag till barnomsorg, utbildning samthälso- och sjukvård som redovisades ibudgetpropositionen (1999/2000:1bil. Undersökningen visar tydligt attde resurser som fördelas via deoffentliga verksamheterna klart bidrartill en jämnare fördelning i samhället.Framför allt blir omfördelningen överlivscykeln tydlig när effekterna av desubventionerade offentliga tjänsternaundersöks. Till exempel beräknas personeri 85-årsåldern få vård och omsorg för igenomsnitt . Ungdomarerhåller ca i form avfrämst utbildning, medan personer endast utnyttjar offentligatjänster för . När det gällersubventioner av utbildning visar studienatt snedrekryteringen till den högreutbildningen är betydande.Subventionerna till högskolan gynnarframför allt barn till högutbildade ochtjänstemän. Däremot har klyftan i antaletutbildningsår mellan olika grupper isamhället minskat markant de senasteåren. Andra resultat är t.ex. attbarnfamiljer och pensionärer gynnas ochatt subventionerna påtagligt minskarinkomstspridningen. Personer med relativtlåg ekonomisk standard erhåller mer, bådei absoluta och relativa termer, än devälbeställda. Vidare gynnas kvinnor merän män av den offentliga tjänstesektorn.Ökade resurser till vården, skolan ochomsorgenDen omfattande saneringen av deoffentliga finanserna har under desenaste åren skapat utrymme försatsningar på att öka resurserna ochförbättra kvaliteten inom skolan, vårdenoch omsorgen av barn och gamla. Denstarka inkomstutvecklingen i den svenskaekonomin innebär dessutom attskatteintäkterna i den kommunala sektornökat markant , ochsom framgår av regeringens beräkningar ivårpropositionen kommer de att fortsättaatt öka framöver.I år är resursöverföringen från statentill kommuner och landsting 25,8miljarder kronor högre jämfört medsituationen 1996. Enligt utskottetsmening är det nödvändigt att kommunernasoch landstingens ekonomi förstärksytterligare. Behoven inom vården, skolanoch omsorgen är fortfarande stora. Inomramen för försvarsuppgörelsen görs ensärskild satsning på vård och omsorg omtotalt ca . Av medlen skall 1miljard kronor utbetalas 2003 och 4 miljarderkronor . Till detta skall sedanläggas den kraftiga satsning på skolanunder om totalt 17,5miljarder kronor som utskottet redovisattidigare. tillförs skolan 0,5miljarder kronor och därefter ökartilldelningen med per årfram till 2006. De kommuner som har svårtatt nå ekonomisk balans tillförs 2002 och2003 resurser motsvarande 1,3 miljarderkronor.Ett ytterligare särskilt bidrag införstill kommuner och landsting medbefolkningsminskningar om totalt 400miljoner kronor åren 2003 och 2004.Vidare avsätts ytterligare 1,25 miljarderkronor för attkorta väntetider och förbättratillgängligheten inom sjukvården. Vidareöverförs av de s.k.Dagmarpengarna till de generellastatsbidragen för landstingen. Regeringenföreslår också i budgetpropositionen attkommunsektorn tillförsytterligare genomatt de som alla skattskyldigabetalar i inkomstskatt även 2002 överförstill kommuner och landsting.Sammantaget innebär detta att kommun-och landstingssektorn 2002 får nästan 28miljarder kronor mer än 1996. Ibeloppen ingår 2001och 2002 för kvalitetssäkring avbarnomsorgen för de kommuner som införmaxtaxan. Ovanpå detta tillkommer deresurser som regeringen satsar inom ramenför en familjepolitisk reform; t.ex.erhåller de kommuner som inför maxtaxastatsbidrag. Utskottet vill i dettasammanhang också erinra om att det vidsidan av dessa resursstärkande åtgärdergörs en mängd satsningar för att ökakvaliteten och effektiviteten inom t.ex.skolan och vården. Till exempel genomförsen förstärkning av tandvårdsstödetsamtidigt som ett nationelltförbehållsbelopp införs i äldreomsorgen.Förbehållsbeloppet är den lägsta summanpengar som t.ex. en pensionär ellerhandikappad skall ha kvar att leva på näromsorgsavgiften är betald. Dessutominförs ett tak på omsorgsavgiften.Utskottet vill även peka på attregeringen avser att under våren 2002komma med förslag till ett nytt systemför de kommunala momsavdragen.Målsättningen är att ett nytt systemskall träda i kraft ,och den lösning som övervägs är attstaten finansierar systemet somnivån på de generella bidragen tillkommunerna och landstingen reduceras.Behovet av offentlig och kommunalverksamhet växerBehoven av offentlig och kommunalverksamhet kommer att öka starktframöver, bl.a. till följd av dendemografiska utvecklingen och den allthögre andelen äldre i befolkningen. Detframgår tydligt i t.ex. en analys somregeringen redovisade i kapitel 12 ivårpropositionens bilaga 1. Detta ställerstora krav på en väl fungerande offentligsektor med starka och sunda offentligafinanser. Därtill krävs en god ekonomisktillväxt och en ökad sysselsättning. Tillföljd av de senaste årens höga tillväxtoch den stigande sysselsättningen bedömskommunernas och landstingensskatteinkomster öka med omkring 75miljarder kronor under perioden2001-2004. Detta visar enligt utskottetsmening på vikten av att åtgärder vidtasså att den svenska ekonomin uthålligt kanhålla en hög tillväxttakt.Vid sidan av detta är det enligtutskottets mening också mycket viktigtatt de resurser som redan finns i denkommunala sektorn används mer effektivt.Den pågående omdaningen ocheffektiviseringen av den kommunalaverksamheten måste fortsätta, även omstatsbidragen till kommunerna ochskatteintäkterna ökar.Pensionärerna och pensionernaI motion Fi292 hävdasatt regeringens okänsliga budgetsaneringdrabbat pensionärerna hårt. Utskottetvill med anledning av detta anföraföljande. Regeringen gjorde tidigt klartatt situationen först skall förbättrasför de grupper i samhället som drabbatsextra av de svåra tiderna, närstatsfinanserna stärks och ekonominbörjar växa. Redan i budgetpropositionenför 1999 föreslog regeringen därför enförbättring av pensionärernas ekonomi medomkring . Detreducerade prisbasbeloppet förpensionärer ersattes av detfulla prisbasbeloppet sombostadstillägget till pensionerna höjdesför att gynna de sämst ställdapensionärerna. I förra årets vår- ochbudgetpropositioner fortsatte satsningenpå pensionärerna. Bostadstillägget ochdet särskilda bostadstillägget höjdesytterligare som den tidigaretillfälliga höjningen avpensionstillskottet permanentades. Vidarehöjdes det särskilda grundavdraget iinkomstbeskattning justeras bostadstillägget uppytterligare. Vidare införs ett s.k.äldreförsörjningsstöd för äldreinvandrare. Stödet skall utgå till äldreinvandrare som inte uppfyller det s.k.bosättningskravet för folkpension ochdärför är hänvisade tillsocialbidrag för sin försörjning. redovisat tidigare införs ocksåett förbehållsbelopp inom äldreomsorgen.I budgetpropositionen föreslår regeringenockså en riktad skattesänkning förpensionärer om ca i månadenfr.o.m. den 1 januari 2002.Utskottet vill i sammanhanget ocksåpeka på att de satsningar som görs ochplaneras inom vården och omsorgen är avutomordentligt stor betydelse, inte minstför äldre och pensionärer. Till exempelgynnas framför allt de äldre avförbättringen av tandvårdsstödet. Somredovisades ovan, under rubrikenOffentliga bidrag bidrar till en jämnarefördelning, går en stor del av deoffentliga tjänsterna inom vården ochomsorgen till personer i de högreåldersgrupperna.Saneringen av de offentliga finansernaoch demografinUtskottet har vid flera tillfällenbehandlat budgetkonsolideringens effekterpå fördelningen i samhället (senast ibet. 2000/01:FiU1). Enligt utskottetsuppfattning fanns det inte någotalternativ till saneringen av deoffentliga finanserna. Den var nödvändigför att återställa förtroendet för svenskekonomi och få ned de höga räntor somallvarligt dämpade tillväxtkraften, inteminst i de mindre och medelstoraföretagen. Den var också nödvändig föratt säkra den framtida välfärden. redovisat tidigare står Sverigeinför en stor demografisk utmaning genomatt andelen äldre i befolkningen ökar.För att klara av den påfrestning somdetta kommer att innebära på deoffentliga sy- stemen krävs ettöverskott i de offentliga finansernaunder de närmaste åren.Enligt utskottets mening är det ocksåviktigt att inse att de senaste årenskraftiga uppgång i den svenska ekonomintill en ganska stor del beror på detfaktum att nu har sanerat deoffentliga finanserna och etablerat ettöverskott.