bet · GO01FiU20 · 2001-05-31 00:00:00 — Riktlinjer för den ekonomiskapolitiken, utgiftstak, m.m. Följdmotioner med anledning av Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01FiU20(prop. 2000/01:100, skr. 2000/01:101)Redogörelse för ärendetBakgrundÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlar utskottetdels proposition 2000/01:100 2001 årsekonomiska vårproposition om förslag tillriktlinjer för den ekonomiska politiken,utgiftstak, m.m. punkterna 1-5,dels regeringens skrivelse 2000/01:101Årsredovisning för staten 2000,dels de motioner som väckts med anledningav ärendena enligt förteckningen i bilaga1.Övriga yrkanden i proposition 2000/01:100samt övriga motioner väckta med anledningav propositionen behandlas ifinansutskottets betänkande 2000/01:FiU27Tilläggsbudget 1 för medundantag för motionerna 2000/01:Fi17 ivad avser yrkande 17, 2000/01:Fi19 i vadavser yrkande 12 samt 2000/01:Fi20 i vadavser yrkande 26 som behandlas ifinansutskottets betänkande 2000/01:FiU29Utvecklingen inom den kommunala sektorn.Regeringens och oppositionensbudgetförslag 2002-2004En sammanställning av regeringens förslagtill budgetåtgärder för åren 2002- 2004redovisade i proposition 2000/01:100 samtparti- och kommittémotioner som väckts ianslutning till dem återfinns i bilaga 2till betänkandet.Utgiftstak och utgiftsramar 2002-2004En tabell över utgiftstak ochutgiftsramar för åren 2002-2004föreslagna av regering ochoppositionspartier återfinns i bilaga 3till betänkandet.Yttranden från andra utskott (proposition100)Yttranden över vårpropositionens förslagjämte motioner i de delar som berörrespektive utskotts beredningsområde harinkommit från- (2000/01:KU14y),- skatteutskottet (2000/01:SkU5y),- justitieutskottet (2000/01:JuU3y),- utrikesutskottet (2000/01:UU2y),- försvarsutskottet (2000/01:FöU6y),- socialförsäkringsutskottet(2000/01:SfU5y),- socialutskottet (2000/01:SoU4y),- kulturutskottet (protokollsutdrag2000/01:25),- utbildningsutskottet (2000/01:UbU4y),- trafikutskottet (2000/01:TU1y),- miljö- och jordbruksutskottet(2000/01:MJU1y),- näringsutskottet (2000/01:NU3y),- arbetsmarknadsutskottet (2000/01:AU2y)och- bostadsutskottet (2000/01:BoU5y).Yttrandena återfinns i bilagorna 4-17 idel 2 av betänkandet.Yttranden från andra utskott (skrivelse101)Yttranden över årsredovisningen jämte enmotion i de delar som berör respektiveutskotts beredningsområde har inkommitfrån- (2000/01:KU14y),- utrikesutskottet (2000/01:UU2y),- arbetsmarknadsutskottet (2000/01:AU2y)och- revisorer.Yttrandena återfinns i bilagorna 4, 7, 16och 18 i del 2 av betänkandet.Skatteutskottet, justitieutskottet,försvarsutskottet,socialförsäkringsutskottet,socialutskottet, kulturutskottet,utbildningsutskottet, trafikutskottet,miljö- och jordbruksutskottet,näringsutskottet samt bostadsutskottethar beslutat att inte avge något yttrandei ärendet.UtfrågningFinansutskottet anordnade den 5 april2001 en offentlig utfrågning omlönebildningen med generaldirektörSusanne Ackum Agell, Institutet förarbetsmarknadspolitisk forskning (IFAU),generaldirektör ,(),generaldirektör ,, och ,professor och chef för förInternationell Ekonomi.Protokoll från utfrågningen återfinns ibilaga 19 i del 2 av betänkandet.Inkomna skrivelserSkrivelser i ärendet har inkommit frånbl.a. Småhusägare mot boendeskatt omfastighetsskatten och . behandlar i betänkandetregeringens förslag i den ekonomiskavårpropositionen. I propositionen läggsförslag fram om utgiftstak t.o.m. 2004och en preliminär fördelning avstatsutgifterna på olika utgiftsområden.Fördelningen skall utgöra riktlinjer förregeringens fortsatta arbete medbudgetpropositionen som kommer attpresenteras . Somunderlag för sitt ställningstagande harfinansutskottet berett samtliga berördautskott tillfälle att yttra sig överförslagen. Yttrandena redovisas i del 2av betänkandet.Förslagen i vårpropositionen avseendetilläggsbudgeten för innevarande årbehandlar utskottet i betänkande2000/01:FiU27.Den ekonomiska politikenSverige står starkt trots eninternationell avmattning i ekonomin. Deoffentliga finanserna visar överskott,den offentliga bruttoskulden sjunker ochden offentliga nettoskulden är borta,inflationen är låg och de svenskaräntorna ligger på ungefär samma nivå somi . Dessutom är överskottet i desamlade affärerna med utlandet högt.Förutsatt att nedgången i deninternationella konjunkturen intekraftigt fördjupas kommer den svenskaekonomin att växa med mellan och 3 %under de närmaste åren. Det ärvisserligen en lägre tillväxttakt än desenaste åren, men ändå en hög nivåjämfört med ekonomins genomsnittligatillväxt under de senaste decennierna.Sysselsättningen i den svenska ekonominökade med i genomsnitt91 000 personer - den största uppgångensedan mitten av . Under förraåret uppfylldes målet om en halvering avden öppna arbetslösheten till . Trotsden svagare internationella konjunkturenhar sysselsättningen fortsatt att stigakraftigt och våren.Utmaningen är att på nytt skallnärma sig en situation med fullsysselsättning. Kraften riktas nu mot attsysselsättningsmålet skall nås, dvs. att80 % av den vuxna befolkningen skall varareguljärt sysselsatta 2004. Uppgiften ärdärför att understödja och förlänga desenaste årens mycket goda utveckling. Denekonomiska politiken inriktas på fortsattstarka offentliga finanser och låginflation för att även skallklara de långsiktiga utmaningarna somställs till följd av den demografiskautvecklingen. Ekonomins långsiktigaproduktionsförmåga skall höjas genom attlediga arbetskraftsresurser mobiliseras,konkurrensen befrämjas och betydandesatsningar görs i utbildning ochkompetensutveckling. Näringsklimatetskall vara gott. För att tillväxten skallbli långsiktigt hållbar måste den ocksåkomma alla till del. Det innebär atträttvisan skall stärkas genom en aktivfördelningspolitik och genom åtgärder somförbättrar utvecklingsmöjligheterna föralla medborgare. Tillväxt och rättvisagår enligt utskottets mening hand i hand.Utvecklingen mot ett långsiktigt hållbartsamhälle kräver också en ekologiskomställning. En god miljö och enekologiskt hållbar utveckling är ett avden ekonomiska politikens viktigaste mål.Ett nytt antal åtgärder ochresursförstärkningar föreslås för att ökaden hållbara utvecklingen.Situationen mednedskärningar och skattehöjningar för atthäva den ekonomiska krisen är förbi. Desenaste årens höga tillväxt har skapatutrymme för ett antal rättvisereformer.Men fortfarande finns stora utmaningarkvar vad gäller fördelnings- ochjämställdhetspolitik samt integrations-och regionalpolitik. Levnadsvillkorenskall fortsätta att förbättras och som enföljd av detta skallsocialbidragsberoendet halveras mellan1999 och 2004. De reformer som tidigarepresenterats skall förverkligas. Barnenoch ungdomarna står i centrum förpolitiken. En mycket stor satsning görspå skolan och en bred familjepolitiskreform genomförs stegvis. Maxtaxangenomförs, föräldraförsäkringen utökasoch ersättningen vid de s.k.garantidagarna höjs. Barn tillarbetssökande ges rätt tillförskoleverksamhet och resurserna tillvården och omsorgen utökas. Till exempeltillförs tandvården ytterligare medel ochsatsningar görs för att minska köer ochförbättra tillgängligheten i vården.En rad andra åtgärder vidtas för attförbättra arbetsmarknaden, utbildningenoch för att ytterligare förbättraföretagens tillväxtbetingelser och ökatillväxten i hela Sverige.Infrastrukturen skall förbättras ochbyggas ut. Ett program för att ökasysselsättningen bland människor medinvandrarbakgrund genomförs.Pensionärernas ekonomi förbättras ochytterligare resurser avsätts bl.a. genomen höjning av bostadstillägget ochinförandet av ett s.k. förbehållsbelopp.Arbetsskadeförsäkringen reformeras ochgolvet och taket iarbetslöshetsförsäkringen höjs. Dengenerella välfärden skall bevaras ochutvecklas ytterligare. Ytterligaresatsningar görs för att öka konkurrensenoch effektiviteten på marknaderna. Föratt motverka den känsla av otrygghet sommånga upplever får rättsväsendet ökaderesurser. En del av rättvisepolitiken äratt visa internationell solidaritet.Därför höjs biståndet ytterligare.BudgetpolitikenFörbättringen av de offentliga finansernahar resulterat i att den offentligasektorns nettoskuld eliminerats. Värdetav de samlade offentliga tillgångarna äralltså nu åter större än de samladeoffentliga skulderna. Vid årets slutväntas nettoförmögenheten motsvara 3,5 %av BNP för att därefter successivt växatill 2004.Även den offentliga sektornsbruttoskuld minskar nu snabbt. Förra åretsjönk bruttoskulden under nivån avBNP, vilket innebär att numerauppfyller skuldkriteriet enligt EU:sMaastrichtvillkor. Bruttoskuldenfortsätter att minska ned mot av BNPvid utgången av 2004.Som mål för budgetpolitiken gäller attde långsiktiga finanserna skall uppvisaett överskott på i genomsnitt av BNPsett över en konjunkturcykel. De förrespektive år uppställda saldomålen harvarje år överträffats med bredmarginal, och fram har dettaöverskjutande sparande uppgått tillsammanlagt ungefär 132 miljarder kronor.För innevarande år gäller som delmålatt överskottet skall motsvara avBNP och skall det vara2,. Utskottet delar regeringensuppfattning att målen för de båda senareåren inte bör ändras samt att målet för2004 preliminärt bör anges till sammanivå. Regeringen avser att ibudgetpropositionen taställning till om dessa mål kan behövaomprövas med hänsyn tillkonjunkturutvecklingen.Utgiftstaken för 2002-2003 bör enligtregeringen tills vidare ligga fast pånivåerna 814 och 844 miljarder kronor.Utskottet delar denna bedömning ochtillstyrker även regeringens förslag tillstatligt utgiftstak på nivån 877miljarder kronor.Utskottet tillstyrker även i övrigtregeringens förslag till inriktning avbudgetpolitiken. Bakom denna politik stårgemensamt Socialdemokraterna,de gröna.De tre partierna är överens ominriktningen av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken. Genom dettasamarbete bekräftas att det finns enpolitisk majoritet för en ekonomiskpolitik som är inriktad på fullsysselsättning, prisstabilitet och ettoffentligt överskott på i genomsnitt 2 %av BNP sett över en konjunkturcykel.Övriga frågorI betänkandet behandlas, med anledning avett antal motioner, även riktlinjer förskattepolitiken.Utskottet behandlar därutöver ibetänkandet regeringens skrivelse omÅrsredovisning för staten 2000. I detsammanhanget behandlar utskottet enmotion och föreslår att gör etttillkännagivande till regeringen om denkönsuppdelade statistiken.I betänkandet finns det 15reservationer, varav en gemensam för defyra oppositionspartierna om denekonomiska politiken, och ett särskiltyttrande. Följdmotioner med anledning av proposition 100I betänkandet behandlar utskottet nedanuppräknade motionsyrkanden i vilkaföreslås att fattar följandebeslut.2000/01:Fi17 av m.fl. (m)1. beslutar godkänna deallmänna riktlinjerna för denekonomiska politiken i enlighet med vadsom anförs i motionen.2. godkännerberäkningen av de offentliga utgifternaoch fastställer preliminärtutgiftstaket för den offentliga sektorntill , 2003 och 2004 i enlighet medvad som anförs i motionen.3. godkännerutgiftstaket för staten inklusiveålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten till 847 miljarder kronorår 2002, 2003 och873 miljarder kronor 2004 i enlighetmed vad som anförs i motionen.4. beslutar fastställaett långsiktigt mål om balans i deoffentliga finanserna över enkonjunkturcykel i enlighet med vad somanförs i motionen (6.4).5. godkänner denpreliminära fördelningen av utgifternapå utgiftsområden ienlighet med vad som anförs i motionen.6. beslutar godkännariktlinjerna för budgetarbetet ienlighet med vad som anförs i motionen(kap. 9).7. tillkännager förregeringen som sin mening vad imotionen anförs om en politik förföretagsamhet och bättre fungerandearbetsmarknad (7:2).8. tillkännager förregeringen som sin mening vad imotionen anförs om deltagande i deteuropeiska valutasamarbetet (6:10).9. tillkännager förregeringen som sin mening vad imotionen anförs om eninkomstskattereform (7:3).10. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omskola och högre utbildning (7:4).11. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs ombehovet av en ny och bättresjukvårdspolitik (7:5).12. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omäldreomsorgen (7:6).13. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omen socialförsäkringsreform (7:7).14. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omen förbättrad infrastruktur (7:8).15. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs ombehovet av en politik som gör detlättare att förena arbete och familj(7:9).16. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omden offentliga sektorns ansvar för sinakärnuppgifter (8:1).2000/01:Fi18 av m.fl. (kd)1. godkänner deallmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som Kristdemokraternaförordar (avsnitt 6.1).2. tillkännager förregeringen som sin mening vad somanförs i motionen om fyra områden förekonomiska strukturförändringar(avsnitt 6.2).3. tillkännager förregeringen som sin mening vad somanförs i motionen om EMU-samarbetet(avsnitt 6.3).4. begär att regeringenlägger fram förslag till ettkompletterande budgetmål om balans istatens finansiella sparande över enkonjunkturcykel samt en långsiktiginkomst- och utgiftsstrategi i enlighetmed vad som anförs i motionen (avsnitt7.1.2, 7.1.3).5. godkänner deprioriterade områden förbudgetpolitiken som anges i motionensom riktlinje för regeringensbudgetarbete (avsnitt 8.1-8.7).6. fastställerutgiftstaket för staten inklusiveålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten för till 802miljarder kronor, för till 824miljarder kronor och för till853 miljarder kronor.7. godkänner denpreliminära fördelningen av utgifter påutgiftsområden för åren 2002-2004enligt tabell 11.1 som riktlinje förregeringens budgetarbete.8. godkännerberäkningen av de offentliga utgifternaför åren 2002 2004 (tabell 11.2).2000/01:Fi19 av m.fl. (c)1. godkänner deallmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som förordat(avsnitt 4).2. fastställerutgiftstaket för staten inklusiveålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten till 821 miljarder kronor2002, 2003 samt830 miljarder kronor 2004 (avsnitt5.1.1).3. godkännerberäkningen av de offentliga utgifternaför (avsnitt 5.1.2).4. godkänner denpreliminära fördelningen av utgifternapå utgiftsområden för åren 2002-2004enligt avsnitt 5.2.5. tillkännager förregeringen som sin mening vad imotionen anförs om skattepolitikensinriktning åren 2002-2004 (avsnitt6.1).6. tillkännager förregeringen som sin mening vad imotionen anförs om utförsäljning avstatlig egendom (avsnitt 6.2).7. tillkännager förregeringen som sin mening vad imotionen anförs om utbildning (avsnitt4.2.1).8. tillkännager förregeringen som sin mening vad imotionen anförs om kommunikationer(avsnitt 4.2.3).9. tillkännager förregeringen som sin mening vad imotionen anförs om företagande (avsnitt4.2.4).10. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omarbetsliv (avsnitt 4.2.5).11. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omhälsa (avsnitt 4.2.6).13. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omfamiljepolitik (avsnitt 4.2.8).14. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omrättstrygghet (avsnitt 4.2.9).2000/01:Fi20 av m.fl.(fp)1. beslutar godkänna deallmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken i enlighet med vad som anförsi motionen.2. fastställer målenför finansiellt sparande i denoffentliga sektorn i enlighet med vadsom anförs i motionen.3. fastställerutgiftstaket för staten inklusiveålderpensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten för till 886miljarder kronor.4. godkänner denpreliminära fördelningen av utgifternapå utgiftsområden för åren 2002-2004som redovisas i motionen som riktlinjerför regeringens budgetarbete (tabellA).5. godkännerberäkningen av de offentliga utgifternaför i enlighet med vadsom anförs i motionen.6. tillkännager förregeringen som sin mening vad imotionen anförs om skattepolitikensinriktning.7. godkänner vad imotionen anförs om genomförande av eninkomstskattereform.8. tillkännager förregeringen som sin mening vad imotionen anförs om lättnader ibeskattningen av företagande,riskkapital, arbete, sparande ochinvesteringar.9. godkänner vad imotionen anförs om genomförande av enföretagarreform.10. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omförenklingar och avregleringar förföretagare.11. godkänner vad i motionenanförs om genomförande av ensocialförsäkringsreform.12. begär att regeringen ibudgetpropositionen för år 2002presenterar förslag till höjda tak isjukförsäkringen ochföräldraförsäkringen till 10 basbelopp.13. godkänner vad i motionenanförs om genomförande av en kunskaps-och utbildningsreform.14. godkänner vad i motionenanförs om genomförande av eninfrastrukturreform.15. godkänner vad i motionenanförs om genomförande av englobaliseringsreform.16. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omfrihandel.17. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omdeltagande i det europeiskavalutasamarbetet.18. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omklimatstrategin.19. godkänner vad i motionenanförs om genomförande av enarbetsmarknads- och integrationsreform.20. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs ombehovet av ökad integration avinvandrare.21. godkänner vad i motionenanförs om genomförande av enjämställdhetsreform.22. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs ombehovet av avreglering inom vården ochskolan.23. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs ombehovet av en reformeradfamiljepolitik.25. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omförsäljning av statliga företag.2000/01:Fi26 av m.fl.(m)tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs omskattepolitikens inriktning.2000/01:Fi33 av m.fl. (m)beslutar att arbetet omedelbartinleds för att förändra familjepolitikenpå ett sätt som är mera rättvist ochinriktat på att stödja familjernas egnaval i enlighet med vad som anförs imotionen.Följdmotion med anledning av skrivelse1012000/01:Fi34 av m.fl. (v)1. tillkännager förregeringen som sin mening vad imotionen anförs om att könsuppdelastatistiken i statens årsredovisning.2. tillkännager förregeringen som sin mening vad imotionen anförs om att integreraresultat från myndigheternasjämställdhetsarbete i statensårsredovisning.3. tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillföra enjämställdhetsbilaga till statensårsredovisning. 1 Den ekonomiska politiken1.1 Den internationella utvecklingen1.21.1.1 Lägre tillväxt i världsekonominTillväxttakten i världsekonomin sjunker iår, efter en historiskt sett kraftiguppgång på då denekonomiska aktiviteten ökade starkt i sågott som alla regioner i världen. I årsjunker tillväxttakten i Förenta staternamarkant och nedgången sprider sig tillövriga delar av världen. Framför alltpåverkas de länder i och Sydamerikasom har ett högt exportberoende och dären stor andel av exporten går tillFörenta staterna. Även i EU försvagastillväxten, men effekterna på EU blirinte så stora eftersom EU-ländernashandel med är relativtliten, räknad som andel av BNP.Sammantaget bedömer regeringen ivårpropositionen att BNP i världen i årstiger . Det är nästan enprocentenhet lägre än vad regeringenförväntade sig i budgetpropositionen.Tillväxten blir dock högre än vadden var vid den senaste internationellakonjunkturnedgången 1997/98. Då bidrogAsienkrisen till att tillväxten ivärldsekonomin begränsadestill . Regeringen räknar med att detsker en återhämtning i Förenta staternaoch världsekonomin , bl.a. tillföljd av vårens omfattanderäntesänkningar och en delfinanspolitiska stimulansåtgärder. Nästaår bedöms BNP i världen stiga med 3,8 %.För åren 2003 och 2004 väntas uppgångenbli per år.DIAGRAM 1. TILLVäXTEN I OLIKA DELAR AVVäRLDENBNP-tillväxt i procentDen lägre tillväxten i staternaoch en svagare utveckling i övriga Nordenoch , de tre viktigastemarknaderna för den svenskaexportindustrin, betyder att utsikternaför den svenska exporten försämraspåtagligt jämfört med i fjol.Regeringen gör bedömningen attvärldsmarknadstillväxten för den svenskaexporten nästan halveras, från till . Nästa årväntas den stiga med .TABELL 1. TILLVäXT, INFLATION OCHARBETSLöSHET I VäRLDSEKONOMIN1.1.2 Snabb konjunkturnedgång i FörentastaternaI fjol steg BNP i . Det var det tionde året av hög ochstabil tillväxt sedan den ekonomiskauppgången tog fart ,strax efter att det s.k. togslut.Under senare delen av förra åretförsvagades aktiviteten i Förentastaternas ekonomi kraftigt. Konsumtionendämpades i takt med fallande kurser påaktiebörserna och en lägre tillväxt isysselsättningen i förhållande till denkraftiga ökningen under 1999 och 2000.Samtidigt justerade hushållen ned sinaförväntningar om den ekonomiskaframtiden. I industrin försvagadeskonjunkturen snabbt. Produktionen i des.k. traditionella industribranschernaminskade, medan den tidigare extremt högatillväxten i den högteknologiskaindustrin (t.ex. produktionen av datorer,halvledare, kommunikationsutrustningetc.) dämpades högst betydligt. Sjunkandevinstförväntningar och den svagareproduktionen bidrog även till attinvesteringarna i näringslivet minskade islutet av , den förstaminskning som noterats sedan mitten av1995. Investeringarna har varit enavgörande motor bakom Förenta staternasexpansion under 1990-talet.Konjunkturen har fortsatt att försvagashittills , även om det skett en vissstabilisering under det första kvartalet.Regeringen bedömer i vårpropositionen attBNP-tillväxten sjunker från fjolårets 5 %till . Det kan jämföras med attregeringen i budgetpropositionen räknademed en tillväxt på . Det visaratt den väntade dämpningen i Förentastaterna kom snabbare och blev meromfattande än vad regeringen räknade medså sent som i höstas.De räntesänkningar som ,Federal Reserve, vidtog i början av åretplus att regeringen räknar med flersänkningar göratt det sker en viss återhämtning i deninhemska efterfrågan i Förenta staternamot slutet av året och . Dennautveckling understödjs också av attfinanspolitiken väntas bli mer expansivframöver. Sammantaget räknar regeringenmed att BNP stiger med3,2002 för att öka per årunder . Osäkerheten ärdock mycket stor. Avgörande förkonjunkturen är bl.a. hur hushållenväljer att agera och hur de senaste årenskraftigt ökade produktivitet utvecklasnär expansionen i den högteknologiskaindustrin avtar. Olika risker ibedömningen av ekonomibehandlas nedan i bl.a. avsnitt 1.1.6Stor osäkerhet om utvecklingen i Förentastaterna.1.1.3 Svagare industrikonjunktur i EuropaEn hög export och en kraftig inhemskefterfrågan gjorde att BNP i euroområdetunder steg med 3,4 %.Historiskt sett är det en hög tillväxtför euroländerna.Regeringen räknar i vårpropositionenmed att tillväxttakten sjunker itakt med att den internationellakonjunkturavmattningen dämparexportefterfrågan. Utfallet visar också på entydlig dämpning i industrikonjunkturen,och då framför allt i exportindustrin.Trots den svagare industrikonjunkturenbedöms den inhemska efterfrågan fortsättaatt öka i ganska god takt. En fortsattstigande sysselsättning, ökade inkomsteroch det faktum att hushållen ieuroområdet är relativtoptimistiska om den ekonomiskautvecklingen gör att hushållenskonsumtion utvecklas gynnsamt. Vidarestimuleras investeringarna av låga ochsjunkande räntor.Till följd av bl.a. stigande oljepriseroch effekter av eurons försvagning under1999 och början av 2000 steg inflationeni euroområdet under förra året.Skillnaden i inflationstakt mellanländerna är dock mycket stor.Inflationstakten sjunker framöver pågrund av bl.a. konjunkturnedgången och enmer stabil utveckling av oljepriset.Detta ger enligt regeringens bedömningden , , ettutrymme att sänka sin styrränta för attstimulera den ekonomiska aktiviteten ieuroområdet.Som framgår av tabell 1 räknarregeringen med att BNP i euroområdet igenomsnitt stiger både 2001 och2002. ökar BNP med2,respektive .