bet · GP01KRU2 · 2001-09-27 00:00:00 — Vidare får bidrag lämnastill teologisk utbildning som anordnas vid sex olikaangivna institut, däribland vidStockholms katolska stift.Bidrag till trossamfund lämnas i form avorganisationsbidrag, verksamhetsbidrag ochprojektbidrag. Frågor om bidrag prövas av denstatliga myndigheten förstatsbidrag till trossamfund. fårmeddela närmare föreskrifter om förutsättningarnaför bidrag enligt förordningen. som fått bidrag skall tillSamarbetsnämnden lämna de redovisningshandlingar,verksamhetsberättelser och andra uppgifter somnämnden bestämmer. Nämnden får besluta att ettbeviljat bidrag inte skall betalas ut om det kanantas att bidraget har beviljats på felaktigauppgifter. Nämnden får också besluta att ett bidragskall betalas tillbaka om det har beviljats på grundav felaktiga uppgifter, om det inte används för detändamål det beviljats för eller om trossamfundeteller församlingen inte lämnar sådana handlingar ochandra uppgifter som de skall göra enligtförordningen.Begreppet konfirmationOrdet konfirmation härrör från det latinska ordet confirmatiosom betyder befästande, bekräftelse. EnligtNationalencyklopedin (NE) används ordet konfirmationi svenska språket i två bemärkelser, dels för enkyrklig välsignelsehandling med anknytning tilldopet eller, i vissa kyrkor, en handling sombekräftar dopet, dels - i speciell juridiskbetydelse - för en bekräftelse av ett avtal samtibland i fråga om orderbekräftelse.Konfirmation i kyrklig bemärkelse utgör avslutningpå kyrkans dopundervisning (konfirmandundervisning)och utförs med handpåläggning som tecken på löftetom Andens hjälp till konfirmanden att leva somkristen. Enligt lösgjordes ivästkyrkan handpåläggning och smörjelse fråndopakten till en självständig konfirmationsaktförlagd till sjuårsåldern. Sedan konfirmationenavskaffats i genomreformationen infördes ett systemmed kunskapsförhör före ungdomars förstanattvardsgång. utformades på mångahåll en gudstjänst för ungdomars förstanattvardsgång. kyrkohandbok infördesritual för denna gudstjänst med kunskapsförhör,bekännelse och förnyande av doplöftena jämtetillträde till nattvarden. I ritualen 1917 användsbenämningen konfirmation. Enligt kyrkohandboken 1986är konfirmation inte längre ett villkor förtillträde till nattvarden. En liknande akt finnsockså inom vissa frikyrkor som avslutning påkristendoms- eller konfirmationsskola.Konfirmationens stora betydelse i folklivet igången tid sammanhänger enligt med att deninträffade i övergången mellan barndomen ochvuxenlivet. Den fick därigenom karaktär avövergångsrit.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlar inledningsvis frågan omstatsbidraget till Romersk-Katolska kyrkan iSverige.Utskottet har i det föregående redovisat att detär regeringen som beslutar om vilka trossamfund somkan få statligt bidrag och att det är den statligamyndigheten tilltrossamfund som beslutar om fördelningen av bidragenoch som granskar att statsbidragen används ienlighet med den av antagna lagen(1999:932) om stöd till trossamfund, regeringensförordning (1999:974) om statsbidrag tilltrossamfund samt de närmare föreskrifter omförutsättningarna för bidrag enligt förordningen somSamarbetsnämnden meddelar.Utskottet utgår från att de 19 trossamfund ochförsamlingar och de två samarbetsorgan som fårstatligt bidrag till religiös verksamhet i form avgudstjänst, själavård, undervisning och omsorgföljer de bestämmelser som reglerar användningen avbidragen och att håller sigunderrättad om att så är fallet. Utskottet har frånSamarbetsnämnden inhämtat att nämnden anser det varalämpligt att göra en mera ingående uppföljning ochutvärdering av de beslutade reglerna förstatsbidrag till trossamfund först när några årserfarenheter har hunnit samlas.Utskottet utgår vidare från att regeringen tar dekontakter med representanter för olika samfund, somregeringen finner behov av, utan att görnågot uttalande i frågan.Utskottet vill understryka att motivet förstatsbidraget till trossamfunden är att samfundengenerellt sett är samhällsnyttiga organisationer sommedverkar till den ständigt pågåendenormbildningsprocessen och att denna process ärnödvändig för att upprätthålla och stärka degrundläggande värderingar som vårt samhälle vilarpå. Detta innebär bl.a. att de bidragsberättigadesamfunden bör motverka alla former av rasism ochandra typer av diskriminering och motverka våld ochbrutalitet. Samfunden bör också verka förjämställdhet mellan kvinnor och män och för attderas medlemmar och betjänade vägleds av etiskaprinciper som är förenliga med samhälletsgrundläggande demokratiska värderingar. (Se prop.1998/99:124. )Utskottet har i anslutning till behandlingen avmotion 2000/01:Kr531 (s) inhämtat att denorganisation som oftast kallas Opus Dei är en s.k.prelatur benämnd Prelatur av det Heliga Korset ochOpus Dei (verk), vilken verkar inom och ärgodkänd av . Organisationen leds aven prelat utsedd av påven och består av både prästeroch lekmän. Den som önskar bli medlem ansökertidigast vid 16 ½ års ålder om att få ansluta sig.Medlemskap kan beviljas tidigast från ålder.De första fem åren bekräftas medlemskapet varje årpå medlemmens initiativ. I annat fall upphörmedlemskapet. Först efter de fem åren blirmedlemskapet på livstid. Medlemmarna finns i mångaländer och hör i allmänhet - liksom andra medlemmarav - till den församling och detstift där de bor. Om en medlem startar och driververksamhet inom t.ex. utbildning, sjukvård ochkultur kan Opus Dei, om medlemmen så önskar, taansvar för den andliga omsorgen inom verksamheten,som därefter är ett av Opus s.k. kooperativaverk. Exempel på sådan verksamhet kan varautbildnings- och studiecentra till vilkaungdomsföreningar kan vara anslutna, studenthem m.m.Utskottet vill klarlägga att statsbidrag inteutgår till prelaturen Opus Dei. Dess medlemmartillhör, som individer, både Opus Dei och Romersk-Katolska kyrkan. Den Romersk-Katolska kyrkan iSverige är, som tidigare redovisats,bidragsmottagare enligt förordningen (1999:974) omstatsbidrag till trossamfund.Utskottet har i det föregående redovisat att detankommer på regeringen att besluta om vilkatrossamfund som skall vara berättigade tillstatsbidrag och att det ankommer på Samarbetsnämndenför statsbidrag till trossamfund att pröva frågor ombidrag och att granska användningen av beslutadebidrag m.m. Utskottet finner inte anledning attföreslå att ändra på denna ordning.Utskottet anser mot bakgrund av den redovisadeansvarsfördelningen mellan , regeringen ochSamarbetsnämnden att bör avslå motion2000/01:Kr531 (s).I fråga om statligt stöd till sekuläralivssynsorganisationer i enlighet med motion2000/01:Kr532 (s) och till den humanistiskakonfirmation som tas upp i motion 2000/01:Kr533 (s)vill utskottet anföra följande.Utskottet har i det föregående kort redovisatbakgrunden till den kristna konfirmationen iSverige. Utskottet har uppfattat att den i motion2000/01:Kr533 (s) redovisade "humanistiskakonfirmationen" är en motsvarighet till denövergångsrit som den kristna konfirmationen är.Statsbidraget till trossamfund är avsett att bidratill att skapa förutsättningar för trossamfunden attbedriva en aktiv och långsiktig religiös verksamheti form av gudstjänst, själavård, undervisning ochomsorg. Grundförutsättningarna, bestämmelserna ochmotiven för detta statsbidrag är därför intetillämpliga när det gäller frågan om ett statligtbidrag till sekulära livssynsorganisationer. Det ärför den skull inte sagt att sekuläralivssynsorganisationer inte skulle bedriva enverksamhet som är värdefull för samhället, när detgäller att bidra till att upprätthålla och stärka degrundläggande värderingar som samhället vilar på.Som redovisas i motion 2000/01:Kr533 (s) är t.ex.avsikten med den i motionen redovisade humanistiskakonfirmationen att den skall förmedla denideologiska grund som utgörs av FN:s förklaring omde mänskliga rättigheterna och FN:s barnkonventionsamt regeringsformen och ingressen om värdegrunden iskolans läroplaner.Utskottet vill framhålla det ansvar som allaföräldrar har för att göra barnen medvetna om detdemokratiska samhällets grundvalar och att med demdiskutera de grundläggande värderingarna isamhället.Ett mycket stort ansvar vilar på skolan attförmedla den i skolans läroplaner inskrivnavärdegrunden. Det är, som motionärerna framhåller,viktigt att denna värdegrund får genomslag i detpraktiska skolarbetet så att samhällets centralavärden kan föras över till barn och ungdomar.Utskottet vill påminna om den roll somföreningslivet och folkbildningen kan spela när detgäller att förmedla och med barn och ungdomardiskutera de demokratiska värden som samhället vilarpå. De kan också göra betydelsefulla insatser närdet gäller utbildning av ledare och handledare försådan verksamhet bland ungdomar. De föräldrar ochorganisationer som önskar förbereda ungdomar för ensådan humanistisk konfirmation som beskrivs i motion2000/01:Kr533 (s) skulle kunna göra detta isamarbete med den statsbidragsstödda folkbildningen.I sammanhanget vill utskottet också nämna att densom önskar genomföra en privat humanistiskkonfirmationsceremoni skulle kunna använda och låtasig inspireras av den utgivna (En bok för alla, 2000).Utskottet vill också nämna att ett förslag frånUngdomsstyrelsen om ändrade regler för statsbidragtill ungdomsorganisationerna bl.a. innehåller ettförslag om bidrag till generationsövergripandeverksamhet. Frågorna har beretts inomRegeringskansliet, och förslag om nyagrundbidragsregler föreligger i den nyligenavlämnade budgetpropositionen. Utskottet behandlardetta förslag och motionsyrkanden om bidrag tillgenerationsövergripande organisationer i sittkommande budgetbetänkande 2001/02:KrU1.Utskottet har funnit att inte bör taställning för ett jämställande av religiösatrossamfund och sekulära livssynsorganisationer istatsbidragshänseende. Utskottet kan i enlighethärmed inte heller tillstyrka att ett särskiltstatsbidrag skall utgå till sådan humanistiskkonfirmation som tas upp i motion 2000/01:Kr533 (s).Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 2000/01:Kr532 (s) och 2000/01:Kr533 (s).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Inriktningen av ungdomspolitiken (punkt 1)av och båda (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2000/01:Kr345 yrkande 41.StällningstagandeUngdomspolitiken bör enligt vår mening bygga på enbredare helhetssyn än den som präglar inriktningenav ungdomspolitik. Detta gäller bl.a. denenskildes överblick över sitt eget liv och sinperson. Ungdomsåren är i hög grad den tid dåindividens identitet formas. Den utvecklas i samspelmed föräldrar och familj, andra små naturligagemenskaper och det omgivande samhället. I dagsaknar tyvärr många ungdomar vuxna i sin närhet somorkar, och har tid och vilja att vara dentrygghetsfaktor som är en förutsättning förfrigörelseprocessen och identitetsskapandet.Ungdomarnas rätt till goda uppväxtvillkor, somtillgodoser både behovet av trygghet och personligutveckling, bör betonas mera. Vi anser att detta börvara kärnan i det ungdomspolitiska arbete som börligga till grund för alla diskussioner om såvälidentitet som självständighet och inflytande.Frågor som rör ungdomars allmänna välbefinnandemåste få en mera framträdande plats iungdomspolitiken. Barn och ungdomar bör få upplevaframtidstro och hopp. Vi vuxna måste göra allt föratt stödja barn och ungdomar, hjälpa dem att semening i tillvaron. Under tonåren är den psykiskaomvårdnaden mycket viktig och regeringen bordeuppmärksamma detta.De offentliga insatserna får inte utformas ellergenomföras så att de leder till att de unga, derasföräldrar och andra vuxna i deras närhet inte kännersitt ansvar. I stället skall det offentliga ha ettaktivt ansvar för att stödja de frivilliga, positivakrafterna i den ungas omgivning och ta ett särskiltansvar för de mest utsatta grupperna i samhället.Riksdagen bör ges ökad möjlighet att påverkainriktningen av ungdomspolitiken. Regeringen bördärför förelägga förslag om både mål ochdelmål för ungdomspolitiken. Dessa mål och delmålbör utgå från vad som förordas i motion Kr345 (kd).En mera löpande avstämning av resultaten avungdomspolitiken bör ske. Det räcker inte med enfördjupad analys av ungaslevnadsförhållanden i förhållande till målen för dennationella ungdomspolitiken.Riksdagen bör med bifall till motion 2000/01:Kr345(kd) yrkande 41 som sin mening tillkännage förregeringen vad vi här anför om inriktningen avungdomspolitiken.2. Mediernas påverkan på ungdomars livsstil ochsyn på könsroller (punkt 4)av (), () och AnaMaria Narti (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motionerna 1999/2000:Kr233yrkande 1, 1999/2000:A819 yrkande 22 och2000/01:Kr343 yrkande 10.StällningstagandeVi anser att det är nödvändigt att genom en särskildutredning få bättre kunskap om hur medierna påverkarungdomars bild av könsroller och av vad som ärkvinnligt och manligt. Utredningen bör också omfattaen översyn av mediernas roll och ansvar för hur depåverkar ungdomars syn på kroppsideal och hur dettapåverkar deras livsstil. Genom en sådan översyn börman också få ett samlat helhetsgrepp på den kunskapsom redan finns och klarlägga på vilka områden detbehövs mera kunskap. Resultaten av utredningensarbete bör kunna ge ett bättre utgångsläge för demsom är ansvariga för ungdomarnas välfärd och hälsa ideras arbete med att göra ungdomar mera medvetna omvilken påverkan medierna har på deras liv ochsjälvbild och med att stödja deras utveckling tillsjälvständigt tänkande individer och kritiskagranskare av olika påverkansformer i medier ochandra sammanhang.Riksdagen bör med bifall till motionerna1999/2000:Kr233 (mp) yrkande 1, 1999/2000:A819 (mp)yrkande 22 och 2000/01:Kr343 (c) yrkande 10tillkännage vad vi har anfört om en utredning ommediernas påverkan på ungdomars livsstil ochuppfattning om könsroller.3. Ungdomars kultur (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförsi reservation 3. Därmed bifaller motion2000/01:Kr289 yrkandena 2-4.StällningstagandeJag anser att vuxna bör ta till vara barns ochungdomars önskemål om att få delta i planeringen ochutformningen av kulturverksamhet för de unga.Ungdomar har egna idéer och vill genomföra egnaverksamheter. Det är därför viktigt att intedegradera dem till rollen som enbart deltagare iolika kulturprojekt. De bör ha rollen sominitiativtagare. De unga bör ha rätt att själva fåbestämma vilken kultur man bör satsa på, både förkvalitetens skull och för att ta till varaungdomarnas entusiasm och stärka derassjälvförtroende.De två största bidragsgivarna till ung kultur,och Allmänna arvsfonden, bör intestödja projekt som styrs av vuxna och som endastreducerar ungdomskulturen till att vara enförebyggande insats mot ungdomars problem.Ungdomsstyrelsen och Allmänna arvsfonden måste geungdomar möjlighet att framträda med sina egnabudskap och att själva få bestämma.Jag anser också att bör stimulera ungamänniskor att både ta del av och delta ikulturverksamhet och att rådet dessutom bör geUngdomens kulturmönstring fortsatt bidrag.Jag anser att med bifall till motion2000/01:Kr289 (c) yrkandena 2-4 bör tillkännage somsin mening för regeringen vad jag här har anfört omungdomars kultur.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttrande. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Ändring av åldersgränser (punkt 2)(), (), JanBackman (m), () och ()anför:Vi har stor förståelse för ungas känslor avorättvisa och utanförskap när det gäller olikaåldersgränser som splittrar dem. Detta exemplifierasi motionerna 1999/2000:Kr502 (m) och 2000/01:K397(c), i vilka en översyn av dessa frågor begärs. Vianser att det bör ankomma på de ansvariga, t.ex.kommuner, restauranger och nöjesarrangörer, att ägnade problem som tas upp i motionerna ett ökatintresse. Det är också vår förhoppning att man inomRegeringskansliet fullföljer tankarna på enundersökning av de författningsregleradeåldersgränserna.BILAGAFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstidenår 19991999/2000:Kr201 av m.fl. (c) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att öka kunskapenom ungdomar med annan etnisk och kulturellbakgrund,1999/2000:Kr233 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredningom hur medierna påverkar ungdomars bild avkönsroller, kvinnligt som manligt.1999/2000:Kr502 av () vari yrkasatt hos regeringen begär en översyn avsådana åldersgränser för ungdomar som baserar sig påfödelsedag och att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag till åldersgränser baserade påfödelseår.1999/2000:A803 av () vari yrkas2. att hos regeringen begär attUngdomsstyrelsen får i uppdrag att göra år 2000till ett jämställdhetsår där man särskilt vändersig till unga män.1999/2000:A819 av m.fl. (mp) variyrkas22. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning omhur medierna påverkar ungdomars bild av könsrollerliksom manligt och kvinnligt.Motioner från allmänna motionstidenår 2000I detta sammanhang behandlar utskottet nedanuppräknade motioner i vilka föreslås att riksdagenfattar följande beslut.2000/01:Kr289 av m.fl. (c):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attUngdomsstyrelsen och Allmänna arvsfonden bör geungdomar möjlighet att framträda med sina egnabudskap och att själva få bestämma över sinakulturprojekt.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att Kulturrådetbör stimulera unga människor att både ta del avoch delta i kulturverksamhet.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att fortsätta attstödja Ungdomens kulturmönstring.2000/01:Kr343 av m.fl. (c):10. begär att regeringen lägger fram enutredning för att se över mediernas roll ochansvar i hur de påverkar ungdomars levnadsstil.2000/01:Kr345 av m.fl. (kd):41. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om inriktningen avungdomspolitiken.42. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs omungdomsperspektivet i internationelltutvecklingssamarbete.2000/01:Kr502 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om fungerandeungdomsgårdar samt stöd till förenings- ochidrottsverksamhet för unga.2000/01:Kr505 av Skånberg (kd):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om implementering av FN:sbarnkonventions åldersgräns vid olikainträden och avgifter.2000/01:Kr527 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av ökade insatserför ungdomar i län.2000/01:Kr528 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att ge EuropeisktUngdomscentrum i stöd för arbetet medEuropafrågor.2000/01:Kr529 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att ge EuropeisktUngdomscentrum i legitimitet som Sverigesrepresentant i nätverk.2000/01:Kr530 av och (c, fp):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om initiativ till att samlaungdomar från länderna kring för att finnarätt former som kan ge stimulans till ett ökatungdomsutbyte i Östersjöregionen.2000/01:Kr531 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enöversyn av om de offentliga medel som går tillOpus Dei överensstämmer med gällande regelverk.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om (att en översyngörs så att frågan om att unga som ännu inte ärmyndiga utsätts för fysiska övergrepp och andligkränkning blir föremål för) en dialog mellanföreträdare för regeringen och Katolska kyrkan.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av att seöver bidrag till Katolska kyrkan.2000/01:Kr532 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om jämställande av sekuläraoch religiösa livssynsorganisationer.2000/01:Kr533 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen sin mening vadi motionen anförs om samhällets stöd tillhumanistisk konfirmation.2000/01:K397 av m.fl. (c):12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ungdomsfrid, dvs.vikten av att motverka det utanförskap och denbrist på inflytande som många unga känner..