bet · GO01KUU1 · 2001-04-26 00:00:00 — bör också hamöjlighet att göra efter- och omprövningar av redanfattade beslut och lämna förändringsförslag till EU.Subsidiaritet är ingen statisk företeelse utan etttypexempel på en princip vars tillämpning bygger påatt man noggrant följer effekter och förändradevillkor i de olika medlemsländerna.FördragsprocessenFrågan om hur bör arbetas fram har intenärmare diskuterats under utskottsbehandlingen. Härär ett förslag till processordning:1. En utredning tillsätts bestående av oberoenderepresentanter från alla europeiska länder (intebara EU-länder), med uppgift att sammanställa ettstort antal skisser till ett lagomsamarbete förhela . Skisserna beställs av t.ex.universitet, folkrörelser och enskilda.2.3. Sammanställningen skickas sedan på remiss tillkommuner, regioner och folkrörelser i helaEuropa, med en remisstid på förslagsvis två år.4.5. Slutredigeringen uppdras åt ett alleuropeisktkonvent.6.Därpå underställs slutförslaget samtliga länder,och varje europeisk stat och självstyrande regionskall ha full frihet att, exempelvis genomfolkomröstning, ansluta sig eller avstå. **FOOTNOTES**[16]:är dock i allmänhetFörteckning över behandladeförslag I betänkandet ges inledningsvis en bakgrund tilldagens EU.Utskottet redogör därefter i ett avsnitt om EU:suppbyggnad för institutionernas uppgifter och sammansättning begreppen överstatlighet och mellanstatlighet de tre pelarna beslutsförfarandet offentlighetsreglerna.I senare avsnitt redogörs för ochbakgrunden till de fyra i särskilt nämndaframtidsfrågorna en förenkling av fördragen utan att derasinnebörd ändras hur en mer exakt avgränsning skall kunna görasmellan EU:s och medlemsstaternas befogenheter,som stämmer med subsidiaritetsprincipen vilken ställning EU:s stadga om degrundläggande rättigheterna skall ha de nationella parlamentens roll i deneuropeiska strukturen.Utskottet redovisar vidare arbete som pågår ellerplaneras i och i andra av EU:s medlemsstatersom ett led i förberedelserna inför nästaregeringskonferens, som skall hållas 2004. motionstiden2000/01:K274 av () vari yrkas4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen skallsamarbeta med länder som och Storbritannienom att stärka närhetsprincipen och begränsatillämpningen av acquis communautaire.2000/01:K306 av m.fl. (v) vari yrkas1. tillkännager för regeringen som sinmening att alla avslutande steg i beslutsprocessernainom EU:s samtliga institutioner bör varaoffentliga.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att initiera enoffentlig diskussion om kommissionens förslagangående EU-medborgares rätt till tillgång tillEuropaparlamentets, rådets och kommissionenshandlingar, samt dess konsekvenser för Sverige.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utökad öppenhet förrådets handlingar.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om insyn iarbetsgrupper, Europol och Schengen.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om rätten att snabbtkunna ta del av handlingar på samtliga EU:smedlemsspråk.7. tillkännager för regeringen som sinmening att den aktivt bör verka för att rättsligafrågor och inrikesfrågor inom EU prioriteras vadgäller öppenhet.8. tillkännager för regeringen som sinmening att regeringen i EU bör verka för att ettmeddelarskydd införs i likhet med vad som gäller iSverige.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om roll underordförandeskapet.2000/01:K309 av m.fl. (v) vari yrkas:Riksdagen begär att regeringen lägger fram ettförslag till svenskt program för EU:s utvecklingtill 2000-2001.2000/01:K398 av m.fl. (fp) variyrkas7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om öppenheten i EU.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs omsubsidiaritetsprincipen.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om inrättandet av enkonstitution.2000/01:U510 av m.fl. (c) variyrkas2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om EU:s framtidainriktning mot ett smalare och effektivare EU.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att definiera ochrenodla EU:s uppgifter.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om reformering av EU:sinstitutioner.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utökad rätt att tadel av handlingar.2000/01:U511 av m.fl. (mp) vari yrkas1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inom alla EU:sorgan införa meddelarfrihet ochoffentlighetsprincip.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att en prioriteradfråga för skall vara att inom EU driva attEU bör överföra kompetens till medlemsländerna ochhelt skala bort sådana politiska områden som lösesbäst på nationell nivå.2000/01:U512 av m.fl. (kd) vari yrkas12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inom EU verkaför en konstitutionalisering av EG:s fördrag.13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av att knytastadgan om grundläggande mänskliga rättigheter tillEuroparådets konvention om mänskliga rättigheter.14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inom EU verkaför administrativa reformer av kommission ochparlament.2000/01:U513 av m.fl. (m) vari yrkas15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att EU bör anslutasig till konvention om de mänskligarättigheterna och grundläggande friheterna.16. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att förhindra attstats- och regeringschefer vid toppmöten fattarbeslut som inte beretts och vars konsekvenser inteövervägts.ÖvrigtPå hemsida har det funnits en brevlådaför alla intresserade att bidra med synpunkter påEU:s framtidsfrågor. Allmänheten har också viaannons i dagspressen bjudits in att bidra tilldiskussionen. Inlägg har kommit in såväl viahemsidan som med vanlig post eller fax, ochutskottet har med intresse tagit del av dem.De synpunkter som kommit in har gällt vitt skildafrågor. Många har betonat vikten av ökad öppenhetinom unionen. Vissa har framfört synpunkten att EUbör utvecklas mot en federation, gärna med etttvåkammarsystem. Andra har velat ha större krav påenhällighet för gemensamma beslut. Synpunkter harframförts för och emot EU:s utvidgning.En del har önskat att skall lämnaunionen.Behovet av en gemensam syn på miljöpolitiken harnämnts. Många har framfört kritik mot EU:sjordbrukspolitik och djurhållningen. En annankonkret fråga som har tagits upp i flera inlägg ärEuropaparlamentets resor mellan ochStrasbourg.Bilaga 1Förklaring som antogs avregeringskonferensen i Nice23. Förklaring om unionens framtidViktiga reformer har beslutats i . Konferensenvälkomnar att konferensen mellan företrädarna förmedlemsstaternas regeringar har slutförts på ettframgångsrikt sätt och ger medlemsstaterna i uppdragatt ratificera Nicefördraget.Konferensen är enig om att slutförandet avkonferensen mellan företrädarna för medlemsstaternasregeringar öppnar vägen för Europeiska unionensutvidgning och betonar att Europeiska unionen genomratificeringen av kommer att hafullbordat de institutionella förändringar som ärnödvändiga för de nya medlemsstaternas anslutning.Efter att ha öppnat vägen för utvidgningen önskarkonferensen att en bredare och djupare diskussion omEuropeiska unionens framtida utveckling inleds. Isamarbete med kommissionen och med medverkan avEuropaparlamentet kommer det svenska och detbelgiska ordförandeskapet att uppmuntra tillomfattande diskussioner med alla berörda parter:företrädare för de nationella parlamenten och denallmänna opinionen, dvs. från det politiska livet,näringslivet och universitetsvärlden, företrädareför det civila samhället med mera. Kandidatstaternakommer att knytas till denna process enligt villkorsom skall fastställas.Efter det att en rapport har lagts fram i vid sitt möte i Laeken/idecember 2001 att anta en förklaring med lämpligainitiativ för den forsatta processen.I denna process bör bland annat följande frågorbehandlas:- Frågan om hur man skall upprätta och därefterupprätthålla en merexakt avgränsning av Europeiska unionens ochmedlemsstaternasbefogenheter som överensstämmer medsubsidiaritetsprincipen.- Vilken ställning den i proklameradeEuropeiska unionens stadgaom de grundläggande rättigheterna skall ha, ienlighet med slutsatsernafrån i Köln.- En förenkling av fördragen för att göra demtydligare och lättare attförstå, utan att deras innebörd ändras.- De nationella parlamentens roll i den europeiskastrukturen.Genom att ta upp dessa frågor erkänner konferensenbehovet av att förbättra och övervaka unionens ochdess institutioners demokratiska legitimitet ochöppenhet för att föra dem närmare medlemsstaternasmedborgare.Konferensen är enig om att det efter dettaförberedande arbete skall sammankallas en nykonferens mellan företrädarna för medlemsstaternasregeringar för att behandla ovannämndafrågor i syfte att göra motsvarande ändringar ifördragen.Konferensen mellan företrädarna förmedlemsstaternas regeringar skall inte utgöra någothinder eller förhandsvillkor förutvidgningsprocessen. De kandidatstater som haravslutat anslutningsförhandlingarna med unionenskall dessutom inbjudas att delta i konferensen. Dekandidatstater som inte har avslutat sinaanslutningsförhandlingar skall inbjudas somobservatörer. Utskottet konstaterar i ett inledande avsnitt i sin bedömning att diskussionen om frågor som rör EU:slegitimitet är av central betydelse och måste gåvidare. Diskussionen bör nu hållas så bred sommöjligt. I frågor som gäller offentlighetsprincipenframhåller utskottet den grundläggande betydelse somöppenhet och insyn har i ett demokratiskt samhälle.Utskottet anser att enkelt uppställda fördrag ären fördel för EU:s sätt att fungera och att dettagäller särskilt i ett utvidgningsperspektiv. Det ärockså en demokratifråga.Arbetet med att tydliggöra avgränsningen avkompetens bör enligt utskottets uppfattning främstske som ett led i arbetet med att förenklafördragen.I fråga om de grundläggande rättigheterna inom EUanser utskottet att regeringen med all kraft börverka för att EU skall tillträda Europakonventionen.Utskottet föreslår att ger regeringendetta till känna. Utskottet anser vidare att det,även efter ett sådant tillträde, finns utrymme fören rättighetsförklaring, som gäller i förhållandetill EU:s institutioner. Diskussionen om innehålleti och utformningen av en rättighetsförklaring bördärför fortsätta.I avsnittet om de nationella parlamenten i EUkonstateras att det är en grundläggandedemokratifråga att de nationella parlamenten harmöjlighet att påverka utvecklingen inom EU. Förbeslutsordningen inom EU innebär det att arbetet börläggas upp på sådant sätt och med sådana tidsfristeratt utrymme ges för de nationella parlamenten attagera gentemot sina regeringar. Den fortsattadiskussionen bör vidgas till att också omfatta vilkatyper av påverkan som det är lämpligt att denationella parlamenten utövar på EU-nivå. uppfattning är det värdefullt att denationella parlamenten använder informationskällorutöver de egna regeringarna. Informationsutbytemellan nationella parlament bör uppmuntras, liksominformationsutbyte med och andraEU-organ. Utskottet pekar vidare på behovet avmöjligheter för nationella parlamentariker att somfolkets valda representanter påverka de processersom leder fram till beslut som ofta har påverkats avenskilda organisationer och påtryckargrupper.Utskottet fortsätter med att diskutera frågorna omen parlamentarisk dimension inom den andra pelarenoch om behovet av parlamentarisk insyn och påverkaninom den tredje pelaren.Utskottet föreslår ett tillkännagivande tillregeringen om de nationella parlamentens roll.Utskottet konstaterar att i det förberedelsearbetesom förestår inför nästa regeringskonferens behövsmångas deltagande och att förberedelsearbetet måsteengagera inte minst de nationella parlamenten.Utskottet anser att erfarenheterna från COSAC kanutnyttjas och att ett konvent i huvudsak baserat pånationella parlament skulle kunna lämna värdefullabidrag. Möjligheterna till remissomgång i de olikafrågorna bör tas till vara. Utskottet anser ocksåatt regeringen inför regeringskonferensen i enskrivelse till bör redovisa det närmareförberedelsearbetet och vissa mera principiellaställningstaganden i de sakfrågor som konferensenkommer att behandla.I denna del föreslår utskottet tvåtillkännagivanden till regeringen: dels attregeringen bör verka för att förberedelserna införden kommande regeringskonferensen sker i former somär förenliga med vad utskottet anfört, dels attregeringen bör avlämna en skrivelse till riksdageninför regeringskonferensen.I betänkandet behandlas också ett antal motioner.Motionerna föreslås besvarade med vad utskottetanför i de olika avsnitten.Miljöpartiets företrädare har reserverat sig påtvå punkter. Fyra särskilda yttranden (s), (v), (fp)och (mp) har lämnats och finns i betänkandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut LegitimitetsfrågorRiksdagen förklarar motionerna 2000/01:K306yrkandena 1 och 3-9, 2000/01:K398 yrkande 7,2000/01:U510 yrkandena 8 och 9, 2000/01:U511yrkande 1, 2000/01:U512 yrkande 14 och2000/01:U513 yrkande 16 besvarade med vadutskottet anfört.Reservation 1 (mp)2. Förenkling av fördragen ochkompetensfördelningenRiksdagen förklarar motionerna 2000/01:K274yrkande 4, 2000/01:K398 yrkandena 8 och 9,2000/01:U510 yrkandena 2 och 3, 2000/01:U511yrkande 2 och 2000/01:U512 yrkande 12 besvarademed vad utskottet anfört.Reservation 2 (mp)3. Grundläggande rättigheterRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om anslutning tillEuropakonventionen och godkänner vad utskottetanför om en rättighetsförklaring inom EU. Därmedförklarar motionerna 2000/01:U512yrkande 13 och 2000/01:U513 yrkande 15 besvarade.4. De nationella parlamenten i EURiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om de nationellaparlamentens roll. Därmed förklarar riksdagenmotion 2000/01:K309 besvarad.5. Inför nästa regeringskonferensRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om formerna förförberedelserna och om en skrivelse till riksdageninför den kommande regeringskonferensen.Stockholm den 26 april 2001På sammansatta konstitutions- och utrikesutskottetsvägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), MarianneAndersson (c), (), (), (), (), (), (), PerLager (mp), (), (),() och ().