bet · GP01TU1 · 2001-11-27 00:00:00 — beslutades ompreliminära utgiftstak för åren 2003 och2004.Moderata samlingspartiet har i parti-och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken. Ett övergripande målför den ekonomiska politiken bör vara ensänkt utgiftskvot. För detta krävs såvälen moderniserad arbetsmarknad ochavregleringar som sänkta skatter ochlägre offentliga utgifter.Våra förslag syftar också till attskapa förutsättningar för ett ekonomiskt,kulturellt och social växande . Vivill satsa på en utbildning som ger allastörre möjligheter till ett rikare liv.Genom en större enskild sektor och ettstarkare civilt samhälle kan både företagoch människor växa. Ännu fler kan kommain på den ordinarie arbetsmarknaden. Densociala tryggheten ökar också i andrabemärkelser genom att hushållen får enstörre ekonomisk självständighet.Friheten att välja bidrar både tillmångfald, en bättre kvalitet och enstörre trygghet. De enskilda människornafår ett större inflytande över sina liv.Vi har föreslagit en långtgåendeväxling från subventioner och bidrag tillomfattande skattesänkningar för alla,främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor som är istörst behov av gemensamma insatser ochsom har små eller inga möjligheter attpåverka sin egen situation. Vi slår ocksåfast att det allmänna skall tillförasresurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomförade uppgifter som måste vara gemensamma.Avsevärda resurser tillförs t.ex. för attbryta den ökade sjukfrånvaron och deökande förtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ - med våraförslag till utgiftstak,anslagsfördelning och skatteförändringar- bör ses som en helhet där inte någoneller några delar kan brytas ut ochbehandlas isolerat från de andra. Närriksdagens majoritet nu genomriksdagsbeslutet omramar för de olika utgiftsområdena valten annan inriktning av politiken, deltarvi inte i det nu aktuella beslutet omanslagsfördelning inom utgiftsområde 22Kommunikationer.I det följande redovisar vi isammanfattning det moderata alternativettill politik inom utgiftsområde 22Kommunikationer, främst i de delar somrör anslagsberäkningen för . Vårpolitik har närmare utvecklats ipartimotionerna 2001/02:Fi291,2001/02:T18 och kommittémotionen2001/02:T454.UtgångspunkterDen positiva välfärdsutvecklingen under1900-talet är i stor utsträckningförknippad med ökad handel och därmed medtransporter och kommunikationer.Infrastruktur krävs för transporter avgods och passagerare men också förinformationsöverföring. Sverigeskonkurrenskraft för tryggadsysselsättning och bättre miljöförutsätter ett utvecklat ochmiljöanpassat transportsystem. För dettakrävs inte bara bra vägar, järnvägar,flygplatser och hamnar utan också en välutbyggd utvecklas tillmonteringsindustrier. Detta innebär bl.a.höjda krav på punktliga leveranser ochökar behovet av att fritt kunna välja dettransportmedel och det transportslag sompassar bäst för varje särskild produkt.För enskilda människors välfärd är godakommunikationer avgörande. Rörlighet ärett väsentligt inslag för godlivskvalitet och ett fungerandevardagsliv.Statens ansvar för infrastrukturenvarierar mellan transportslagen.Grundläggande är dock att staten endastskall ägna sig åt sådan verksamhet sominte andra kan göra lika bra ellerbättre.VäginfrastrukturFör nästa budgetår föreslår vid enhöjning av anslaget med 2 miljarderkronor, jämfört med regeringens förslag.Med denna anslagsnivå skapas ökaderesurser till vägutbyggnad och möjliggörsåtgärder i syfte att minska antaletdödade i trafiken. Dessutom kanstatsbidraget till enskilda vägar ökas,vilket ger landsbygdsboende förbättradekommunikationer och ökad vardagstrygghet.Vi vill anslå per åri särskilda bärighetsmedel för deenskilda vägarna. Dessutom vill vi attdet årliga bidraget till enskildväghållning höjs med 74 miljoner kronorper år.Vad gäller det statliga vägnätet ser vien fortsatt utbyggnad av landetsmotorvägsnät, med inriktning på enkomplett motorvägsförbindelse mellan detre största städerna, som särskiltangelägen. Inom storstadsregionerna finnsmånga viktiga projekt som måstekomma till utförande. För vissa av dessabör en alternativ finansieringslösning iform av PPP väljas.Vägverkets administrationsanslag kanenligt vår mening minskas med 60miljoner kronor för nästa budgetår.Förslaget innebär en markering av attarbetet med administrativarationaliseringar inom myndigheten börfullföljas med kraft.JärnvägsinfrastrukturBehovet av investeringar på det svenskajärnvägsnätet är stort. I konkurrensen ominvesteringsmedel är det dock viktigt attutvärdera vilka projekt som kommer attvara ekonomiskt lönsamma.Investeringsbesluten måste baseras pågedigna såväl tekniska som miljömässigaoch samhällsekonomiska analyser.Underhållet av spåranläggningarna äreftersatt, och tendensen är att detavhjälpande underhållet ökar på bekostnadav det förebyggande. För närvarandetäcker staten en stor del avunderhållskostnaderna med budgetmedel.Under perioden 1999-2001 finansierasenligt regeringen endast en fjärdedel avbanunderhållet med banavgifter.Trafikslagens kostnader skall så långtdet är möjligt bäras av den egnaverksamheten. I enlighet härmed börenligt vår uppfattning banavgifternaåterställas till den nivå som gällde före1998 års transportpolitiska beslut. Förnästa budgetår bör avgifterna höjas med690 . På samma sätt sominom bör Banverketeffektivisera sin administration.Motsvarande anslag bör räknas ned med 40miljoner kronor, jämfört med regeringensförslag.Övriga områdenVi är motståndare till statliganäringsstöd och därmed också till detstatliga sjöfartsstödet, som tillyttermera visso byggts ut tillatt också omfatta passagerarfärjor iinternationell trafik. Stödet bör enligtvår uppfattning upphöra. Motsvarandeanslag, som för nästa budgetår avregeringen beräknats till 212,5 miljonerkronor, bör avvecklas. Med vårt förslagblir överflödig, varförmotsvarande administrationsanslag kanavvecklas.Anslaget för ersättning förfritidsbåtsändamål är, menar vi,egentligen en restpost i Sjöfartsverketsverksamhet med en endast begränsadkoppling till fritidsbåtar. Det bördärför för nästa budgetår minskas med 30miljoner kronor, jämfört med regeringensförslag.Regeringen föreslår att 786 miljonerkronor anvisas till trafikupphandling.Vårt budgetalternativ innebär enbesparing om , jämförtmed regeringens förslag. Genom eneffektiviserad upphandlingsorganisationoch ett ökat samarbete medtrafikhuvudmännen bör en rimligtrafikstandard kunna upprätthållas ävenmed den lägre anslagsnivå som viförordar.Staten har lämnatersättning till Posten förupprätthållande av grundläggandekassaservice i hela landet. För nästa årföreslår regeringen att anslagetfördubblas, till . Vimotsätter oss inte att staten bidrar tillkassaservice i de fall förutsättningarför kommersiell verksamhet saknas, men dåskall verksamheten handlas upp. Kraven påservice bör definieras till omfång ochinnehåll, korrekta anbudshandlingar börupprättas och upphandlingen bör även iövrigt genomföras med iakttagande av deregler som gäller för offentligupphandling. Med hänvisning härtillavstyrker vi regeringens förslag tillersättning till Posten AB.2. Anslag inom utgiftsområde 22 (punkt 1)() och Skånberg(kd) anför:BakgrundSocialdemokraterna, ochMiljöpartiet de gröna har ifinansutskottets betänkande 2001/02:FiU1ställt sig bakom regeringens förslag tillram för utgiftsområde 22 Kommunikationerför . har den 21november 2001 beslutat i enlighet medfinansutskottets förslag. Den fastställdaramen uppgår till 24 469 miljoner kronor.Den av föreslagna ramenvar större, 26 730 miljoner kronor.Vi kristdemokrater förordar i våraparti- och kommittémotioner en annaninriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken. När riksdagensmajoritet nu genom riksdagsbeslutet den21 har valt en annaninriktning av politiken deltar vi inte idet nu aktuella beslutet omanslagsfördelning inom utgiftsområde 22.I det följande redovisar vi isammanfattning våra uppfattningar ochförslag rörande kommunikationspolitiken,främst i de delar som röranslagsberäkningen för . Vårpolitik har närmare utvecklats ipartimotion 2001/02:Fi292 samt ikommittémotionerna 2001/02:T41 och2001/02:T450. I sistnämnda motionpreciseras också våra anslagsyrkanden förbudgetåret 2002.UtgångspunkterKristdemokraternas syn på kommunikationerhar två utgångspunkter: välstånd ochmiljöhänsyn. Bra kommunikationer är enförutsättning för att vårt land skallkunna öka sysselsättning, tillväxt ochvälstånd. För ett glesbefolkat land somSverige med långa avstånd hartransporterna särskilt stor betydelse.Men transporterna innebär otvetydigt enmiljöbelastning. Därför krävs ytterligareinsatser för att minska de skadligautsläppen. För långsiktig hållbarhetmåste de mest miljövänliga alternativenutvecklas. I enlighet härmed måstejärnvägens och sjöfartens ställningstärkas som fossila bränslenfasas ut ur vägtrafiken.Väg och järnvägInvesteringar i infrastruktur ochunderhåll av vägar och järnvägar harunder varit kraftigteftersatta områden. krävs attangelägna investeringar tidigareläggs ochatt särskilda satsningar görs påupprustning av främst det regionala väg-och järnvägsnätet. I regeringens förslagtill statsbudget för skärsytterligare i väg- och järnvägsanslagen,särskilt i väghållningsanslaget, somminskas med ijämförelse med innevarande år. Vikristdemokrater anser att ambitionsnivånmåste höjas. Därför vill vi satsa 5,7miljarder kronor mer än regeringen på väg-och banhållningsanslagen under perioden2002-2004. Av detta belopp bör 3,6miljarder kronor tillföras vägsidan och2,järnvägssektorn. Förnästa budgetår bör väghållningen ochbanhållningen förstärkas med 1,4miljarder kronor respektive 900 miljonerkronor, jämfört med regeringens förslag.Härutöver bör ett omfattande programläggas fast för investeringar medalternativ finansiering. Vi konstaterar isammanhanget att regeringen harmisslyckats med att utnyttja deeffektiviseringsvinster som finns iprojekt som drivs i partnerskap mellanden offentliga respektive privata sektorn(PPP).Stockholms prekära trafiksituationkräver enligt vår uppfattning skyndsammaåtgärder. Regeringen bör formulera ettåtgärdsprogram omfattande ett antalstörre projekt, t.ex. E 4 förbifartStockholm, Norrortsleden, Norra länkensamt en pendeltågstunnel.SjöfartVi kristdemokrater har länge kämpat föratt den svenska sjöfarten skall fåmöjlighet att tävla med sina viktigastekonkurrenter på jämbördiga villkor. Motden bakgrunden noterar vi medtillfredsställelse att genomriksdagens sjöfartspolitiska besluthösten har infört ett stödsystem somtorde ligga i paritet med de stöd vårakonkurrentländer infört.3. Anslag inom utgiftsområde 22 (punkt 1)() anför:BakgrundSocialdemokraterna, ochMiljöpartiet de gröna har ifinansutskottets betänkande 2001/02:FiU1ställt sig bakom regeringens förslag tillram för utgiftsområde 22 Kommunikationerför . har den 21november 2001 beslutat i enlighet medfinansutskottets förslag. Den fastställdaramen uppgår till 24 469 miljoner kronor.Den av föreslagna ramen varstörre, 27 132 miljoner kronor.När majoritet nu genomriksdagsbeslutet harvalt en annan inriktning av politiken,deltar jag inte i det nu aktuellabeslutet om anslagsfördelning inomutgiftsområde 22.Centerpartiet har i sina partimotioner2001/02:Fi293 och 2001/02:T15 redovisatsin syn på de kommunikationspolitiskafrågorna. I våra motioner lägger vi framett antal förslag som, om de genomfördes,skulle ge hela bättrekommunikationer. I det följandesammanfattar jag vårt alternativ tillkommunikationspolitik, främst i de delarsom rör beräkningen av anslag inomutgiftsområdet. Våra anslagsyrkandenåterfinns i motion 2001/02:T392.UtgångspunkterVäl fungerande kommunikationer och en välunderhållen infrastruktur utgörgrundförutsättningar för att åstadkommalivskraft i hela landet och för att hejdaden sociala och regionala klyvningen.Utan en god infrastruktur förlamasmöjligheterna till utveckling i landetsregioner. För att människor och företagskall våga investera i alla delar avlandet måste de veta att infrastrukturengaranteras på såväl kort som lång sikt.Väg och järnvägDåliga vägar kostar människor ochföretag stora summor. Fordon körs sönder,gods kommer inte fram , vägar stängsav och trafiksäkerheten försämras.Centerpartiet anser attväghållningsanslaget för börräknas upp med föratt skall kunna börja ta igendet eftersläpande underhållet och för attangelägna investeringar skall komma tillstånd.Enligt vår uppfattning bör såvälVägverket som kunnaeffektivisera sin administrationytterligare. Mot den bakgrunden börverkens administrationsanslag räknas nedför nästa budgetår, med 55 miljonerkronor respektive 32 miljoner kronor.SjöfartJag noterar med tillfredsställelse attSverige infört ettsjöfartsstöd som också omfattarinternationell passagerartrafik. Det nyastödet är ett s.k. nettosystem. Därmedbortfaller behovet av anslag.4. Anslag inom utgiftsområde 22 (punkt 1)() anför:BakgrundSocialdemokraterna, ochMiljöpartiet de gröna har ifinansutskottets betänkande 2001/02:FiU1ställt sig bakom regeringens förslag tillram för utgiftsområde 22 Kommunikationerför . har den 21november 2001 beslutat i enlighet medfinansutskottets förslag. Den fastställdaramen uppgår till 24 469 miljoner kronor.Den av liberalerna föreslagnaramen var större, 24 769 miljoner kronor.När majoritet nu genomriksdagsbeslutet harvalt en annan inriktning av politiken,deltar jag inte i det nu aktuellabeslutet om anslagsfördelning inomutgiftsområde 22.I det följande redovisar jag isammanfattning Folkpartietstransportpolitiska alternativ,huvudsakligen i de delar som rörberäkningen av anslag inom utgiftsområde22 Kommunikationer. Partiets politik harutvecklats närmare i partimotion2001/02:Fi294 samt i kommittémotion2001/02:T46. Våra anslagsyrkanden förnästa budgetår redovisas i kommittémotion2001/02:T463.UtgångspunkterFör enskilda människors välfärd är godakommunikationer avgörande. Brakommunikationer underlättararbetspendling och därmed möjligheternaatt bo och arbeta på olika platser. Enväl utformad trafikpolitik är av allrastörsta betydelse även sett ur ettföretags- eller regionalpolitisktperspektiv. Tyvärr finns det storabrister i dagens infrastruktur, inteminst i form av undermåliga och trasigavägar som effektivt hindrar t.ex.råvarutransporter till industrin.Väg och järnvägDet behövs ökade medel för att förbättravägnätet. avsätterlångsiktigt mer per årän regeringen för väghållning. Menkortsiktigt behövs ytterligare insatser.Därför föreslår vi för budgetåret utöver vad somföreslås i budgetpropositionen. Enligtvår uppfattning kan investeringarna ijärnvägsnätet bedrivas i en någotlångsammare takt. Vårt budgetalternativinnebär därför en minskning avbanhållningsanslaget med 1,6 miljarderkronor, jämfört med regeringens förslag.Härutöver innebär vårt budgetalternativbesparingar på och Banverketsadministrationsanslag med sammanlagt 150miljoner kronor.SjöfartJag noterar med tillfredsställelse attSverige genom riksdagenssjöfartspolitiska beslut i oktober 2001infört ett utvidgat stöd till sjöfarten.Detta stöd bör ge svensk sjöfartkonkurrensförutsättningar i nivå med demsom gäller för övriga europeiskasjöfartsnationer.5. Färjetrafik m.m. (punkt 6)() anför:I dag finns en rad olika problem när detgäller färjetrafiken, framför allt saknasgemensamma principer för statensengagemang och ekonomiska stöd tillfärjetrafiken. Det har lett till attstatens engagemang är både oklart ochorättvist. Statens stöd varierar i dagfrån färja till färja vilket innebär attförutsättningarna för boendet ochnäringslivet drabbas på olika sätt i vårtland.Utredningen om bidrag och regler förenskilda vägar (BREV) har i betänkandetSOU 2001:67 lämnat förslag som gällerbl.a. I förslagetbehandlas en rad viktiga frågor som berörfärjetrafiken, t.ex. val av ansvarig förfärjeverksamhet, gränsdragning mellanallmän och enskild färja samtförändringar av bidrag och regler förfärjor. I det fortsatta beredningsarbetetav förslagen i betänkandet måste enligtmin mening särskilda hänsyn tas till öarsmycket specifika transportproblem.Samhällets engagemang för färjetrafiken ilandet måste präglas av tydlighet ochrättvisa. Vidare behöver färjefrågornasnarast ges en lösning så att detransportpolitiska målen om etttillgängligt transportsystem, en högtransportkvalitet och en positiv regionalutveckling verkligen tillgodoses i helalandet, dvs. även i skärgårdsområden. Jaganser att färjetrafiken i skärgårdenbehöver förbättras avsevärt. Förutom attsamhället behöver ta ett tydligare ochstörre ansvar för färjetrafiken måstefärjetrafiken mellan öarna och mellanöarna och fastlandet i betydligt störreutsträckning ses utifrån etthelhetsperspektiv där anslutande vägar,hamnar, parkeringsplatser,kollektivtrafik m.m. hör samman. Även deadministrativa reglerna, t.ex. frågor omförtursbevis för den bofasta befolkningenpå öarna, behöver förbättras ochförenklas.6. Ägarstrategi för och (punkt 16)() och StigEriksson (v) anför:För att åstadkomma ett effektivt ochlångsiktigt hållbart transportsystemkrävs en ansvarsfull utveckling påtransportområdet som innebär bl.a. ensatsning på ökad järnvägstrafik. Pågåendeoch planerade järnvägsutbyggnaderförutsätter vidare att en attraktivjärnvägstrafik erbjuds i landets olikadelar för att investeringarnassamhällsnytta skall kunna tas till vara.Det är därför viktigt att regeringenkompletterar ägarstrategin för detstatliga järnvägsföretaget leder till att samhällsnyttan därbeaktas, en ägarstrategi där staten taransvaret för upprätthållandet avgodstrafiken på järnväg även på olönsammasträckor.7. Översyn av farledsavgifterna (punkt22)(), (), HansStenberg (s), (),(), ()och () anför:Vi förutsätter att den översyn avfarledsavgifterna som regeringen aviserarkommer att genomföras, utan att riksdagenbehöver uttala sig i frågan. Viförutsätter också att regeringen i denkommande behandlingen av kommissionenstransportpolitiska vitbok verkar förrättvisa konkurrensvillkor för sjöfart iEuropa och därmed också i inomramen för ett hållbart transportsystem.8. Vänersjöfart m.m. (punkt 27)() anför:I betänkandet behandlas ett antalmotioner angående sjöfarten på Vänern.Jag har stor sympati för många avmotionsyrkandena och anser precis sommotionärerna att Vänersjöfarten måste fåförändrade villkor så att desskonkurrensförutsättningar blir likställdamed dem som gäller för övriga trafikslag.Då Godstransportdelegationens utredningnu bereds inom ärjag inte beredd att föregripa denutvärdering som pågår utan anser att denmåste avvaktas. Emellertid är problemenför Vänersjöfarten akuta och tillfälligakortsiktiga lösningar bör göras. Detta ärett regionalpolitiskt problem som böråtgärdas i annat sammanhang och inte isamband med detta betänkande. Därför harjag tagit upp frågan i samband medbehandlingen av den regionalpolitiskapropositionen.9. Återbemanning av Vinga lotsutkik(punkt 38)() anför:Göteborgs hamn är den överlägset främstahamnen i . Som framhålls i motion2001/02:T271 (fp) fraktas över 27miljoner ton gods genom hamn,att jämföras med t.ex. drygt 5 miljonerton gods genom hamn. Det ärsåledes mycket betydande godsmängder sompasserar hamninloppet till ochdärmed den för trafikövervakningen såstrategiskt viktiga Vinga fyr. Mot denbakgrunden framstår avbemanningen avfyren som riskabel. Jag förutsätterdärför att regeringen ser till attbeslutet om avbemanningen utvärderas ochföljs upp i syfte att pröva om enåterbemanning är erforderlig.10. Flygplatskapaciteten iStorstockholmsområdet (punkt 52)() anför:Frågan om hardiskuterats , och i flerautredningar har man kommit fram till attflygplatsen bör läggas ned. Mångabostäder har byggts i området underantagandet att dessa nedläggningsbeslutskulle träda i kraft. Alla inser att enflygplats mitt i en storstad innebärallvarliga miljö- och säkerhetsproblem.Detta är ohållbart i längden. Frågan hardessutom fått en särskild aktualitetgenom terroristaktionerna iUSA. Många Brommabor lider fysiskt tillföljd av föroreningarna både i luften ochpå marken, t.ex. i trädgårdarna. Bullretär störande både fysiskt och psykiskt.Det är också psykiskt mycket påfrestandeatt ha jet- och skolflygplan straxovanför hustaken.Det är angeläget att det finnstrovärdighet i denna fråga, och därförbehövs nu ett beslut om framtidsom reguljär flygplats. Jag utgår frånatt Stockholmsberedningen kommer framtill ett ställningstagande emot enfortsättning av flygplats.11. Kommunalt IT-stöd (punkt 64)() anför:Centerpartiet anser att en heltäckandedigital infrastruktur tillgänglig föralla medborgare är ett nödvändigt stegför att kunna förverkliga idén om endigital allemansrätt. Regeringens IT-politik präglas dock av en lågambitionsnivå när det gäller att skapaförutsättningar för en snabb utbyggnad avbredbandsförbindelser i hela landet.Mindre orter och kommuner kommer inte attkunna finansiera den del avbredbandsutbyggnaden som de förväntas ståför. Den metod som regeringen valt förutbyggnaden av bredband är behäftad meden betydande risk för att lokala ochregionala infrastrukturmonopol kommer attskapas. Dessutom kommer regeringens lågaambitioner att skapa skalbarhetsproblem.Metoden innebär att kapaciteten iframtiden med största säkerhet intekommer att klara av de behov som finns.Dessa punkter i kombination med attutbyggnadsmetoden vältrar över betydandekostnader för IT-utbyggnaden på mångaekonomiskt svaga kommuner samt påmänniskor och företag i dessa områden geranledning att ompröva tidigareställningstagande på IT-området. Enligtmin mening bör i stället en strategi tasfram för att garantera ett finmaskigtbredbandsnät, i huvudsak bestående avoptisk fiber, till "nära hemmet".BILAGA 1Regeringens lagförslag1 Förslag till lag om ändring i lagen(2000:1335) om kreditering på skattekontoav stöd till kommuner för anläggande avlokala telenät2 Förslag till lag om grundläggandekassaservice3 Förslag till lag om ändring ipostlagen (1993:1684)BILAGA 2Utskottets förslag till beslut om anslaginom utgiftsområde 22 KommunikationerUtskottets förslag överensstämmer medregeringens förslag tillanslagsfördelning. Moderatasamlingspartiet, ,liberalernaredovisar sina ställningstaganden isärskilda yttranden som fogats tillbetänkandet.1 000-tal kronorPolitikområde UtskottetsAnslagförslag3 Transportpolitik61 : Administration 1 029(ram) 9232 Väghållning och statsbidrag 13 370(ram) 1433 : Administration 740 490(ram)4 : Banhållning och 7 046sektorsuppgifter (ram) 8405 Ersättning till Statens 25 000järnvägar för kostnader isamband med utdelning från ABSwedcarrier m.m. (ram)6 Från EG-budgeten finansierade 180 000stöd till (ram)7 Ersättning för 71 000fritidsbåtsändamål m.m.(obet. )8 Ersättning till viss 62 660kanaltrafik m.m. )9 Bidrag till sjöfarten (ram) 212 5001 : Administration 2 5000 (ram)1 Driftbidrag till kommunala 99 5001 flygplatser (obet. )1 Rikstrafiken: Administration 11 1042 (ram)1 Rikstrafiken: 786 0003 Trafikupphandling (ram)1 Viss internationell 7 5004 verksamhet (ram)1 Statens väg- och 32 6825 transportforskningsinstitut(ram)1 6256 kommunikationsanalys (ram)3 IT, tele och post71 : 22 664Förvaltningskostnader förvissa myndighetsuppgifter(ram)2 Upphandling av 153 484samhällsåtaganden (ram)3 Ersättning till 400 000(publ) för grundläggandekassaservice (ram)4 Ersättning till för 144 000alarmeringstjänst enligtavtal (ram)5 Informationsteknik: 25 000Telekommunikation m.m. (ram)Summa för utgiftsområdet 24 468615Bilaga 3Regeringens och oppositionspartiernas förslag till beslut om anslag för år 2002inom utgiftsområde 22 KommunikationerBelopp kronorAnslag Ansl Regeriags ngenstyp förslag (m) (kd) (c) (fp)36:1 : (ram 1 029 -60 -20 -55 000 -75 000Administration ) 923 000 00036:2 Väghållning och (ram 13 370 +2 000 +1 400 +2 750 +2 000statsbidrag ) 143 000 000 000 00036:3 : (ram 740 -40 -5 000 -32 000 -75 000Administration ) 490 00036:4 : (ram 7 046 -690 +900 -1 550Banhållning och ) 840 000 000 000sektorsuppgifter36:5 Ersättning till (ram 25Statens järnvägar för ) 000kostnader isamband medutdelning från ABSwedcarrier m.m.36:6 Från EG-budgeten (ram 180finansierade stöd till ) 000Transeuropeiskanätverk36:7 Ersättning för (obe 71 -30fritidsbåtsändamål m.m.