bet · GO01KrU3 · 2001-02-15 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut I detta betänkande behandlar utskottet motionerväckta under allmänna motionstiderna 1999/2000 och2000/01. Motionerna gäller frågor om konstnärernasvillkor och det statliga stödets inriktning,bemanningsföretag för kulturarbetare samt privataförsäkringsalternativ för konstnärer.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.I betänkandet har fem reservationer tagits in. Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om ändrad inriktning på statens politikbeträffande konstnärernas villkor och detstatliga stödets inriktning, jämförreservationerna 1 (m), 2 (kd), 3 (mp), initiativ till bildande avbemanningsföretag för kulturarbetare,jämför reservation 4 (m), initiativ till privataförsäkringsalternativ för konstnärer,jämför reservation 5 (m).Konstnärernas villkor och det statliga stödetsinriktningMotionernaI fyra motioner från allmänna motionstiderna1999/2000 och 2000/01 drar Moderata samlingspartietupp de riktlinjer som statens konstnärspolitik börutgå från och de konkreta förändringar och åtgärdersom bör vidtas.De övergripande målen för konstnärspolitikenpresenteras i motion 2000/01:Kr235 (m) yrkande 9,liksom i motion 1999/2000:Kr317 (m) yrkande 7, väcktvid föregående . Kulturpolitiken måstegarantera mångfald, konstnärlig frihet och kvalitet.Kulturskaparna bidrar till den demokratiskautvecklingen, och konstnärskapet skall vara en frioch obunden kraft i samhället. Konstnärer har lågainkomster. Flertalet av dem hindras från attförsörja sig på inkomsten från den konstnärligaverksamheten av olika faktorer inom skattesystemetoch den arbetsrättsliga lagstiftningen. (Särskildayrkanden i skatte- och arbetsrättsfrågor i motionerfrån Moderata samlingspartiet har remitterats avkammaren för behandling till skatte- och arbetsmark-nadsutskotten. )Statliga konstnärsstipendier bör enligt motionernaavse en längre, men begränsad, tid och i första handges till unga lovande konstnärer. I den månstipendier skall vara pensionsberättigade börstipendiebeloppen räknas upp för attpensionsavgifter skall kunna betalas.I motion 2000/01:Kr230 (m) utvecklas deövergripande riktlinjerna i förslag till åtgärderinom kulturområdet. Det är enligt motionens yrkanden5 och 14, och även enligt motion 1999/2000:Kr317 (m)yrkande 7, självklart att konstnärer bör kunnabasera sin försörjning på ersättning för utförtkonstnärligt arbete och inte på bidrag. Detoffentliga samhällets satsningar på konst skall skegenom direkt arbete till konstnärerna och inte genomarbetsmarknadspolitik. Obalansen på konstnärernasarbetsmarknad beror bl.a. på överetablering, varfören minskning av utbildningsplatserna förkonstnärliga utbildningar är önskvärd. Olika formerav stöd och ersättningsformer bör avvecklas, t.ex.visningsersättning, utställningsersättning,konstnärsbidrag, projektbidrag ochlångtidsstipendier. De sistnämnda bör enligt motion2000/01:Kr230 (m) minskas och i första hand ges tillunga, icke etablerade konstnärer (yrkande 6).I två motioner från behandlasinriktningen av den statliga konstnärspolitiken.I motionerna 1999/200:Kr313 (kd) yrkande 26 och2000/01:Kr345 (kd) yrkande 32 i denna del framhållsatt kulturell frihet, mångfald och vidareutvecklingskall främjas genom att kulturskaparna får godaarbetsvillkor och ekonomiska villkor. Människor harbehov av god konst i många olika sammanhang, i t.ex.förskolor, skolor, sjukhus, bibliotek, parker och påtorg. Varje kommun bör ha en plan för denkonstnärliga utsmyckningen. Stödet till enskildakonstnärer bör i större utsträckning knytas tillsärskilda projekt eller bestämda konstnärligauppdrag. Motionärerna konstaterar att det finns enstrukturell obalans mellan utbud och efterfrågan ochatt de statliga bidragen ökat i betydelse förkonstnärernas möjligheter att ägna sig åt sitt yrke.Motionärerna anser att utvecklingen har medfört attdet blir allt svårare för konstnärer att få statligtarbetsbidrag.Motionärerna ser positivt på deförsöksverksamheter som påbörjades för attstimulera konstnärernas arbetsmarknad och sompermanentas . De instämmer även medregeringen i att det är angeläget att allapolitikområden anpassas så att rimlig hänsyn tastill konstnärernas speciella förhållanden. Blandannat bör regeringen finna lösningar på de problemsom uppstått för konstnärer genom pensionsreformen.Detta gäller särskilt de fria grupperna. Vidare bör- som poängterades vid beslut - särskildhänsyn tas till konstnärernas förhållanden vidtillämpningen av de nya reglerna förarbetslöshetsförsäkringen.Det är enligt motion 1999/2000:Kr313 (kd) yrkande26 angeläget att en utvärdering påbörjas av dereformer inom konstnärspolitiken som beslutades avriksdagen . Bakgrunden är bl.a. att detenligt motionärernas mening finns en oro hoskonstnärerna när det gäller de bedömningar som görsvid fördelningen av konstnärsstöden. Klarhet börskapas i om de olika stödformerna tillämpas ienlighet med beslut. I motion2000/01:Kr345 (kd) yrkande 32 framhålls även viktenav att utställningsersättningen och stödet tillarrangerande föreningar bedöms ur etthelhetsperspektiv så att det inte uppstårsnedfördelningar.I två motioner från /2000, nämligen1999/2000:Kr315 (mp) yrkande 25 och 1999/2000:Kr316(mp) yrkande 3, återkommer de grönatill sina tidigare framförda förslag om en översynav konstnärernas ekonomiska situation i syfte attförbereda en övergång till mera generellastödformer. Regeringen bör förelägga riksdagenförslag om mera generellt inriktade stöd tillkulturproducenter under innevarande mandatperiod.Det behövs en mera stabil lösning som gerprofessionella kulturutövare möjlighet att leva påsitt arbete och få en människovärdigarbetssituation.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i det föregående redovisat riksdagenskulturpolitiska beslut och principbesluteninom konstnärspolitiken om förstärkningar avde statliga ersättningarna och om insatser för attstimulera konstnärernas arbetsmarknad. Dessa besluthar följts av uppräkningar avde statliga medlen för ändamålen i samband medbudgetbesluten.Utskottet anser att det inte finns anledning förriksdagen att uttala sig för en ändrad inriktning påden förda konstnärspolitiken i förhållande till dengrund för denna som presenterades i 1996 årskulturpolitiska proposition. Utskottet anser att destatliga insatserna för att förbättra konstnärernasvillkor även fortsättningsvis skall vara enprioriterad fråga inom kulturpolitiken. Det råder,som utskottet ser det, inte några delade meningar omatt syftet med den statliga konstnärspolitiken skallvara att skapa sådana villkor för de professionellakonstnärerna att de kan basera sin försörjning påersättning för utfört arbete. Som uttrycktes i 1996års kulturpolitiska proposition skallkonstnärspolitiken också innebära att regelverken påalla politikområden anpassas så att rimlig hänsynkan tas till konstnärernas speciella förhållanden.Den skall även ge möjlighet till konstnärligförnyelse och utvecklingsarbete genom olika formerav direkt konstnärsstöd samt förbättra möjligheternatill internationellt konstnärligt utbyte.Konstnärspolitiken skall vidare skapaförutsättningar för ett aktivt kulturliv som gerrika kulturupplevelser för medborgarna och som ienlighet med de kulturpolitiska målen även bidrartill ett levande kulturliv i hela landet. Det äräven angeläget att ökade insatser för konstnärernanyttjas för att undanröja skillnader mellan män ochkvinnor inom konstnärsyrket (jfr prop. 1997/98:87).Som konstateras i budgetpropositionen för år 2001ger den statliga bidragsgivningen och de statligaersättningarna många yrkesverksamma konstnärerekonomisk grundtrygghet och möjlighet att försörjasig på sitt arbete. De statliga stödformerna ärockså betydelsefulla för konstnärerna eftersominkomsterna från konstnärligt arbete oftast är låga.Konstnärsnämnden har framhållit att de statligastöden också ofta är direkt avgörande förkonstnärernas möjligheter att upprätthålla detyrkeskunnande som är grunden för deras möjligheteratt skaffa sig inkomster av konstnärlig verksamhetoch även har betydelse för kvaliteten i detkonstnärliga arbetet.Konstnärsnämnden har i uppdrag att fördela bidragoch att bevaka konstnärernas ekonomiska och socialavillkor. Vid sitt besök hos ijanuari har utskottet erfarit att nämnden avresursskäl i viss mån anser sig tvungen attprioritera arbetet med bidragsfördelningen påbekostnad av bevakningen av konstnärernasförhållanden. Utskottet förutsätter att dessa frågortas upp i den dialog om verksamheten som förs mellannämnden och och att regeringen,om den anser det vara påkallat, t.ex. i nästabudgetproposition kommenterar nämndens möjligheteratt ta fram ett brett underlag för bedömning avkonstnärernas förhållanden och villkor och aveffekterna av den statliga bidragsgivningen.Konstnärsnämnden har för utskottet redovisat vilkastudier som genomförts av särskildakonstnärsgruppers förhållanden och vilka studier somnu pågår. Nämnden har också redovisat att enöversikt av forskningsläget på området inom kortkommer att ges ut av Arbetslivsinstitutet.De reformer och det ökade statliga stöd tillkonstnärerna som beslutades och som stegviskonkretiserats i budgetpropositionerna för åren1999, 2000 och 2001 måste självfallet följas upp ochutvärderas. En årlig rapportering av resultaten ochutvecklingen på området sker i ochSveriges författarfonds årsredovisningar och iregeringens resultatbedömningar ibudgetpropositionerna. Både utskottet och regeringenhar påpekat att det inte är lätt att beskriva ochbedöma resultaten av kulturpolitiska insatser. Detkrävs både kvantitativa och, inte minst, kvalitativamått och bedömningsgrunder. Arbete pågår inomKulturdepartementet med att utveckla mål- ochresultatstyrningen. Utskottet förutsätter attregeringen, när en tids erfarenheter har samlats av1998 års reformer, tar ställning till i vilka formerutvärdering skall ske av reformernas effekter och avöverensstämmelsen mellan beslut ochuppnådda resultat och att regeringen redovisar dettaför riksdagen.Utskottet ansåg - i linje medKonstnärsstödsutredningens betänkande ochregeringens bedömningar i proposition 1997/98:87 -att det inte fanns förutsättningar för att införaett generellt konstnärsstöd. Effekten och inteformen borde vara utslagsgivande vid valet avinsatser för konstnärerna. Utskottet kan inte finnaatt det i nu aktuella motioner förts fram skäl förett ändrat ställningstagande, som skulle innebäraett beslut om att nuvarande selektiva stödformersnabbt skall ersättas med ett generelltkonstnärsstöd.De principer som länge styrt det statligakonstnärsstödet har varit att beslutar omden totala volymen på olika former av konstnärsstödoch ger vissa mål och riktlinjer för verksamheten,medan utformningen av reglerna för stödet utifrångivna mål och riktlinjer överlåts till debidragsgivande instanserna. bör inte - sombegärs i en av motionerna - uttala sig för attstipendier, bidrag m.m. skall knytas till särskildaprojekt eller uppdrag för konstnärlig utsmyckning avoffentliga lokaler eller miljöer. Utskottet påminnerom att ger sådana uppdrag tillprofessionella konstnärer. Det är då inte fråga omkonstnärsstöd. (Jfr bet. 1996/97:KrU1 s. 55 och1997/98:KrU13 s. 14. Motioner om Statens konstrådbehandlas i ett kommande betänkande 2000/01:KrU6)I sitt yttrande 2000/01:KrU1y tillarbetsmarknadsutskottet över proposition 2000/01:139om en förändrad arbetslöshetsförsäkring konstateradekulturutskottet att kulturarbetsmarknadens strukturi viktiga avseenden skiljer sig från vad som ärnormalt på arbetsmarknaden. Tidsbegränsadeanställningar och korta uppdrag är vanliga ochantalet tillsvidareanställningar mycket begränsade.Utskottet redovisade att regeringen har fastställtvissa kriterier som måste uppfyllas för att enarbetssökande skall erhålla arbetsmarknadspolitiskaåtgärder med inriktning mot kulturarbetsmarknaden(de fastställda kriterierna bifogades yttrandet sombilaga). Detta har gjorts för att komma till rättamed den rådande obalansen och överetableringen ochför att begränsa de oetablerade konstnärernastillgång till åtgärder. Som redovisats i ettinledande avsnitt av detta betänkande uttalades ipropositionen att rimlig hänsyn bör tas till desärskilda behov som kan gälla för vissa grupper,t.ex. på kulturarbetsmarknaden, när det gäller atttillämpa de nya reglerna för ersättning inomarbetslöshetsförsäkringen. Utskottet förutsätter ,liksom i sitt yttrande , att AMS vidutfärdandet av föreskrifterna till de nyaindividuella handlingsplanerna dels tar stor hänsyntill de etablerade konstnärernas speciellaförutsättningar och till de villkor som råder påderas arbetsmarknad, dels samråder med berördakonstnärsorganisationer.Utskottet anser att det är åtgärder inomarbetsmarknadspolitiken av det slag som nubeskrivits snarare än minskade möjligheter tillutbildning inom konstnärsområdet, som skall motverkaöveretablering och obalans på kulturarbetsmarknaden.Frågor om de sociala trygghetssystemen,skatteregler m.m. belystes iKonstnärsstödsutredningens betänkande (SOU1997:184). Utskottet lägger stor vikt vid attkonstnärspolitiken - vilket underströks redan i 1996års kulturpolitiska proposition - innefattar ettaktivt arbete med att anpassa regelverken på allapolitikområden så att rimlig hänsyn kan tas tillkonstnärernas speciella förhållanden. Utskottetframhöll t.ex. att det är angeläget att deegenföretagande, professionella konstnärernasproblem får en lösning (bet. 1996/97:KrU1).Utskottet har noterat att regeringen ibudgetpropositionen för bl.a. uttalat attden ser positivt på ett initiativ av Teaterförbundetoch Teatercentrum till en kompletterandeavtalspension och att den även uttalar sin avsiktatt se över villkoren för statsbidragen till friagrupper i syfte att underlätta en anslutning tillpensionsavtal.Utskottet utgår från att regeringen under år 2001inleder den i budgetpropositionen nämndakartläggningen av bl.a. socialförsäkringsfrågor iförhållande till konstnärlig verksamhet. Likasåförutsätter utskottet att regeringen i nästabudgetproposition redovisar dittillsvarande arbetemed konstnärers pensionsfrågor.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda attriksdagen inte bör besluta om några sådana ändringarav den statliga konstnärspolitikens och det statligakonstnärsstödets inriktning som begärs i motionerna1999/2000:Kr313 (kd) yrkande 26, 1999/2000:Kr315(mp) yrkande 25, 1999/2000:Kr316 (mp) yrkande 3,1999/2000:Kr317 (m) yrkande 7, 2000/01:Kr230 (m)yrkandena 5, 6 och 14, 2000/01:Kr235 (m) yrkande 9samt 2000/01:Kr345 (kd) yrkande 32 i denna del,varför de avstyrks.Bemanningsföretag för kulturarbetareMotionernaI motionerna 1999/2000:Kr275 (m) och 2000/01:Kr230 (m)skall ge regeringen tillkänna att regeringen bör ta initiativ till bildandetav ett bemanningsföretag för kulturarbetare som ettalternativ till den numera permanentadeförsöksverksamheten med en tredje anställningsforminom teatern i form av bör samla intressenter på området för attdiskutera och ta initiativ till ettbemanningsföretag, som dock inte bör vara statligtstyrt. Ett sådant företag skulle både kunna försekulturinstitutioner inom landet med nya medarbetare,specialister och tillfälliga förstärkningar ochbistå vid anställning eller rekrytering tillinternationella uppdrag.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i det föregående redovisat attförsöksverksamhet med arbetsmarknadsmedel bedrevsunder med en s.k. tredjeanställningsform inom teaterområdet (TeateralliansenAB) och med arbetsförmedling vid centrumbildningarm.m. samt att försöken efter utvärderingpermanentats inom kulturbudgeten.Försöksverksamheten skulle från början pågå t.o.m.den 30 juni 2000. 2000föreslog regeringen att verksamheten skulleförlängas . I en motion,1999/2000:Fi16 (m), föreslogs att skulleavslå regeringens förslag om förlängning av försöketmed en tredje anställningsform inom teaterområdet.Motionärerna hemställde att det i stället borde tasinitiativ till att bilda ett bemanningsföretag inomkulturområdet.Arbetsmarknadsutskottet anförde i sitt yttrande1999/2000:AU4y till finansutskottet attförsöksverksamhetens inledningsår varitframgångsrikt och skapat en god grund för fortsattverksamhet. framhöll attmånga kulturarbetare är beroende av stöd i form avarbetslöshetsersättning ellerarbetsmarknadspolitiska åtgärder och att det ärangeläget att pröva olika former av åtgärder som kanunderlätta kulturarbetarnas villkor. Skatte- ochavgiftsintäkterna för staten underförsöksverksamhetens första år var högre än om deberörda personerna skulle ha erhållitarbetslöshetsförsäkring. Med hänvisning till detanförda avstyrkte arbetsmarknadsutskottet motionen,vilket finansutskottet följde (bet.1999/2000:FiU27). beslutade i enlighet medutskottens förslag.Utskottet anser att inte heller nu börbesluta om ett statligt initiativ för att tillskapabemanningsföretag för kulturarbetare.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1999/2000:Kr275 (m) och2000/01:Kr230 (m) yrkande 7.Privata försäkringsalternativ för konstnärerMotionenI motion 2000/01:Kr230 (m) yrkande 13 anförs attkonstnärer med låga och ojämna inkomster har svårtatt få ta del av det sociala trygghetssystemet. Debör i stället få välja privata försäkringslösningar,t.ex. sådana som administreras av de olikakonstnärsförbunden. Inbetalda egenavgifter bör kunnaöverföras från staten till den valda privataförsäkringen. De skattefria stipendierna bör varaförsäkringsgrundande. bör göra etttillkännagivande för regeringen i frågan.Utskottets ställningstagandeEnligt den inriktning på de statliga insatserna förkonstnärerna som presenterades i den kulturpolitiskapropositionen (1996/97:3) skall regelverkenpå alla politikområden anpassas så att rimlig hänsynkan tas till konstnärernas speciella förhållanden.Utskottet har i det föregående redovisat attregeringen enligt uppgift i budgetpropositionen förår 2001 (utg.omr. 17 s. 25) överväger att inleda enkartläggning av bl.a. socialförsäkringsfrågor iförhållande till konstnärlig verksamhet och attregeringen även ser över frågor som rör pensioner påteater-, dans- och musikområdet.Utskottet, som utgår från att regeringen påbörjarden nämnda kartläggningen avsocialförsäkringsfrågorna, förutsätter attregeringen i kommande budgetproposition redovisarbåde detta arbete och den översyn av pensionsfrågorsom också omnämns i budgetpropositionen.Utskottet anser att bör avslå förslageti motion 2000/01:Kr230 (m) yrkande 13 om etttillkännagivande för regeringen om den speciellautformningen och finansieringen av privataförsäkringsalternativ för konstnärer som förordas imotionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Konstnärernas villkor och det statligastödets inriktningRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Kr313yrkande 26, 1999/2000:Kr315 yrkande 25, 1999/2000:Kr316 yrkande 3,1999/2000:Kr317 yrkande 7, 2000/01:Kr230yrkandena 5, 6 och 14, 2000/01:Kr235 yrkande 9samt 2000/01:Kr345 yrkande 32 i denna del.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd)Reservation 3 (mp)2. Bemanningsföretag för kulturarbetareRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Kr275 och2000/01:Kr230 yrkande 7.Reservation 4 (m)3. Privata försäkringsalternativ förkonstnärerRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr230 yrkande13.Reservation 5 (m)den 15 februari 2001På kulturutskottets vägnarInger DavidsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngerDavidson (kd), (), ElisabethFleetwood (m), (), (), (v), (), (), (), PaavoVallius (s), (), (),(), (), LennartKollmats (fp), () och GunillaTjernberg (kd).Ärendet och dess beredningUtskottet behandlar i detta betänkande ett antalmotioner om konstnärernas villkor och ominriktningen av det statliga stödet till konstnärer,m.m. Motionerna har väckts vid de allmännamotionstiderna under de senaste två riksmötena,nämligen 1999/2000 och 2000/01, och samlats i dettabetänkande. Något särskilt betänkande om motioner idessa frågor har således inte avlämnats under detföregående /2000. Motioner om detstatliga konstnärsstödets storlek budgetåret 2001har behandlats i utskottets budgetbetänkande2000/01:KrU1.Som en uppföljning av senare års riksdagsbeslutinom konstnärspolitiken och för att få informationom konstnärernas villkor och om effekterna av detstatliga konstnärsstödet har utskottet den 10oktober 2000 sammanträffat med representanter för de19 medlemsorganisationerna i Konstnärliga ochLitterära ().Vidare har utskottet vid ettstudiebesök inhämtat informationfrån , styrelsen förBildkonstnärsfonden samt Konstnärsnämndensarbetsgrupper för upphovsmän på musikområdet, förmusiker och sångare respektive för scen- ochfilmkonstnärer. Vid samma tillfälle gjordes ocksåett studiebesök hos International Artists StudioProgram in (IASPIS) för att få information omverksamhetsformerna, resultaten av verksamheten ochplanerna för kommande år.Tidigare riksdagsbehandlingVid /97 beslutade om mål fören nationell kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet.1996/97:KrU1 s. 39-41, rskr. 1996/97:129). Medutgångspunkt i dessa mål har mål, riktlinjer ochstatliga insatser för olika kulturområden utformats.I den kulturpolitiska propositionen 1996/97:3 angavsvidare inriktningen på insatserna för konstnärerna.Statens insatser bör enligt dessa riktlinjer syftatill att1. skapa förutsättningar för ett aktivt kulturlivsom ger arbete och försörjning åt konstnärernaoch rika kulturupplevelser för medborgarna,2. skapa sådana villkor för de professionellakonstnärerna att de kan basera sin försörjning påersättning för konstnärligt arbete,3. anpassa regelverken på alla politikområden så attrimlig hänsyn kan tas till konstnärernasspeciella förhållanden,4. ge möjlighet till konstnärlig förnyelse ochutvecklingsarbete genom olika former av direktkonstnärsstöd,5. förbättra möjligheterna till internationelltkonstnärligt utbyte.De kulturpolitiska besluten följdes avflera utredningar om konstnärernas villkor, såsomKonstnärliga arbetsmarknadsutredningen vilken avgavbetänkandet Arbete åt konstnärer (1997:183),vilken avgav betänkandetGenerella konstnärsstöd (SOU 1997:184) ochKonstnärsersättningsutredningen vilken avgavbetänkandena En fond för unga konstnärer () och Fonogramersättning (SOU 1997:149).Våren 1998 föreslog regeringen att riksdagenskulle godkänna förslag till förbättringar avkonstnärernas villkor (prop. 1997/98:87). Förslagenutgick från den inriktning av konstnärspolitiken somangavs i den kulturpolitiska propositionen hösten1996 och gjordes på grundval av de nämndautredningsbetänkandena. Avsikten med reformförslagenvar att skapa sådana villkor för konstnärerna att dekan basera sin försörjning på ersättning för utförtkonstnärligt arbete. Förslagen, som bifölls avriksdagen, innebar förstärkning och komplettering aversättningar till konstnärer och stimulans av derasarbetsmarknad för att öka efterfrågan (bet.1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303).Vissa försöksverksamheter inomarbetsmarknadspolitiken som beslutades ,såsom arbetsförmedling vid centrumbildningar m.m.och en tredje anställningsform inom teaterområdetvid , permanentas inomkulturområdet fr.o.m. år 2001.En sammanfattning av de gjorda reformerna lämnas ibudgetpropositionen för (prop. 2000/01:1utg.omr. 17 s. 32). Där konstateras också attstatens insatser för konstnärerna handlar både omdirekta stöd- och stimulansåtgärder för konstnärligtarbete och upphovsrättsliga frågor samt frågor somgäller anpassning av generella regelverk på andrasamhällsområden till de speciella villkor som gällerför konstnärer.Statligt stöd i olika former till konstnäreranvisas för under anslaget 28:21Ersättningar och bidrag till konstnärer (prop.2000/01:1, utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr.2000/01:59). Dessa medel fördelas avKonstnärsnämnden och styrelsen för SverigesBildkonstnärsfond, samtupphovsrättsorganisationen iSverige (BUS).Under hösten 2000 beslutade om enförändrad arbetslöshetsförsäkring (prop.1999/2000:139, yttr. 2000/01:KrU1y, bet.2000/01:AU5, rskr. 2000/01:102).