bet · GO01FöU7 · 2001-04-24 00:00:00 — Översvämningar, katastroffond m.m. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01FöU7Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningUtskottet behandlar i detta betänkande den del avregeringens skrivelse 2000/01:52 Beredskapen motsvåra påfrestningar på samhället i fred som handlarom översvämningar och dammbrott jämteföljdmotionerna 2000/01: Fö7 (fp) yrkande 2 och2000/01:Fö9 (kd) yrkande 5 till skrivelsen.Utskottet behandlar även motioner som väckts underden allmänna motionstiden och som röröversvämningar, katastroffond m.m.I ärendet har utskottet informerats av bl.a.statssekreterare , ,generaldirektör , och verkställande direktören , Försäkringsförbundet.I samband med översvämningarna hösten 2000redovisade representanter för Försvarsdepartementet,i respektive i VästraGötaland sina erfarenheter från översvämningarna ide drabbade länen. behandlar i detta betänkande bl.a.den del av regeringens skrivelse 2000/01:52Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället ifred som handlar om översvämningar och dammbrottjämte motioner. Utskottet behandlar ävenmotionsyrkanden som rör ersättningsfrågor i sambandmed inträffade naturkatastrofer. Ett flertalmotioner föreslår inrättandet av en katastroffond.Utskottet konstaterar att frågan om dammsäkerhetenoch det förebyggande arbetet för att bl.a. minskaskadorna vid höga flöden har fått stor aktualitetmed anledning av förra årets allvarliga ochomfattande översvämningar i norra och södraNorrland samt västra . De av regeringeninitierade åtgärderna på detta område ser utskottetsom absolut nödvändiga. Utskottet inser att detpåbörjade åtgärdsarbetet är omfattande ochkomplicerat och bedömer att detta arbete kommer attleda fram till att säkerheten i våradammanläggningar ökar och konsekvenserna avöversvämningar och höga flöden i våra vattendragminskar.När det gäller ersättningsfrågan i samband mednaturkatastrofer e.d. anser utskottet att det intefinns tillräckliga skäl att nu initiera ytterligareåtgärder på området utan vill i första hand avvaktaresultatet av det pågående översynsarbetet m.m. inomRegeringskansliet.Samtliga motionsyrkanden avstyrks av utskottet.Vänsterpartiet har lämnat ett särskilt yttrande somrör inrättandet av en katastroffond. 2000/01:Fö7 av och ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att möjliggörasamarbete över länsgränserna vid översvämningar.2000/01:Fö9 av m.fl. (kd):5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att beredskapenför vattenöversvämningar måste öka.Motioner från allmänna motionstiden2000/01:Fö403 av och (c, s):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att genomföra eninventering av skadade objekt eller objekt avnatur- eller kulturvärde i farozonen föröversvämningar.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att göraersättningsfrågans reglering till föremål för enöversyn.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att initieraforskning kring översvämningsorsaker.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utredalämpligheten i att inrätta en katastroffond iSverige.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att göra enöversyn av svensk älvsäkerhet.2000/01:Fö701 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att tillsätta en utredningför att starta en katastroffond i Sverige.2000/01:Fö702 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att särskilt utredaansvarsförhållandena mellan staten och dekommersiella kraftbolagen vad avser dammsäkerhetsamt att företa en allmän översyn av lagstiftningenpå detta område.2000/01:Fö708 av m.fl. (v):begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att utreda förutsättningarnaför upprättandet av en katastroffond.2000/01:Fö713 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om åtgärder för att förebyggaöversvämningar.2000/01:Fö715 av ():begär att regeringen låter utreda behovetav att en särskild katastroffond upprättas förtäckande av kostnader, som framtida översvämningarkan åsamka enskilda personer och kommuner.2000/01:Fö716 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en fond i samband medkatastrofer.2000/01:Fö720 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av att utredaförutsättningar för bildande av en nationellnaturkatastroffond.2000/01:Fö723 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om bildande av enöversvämningsfond för ersättning för skador isamband med översvämningar i reglerade vattendrag.2000/01:N327 av m.fl. (c):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att bygga uppregionala beredskapsdepåer med utrustning ochmateriel av ny svensk teknik. Översvämningar och dammbrott m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker yrkandena i motionerna.SkrivelsenAv regeringens skrivelse 2000/01:52 Beredskapen motsvåra påfrestningar på samhället i fred framgår attdet enligt myndigheternas bedömningar finns ca10 000 dammar av varierande storlek och ålder iSverige. Av dessa är ca 140 stycken s.k. höga dammarmed en höjd överstigande . Dessa ärhuvudsakligen kraftverks- och regleringsdammar. Detfinns dessutom ett stort antal små och äldre dammar.Svåra översvämningar och höga flöden har genom årendrabbat områden längs flera älvsystem och andravattendrag i landet. Vattenkraftsutbyggnad i en älvmedför i regel att flöden dämpas men den utgör ingengaranti mot höga flöden och översvämningar.Dammbrotten har varit få. Målet är attdammhaverier och därmed sammanhängandeöversvämningar som orsakar personskador eller meromfattande egendomsskador inte skall inträffa.Den viktigaste regleringen för den förebyggandesäkerheten i dammanläggningar finns i . Isamband med tillståndsprövning enligt balkenmeddelas de bestämmelser som behövs beträffandebl.a. Det gäller exempelvis dammenskonstruktion och hållfasthet. Dammägaren har detformella och praktiska ansvaret för dammens drift,underhåll och tillförlitlighet. Den som är skyldigatt underhålla en dammanläggning, dvs. dammägaren,är ansvarig för skador som orsakas vid ettdammhaveri. Uppförande av en damm liksom ändring ochlagning av en damm är tillståndspliktigvattenverksamhet. En ansökan om tillstånd prövas avmiljödomstolen.Länsstyrelsen utövar tillsyn över dammanläggningaroch vattenföretag. Enligt förordningen (1997:1258)med länsstyrelseinstruktion skall länsstyrelsenfrämja länets utveckling och noga följa länetstillstånd samt underrätta regeringen om vad som ärsärskilt viktigt för regeringen att få veta om länetoch händelser som inträffat där. Räddningsinsatser isamband med damm-olyckor och höga flöden omfattas avräddningstjänstlagen (1986:1102). Den kommunalaräddningstjänsten ansvarar för att räddningsinsatserförbereds för att begränsa konsekvenserna avdammbrott. Vid omfattande insatser kan länsstyrelsensvara för räddningstjänsten i de kommuner som berörsav insatserna.Affärsverket har enligt sininstruktion (1991:2013) till uppgift att bl.a. följautvecklingen vad avser dammsäkerheten i landet ochatt verka för att höga flöden som kan orsaka skadorbegränsas vid driften av dammar. Vid Svenskakraftnät finns ett dammsäkerhetsråd, som skallbiträda i arbetet med dammsäkerhetsfrågor.Konsekvenserna av senare års höga sommar- ochhöstflöden visar att det finns behov av ökadeinsatser från samhällets sida för att förebyggaskador av höga flöden. I första hand bör statenfortsätta och intensifiera sina insatser för enövergripande kunskaps- och nätverksuppbyggnad som ären viktig förutsättning för en positiv utveckling avsamhällets beredskap. Exempel på sådana insatser kanvara vidareutveckling av älvgrupperna underlänsstyrelsernas ledning, stöd till utveckling avälvsimulatorer för de stora älvarna, fullföljande avden översiktliga översvämningskarteringen,utvecklingen av prognos- ochvarningsverksamhet samt stöd till forskning. Detkrävs också insatser på lokal nivå. Det kan varafråga om konkreta åtgärder, såsom utförande avinvallningar, rensningar, förstärkningar av gamladammar, ändrade vattenhushållningsbestämmelser ibefintliga regleringsmagasin, anläggande av nyaregleringsmagasin och inrättande avevakueringspumpar. Det finns också behov avplanering och utredningar, särskilt fullföljande påkommunal nivå av den översiktligaöversvämningskarteringen.Frågor om tillstånd för att bygga i vatten ochannan vattenreglering prövas av miljödomstolarna.Den prövning domstolarna skall göra innebär enavvägning mellan många olika faktorer, bl.a. riskenför översvämningar. Med anledning avöversvämningarna i södra harregeringen beslutat om uppdragtill och meteorologiska ochhydrologiska institut (). skall isamarbete med och i vilken omfattning risken föröversvämningar behandlas i kommunernasöversiktsplaner och om det planeringsunderlagkommunerna har tillgång till är tillräckligt för attrisken skall kunna redovisas i översiktsplanen ochbeaktas vid efterföljande beslut om användningen avmark- och vattenområden. skall vidare isamarbete med berörda länsstyrelser och kommunerundersöka i vilken omfattning byggnader med bygglovsom är yngre än skadats av översvämningarna isödra . Uppdraget skallredovisas senast den 1 september 2001.SMHI skall också göra en sammanställning averfarenheterna av sommarens kraftiga regn ochöversvämningar och göra en bedömning avträffsäkerheten och kvaliteten på prognoser ochvarningar . skallockså redovisa hur informationen spridits till demsom berörts. Uppdraget skall redovisas senast den 1december 2000.Med anledning av översvämningarna under sommarenoch har även frågan om vattendomarna ochderas betydelse för de höga vattenflödenadiskuterats liksom frågan om möjligheter att inomramen för befintlig lagstiftning ompröva domarna.Inom övervägs därför förnärvarande tilläggsdirektiv till (M 1999:03) med inriktning på att kommittén pågrundval av relevanta vattendomar skall utredabehovet av ändringar i miljöbalken.Vad beträffar dammolyckan vid gruvan i den av iNorrbottens län. När utredningen är klar fårställning tas till om ytterligare åtgärder behövervidtas från regeringens sida.Flera slags åtgärder vidtas kontinuerligt i syfteatt minska riskerna för dammbrott ochöversvämningar. Ägarna till dammar eller översväm-ningshotade markområden skall identifiera ochvärdera riskerna samt vidta åtgärder som eliminerareller begränsar dessa. Samhället kontrollerar genommyndigheterna att riskägare fullgör sinaskyldigheter.Det pågår ettlångsiktigt arbete inom kraftindustrin med syfte attförbättra dammsäkerheten med hänsyn till risken förhöga flöden. Kraftindustrin har gemensamt tagit framriktlinjer för dammsäkerhet, RIDAS, i vilka bl.a.ingår anvisningar för beredskap att kunna hanterasituationer som skulle kunna leda till dammbrott medrisk för allvarliga skador på människor, egendom ochmiljö.MotionerI flera motioner berörs dammsäkerheten och detförebyggande arbetet för att bl.a. minska skadorna isamband översvämningar.I flerpartimotion Fö403 (c, s) av och pekar motionärerna bl.a. pådammolyckan vid gruvan i och menar attsannolikheten för ett dammbrott i har ökat.Om ett sådan dammbrott skulle inträffa får detkatastrofala konsekvenser för människor, miljö ochbebyggelse. Svensk älvsäkerhet blev föremål föröversyn och bör därför ånyo ses över(yrkande 7). I motion Fö702 (kd) av bl.a. att det ymniga regnandet har skapatproblem för kraftverk och dammägare som tvingats atthantera höga vattennivåer, framför alltkraftverksdammarna. Med dagens system fördammsäkerheten får ägarna ta på sig ansvaret för attsäkerheten i dammarna är betryggande även under detill synes nya förutsättningarna som råder.Motionären framhåller att varje säkerhetskalkylmåste konkurrera med en kommersiell bedömning ochmenar bl.a. att denna ordning inte kan vara rimlig.Det är därför av stor vikt att frågan genomlyses ochutreds för att man skall kunnakomma till rätta med problemen.I kommittémotion Fö9 (kd) av m.fl.anser , speciellt med tanke på desvåra vattenöversvämningarna som drabbade vårt landunder , att beredskapen för sådanaöversvämningar måste öka. Särskilt utsatta områdenbehöver kartläggas för att katastrofsituationerskall kunna förebyggas och undvikas (yrkande 5). Iflerpartimotion Fö403 (c, s) av framhålls bl.a. attöversvämningskarteringen är en viktig åtgärd för attfinna instrument som kan bidra till attöversvämningsskador kan förebyggas. Ett annatviktigt led i det förebyggande arbetet är att ökakunskaperna om orsakerna till översvämningar. Det ärdärför angeläget att forskning kringöversvämningsorsaker initieras (yrkande 5). I motionFö713 (s) av framhålls attkommunerna saknar en samlad prognosbild för attkunna vidta lokala åtgärder som förebygger skador.SMHI, Lantmäteriet, , Statensgeologiska undersökning m.fl. borde kunna samordnaoch utveckla instrument för kommunerna. Detta arbetebör samordnas med de redan gjorda översiktligaöversvämningskarteringarna (i denna del).I motion Fö7 (fp) av och sägs att en viktig fråga som behöver utredasär hur operativt räddningsarbete skall ske överlänsgränserna när omfattande översvämningar uppstår.Det är oklart hur detta skall ske. Regeringenbör därför möjliggöra för mer gränsöverskridandeövningar/samarbete länen emellan för att gemensamtoch mer effektivt kunna förebygga och hanteraöversvämningskatastrofer (yrkande 2).I två motioner framhålls betydelsen av regionalaberedskapsdepåer i samband med översvämningar. Imotion Fö713 (s) av föreslås attstaten bör ansvara för att inrätta och utrusta ettantal regionala översvämningsförråd i landet.Översvämningsförråden bör placeras strategiskt påplatser där översvämningar inträffar regelbundet (idenna del). I motion N327 (c) av . framhålls att det på marknaden finns nysvensk teknik som möjliggör mycket snabbare,billigare och enklare insatser mot hotandeöversvämningar jämfört med de traditionellasandsäckarna. Denna moderna utrustning borde kunnalagras på strategiska ställen längs de älvdalar ochandra vattendrag som kan komma att drabbas iframtiden (yrkande 3).I flerpartimotion Fö403 (c, s) av och framhålls att många natur- och kulturvärdenhotades och en del skadades till och med som enföljd av översvämningarna i och Dalarnasommaren 2000. Exempelvis fick längstaträbro, , i omfattande skador. Bronanses av experter vara en bro av mycket stortnationellt värde. En inventering av skadade objekteller objekt av natur- och kulturvärde i farozonenför översvämningar bör därför genomföras (yrkande1).Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat frågan om dammsäkerhet m.m.vid två tidigare tillfällen, senast (bet. 1998/99:FöU3). Utskottet vill med anledning avdenna fråga anföra följande.Den viktigaste regleringen för den förebyggandesäkerheten i dammanläggningar finns i miljöbalken.Frågor om tillstånd för att bygga i vatten och annanvattenreglering prövas av miljödomstolarna. Isamband med tillståndsprövning enligt balkenmeddelas de bestämmelser som behövs beträffandebl.a. Det gäller exempelvis dammenskonstruktion och hållfasthet. Dammägaren har detformella och praktiska ansvaret för dammens drift,underhåll och tillförlitlighet. Den prövningdomstolarna skall göra innebär en avvägning mellanmånga olika faktorer, bl.a. risken föröversvämningar.Med anledning av översvämningarna isödra har regeringen den 26 oktober 2000bl.a. beslutat om uppdrag till och Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut ().Boverket skall i samarbete med Statens räddningsverkoch undersöka i vilken omfattning risken föröversvämningar behandlas i kommunernasöversiktsplaner och om det planeringsunderlagkommunerna har tillgång till är tillräckligt för attrisken skall kunna redovisas i översiktsplanen ochbeaktas vid efterföljande beslut om användningen avmark- och vattenområden.Vad beträffar dammolyckan vid gruvan i det av regeringens skrivelse att den förnärvarande utreds av i Norrbottenslän. När utredningen är klar får ställning tas tillom ytterligare åtgärder behöver vidtas frånregeringens sida.I föredragningar inför utskottet den 23 november2000 har representanter för Försvarsdepartementet,i och iVästra redovisat sina erfarenheterfrån översvämningarna i de drabbade länen. Vidföredragningarna framkom bl.a. att erfarenheternavisar att kraftbolagen är obenägna att frångåvattendomar utan att direkt bli beordrade av enräddningsledare i enlighet med räddningstjänstlagensbestämmelser. Miljöbalkensvattenregleringsbestämmelser ochräddningtjänstlagens tvingande bestämmelser i ennödsituation klarar inte ut förhållandena innan ennödsituation uppstår eller är nära förestående. Detbedömdes som angeläget att detta blir föremål föröversyn.I en föredragning inför utskottet den 27 mars 2001av verkställande direktören för Försäkringsförbundetbetonades bl.a. betydelsen av förebyggande åtgärderför att bl.a. minska skadorna i samband medöversvämningar samt behovet av en översyn avgällande vattendomar.Av regeringens skrivelse framgår att med anledningav översvämningarna under sommaren och hösten 2000har även frågan om vattendomarna och deras betydelseför höga vattenflöden diskuterats liksom frågan ommöjligheter att inom ramen för befintliglagstiftning ompröva domarna.Utskottet har i denna fråga erfarit att regeringenden i tilläggsdirektiv (dir. 2001:25)till (dir. 1999:109) beslutat omatt ge kommittén i uppdrag att gå igenom sådanavattendomar som kan ha betydelse för riskerna föröversvämningar. Syftet med genomgången skall varaatt ta fram relevant underlag för en analys avmiljöbalkens bestämmelser om omprövning av gällandetillstånd och villkor för vattenanläggningar ochvattenreglering. Kommittén skall bedöma omförutsättningarna för omprövning är tillräckliga föratt förbättra möjligheterna att förebygga ochbegränsa riskerna för översvämningar. Kommitténskall också bedöma om de processuella reglerna ärändamålsenliga. Vidare skall kommittén analysera omersättningsreglerna och bestämmelserna omrättegångskostnader lägger hinder i vägen förangelägna omprövningar som syftar till att förbättrat.ex. dammsäkerhet och minska riskerna för ochskadeverkningarna av översvämningar. Om kommitténvid sin analys kommer fram till att det finns behovav lagstiftning, skall kommittén föreslå sådan.Kommittén har också i tilläggsdirektivet bl.a.fått i uppdrag att lämnaförslag till hur det s.k. ramdirektivet för vattensom antagits av och rådet(2000/60/EG) skall genomföras i svensk lagstiftning.I en föredragning inför utskottet den 3 april 2001har också statssekreterare ,, redovisat de ovan angivnaåtgärderna som regeringen nu initierat med anledningav bl.a. sommarens och höstens översvämningar år2000.Utskottet kan konstatera att frågan omdammsäkerheten och det förebyggande arbetet för attbl.a. minska skadorna vid höga flöden har fått storaktualitet med anledning av förra årets allvarligaoch omfattande översvämningar i norra ochsödra samt västra , som själv besökte dedrabbade områdena i södra , anförde bl.a. isvar på en skriftlig fråga av () iaugusti 2000 att förödelsen av den art som hardrabbat privat och offentlig egendom de senasteveckorna är vi i relativt förskonade ifrån.Höga vattenflöden är periodiskt förekommande ochvissa forskningsrön tyder på att de på grund avförändringar i klimatet kan bli mer frekventa iframtiden. Miljöministern framhöll att det därför ärviktigt att försöka minska konsekvenserna av dessavattenflöden så att förödelsen inte blir så stor somden nu blivit i södra instämmer i detta och ser de nu avregeringen initierade åtgärderna, som utskottet ovanredogjort för, som absolut nödvändiga. Utskottetinser att det påbörjade åtgärdsarbetet är omfattandeoch komplicerat. Enligt vad utskottet kan bedömatorde detta arbete leda fram till att säkerheten ivåra dammanläggningar ökar och konsekvenserna avöversvämningar och höga flöden i våra vattendragminskar, allt i enlighet med yrkandena i motionerna.Något särskilt uttalande utöver vad utskottet nuanfört anses inte påkallat. Motionerna Fö9 (kd)yrkande 5, Fö403 (c, s) yrkandena 5 och 7, Fö702(kd) samt Fö713 (s) i denna del avstyrks därför avutskottet.Med anledning av frågan om det operativaräddningsarbetet vill utskottet anföra följande. Isamband med översvämningar är kommuner och statligamyndigheter, som svarar för räddningstjänst enligträddningstjänstlagen (1986:1102), skyldiga attsamarbeta med varandra. När det fordras omfattandeinsatser i skalllänsstyrelsen överta ansvaret för räddningstjänsteni den eller de kommuner som berörs av insatserna.Ytterst kan regeringen utse en statlig myndighet attta över ansvaret för räddningstjänsten i flera län.Det hålls numera också regionalaräddningstjänstövningar inom flera län ,något som kan ha bidragit till att underlättainsatserna i samband med förra årets översvämningar.Översynen av räddningstjänstlagstiftningen (dir.1999:94) kommer också in på frågor av det slag somtas upp i motionen. Exempel på områden som skallutredas är bl.a. ledningen vid storaolyckshändelser.Som utskottet ser det ligger detta i linje med vadsom efterfrågas i motionen. Utskottet anser att ettställningstagande bör anstå till dess pågåendeutredningsarbete är avslutat och regeringen lämnatförslag i frågan. Motion Fö7 (fp) yrkande 2 avstyrksdärför av utskottet.Vad gäller frågan om regionala beredskapsdepåer harregeringen i regleringsbrev för uppdragit åtStatens räddningsverk att bygga upp och underhållaresursdepåer med materiel för att kunna bekämpaskogsbränder och avhjälpa översvämningar. Uppdragettill torde till huvudsaklig delmotsvara vad som yrkas i motionerna. MotionernaFö713 (s) i denna del och N327 yrkande 3 avstyrksdärför av utskottet.I motion Fö403 (c, s) pekar motionärerna på attmånga natur- och kulturvärden hotades och en deltill och med skadades till följd avöversvämningarna. Utskottet vill med anledning avdetta anföra att ansvarar för frågorrörande bl.a. kulturmiljö, naturvård och miljöskyddi länet. I dessa uppgifter ingår bl.a. att bevaraoch vårda vårt kulturarv, liksom att vårda naturenoch skydda miljön. Utskottet kan inse värdet av detsom motionärerna tar upp i sin motion och bedömeratt dessa frågor torde ligga inom länsstyrelsernasansvarsområde.Utskottet utgår således ifrån att det ilänsstyrelsens uppgifter ingår att göra eninventering av skadade objekt eller objekt av natur-och kulturvärde i enlighet med vad som efterfrågas imotion Fö403 (c, s). Något uttalande från riksdagenär, som utskottet ser det, inte påkallat.Flerpartimotion Fö403 (c, s) avstyrks därför avutskottet (yrkande 1).Katastroffond m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker yrkandena i motionerna.MotionerI sex motioner - flerpartimotion Fö403 (c, s)yrkande 6 av och ,motionerna Fö701 (c) av och , Fö708 (v) av m.fl., Fö715(m) av , Fö716 (v) av GunillaWahlén samt Fö720 (s) av m.fl. - tasfrågan upp om inrättandet av en nationellkatastroffond. I motionerna pekas bl.a. på attersättningsfrågan i samband med inträffadenaturkatastrofer har aktualiserats under sommaren2000 efter översvämningarna i södra , medåtföljande skador på byggnader, vägar, broar m.m. Imotionerna framhålls hur enskilda människor,kommuner, företag m.fl. har drabbats av orimligakostnader till följd av materiella skador. Eftersomdet är svårt att med försäkringsskydd täckaförlusterna till rimliga kostnader borde därför ennationell fond upprättas.I motion Fö708 (v) föreslås att fondens medel ävenskall kunna användas i förebyggande syfte.Fonduppbyggnaden kan ske över en längre tidsperiodmed medel från bl.a. det militära materielkontot,försäkringsbolagen eller via skattemedel.I ett par motioner pekas också på hur man i andraländer löst ersättningsfrågan vid naturkatastrofer.Så t.ex. finns i särskilda lagar som reglerarersättningsvillkoren vid en naturkatastrof.I motionerna Fö723 (s) och Fö403 (c, s) tas frågorupp som anknyter till yrkandena i motionerna ominrättandet av en katastroffond.I motion Fö723 (s) av ochJarl föreslås bildandet av enöversvämningsfond för skador i samband medöversvämningar i reglerade vattendrag.