bet · GO01NU7 · 2001-03-20 00:00:00 — De menar att för att skallkunna hävda sig i den internationella konkurrensenom stora kongresser, måste vissa förutsättningarfinnas. Det gäller - förutom en harmoniseradskattenivå på turism - bl.a. infrastruktur, hotell,restauranger och konferenslokaler. Turismen är en avde viktigaste framtida näringarna för landsbygden,anför motionärerna vidare. De menar att i strävanatt utveckla turism på landsbygden skallmålsättningen vara att skapa förutsättningar för enekologiskt uthållig näring. I en internationelljämförelse besitter stora möjligheter attutveckla turistnäringen inom relativt nya områdensamt att bredda sig inom de traditionellaturistområdena, heter det vidare. Fjällturismen ärsedan länge etablerad, och fisketurism utgör ettrelativt nytt turistområde, där kan bli ettledande sportfiskeland, säger motionärerna. De anseratt med rätt marknadsföring och samordning kan mångaturistområden utvecklas och få en störreinternationell genomslagskraft.Turistnäringen och regeringen bör träffa enöverenskommelse om övergripande, mätbara mål ochdelmål för utveckling och sysselsättning inom svenskindustri, anför motionärerna vidare. De anser ocksåatt utvecklingen inom turismen måste varalångsiktigt hållbar. Turistnäringen består avföretag med mycket olika behov av riskkapital, t.ex.stora hotellanläggningar med skidliftar ochfiskearrangörer, konstaterar motionärerna. En godservice är ofta den största tillgången i ettturistföretag, men banker och andra vågar inte gelån utan säkerhet i fasta tillgångar, vilket enligtmotionärerna måste uppmärksammas och åtgärdas.Krångliga och till synes onödiga regler får intestjälpa företagandet inom turistnäringen, sägermotionärerna och anser att det finns ett antalregler som bör förbättras och förenklas. Det ärorimligt att samma lagstiftning gäller för allaföretag oavsett inriktning, lokalisering ochstorlek, menar motionärerna. De hävdar också attturistföretagen ofta måste betala dubbla avgifterför myndighetskontroll - för t.ex. kylanläggningarkrävs att ett auktoriserat företag utförbesiktningen, och därefter sker en ytterligarekontroll av den ansvariga myndigheten. Myndigheternabör generellt sett minimera kontrollen avanläggningar som fungerat utan anmärkning och i stället fokusera resurserna på deanläggningar som har problem, anser motionärerna.Ökade marknadsföringsinsatser behövs för attstimulera turismen, anförs det i motion 2000/01:N279(kd). Sakkunniga menar att en fördubbling av antaletturister i - utan dyrbara investeringar -skulle kunna ge upp till 40 miljarder kronori exportintäkter, säger motionären. Hon anser attnationella, konkreta mål behövs för turistpolitikenoch att de senaste årens arbete, bl.a. de regionalatillväxtavtalen, har visat att Sverigesturiststrategi behöver utvecklas.En parlamentarisk utredning med uppdrag att skapaen nationell strategi för upplevelseturism börtillsättas, begärs det i partimotion 2000/01:N267(c). Den svenska upplevelsenäringen har under desenaste åren vuxit kraftigt och har stor potentialatt utvecklas ytterligare, säger motionärerna ochanser att denna utveckling kan påskyndas om denförordade utredningen tillsätts.I motion 2000/01:N294 (fp) begärsriksdagsuttalanden i följande sju avseenden: ombehovet av att utvärdera verksamheten iTuristdelegationen; om behovet av att granskaverksamheten i (TuristRådet); om de möjligheter till en nystrategisk inriktning av TuristRådets verksamhet somInternetutvecklingen möjliggör; om behovet av attundersöka om effektivitetsvinster kan uppnås delsgenom en sammanslagning av Turistdelegationen ochTuristRådet, dels genom att överföra TuristRådetsinformationsverksamhet till ; ombehovet av att bedöma om statens mål för turismen ärrimligt i förhållande till anslagna medel; ombehovet av att ersätta de strategiska riktlinjerna iTuristdelegationens handlingsprogram med en generellpolitik avseende arbetskraftsintensivtjänsteproduktion; om turistnäringenskonkurrensförhållanden i relation till offentlignäringsverksamhet.Det mål staten har formulerat för turistnäringen -"skall ha en hög attraktionskraft somturistland och en långsiktigt konkurrenskraftigturistnäring" - ligger i stort sett utanförturistpolitiken, säger motionärerna och finner dennaåtskillnad mellan mål och medel olämplig. Destatligt finansierade organen på området har helleringa möjligheter att nå det angivna målet oavsettanslagsnivå, varför det bör omprövas, anförmotionärerna. De anser att följande formulering avmålet skulle vara mer realistisk: "Staten skallgenom generella åtgärder förbättra förutsättningarnaför export av svenska turisttjänster", men påpekaratt detta skulle kräva en annan anslagsnivåän den nuvarande. Ett annat alternativ skulle,enligt motionärerna, vara att betrakta informationenom som turistland som en del avutrikespolitiken, och att målet därmed skulleformuleras på följande sätt: "Utländska medborgareskall lätt kunna få information om somturistland." Detta alternativ implicerar ett merpassivt förhållningssätt till utländska marknader änden offensiva och aktivt uppsökande marknadsföring,som i princip förknippas med TuristRådetsverksamhet, säger motionärerna. De anser att i såfall bör den turistfrämjande verksamheten överförastill utrikesförvaltningen och möjligasamordningsfördelar och effektivitetsvinster avdetta utredas.Verksamheten i både Turistdelegationen ochTuristRådet inger betänkligheter i flera hänseenden,anför motionärerna vidare. De anser attverksamheten, bl.a. mot bakgrund av att den harbedrivits , bör granskas och utvärderas föratt utröna om statsmakternas intentioner medverksamheten har förverkligats. Motionärerna delarinte regeringens uppfattning att de strategiskariktlinjer som lagts fram i Turistdelegationenshandlingsprogram även fortsättningsvis bör utgöra engrund för arbetet med att utveckla den svenskaturistnäringen. Handlingsprogrammet bör i ställetersättas av en generell politik för helatjänstesektorn, som syftar till att pressa nedkostnaderna för tjänsteproduktion. Frågan om huranslagen till TuristRådet disponerats och hurriksdagens beslut förverkligats bör utredas avRiksdagens revisorer för att utröna dels om statenbör lösa in det näringsägda bolagets aktier iTuristRådet, dels om kravet på medfinansiering frånnäringen bör ersättas med ett förbud mot att sådantas in i former som gör det möjligt förfinansiärerna att påverka verksamhetens inriktning,anför motionärerna. Revisorerna bör också bedöma omeffektivitetsvinster kan uppnås genom ensammanslagning av TuristRådet ochTuristdelegationen. Frågan om huruvida en överföringav TuristRådets informationsverksamhet tillUtrikesdepartementet skulle kunna skapa ökadeffektivitet bör också bli föremål för enutvärdering, anser motionärerna och menar attTuristRådets verksamhet under alla förhållanden börges en ny strategisk inriktning till följd avutvecklingen av Internet.Ett stort antal kommuner bedrivernäringsverksamhet inom ramen för sina turistbyråer,i kommunala stiftelser och i hel- eller delägdabolag, och även annan offentlig näringsverksamhetförekommer, framför allt i form av turist-anläggningar av olika slag, konstaterarmotionärerna. De hävdar att kommuner, i strid medkommunallagen, i flera fall lyckats uppnåmarknadsdominerande ställning, vilket har försvåratuppkomsten av livsdugliga, privata verksamheter.Turistnäringens konkurrensförhållanden i relationtill offentlig verksamhet, liksom utvecklingen närdet gäller eventuella snedvridande effekter av olikaregionalpolitiska stöd, måste kontinuerligt följasupp, säger motionärerna avslutningsvis.För närvarande är mervärdesskatten pårumsuthyrning i hotellrörelse och liknandeverksamhet, på upplåtelse av campingplatser, påpersonbefordran och på skidliftar, konstateras det imotion 2000/01:N268 (fp). De möjligheter som finnsinom att sänkamervärdesskattesatserna på olika tjänster inomturistnäringen bör utnyttjas, anför motionärerna.Regeringen bör utarbeta nya strategier förturistnäringen, anförs det i partimotion2000/01:N383 (mp). Turism är världens största ochmest expansiva näring, säger motionärerna. Depåpekar att de utländska besöken svarar för endast26 % av turismen i , vilket är hälften såmycket som i flera andra EU-länder. Motionärernaanser att har mycket att lära av andraländer vad gäller turiststrategier. En ökande turismfår dock inte innebära att natur- och kulturvärdenexploateras ovarsamt, utan måste gå hand i hand medett bevarande av natur- och kulturmiljöer, anförmotionärerna. De anser att det finns storamöjligheter att utveckla ekoturismen ochäventyrsturismen.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen anvisade 80,6 miljonerkronor till turistfrämjande för (prop.2000/01:1, bet. 2000/01:NU1). De statliga insatsernainom turistområdet genomförs dels avTuristdelegationen, dels av det av staten ochturistnäringen gemensamt ägda bolaget (TuristRådet). Under riksmötet1999/2000 behandlade utskottet motioner påturistområdet, liknande vissa av de här aktuella(bet. 1999/2000:NU1 och 1999/2000:NU13). Motionernaavstyrktes med hänvisning till av statsmakternavidtagna åtgärder och till pågående arbete. Ireservationer (m, kd, c, fp) redovisades en annanbedömning av behovet av åtgärder. följdeutskottet.Effektmålen för verksamheten inom turistområdet ärföljande:- att utifrån de regionala förutsättningarnastimulera en hållbar ekonomisk tillväxt som kanbidra till fler och växande företag och därmed ökadsysselsättning för både kvinnor och män,- att förbättra förutsättningarna för företagandeoch entreprenörskap och att stärka drivkrafterna förökad tillväxt och sysselsättning,- att öka kunskapen och kompetensen i näringslivetför att stimulera tillväxt och förnyelse,- att konsumenterna skall ha en stark ställning påmarknaden samt sådana konsumtionsmönster som bidrartill en långsiktigt hållbar utveckling, atthushållen skall ha goda möjligheter att utnyttjasina ekonomiska och andra resurser effektivt, attkonsumenternas hälsa och säkerhet skyddas, attsådana konsumtions- och produktionsmönster utvecklassom minskar påfrestningarna på miljön och bidrartill en långsiktigt hållbar utveckling.Turistdelegationens del av dessa effektmål ärföljande:- att skall ha en hög attraktionskraft somturistland,- att skall ha en långsiktigtkonkurrenskraftig turistnäring,- att turismens utveckling sker på ett för miljönoch naturen hållbart sätt,- att åtgärder inom turistsektorn skall stimuleraen hållbar ekonomisk tillväxt som kan bidra tillfler och växande företag och därmed ökadsysselsättning för både kvinnor och män.Av anslaget till turistfrämjande avsätts enligtregleringsbrevet för 68 miljonerkronor till verksamheten i TuristRådet. Rådet svararför övergripande marknadsföring och informationutomlands av som turistland. Enligt detomförhandlade aktieägaravtalet mellanstaten och IntressenterAB finansierar staten bolagets basverksamhet och denövergripande marknadsföringen, dvs. Med basverksamhet avses bl.a. huvudkontor,utlandskontoren, grundläggande konsumentbearbetning,datautveckling och mediekontakter. Näringen skallfinansiera riktade aktiviteter, dvs.produktmarknadsföringen i anslutning till bolagetsverksamhet. Målet är att båda parter skalltillskjuta lika mycket. En strukturförändring avTuristRådet har påbörjats i riktning mot färre fastakontor och en mer flexibel organisation genom enökad användning av informationsteknik. Detta avsesmöjliggöra en bredare och mer kostnadseffektivrepresentation utomlands och att medel frigörs tillmarknadsföringsaktiviteter.Förutom via det nämnda anslaget har staten undersenare år ställt medel till förfogande för insatserpå turistområdet enligt följande:- till TuristRådet förinternationell marknadsföring av somturistland inom ramen för småföretagsprogrammet,- till turismforskning vidETOUR (),- till fyra olika projekt,bl.a. marknadsföring av som turistland genomIT,- för att främjateknikutveckling inom främst små turistföretag(/96),- till TuristRådet förinrättande av ett s.k. call center i ,- till TuristRådet för ettprojekt för varaktig svensk turistexport till (från Östersjömiljarden),- till främjande av turism iÖresundsregionen genom tillfällig överföring frånanslaget Avgifter till vissa internationellaorganisationer (prop. 1999/2000:1, bet.1999/2000:NU1),- till en fortsättning avprojektet i norra (11 miljonerkronor anvisades till projektet ),- till projektet (),- till TuristRådet under år2001 för att stärka turistnäringens utveckling iregionalpolitiskt prioriterade områden.Vidare kommer medel turistområdet till del via EU:sstrukturfonder, ochkompetensutveckling () och de regionalatillväxtavtalen.Turistdelegationen har på regeringens uppdraggenomfört riktade studier av förutsättningarna förutveckling av svensk turism. Uppdraget redovisades imaj 1998. har haft regeringensuppdrag att utarbeta förslag till kvalitetskriterieroch metoder för kvalitetssäkring av kulturturismeninom sitt ansvarsområde.Turistdelegationens instruktion ändrades våren1997 så att det bland delegationens uppgifter ingåratt verka för att turismens utveckling sker på ettför miljön och naturen hållbart sätt.Turistdelegationen har också tillsatt en arbetsgruppför hållbar utveckling av turism, som redovisatresultaten av sitt arbete i en rapport, Hållbarutveckling i svensk turistnäring. 2001 sägs att Turistdelegationen skallredovisa omfattningen och resultatet av arbetet meden hållbar utveckling av turismen. Naturvårdsverkethar på regeringens uppdrag lämnat förslag tillsektorsmål för friluftsliv och naturturism i enrapport med samma namn och med följande förslag tillmål: Landets främsta områden förfriluftsliv/naturturism i fjäll och skog, kust ochhav, sjöar och vattendrag och de för friluftslivlämpade tätortsnära områdena skall till år 2010bevaras, vårdas och utvecklas på sådant sätt att dekan nyttjas för dessa ändamål inom ramen för enhållbar samhällsutveckling. , somhar haft i uppgift att göra en samlad översyn avvilka delmål som behövs för att nationellamiljökvalitetsmål skall kunna nås inom engeneration, har haft förslag,liksom förslag från olika myndigheter på andraområden, som underlag för sitt arbete med att tafram förslag om delmål och åtgärdsstrategier. Ikommitténs slutbetänkande Framtidens miljö - allasvårt ansvar (SOU 2000:52) redovisas dessa förslag.Betänkandet är föremål för beredninginom Miljödepartementet.Beträffande s.k. landsbygdsturism kan nämnas attGlesbygdsverket i samarbete med Turistdelegationenhösten 1997 tog fram ett handlingsprogram försmåskalig landsbygdsturism med rubriken med en hållbar utveckling. Ihandlingsprogrammet föreslås en rad åtgärder påolika områden. Utvecklingsarbetet måste bygga på delokala resurser som finns i ett område, sägs det.Strukturfondsmedel från EU samt landsbygdsstödet kantäcka stora delar av de åtgärder som omfattarföretagsutveckling och kompetensstöd.Glesbygdsverket har ett nationellt ansvar attförankra programmets intentioner och ta initiativtill samverkan och ett tvärsektoriellt arbetssätt,som är grunden för ett framgångsriktutvecklingsarbete, heter det vidare. I alla deregionala tillväxtavtalen utom ett ()finns turistfrågorna med.Fiskeriverket och Turistdelegationen presenteradei rapporten - en naturlignäring! (information 1999:5). Irapporten behandlas förutsättningar och möjligheterför utveckling av svensk fisketurism. Förslag tillåtgärder lämnas inom följande tre områden:regelverket; fiskevård inklusive tillsyn ochforskning rörande den biologiska resursen;utbildning och information.Beträffande fisketurism kan också noteras attregeringen beslutat tillkalla ensärskild utredare (landshövding )med uppdrag att utreda konsekvenserna av det friahandredskapsfisket. I uppdraget ingår att kartläggautnyttjandet av fiskeresurserna och att jämföra detfria handredskapsfisket i berörda delar av landetmed fritidsfisket i andra delar av landet. Utredarenskall vidare lämna förslag till sådana förändringarsom bidrar till att lösa det motsatsförhållande somkan finnas mellan reglerna för det friahandredskapsfisket och reglerna omfiskevårdsområden. Vidare skall utredaren belysamöjligheterna till finansiering av fiskevårdandeåtgärder så att goda förutsättningar för fiske kanupprätthållas. I direktiven sägs att när det friahandredskapsfisket infördes förutsågs intefisketurismens utveckling som näringsgren.Sportfisket har ökat kraftigt och är nuav stor omfattning både bland lokalbefolkningen ochbland de turister som besöker de områden somomfattas av det fria handredskapsfisket. Områdena ärmycket attraktiva för sportfiskare och det finns potential att utveckla fisketurismen. Enfortsatt positiv utveckling av allmänhetensmöjligheter till rekre- ation i form av fisketurismoch sportfiske är önskvärd. Det friahandredskapsfisket har inneburit attfiskeintresserade i större utsträckning än tidigarefått tillgång till ett rikt och varierat utbud avfritidsfiskemöjligheter, heter det i direktiven.Utredaren skall redovisa sitt uppdrag senast den 1oktober 2001.Turistdelegationen presenterade enskrift, Sundare förnuft, som är en uppdatering avskriften Sunt förnuft som publicerades år 1997.Skriften har tagits fram efter kontakter medföretagare från olika delar av näringen,intresseorganisationer, myndigheter, regionala ochlokala turistorganisationer, konsulter, högskolor,universitet, m.fl. Skriften är avsedd att användas iföljande tre sammanhang:- Regeringen skall bättre kunna se turismensperspektiv i näringspolitiken, där de små företagenfår allt större betydelse.- Myndigheterna skall bättre kunna sekonsekvenserna av reglers effekter förturistföretagens villkor och därmed kunna utformabestämmelser och beslut med större beaktande avdessa företags utveckling.- Företagen skall få bättre insikt i offentligaregelverk och andra externa produktionsvillkor somde är beroende av i sin verksamhet.I skriften tas upp frågor om beskattning,konkurrensfrågor, infrastrukturella hinder,säsongsproblematik, frågor rörande tillstånd,tillsyn och avgifter samt frågor om tolkning ochtillämpning av lagstiftningen.Statsrådet inrättade i december 1999en s.k. framtidsgrupp för att stärka tillväxten iden svenska rese- och turistindustrin. Gruppen ledsav statssekreterare ,, och består av företrädare förnäringen och berörda myndigheter och organisationer.Syftet med gruppens arbete är att analysera defaktorer som kan främja tillväxt samt ta framunderlag för en nationell strategi för den svenskaturistnäringen. Olika frågor som berörturistnäringens utveckling diskuteras, t.ex.regionala tillväxtavtal, näringspolitik,kompetensutveckling, skatter, forskning ochutbildning. En annan viktig uppgift förarbetsgruppen är att beakta turismen under detpågående svenska ordförandeskapet i EU.Framtidsgruppen har organiserat sig i treundergrupper - en strategigrupp, en analysgrupp ochen målgrupp. Strategigruppen har i uppdrag dels attidentifiera styrkor och svagheter i de nuvarandestrategierna och visa på såväl goda som dåligaexempel, dels att redovisa prioriterade åtgärdertill förbättringar. Sju delgrupper understrategigruppen arbetar inom specialområdenaprivatresor, affärsresor, evenemang, IT,finansiering och skatter, varumärken ochkompetensutveckling.Analysgruppen har i uppdrag att värderaomvärldsfaktorer, värdera underliggande faktorer somkan stimulera tillväxt, jämföra med utvecklingen iutvalda konkurrentländer, redovisa förslag påförändringar samt att ta fram en nulägesbeskrivning.Sju delgrupper under analysgruppen arbetar inomspecialområdena tillväxtfaktorer, fysiskinfrastruktur, hållbar turism, entreprenörskap inätverk, samverkan mellan näringar,upplevelseindustrin och internationalisering.Målgruppen arbetar med att formulera mätbaramålsättningar för turismens utveckling.En hearing ägde rum medFramtidsgruppen och samtliga undergrupper för enlägesrapport. Framtidsgruppen skall lämna ett samlatförslag till åtgärder till sommaren 2001.Statsrådet , som inom regeringen harövertagit ansvaret för turistfrågorna, besvarade ijanuari 2001 en interpellation (2000/01:110) avViviann () om turistnäringens framtid, medsärskild inriktning på turistnäringen i de svensk-norska gränstrakterna. I sitt svar poängteradestatsrådet inledningsvis att turistnäringensutveckling påverkas av beslut inom mångapolitikområden - skattepolitiken,småföretagspolitiken, regionalpolitiken,infrastruktur, natur- och kulturmiljö, utbildningoch forskning. Hon nämnde att t.ex. den sänktamervärdesskatten på kollektivtrafik från till som beslutats av ärbetydelsefull för turismen. Hon redogjorde för deinsatser som regeringen vidtagit på turistområdet,bl.a. Statsrådetkonstaterade vidare att turistnäringen är enutpräglad småföretagsbransch med stor betydelse försysselsättningen i många regioner. Turistföretagenhar likartade problem och möjligheter som småföretaghar i andra näringar. De olika åtgärder somregeringen vidtar för att underlätta och förenklaför småföretagen gäller således äventuristföretagen. Det arbete med regionalatillväxtavtal som pågår runtom i landet syftar t.ex.till att på ett bättre sätt ta till vara varjeregions specifika förutsättningar för tillväxt.Turistsektorn är i detta sammanhang ett mycketväsentligt område som av flera regioner ses som enbetydelsefull källa till nya arbetstillfällen, sadestatsrådet.Inom ramen för EU pågår ett arbete med attförbättra turismens sysselsättningspotential. En avEG-kommissionen och medlemsstaterna gemensamttillsatt s.k. högnivågrupp för turism ochsysselsättning presenterade sina slutsatser ochrekommendationer i en rapport , vilkenresulterade i ett meddelande från kommissionen. antog slutsatser, grundadepå gruppens rapport och kommissionens meddelande,med syfte att öka turismens bidrag tillsysselsättningen. Fem arbetsgrupper har däreftertillsatts med experter från medlemsländerna för attgenomföra rådsslutsatserna inom områdenainformation, IT, utbildning, kvalitet ochhållbarhet. Samordning sker i kommissionensrådgivande kommitté för turism. Kommissionenpresenterade en lägesrapport . Frånsvensk sida deltar TuristRådet i de grupper somarbetar med information och kvalitet,Turistdelegationen i gruppen för hållbar utveckling,Svenska Rese- och i gruppen för utbildning samtETOUR i IT-gruppen. Arbetet fortsätter under år2001, och en slutrapport planeras till hösten 2001.När det gäller frågan om att TV-utbudet på hotelloch konferensanläggningar bör vara fritt frånpornografi, som tas upp i motion 2000/01:N356 (s),har enligt uppgift den berördabranschorganisationen, Hotell- ochRestaurangföretagare (), inte utarbetat någotsärskilt policydokument. Inställningen frånorganisationen är att ingen hotellgäst av enhändelse skall behöva drabbas av pornografifilmer,utan det skall krävas ett eget, aktivt val frånhotellgästens sida, t.ex. genom att betalning krävs.Enligt uppgift har en del hotell helt tagit bort deaktuella kanalerna. I sammanhanget kan noteras attkulturminister gavhovrättslagman i uppdrag att göra enöversyn av 4 § lagen (1990:886) om granskning ochkontroll av filmer och videogram. Uppdraget harnyligen avrapporterats - Förråande pornografiskafilmer (Ds 2001:5). Beredning kommer att ske inomKulturdepartementet.Utskottets grupp för uppföljnings- ochutvärderingsfrågor, NUR, har låtit Riksdagensutredningstjänst göra en förstudie om staten ochturistfrågorna (PM ). Förstudien haranmälts inför utskottet i januari 2001.Utskottets ställningstagandeTuristnäringen är sysselsättningsintensiv och harstor betydelse i många regioner, inte minst iglesbygden. Näringen spelar en viktig roll i detarbete med att stärka den regionala utvecklingen somregeringen bedriver och som utskottet ställer sigbakom. Turistnäringen är också en av de branschersom växer snabbast i , och där potentialenför fortsatt tillväxt är god.