bet · GO01UU4 · 2001-03-27 00:00:00 — har ställt sig bakom allasteg i denna utveckling och preliminärt erbjudit 900armésoldater i stridsfordon, fyra spaningsviggen,ett minjaktfartyg och fem transportplan, totalt över1 300 soldater till EU:s militära styrka.Vänsterpartiet anser att deltagande i EU:smilitära dimension strider mot vår alliansfrihet.EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikbetonar starkt den militära krishanteringen.Vad gäller den civila delen av krishanteringen berörden endast polisiära insatser. Medlemsstaterna haråtagit sig att kunna bidra med upptill 5 000 poliser för internationella uppdrag. Frånfinsk och svensk sida har man vid flera tillfällenunderstrukit vikten av större satsningar på särskiltden polisiära krishanteringen. Beslut i denriktningen har också fattats. Däremot har depreventiva åtgärderna och alla de övriga viktigaaspekterna av den civila krishanteringen tillsvidare berörts endast i liten utsträckning. Deneuropeiska krishanteringen sker på bekostnad avkonfliktförebyggande arbete och icke-polisiär civilkrishantering. Den utveckling vi ser nu står i stridmed det nya och utvidgade säkerhetsbegreppet, somuttryckligen beaktar andra aspekter än den militära.I stället bör arbeta för en verkligtalleuropeisk säkerhetsordning som bygger påsamarbetet inom Organisationen för säkerhet ochsamarbete i . Med ett förstärkt finns FN-dimensionen automatiskt med somsäkerhetsfrågorna hanteras av en organisation ivilken alla berörda regionala aktörer finns med.14. Krishanteringskapacitet inom EU (mom.54)och (båda v) anför:Vänsterpartiet ser med oro på den snabbamilitariseringen av Europeiska unionen som pågåttsedan toppmötet i och som fortsatt bland annatmed besluten av i i december2000. Den europeiska unionens utveckling visar medtydlighet att en ny stormakt håller på att växafram. EU skall kunna agera militärt långt utanförsina egna gränser som kravet på FN-mandatför militära aktioner inte har något entydigt stöd igjorda överenskommelser. EU:s nära samarbete medNato riskerar att leda till en uppdelning av världeni intressesfärer mellan Nato och EU. En sådanutveckling riskerar i sin tur att leda till attklyftan mellan fattiga och rika, mellan Nord och Sydoch mellan Öst och Väst förstärks.Vi välkomnar därför inte de steg som tagits för attförstärka EU:s militära förmåga.Sveriges deltagande i EU:s militära samarbete, EU:snära samarbete med Nato och deltagande iPartnerskap för fred riskerar att urholka densvenska alliansfriheten. anser attSverige inte bör medverka i PFF utan i stället verkaför att det alleuropeiska försvarssamarbetet inomramen för FN och förstärks.15. Krishanteringskapacitet inom EU (mom.54)() anför:Miljöpartiet ser med oro den militarisering som nusker inom EU.Miljöpartiet menar att det är viktigt att EUstärker sin förmåga att förebygga och hanterakonflikter men delar inte majoritetens syn attresurser skall läggas på den militärakrishanteringen.Miljöpartiet anser att inte minst det senastedecenniets erfarenheter från västra harillustrerat behovet av förebyggande åtgärder ochbetydelsen av att insatser sätts in på ett så tidigtstadium som möjligt. Erfarenheterna från och Kosovo har också visat vilkenavgörande betydelse de civila komponenterna har vidgenomförandet av fredsbevarande insatser.Mot den bakgrunden vill att Sverigeskall vara än mer pådrivande för att EU skallutveckla och stärka de konfliktförebyggandeinstrument man förfogar över.Det är likaså viktigt att EU stärker och utvecklaren gemensam civil krishanteringsförmåga.Miljöpartiet konstaterar att harsaknat en civil krishanteringsförmåga att användainnan motsättningar utvecklats till väpnadekonflikter. menar att länderna i Europabehöver ta ett ökat ansvar för att hanterakonflikter i sin egen region. Miljöpartietkonstaterar att beslut om att upprätta en förmågaatt hantera kriser har fattats inom EU i december2000. menar att den viktigastekomponenten i en europeisk säkerhetsordning bör varaden aktivt förebyggande och konfliktlösandeverksamheten, inte den militära.När och om den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken inom EU fortsätter att utvecklas,bör denna fokuseras på att skapa civila ochförebyggande instrument. bör därmed verkaför inrättandet av institutioner för att utvecklaoch föreslå konfliktförebyggande politiska insatserinom det europeiska samarbetet. menaratt de framtida hoten till stor del kommer att varahoten mot vår livsmiljö i form av klimatförändringarbrist på vatten och andra miljöhot som i sin turkommer att leda till konflikter om inget görs iförebyggande syfte.16. Krishanteringskapacitet inom EU (mom.54)() anför:Folkpartiet menar att fred och säkerhet i ärodelbar. Därför måste på alla sätt lämnasitt aktiva bidrag till ansträngningarna att byggaupp en krishanteringsförmåga inom EU också medmilitära medel. Hänsyn till alliansfrihetenshanterande på hemmaplan får inte medföra att Sverigeblir en tveksam partner till en europeisk lösningvad gäller krishantering.Folkpartiet vill betona att den transatlantiskalänken är hörnpelaren i den europeiskasäkerhetsordning som byggs upp. En europeiskkrishanteringsförmåga måste därför skapas i fulltsamarbete och förtroende med . EU och Nato harbåda sina respektive och kompletterande roller attfylla i det europeiska säkerhetsbygget. EU skallinte ta över uppgifter som Nato har bättre möjlighettill och är bättre lämpat att sköta.17. Det svenska ordförandeskapet i EU (mom.61)() anför:Centerpartiet menar att det svenska ordförandeskapeti EU är ett viktigt tillfälle att föra upp ett antalcentrala frågor på unionens dagordning. Regeringenbör vara aktiv och som ordförande i arbeta för:- god samhällsstyrning och tydliga spelregler iAseanländerna,- rimliga arbetsvillkor och organisationsfrihet iAseanländerna,- större öppenhet och minskad korruption iAseanländerna,- en effektivare narkotikabekämpning iAseanländerna,- hårdare tag mot sexhandeln med kvinnor och barn iAseanländerna,- överföring av miljökunskaper till Aseanländerna,- att EU intar en kritisk och vaksam hållning närdet gäller mänskliga rättigheter och därvid särskiltgranskar angreppen på medlemmar avfalungongrörelsen, situationen i ochtillämpningen av dödsstraffet,- ökad uppmärksamhet på brotten mot mänskligarättigheter och tillämpningen av dödsstraff iSaudiarabien,- att , som en följd av sin ansvarsställning somden mäktigaste stormakten i världen när det gällermänskliga rättigheter, avskaffar dödsstraffet,- att EU:s kritiska dialog med intensifierarsin kritik av enligt vad som anförs i motionen,- stöd och påtryckningar på för attåstadkomma förändringar samt att förmå EU att ställahöga krav och stödja en demokratiskutveckling i landet.18. Det svenska ordförandeskapet i EU (mom.61)() anför:Folkpartiet menar att det svenska ordförandeskapet iEU är ett viktigt tillfälle att föra upp ett antalcentrala frågor på unionens dagordning. Regeringenbör vara aktiv och som ordförande i verka för:- att utvidgningen prioriteras under det svenskaordförandeskapet,- att den främsta uppgiften under ordförandeskapetskall vara att slutföra så många förhandlingskapitelsom möjligt under ordförandeskapet,- att EU och det internationella samfundetfortsätter att utöva starkast möjliga påtryckningarpå regimen i ,- att i olika multilaterala sammanhangförmås att fortsätta den påbörjade demokratiskautvecklingen av landet och genomföra fredligalösningar av många territoriella ochetniska konflikter,- att EU för upp frågan om kvinnors ohälsa i tredjevärlden såsom könsstympning och hivspridning högt påden politiska dagordningen,- att EU intar en kritisk och vaksam hållning närdet gäller mänskliga rättigheter och därvid särskiltgranskar angreppen på medlemmar avfalungongrörelsen, situationen i ochtillämpningen av dödsstraffet,- ökad uppmärksamhet på brotten mot mänskligarättigheter och tillämpningen av dödsstraff iSaudiarabien,- att , som en följd av sin ansvarsställning somden mäktigaste stormakten i världen när det gällermänskliga rättigheter, avskaffar dödsstraffet,- att EU:s kritiska dialog med intensifierarsin kritik av enligt vad som anförs i motionen,- stöd och påtryckningar på för attåstadkomma förändringar samt att förmå EU att ställahöga krav och stödja en demokratiskutveckling i landet.19. De baltiska länderna och Natomedlemskap(mom. 72)och (båda kd) anför:Den framtida säkerheten förutsätter ett i vidastebemärkelse aktivt agerande, som skall präglas avförutsägbarhet, dialog och öppenhet. Svensksäkerhetspolitik skall präglas av samarbete,förutseende och en strävan efter helhetslösningarinom en internationell säkerhetsgemenskap. FN meddess centrala roll för att upprätthålla fred ochsäkerhet bör reformeras och stärkas som organisationför att framgångsrikt kunna arbeta med globalkrishantering. EU och bör som regionalaeuropeiska säkerhetsorganisationer reformeras ochstärkas i sina funktioner. Samverkan, dialog ochinsatsberedskap bör ingå i ett tydligt koncept förfredssträvanden inom de gemensammasäkerhetsinstitutionerna. Siktet skall ständigt varainställt på att det främst är människor ochmänskliga värden som skall skyddas.Av geografiska skäl är det naturligt att närområdetoch är de områden där kanbidra mest och ta ett större ansvar för en fortsattfredlig utveckling. Att ytterligare förstärkasamarbetet med de nordiska och baltiska länderna,liksom att fortsatt utveckla förtroendefullarelationer till är av störstasäkerhetspolitiska betydelse.Utvecklingen i närområdet spelar en central rollför den svenska säkerhetspolitiken.Demokratiseringen och en ökad respekt för mänskligarättigheter förbättrar närområdets säkerhet ochverkar konfliktförebyggande. Stärkandet av detregionala samarbetet och inlemmandet avÖstersjöområdet i en alleuropeisk och transatlantisksäkerhetsordning, bör därför vara en hörnsten iSveriges säkerhetspolitik. Här spelar EU ochöstutvidgningen en viktig roll, liksom detsäkerhetsskapande PFF-samarbetet där även Rysslandsdeltagande är viktigt och bland annat Natos ochFörenta staternas engagemang bidrar till att stärkaden fredliga utvecklingen och säkerheten.Att verka för att alla länder i Östersjöregionenskall kunna finna en långsiktig säkerhetslösning ären fråga av hög prioritet för . Det är enfördel att de baltiska länderna efter Natos toppmötei 1999 beskrivs på samma sätt som övrigaansökarländer till Nato. De baltiska ländernasintegration i EU och Nato är ett svensktsäkerhetspolitiskt intresse och till gagn för helaregionens säkerhet, liksom att medlemskap iNato har gett en ökad säkerhet och stabilitet iregionen. Ett fördjupat stöd till de baltiskaländernas uppbyggnad av totalförsvar och andrasäkerhetsfunktioner har stor betydelse för attstärka deras suveränitet och fortsatta integration ide euro-atlantiska säkerhetsstrukturerna.20. och de amerikanskaförberedelserna för ett nationelltmissilförsvar (mom. 95), , ochSten Tolgfors (alla m) anför:Till principer hör rätten tillsjälvförsvar, individuellt såväl som kollektivt.National Missile Defence, NMD, är ett renodlatdefensivt system, tänkt att skydda land ochbefolkning från missilburna massförstörelsevapenfrån skurkstater som och Nordkorea.Den bör inte a priori avvisa deamerikanska planerna på NMD. Det förs nudiskussioner såväl i som i omsamarbete om ett missilförsvar som möjligen skullekunna skydda även och . ABM-avtaletmellan och gör att sådanaöverläggningar blir nödvändiga, och från Rysslandssida har man signalerat intresse. Ett utbyggtmissilförsvar, som också täcker , ligger iSveriges intresse.Regeringens argumentation bygger på kalla krigetstänkande, när man utan reservation påstår att NMDskulle verka destabiliserande. Effekterna beror påhur missilförsvaret genomförs. Sker det tillsammansmed och kommer det att vara entydigtstabiliserande. Dels som samarbetsprojekt i sig,dels för att ett missilförsvar möjliggör för ochEuropa att spela en roll för freden också iinternationella kriser utanför där ettaggressivt land hotar med eller vill användakärnvapen, biologiska eller kemiska vapen.21. förmåga till snabbinsatser vidkrishantering (mom.100), , ochSten Tolgfors (alla m) anför:Regeringen och utskottsmajoriteten bedyrar attviljan och förmågan till snabba internationellainsatser finns. Verkligheten visar något annat.Sveriges styrka i KFOR anlände uppseendeväckandesent. Ofta har varit ovilligt eller skyndatpå en neddragning. Regeringens ovilja att bidra tilloperationen , den snabba utdragningen frånBosnien och de återkommande försöken att dra sig urUnpredep är exempel på detta.För att EU:s gemensamma krishanteringsförmåga skallbli något mer än en papperstiger måste samtligamedlemsländer inklusive ta sitt ansvar ochbidra till att kapacitetsmålen kan mötas. Dettakräver ökade satsningar på, och förändringar inom,det svenska försvaret.Vi anser inte att bidrag till EU:smilitära insatsstyrka är tillräckligt. Moderaternahar därför föreslagit en förstärkning av Sverigesbidrag till EU:s styrkeregister i form avytterligare två enheter, ett stridsvagnskompani ochen amfibiestridsgrupp. Detta för att öka deneuropeiska styrkans användbarhet och förmåga vidfredsfrämjande insatser.Erfarenheterna från FN-styrkan i Bosnien (Unprofor)visar på det stora värde stridsvagnar kan ha även ifredsbevarande verksamhet. De danska stridsvagnarnabidrog till lugn och stabilitet i det nordiskaområdet (Tuzla). Sannolikt räddade deras närvaromånga liv både bland befolkning och FN-soldater.