bet · GP01AU1 · 2001-11-29 00:00:00 — Dessa framgår av följandeuppställning.- En bra och utvecklande arbetsmiljö (verksamhetsområde arbetsmiljö).- En ökad kunskap om och i arbetslivet (verksamhetsområde kunskap ochkompetens).- En arbetsrätt som skapar trygghet, flexibilitet och delaktighet (verksamhetsområde arbetsrätt).- Diskriminering i arbetslivet och i samhället i övrigt skall ej förekomma(verksamhetsområde icke- diskriminering).- Arbetsfred och en lönebildning i samhällsekonomisk balans (verksamhetsområde medling och lönebildning).I redogörelsen för verksamhetsområdet arbetsmiljö pekar regeringen på attohälsan i arbetslivet uppvisar en alarmerande ökning som bl.a. leder tillatt de långa sjukskrivningarna ökar. Regeringen anser därför att det börvidtas kraftfulla åtgärder. Som ett led i detta arbete presenteras ettåtgärdsprogram som består av elva punkter. Syftet med programmet är attsätta individen i centrum och att göra arbetsgivarnas ansvar för hälsantydligare. Arbetet kommer att ske i nära samarbete med arbetsmarknadensparter. För att få underlag för arbetet har regeringen tillsatt en särskildutredare som skall utarbeta förslag till en samlad handlingsplan för ökadhälsa i arbetslivet, HpH- utredningen (dir. 2000:92). Utredaren har lämnaten delrapport . Senast skall förslag tilllångsiktiga åtgärder redovisas. Dessutom har en arbetsgrupp inomNäringsdepartementet tagit fram en handlingsplan med en strategi för attkomma till rätta med utvecklingen av den arbetsrelaterade ohälsan och somskall bidra till en förnyelse av arbetsmiljöarbetet. Arbetsgruppen har isin slutrapport (Ds 2001:28) lämnat förslag till enhandlingsplan som anger inriktningen av det fortsatta arbetet.Regeringens elvapunktsprogram ser ut på följande sätt.Åtgärder för bättre arbetsmiljö och tydligare arbetsgivaransvar1. Nationella mål för ökad hälsa i arbetslivetRegeringen har påbörjat ett arbete med att formulera övergripande mål förökad hälsa i arbetslivet. avser regeringen att återkommamed en redovisning av arbetet.2. Trepartssamtal mellan regeringen och arbetsmarknadens parterRegeringen aviserar att man kommer att ta initiativ till trepartssamtalmellan regeringen och arbetsmarknadens parter för att skapa samsyn samtsamordna insatserna i strategin för att motverka ohälsa i arbetslivet.Samtalen kommer att avse både förebyggande arbete och rehabilitering.3. Ekonomiska drivkrafter för arbetsgivaren att förebygga ohälsaRegeringen kommer att inleda ett arbete med att ge arbetsgivarna starkareekonomiska drivkrafter att ta större ansvar för arbetsvillkor och för attintegrera det förebyggande och rehabiliterande arbetet i verksamheten.4. Utveckling av arbetsmiljöarbetetArbetsmiljöarbetet skall utvecklas vidare. Bland annat kommer medel attavsättas för att stärka metodutvecklingen inomföretagshälsovården. Medel kommer också att avsättas under 2001-2002 föratt utbilda regionala skyddsombud i arbetsmiljölagstiftningen.5. HälsobokslutSärskilda ekonomiska drivkrafter i styrsystemet kommer att införas inomden offentliga sektorn.6. Försök att minska ohälsan inom den offentliga sektornRegeringen kommer att inleda särskilda försök hos några av de storaoffentliga arbetsgivarna för att förebygga och minska sjukfrånvaron.Åtgärder för snabb återgång till arbete vid ohälsa7. Förnyelse av rehabilitering - individen i centrumFör att förhindra passivisering och för att underlätta för den sjukskrivneatt komma tillbaka till arbete är det enligt regeringen nödvändigt både attvälfungerande individanpassad rehabilitering sätts in och att entydlig ansvarsfördelning görs. För att åstadkomma detta krävs en förnyelseav den administrativa hanteringen av sjukfall som bedöms ligga i riskzonenför långtidssjukskrivning samt av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen.Regeringens avsikt är att inleda förnyelsearbetet på några orter för attsedan skyndsamt utvidga det till att omfatta hela landet.8. Justeringar av den gällande lagstiftningen för att höja kvaliteten irehabiliteringsarbetetRegeringen föreslår bl.a. att bestämmelsen om försäkringskassansfördjupade bedömning av sjukpenningsrätten skall upphöra att gälla.9. Former för sjukskrivningsprocessenSocialstyrelsen och kommer att få i uppdrag attnärmare klargöra omfattningen av problemen och följderna försjukförsäkringens kostnader samt att lämna förslag till utvecklingen avformerna för sjukskrivningsprocessen.Forskning m.m.10. Förbättrad statistik och forskning på ohälsområdetEnligt regeringen finns det behov av mer utvecklad forskning och statistik. Regeringen aviserar att den har för avsikt att återkomma med preciseradeåtgärder på detta område.11. Förbättrad tillgänglighet till behandling i hälso- och sjukvårdenRegeringen påpekar att hälso- och sjukvården under perioden 2001-2004kommer att tillföras . Inriktningen är bl.a. att stärkaprimärvården och öka patienternas möjlighet att etablera en fastläkarkontakt. Landstingen kommer dessutom att under perioden 2002-2004tillföras sammanlagt för att öka tillgänglighetentill behandlingar i hälso- och sjukvården.Under verksamhetsområde kunskap och kompetens hänvisar regeringen till attArbetslivsinstitutet påbörjat ett omställningsarbete i syfte attkoncentrera resurserna och utveckla nya organisationsformer för att mötanya situationer och behov i arbetslivet. I samband med en översyn avinstitutets verksamhet har frågan om att flytta över vissa av institutetsforskningsuppgifter till andra organ aktualiserats. Bland annat kommervissa delar av institutets laborativa verksamhet att överföras till olikahögskolor.Inom ramen för verksamhetsområde arbetsrätt noteras att regeringen hargett i uppdrag att se över den arbetsrättsligalagstiftningen. Regeringen anser, med hänsyn till den kommandearbetskraftsbristen, att det är viktigt att de som önskar bereds möjlighetatt arbeta full tid.Regeringen noterar i anslutning till verksamhetsområde icke-diskriminering att det pågår arbete för att förebygga och motverkadiskriminering men att det är ett långsiktigt arbete och att det ännu integår att avläsa effekterna av bl.a. HomO:s verksamhet.Slutligen påpekar regeringen i sin redogörelse för verksamhetsområdemedling och lönebildning att är en ny myndighet somfortfarande är under uppbyggnad. Regeringen anser därför att det inte gåratt dra några långtgående slutsatser om institutets verksamhet.MotionerModeraterna anser i kommittémotion A384 (yrk. 25) att regeringens förslagtill mål för politikområdet Arbetslivspolitik bör avvisas med hänvisningtill partiets politik som presenteras i motionerna A219 Lokal lönebildning,A318 En flexibel och individuell arbetstid, A323 En arbetsmarknad för allaoch Sf345 Vårdbidraget för funktionshindrade barn.I kommittémotion A381 (i denna del) föreslår , i enlighet medståndpunkten att utgiftsområde 13 endast skall bestå av försörjningsstöd,att följande anslag från utgiftsområdet skall överföras till utgiftsområde14: 22:1 förvaltningskostnader, 22:3 Köp avarbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader - anslaget har imotionsyrkandet felaktigt åsatts nummer 22:2 -, 22:4 Särskilda åtgärder förarbetshandikappade, 22:5 Rådet för Europeiska socialfonden i , 22:6Europeiska socialfonden m.m. för , 22:7 Institutet förarbetsmarknadspolitisk utvärdering, 22:8 Bidrag till administration avgrundbelopp, 22:9 Bidrag till , 22:10 Bidrag till StiftelsenUtbildning och 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning.I motion A335 behandlar m.fl. (s) det s.k.elvapunktsprogrammet. Motionärerna välkomnar programmet men anser att detbehövs ytterligare åtgärder. Bland annat anser motionärerna att det börinföras ett mål som innebär att den arbetsrelaterade ohälsan halveras före2006.Såväl oppositionspartierna som enskilda motionärer har i motioner framförtförslag som rör olika arbetsmiljöfrågor. Bland annat framförs synpunkter påregeringens elvapunktsprogram. Dessa motioner kommer utskottet att behandlai ett särskilt betänkande om arbetslivsfrågor våren 2002.Utskottets ställningstagandeVid en jämförelse av regeringens förslagnär det gäller utgiftsområde 14 med förra årets budgetproposition kankonstateras att regeringen valt en något annorlunda struktur. Liksom förraåret är utgiftsområdet indelat i s.k. politikområden som bl.a. omfattar ettantal myndigheters anslag. För varje politikområde finns ett mål angivet.Utgiftsområdet omfattade för innevarande budgetår tre politikområden:Arbetslivspolitik, Jämställdhetspolitik och Effektiv statsförvaltning. Frånoch med överförs politikområdet Effektiv statsförvaltningtill utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. En annanförändring jämfört med tidigare är att politikområde Arbetslivspolitik fr.o.m. skall vara indelat i s.k. verksamhetsområden, för vilkadet skall gälla särskilda mål. Politikområde Jämställdhetspolitik är dockinte indelat i verksamhetsområden.De nu angivna förändringarna är föranledda av den översyn av mål ochverksamhetsstruktur som regeringen inlett och som utskottet redovisar förunder avsnitt 1 Allmän inriktning. Enligt regeringen kommer strukturen attförändras på så sätt att politikområdena indelas i verksamhetsområden som isin tur indelas i verksamhetsgrenar.När det gäller frågan om mål på de olika nivåerna anser utskottet, vilketframgått ovan, att det är angeläget att arbetet som pågår inomRegeringskansliet så långt som möjligt resulterar i mät- ochuppföljningsbara mål som gör det meningsfullt att ställa dem mot kostnaderpå området. skall det framhållas att en del av de mål som angesunder politikområdet Arbetsliv inte direkt kan relateras till kostnader sombelastar statsbudgeten, exempelvis verksamhetsområdet arbetsrätt. Utskottetkan också konstatera att målen för vissa verksamhetsområden, exempelvisicke- diskriminering, har större räckvidd än målet för politikområdet.Målet för verksamhetsområdet anges som "Diskriminering i arbetslivet och isamhällslivet i övrigt skall ej förekomma" och går därmed utöver det somrör arbetslivet. Till detta kommer att regeringen när den beskriver vilkainsatser som gjorts inom verksamhetsområdet anger insatser både inom ochutanför politikområdet. Dessa exempel visar att det kan bli svårt att få enöverblick över målstrukturen på politikområden men också att det kan blisvårt att bryta ner de övergripande målen på verksamhetsområdena. Utskottetär medvetet om att arbete med dessa frågor ännu pågåroch förutsätter att synpunkter av det nu angivna slaget kan beaktas i detfortsatta arbetet.Utskottet kan konstatera att det kommer att vidtas en rad åtgärder inom deolika verksamhetsområdena under politikområdet. Utskottet, som är positivttill dessa åtgärder, vill i detta sammanhang beröra utvecklingen som rörden ökade ohälsan inom arbetslivet.I likhet med regeringen kan utskottet konstatera att antaletsjukskrivningar har öka kraftigt under slutet av 1990- talet. Det ärframför allt de långa sjukskrivningarna som har ökat. Även anmäldaarbetsskador och arbetssjukdomar har ökat. Den största ökningen avarbetssjukdomar avser sjukdomar som har sociala och organisatoriska orsaker. Bland arbetssjukdomarna dominerar de belastningsrelaterade.Enligt utskottet är utvecklingen mycket oroande. Utskottet är därförpositivt till det omfattande arbete som regeringen påbörjat genom det s.k.elvapunktsprogrammet. Det är dock viktigt att betona att arbetetstyngdpunkt måste ligga på arbetsmarknadens parter och andra aktörer iarbetslivet som har huvudansvaret för arbetsmiljöarbetet enligt gällandelagstiftning och regelverk. En viktig utgångspunkt för detta arbete är attalla skall kunna delta i arbetslivet efter sin förmåga. Detta kräver fokuspå förebyggande insatser så att arbetsförhållanden och arbetsmiljö inte gerupphov till sjukdom eller arbetsskada samt en väl fungerande medicinsk ocharbetslivsinriktad rehabilitering och effektiva försäkringssystem. mening innebär det moderna arbetsgivaransvaret att arbetsgivarenhar ett större ansvar för att anpassa arbetsförhållandena till den enskildaindividen och att säkerställa en god arbetsmiljö så att alla kan varadelaktiga i arbetslivet.Regeringen har som ett led i nämnda åtgärdspaket förklarat att den kommeratt ta initiativ till trepartssamtal mellan regeringen och arbetsmarknadensparter för att söka samsyn och samordna insatserna på området.Trepartssamtalen inleds , och i samband med det kommer eninformationssatsning att genomföras tillsammans med arbetsmarknadens parter. För detta ändamål föreslår regeringen att anslaget för Arbetsmiljöverkettillförs på tilläggsbudget för . har den21 beslutat i enlighet med regeringens förslag. Enligt vadutskottet har erfarit har ovannämnda samtal nu inletts.Utskottet kan därför med tillfredsställelse notera att det genomelvapunktsprogrammet har inletts ett arbete som bör kunna främja hälsan iarbetslivet. Utskottet förutsätter att man inom ramen för trepartssamtalenoch elvapunktsprogrammet i övrigt kan följa utvecklingen på området ochfinna lösningar och metoder för att förbättra hälsan och hejda utvecklingenav sjukskrivningar och förtidspensioner. Även om utskottet har sympati förde synpunkter som framförs i motion A335 anser utskottet att det finns skälatt invänta effekterna av de aviserade åtgärderna. Därigenom får man ettsäkrare beslutsunderlag innan ytterligare åtgärder föreslås. I avvaktan påett sådant underlag finns det enligt utskottets mening inte anledning attslå fast ett mål av det slag som förespråkas i motionen.Med hänsyn till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna A384yrkande 25 (m) och A335 (s).Som framgår av motionsredogörelsen framför förslag sominnebär en annan fördelning av anslagen på utgiftsområdena 13 och 14 änregeringens. Enligt förslag skall vissa anslag tas bort frånutgiftsområde 13 och föras över till utgiftsområde 14.Av avsnittet om utgiftsområde 13 ovan framgår att utskottet valt attställa sig bakom regeringens förslag om fördelning av anslagen påutgiftsområdet. Utskottet avstyrker därför motion A381 i denna del (c).Anslaget23:1ArbetsmiljöverketPropositionenAnslagsutvecklingTusentalkronor------------------------------------------------------------Anslags-2000 Utfall 377 215 1 sparande26 520------------------------------------------------------------Utgifts-2001 Anslag 548 500 1 prognos 496 600------------------------------------------------------------2002 Förslag 566 611------------------------------------------------------------2003 Beräknat 580 349 2------------------------------------------------------------2004 Beräknat 591 624 2------------------------------------------------------------1Inklusive en minskning med 1 913 tkr på tilläggsbudget isamband med budgetpropositionen , varav minskningmed 6 913 tkr avser slutjustering med anledning av destatliga avtalsförsäkringarna och en ökning med 5 000 tkravser trepartssamtal inom ramen för en strategi förhälsa i arbetslivet.2Motsvarar 566 611 tkr prisnivå.Tusentalkronor------------------------------------------------------------|Regeringens | Oppositionens förslag i förhållande till||förslag |regeringens förslag |-----------------------------------------------------------| | m | kd | c | fp |-----------------------------------------------------------|566 611 | - 28 | - 50 000 | - 7 080 | || | 330 | | | |-----------------------------------------------------------Från anslaget finansieras kostnader för personal och lokalersamt övriga förvaltningskostnader vid Arbetsmiljöverket.Under anslaget redovisas även verkets avgiftsfinansieradeinformationsverksamhet.Arbetarskyddsstyrelsen och har fr.o.m. den 1 januari2001 ombildats till en myndighet, Arbetsmiljöverket.I uppgifter ingår bl.a. att utöva tillsyn över attarbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen efterlevs, att utarbeta ochsprida information för att förbättra arbetsmiljön och att meddelaföreskrifter och allmänna råd på arbetsmiljöområdet.MotionerAv kommittémotion A384 (yrk. 16) framgår att anser attArbetsmiljöverkets uppdrag är omfattande och att verksamheten ärbetydelsefull men att det enligt deras uppfattning inte finns anledning attöka anslaget. föreslår därför att till anslaget anvisas 538miljoner kronor, dvs. ca lägre än enligt regeringensförslag.I kommittémotion A367 hävdar att det, genomsammanslagningen av till enmyndighet, har skapats bättre förutsättningar att uppnå effektiviseringar.Enligt bör prioritera utbildning ochstöd till regionala arbetsmiljöskyddsombud.Kristdemokraterna påpekar att verket har fått ökadeanslag med , vilka inte har kunnat förbrukas. Medhänvisning till dessa ökningar av anslaget och till derationaliseringsvinster som bör kunna uppnås efter sammanslagningen anserpartiet att det är möjligt att reducera anslagstilldelningen med 50miljoner kronor jämfört med regeringens förslag (yrk. 33 och 36 i denna del).Centerpartiet förordar i kommittémotion A381 i denna del, en lägremedelsanvisning än vad regeringen gör. Enligt partiet innebärsammanslagningen av avsevärdaeffektiviseringsvinster.Utskottets ställningstagandeSom utskottet redan påpekat är utvecklingen när det gäller denarbetsrelaterade ohälsan mycket oroväckande och helt oacceptabelt. Antaletarbetstagare som drabbas ökar kraftigt och leder till stort mänskligtlidande för den enskilde och betydande kostnader för individen ochsamhället. Arbetsmiljön har stor betydelse i sammanhanget. uppfattning har en central roll när det gälleratt hejda den negativa utvecklingen och komma till rätta med problemen.Arbetsmiljöverket har bl.a. till uppgift att se till att arbetstids- ocharbetsmiljölagstiftningen efterlevs och att meddela föreskrifter ochallmänna råd på arbetsmiljöområdet. skall också främjasamverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare i dessa frågor.Anslagsökningarna under en rad år måste ses som ett led i förstärkningenav detta arbete. Att som vissa partier föreslå minskade anslag i dennaprocess skulle enligt utskottets uppfattning vara kontraproduktivt ochmotverka arbetet med att bekämpa ohälsa i arbetslivet. Utskottet biträderdärför propositionen i denna del. Med hänsyn till det anförda avstyrkerutskottet motionerna A367 yrkandena 33 och 36 i denna del (kd), A381 idenna del (c) och A384 yrkande 16 (m). I slutet av detta avsnitt finns ensammanställning av utskottets ställningstagande i fråga om anslagen påutgiftsområdet.Anslaget 23:2 ArbetslivsinstitutetPropositionenAnslagsutvecklingTusentalkronor------------------------------------------------------------Anslags-2000 Utfall 159 253 sparande2 8461------------------------------------------------------------Utgifts-2001 Anslag 329 850 2 prognos 357 800------------------------------------------------------------2002 Förslag 310 085------------------------------------------------------------2003 Beräknat 317 863 3------------------------------------------------------------2004 Beräknat 323 599 3------------------------------------------------------------1Efter justering kommer beloppetatt uppgå till 7 991 tkr.2Inklusive förslag till tilläggsbudgeti samband med budgetpropositionenför 2002.3Motsvarar 310 085 tkr i 2002 årsprisnivå.Tusentalkronor------------------------------------------------------------|Regeringens | Oppositionens förslag i förhållande till||förslag |regeringens förslag |-----------------------------------------------------------| | m | kd | c | fp |-----------------------------------------------------------|310 085 | - 15 | - 30 000 | | || | 504 | | | |-----------------------------------------------------------Från anslaget finansieras () kostnader förforsknings- utvecklings- och utbildningsverksamhet inklusive samarbetsavtalmed externa parter. Anslaget finansierar också Arbetslivsinstitutetskostnader för personal och lokaler samt övriga förvaltningskostnader vidinstitutet.Arbetslivsinstitutets uppgift är att forska, utveckla, utbilda ochförmedla kunskap om och i arbetslivet. Enligt regeringen bör institutetfungera som ett nationellt som både bedriverarbetslivsrelaterad, mångvetenskaplig forskning och fungerar som bryggamellan vetenskap och praktik.Under 2001 har en bemyndiganderam för anslaget sommedger att institutet får besluta om medel för bidrag och uppdrag sommedför utgifter för budgetåren 2002-2005 inom en ram som tillsammans medtidigare fattade beslut får uppgå till högst . Medanledning av institutets minskade behov av bemyndigande om ekonomiskaförpliktelser anser regeringen att bemyndiganderamen för bör uppgåtill högst för budgetåren 2003-2005 (prop. 3).Regeringen konstaterar i sina överväganden att det finns brister istyrningen av och att verksamheten har blivit svår attöverblicka. Vid institutet har det inletts ett omfattandeomställningsarbete för att uppnå en budget i balans. Institutet har ocksåutformat en långsiktig strategi för sin verksamhet.Enligt regeringen måste organiseras så attkunskapskraven i arbetslivet både kan tillgodoses.Institutet måste koncentrera sina resurser och bygga en organisation medhög kompetens för samarbete med olika parter för spridning avforskningsresultat.I samband med en översyn av verksamhet har detframkommit att vissa av institutets forskningsuppgifter bör flyttas övertill olika högskolor. Som ett led i denna överföring av forskningsuppgifterföreslår regeringen att överför frånutgiftsområde 14 till utgiftsområde 16, politikområde kommer att se över de externa samarbetsavtal som utgör en stor del av institutets kostnader.Det skall också genomföras en översyn av den regionala verksamheten.Översynen skall redovisas senast den 15 maj 2002.Enligt regeringen finns det en nära relation mellanArbetslivsinstitutet och . Regeringen aviserar att den harför avsikt att se över institutets verksamhet i ett vidare sammanhang.Enligt regeringen bör myndigheter som , ,, och kunna utveckla ettdynamiskt samarbete med så att arbetslivsfrågornaintegreras och kopplas till tillväxt- och innovationsfrågor. Översynen börklargöra roll- och ansvarsfördelning men också samordningsmöjligheter somfinns mellan och nämnda myndigheter.Regeringen avser också att tillsammans med genomföraen översyn av den ekonomiadministrativa styrningen.MotionerEnligt kommittémotion A384 (yrk. 17) anser attArbetslivsinstitutets uppdrag är omfattande och verksamheten betydelsefullmen att det inte finns någon anledning attöka anslagen för detta institut.Moderaterna föreslår därför att anvisas underanslaget, dvs. ca mindre än enligt regeringens förslag.Kristdemokraterna konstaterar i kommittémotion A367 (yrk. 34 och 36 idenna del) att det finns allvarliga brister i styrningen avArbetslivsinstitutet. Partiet anser att regeringens översyn av institutetoch dess relationer till andra myndigheter bör vara grundlig ochförutsättningslös. Mycket talar för att institutets forskningsresurserkommer till effektivare användning om de används till att finansieraforskning inom andra institutioner, exempelvis universitet.Kristdemokraterna anser att stora delar av institutets informations- ochutbildningsverksamhet bör kunna överföras till Arbetsmiljöverket.Institutet bör dessutom kunna genomföra rationaliseringar av sin verksamhet. Den arbetslivsinriktade forskningen inriktad påarbetsorganisationsområdet bör prioriteras. görbedömningen att anslaget bör kunna minska med för år2002 och att verksamheten bör kunna avvecklas . Institutetsforskningsresurser bör kunna överflyttas till och andraaktörer inom området.Utskottets ställningstagandeDen utveckling som pågår inom arbetslivet innebär snabbaoch djupgående förändringar för den enskilde. Arbetsvillkoren har för mångagrupper drastiskt förändrats och kan leda till minskad trygghet och sämrehälsa. Enligt utskottets uppfattning är det väsentligt att det finns enforskning av hög kvalitet som kan granska hela arbetslivet. För detta krävsbl.a. en väl fungerande organisation som kan stödja och vara pådrivande iutvecklingsarbetet och i kunskapsspridningen.Utskottet anser därför att har en roll förarbetslivsforskningen. Utskottet kan dock notera, vilket regeringen harpåpekat, att det finns brister i styrningen och att det har blivit svårtatt överblicka institutets verksamhet.