bet · GO01FiU20 · 2001-05-31 00:00:00 — Trots två i övrigt identiskaförslag får därigenomen budgetomslutning som i förhållandetill de andra oppositionspartiernaskenbart är ca lägre.Kristdemokraternas förslag tillskattesänkningar uppgår tillnärmare medanbesparingarna begränsar sig till drygt 12miljarder kronor. Mellanskillnadenfinansieras främst med tre störrebesparingar som förutsätts kunna kommatill stånd redan nästa år.Det är för det första den nämndaförsäljningen av statliga företag somskall minska utgifterna förstatsskuldsräntor.I likhet med Moderata samlingspartietoch föreslårKristdemokraterna för det andra attkostnaderna för trafikolycksfall intelängre skall finansieras översjukförsäkringen utan via denobligatoriska trafikförsäkringen vidsidan av statsbudgeten. Det skall skeredan nästa år. Trafikanterna skalldelvis kompenseras för de ökadeförsäkringspremierna genom attfordonsskatten sänks med ett beloppmotsvarande ungefär en tredjedel avbesparingen, men i övrigt är det de somgenom obligatoriska avgifter får ta påsig kostnaden för denna budgetavlastning.Trots sänkt fordonsskatt kommer de attdrabbas av ökade kostnader. Dessutomkräver ett förslag av denna artrimligtvis ett visst mått avförberedelser och anpassning innan detkan omsättas i praktisk tillämpning. Menmotionärerna räknar uppenbarligen med attdetta skall kunna lösas till början avnästa år eftersom de i sittbudgetalternativ utgår från att detoffentliga skall kunna avlastas 4miljarder kronor i utgifter redan nästaår.Samma verklighetsfrämmande övertro påden egna politikens möjligheterframskymtar i tredjestörre besparingsförslag, som går ut påatt statens bidrag till a-kassorna skallkunna begränsas mycket kraftigt redan2002 genom att medlemmarnas egenavgiftertill kassorna höjs i motsvarandeutsträckning. I detta syfte föreslårpartiet att en ny, allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkringinförs med en egenfinansieringmotsvarande en tredjedel av kostnaderna.Den nya försäkringen kommer därigenom attavlasta statsbudgeten mycket betydandebelopp. Ytterligare besparingar uppnåsgenom vissa förenklingar av regelsystemenför de arbetsmarknadspolitiska programmensamt genom att antalet åtgärder minskar,bl.a. slopas flyttningsbidraget.Därutöver förutsätter man att utgifternaför arbetslöshetsförsäkringen också skallkunna minskas med hänsyn till degynnsamma effekter som Kristdemokraternasförslag till tillväxt- ochföretagsfrämjande åtgärder sägs ge upphovtill.Sammantaget leder detta till attKristdemokraterna räknar med att redan2002 kunna minska utgifterna inomutgiftsområde 13 Arbetsmarknad mednärmare . Av motionenframgår däremot inte hur ett vagtformulerat a-kasseförslag skall kunnaomsättas i praktisk tillämpning redannästa år, inte heller vilket eller vilkainslag i politik sompå så väntas ge upphov tilldessa mycket betydande dynamiskaeffekter. Utskottet anser för egen delatt det inte är möjligt att på dettasätt, och , begränsautgifterna för arbetslöshetsersättningeni den omfattning som motionärernaföreslår.I budgetalternativför 2002 bärs alltså lejonparten av deföreslagna utgiftsminskningarna upp avtre mycket osäkra besparingar somtillsammans förutsätts kunna ge etttillskott på drygt 15 miljarder kronorredan nästa år.Budgetalternativet utmärks även iövrigt av en svagt underbyggdfinansiering. Regeländringar som syftartill att öka utgifter och minska skatterär sålunda tämligen väl specificerademedan regeländringar avsedda att minskautgifter eller öka inkomster ofta ärmycket otydliga.Så t.ex. för motionärerna fram fleratydligt redovisade och väl preciseradeförslag till skattesänkningar, vilka ärfullt möjliga att genomföra . Bland annat gäller detpartiets förslag till höjning avgrundavdraget liksom förslaget om ettnytt förvärvsavdrag. Dessa skarptformulerade skattesänkningar förutsättsalltså bli finansieradegenom vagt formulerade besparingar som inågra fall dessutom framstår somogenomförbara i praktiken.Därtill kommer den av bl.a.Kristdemokraterna förespråkade metodenatt - i likhet med kostnaderna förtrafikolycksfall - lyfta ut verksamheterur statsbudgeten för att i ställetfinansiera dem vid sidan av den. Följdenhärav blir att flera av de utlovadeskattesänkningarna kommer attätas upp av ökade obligatoriska avgifter.Av de skäl som här redovisats kanutskottet inte ställa sig bakomKristdemokraternas förslag tillinriktning av budgetpolitiken.Centerpartiet redovisade i anslutningtill förra årets vårproposition ettbudgetalternativ med en helt nyinriktning. Skattesänkningsförslagen varmer omfattande än tidigare och nivån påde av partiet redovisade utgiftstakenavvek mer än tidigare från vadregeringen hade föreslagit. Sammauppläggning präglar det förslag sompartiet nu redovisar. I det liggerförslaget till utgiftstak på ennivå som är lägre änregeringens. Inget annat parti föreslårett så lågt utgiftstak . Detär framför allt två inslag i partietsbudgetalternativ som förklarar dennaavvikelse.För det första vill Centerpartiethalvera den budgeteringsmarginal somregeringen satt av , vilket fårtill följd att nivån på partietsutgiftstak sjunker med lika mycket, ellermed 8 miljarder kronor.För det andra får partietsinkomstskatteförslag mycket långtgåendeåterverkningar på utgiftstaket fr.o.m.2003. föreslår motionärerna attgrundavdraget höjs till föralla samt att full avdragsrätt återinförsför egenavgiften tillålderspensionssystemet. Förslagen ledertill att kommunernas skatteinkomsterminskar med , och ienlighet med finansieringsprincipenkompenseras de för detta genom en likastor höjning av statsbidragen. Detta årligger kommunregleringarpå grovt räknat samma nivå somFolkpartiets, och de båda partiernasförslag till utgiftstak för statenavviker inte heller nämnvärt.1 Skillnadengentemot regeringen och övriga partierframträder först åren därefter (sediagram 9) och beror på att Centerpartietföreslår att det höjda grundavdraget dåskall slopas helt och i stället ersättasav en statligt finansieradskattereduktion på för alla.Slopas grundavdraget kommer kommunernasskatteinkomster att öka, och i enlighetmed finansieringsprincipen reglerarCenterpartiet detta genom att minskastatsbidragen med 15 miljarder kronor2004. Beaktar man även Centerpartietsövriga förslag till korrigeringar avkommunbidragen ligger partiet 2002 på enkommunbidragsnivå som är 25 miljarderkronor över regeringens nivå men som 2004är lägre änregeringens. Detta skifte förklararnärmare av skillnadenmot övriga utgiftstak 2004.I sin motion har avståttfrån att i detalj redovisa vilkaskattesänkningar man vill genomföra underde närmaste åren. Det kommer man att görai anslutning till budgetpropositionen.Motionärerna uppger dock att de i sittbudgetförslag har skapat utrymme förskattesänkningar på minst 27, 53respektive underperioden 2002-2004.Med skattesänkningar av dennaomfattning kan under de trenärmaste åren redovisa ettbudgetöverskott på 50 miljarder kronorper år. Varje års överskott bärs dockhelt upp av de företagsförsäljningar sompartiet vill genomföra och som under vartoch ett av åren skall överstigaregeringens försäljningsplaner med just50 miljarder kronor . Dessaextraordinära inkomster skall användasför amortering av statsskulden och i sittbudgetalternativ har motionärerna därförockså tillgodoräknat sig en ränteeffektav detta. Skulle emellertidförsäljningsinkomsterna falla bort kommeräven ränteeffekten att göra det, ochmotionärerna får då en svagarebudgetutveckling än regeringen. År 2004blir deras budgetsaldo i så fall ca 10miljarder kronor sämre än regeringens.Mot denna bakgrund kan det ha sittintresse att närmare granska hurCenterpartiet i övrigt avser attfinansiera sina utgiftsökningar ochtilltänkta skattesänkningar. Av motionenframgår att det skall ske dels med denreserv som regeringen satt av ivårpropositionen som beräkningsteknisköverföring till hushållen, dels med debesparingar som redovisas i motionen.Centerpartiets förslag tillutgiftsminskningar uppgår under de trenärmaste åren till netto ca 7, 34respektive 39 miljarder kronor.För 2002 föreslår man ett antal störrebesparingar på sammanlagt 22 miljarderkronor. Ungefär halva detta belopp hänförsig till olika arbetsmarknadspolitiskainsatser och stöd medan närmare 6miljarder kronor avser besparingar inomutgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikapp. Dessutom avvisarmotionärerna regeringens maxtaxereform.Olika stödformer föreslås också bliavvecklade, såsom de specialdestineradebidragen till skolan, stödet till lokalainvesteringsprogram samt regeringenssatsning på IT-infrastruktur.De mycket omfattande besparingarna påarbetsmarknadspolitikens område berörutgiftsområdena 13-15, mellan vilkamotionärerna omfördelar betydandeanslagsbelopp och räknar med att redannästa år kunna begränsa medelsbehovet pådessa tre utgiftsområden med närmare 11miljarder kronor. Det motsvarar avde samlade anslagen på dessautgiftsområden. välkomnaralla nya initiativ som kan bringa nedarbetslösheten men har svårt att se attde lösningar som motionärerna redovisarskulle kunna ge de stora vinster som manvill tillskriva sina förslag. Och utandem försvagas partiets budgetalternativytterligare.Enligt den redovisning partiet lämnadei anslutning till budgetpropositionen föri år skall första årets stora besparingarpå arbetsmarknadspolitikens område uppnåsgenom att a-kasseavgiften höjs efterhand, genom att kontrollen av attregelverket för arbetslöshetsersättningföljs, genom att arbetslöshetsersättningen sänks till efter 200dagars ersättning och genom att partietsförslag har så gynnsam effekt påarbetsmarknadspolitikens område.Enbart den senare omständighetenförutsattes i partiets redovisning från ihöstas kunna minska belastningen påförsörjningsstödet med 6 miljarder kronorredan första året. Hur detta är möjligtredovisades inte då, än mindre nu.Den svagt underbyggda finansieringenframträder också i partiets krav påskärpt kontroll. Genom att i sin motionuteslutande skriva att man vill få tillstånd en bättre kontroll av regelverketför arbetslöshetsersättningen anser sigmotionärerna kunna tillgodoräkna sigbesparingar i miljardklassen. Någraregeländringar eller resurstillskott sombär upp denna besparing finns inte.Tvärtom föreslår motionärerna attanslaget till den myndighet som skallsvara för kontrollen skärs ned kraftigt.Omfördelningen av anslag mellanutgiftsområdena 13-15 motiveras imotionen av att man då får en klarare ochmer överskådlig bild av arbetslöshetenskostnader om försörjningsstöden vidarbetslöshet samordnas underutgiftsområde 13. Man kan då också göraökade samordningsvinster och uppnå enstörre rättvisa. Några regeländringareller förslag till hur de samordnadestödformerna skall användas redovisasinte, men likväl förväntar sigmotionärerna att man mycket snabbt skallkunna göra effektivitetsvinster imiljardklassen till följd av dennaåtgärd. Utskottet har för egen del svårtatt se hur något som i praktiken endastär en omflyttning av anslag påstatsbudgeten skall kunna ge upphov tillbesparingar av denna omfattning.De gjorda omfördelningarna försämrardäremot överblicken över motionärernasförslag och omöjliggör dessutom allajämförelser på aggregerad nivå medregeringens och övrigaoppositionspartiers förslag på dessautgiftsområden. Ett av syftena med dennuvarande indelningen i utgiftsområden ärjust att man snabbt och enkelt skallkunna få en bild av partiernasprioriteringar mellan olika politisktrelevanta områden. Denna fördel gåremellertid helt förlorad om man i likhetmed i stor skala börjaromfördela mellan olika utgiftsområden.Det är också värt att notera att deföreslagna utgiftsminskningarna på de treutgiftsområdena inte främst gälleradministrationskostnader utan avser olikatyper av bidrag till hushållen som alltsåkommer att få minskat stöd i dennaomfattning. Det är också uppenbart attdetta drabbar grupper som inte kanförväntas ha stora reserver att försörjasig på. Motionärerna har inte heller påett trovärdigt sätt visat att de somdrabbas skulle få sin försörjning tryggadpå annat sätt.På utgiftsområde 10 vill Centerpartietbl.a. förlänga arbetsgivarinträdet föroffentliga arbetsgivare till två månader.Förlängningen skall växlas mot en likastor nedsättning av arbetsgivaravgiftenför dessa arbetsgivare. För detta förslagtillgodoräknar sig motionärerna enbesparing på per år.Trots att denna konkret redovisadebesparing är direkt kopplad till ennedsättning av arbetsgivaravgifter harCenterpartiet i det redovisade budgetalternativet inte belastat sig för dettainkomstbortfall. Om motionärerna haravstått från att göra det i avvaktan påhöstens preciseringar av skatteförslagenborde man också ha avstått från att föraupp någon besparing.Slutligen noterar utskottet attCenterpartiet föreslår en satsning påskolan med inriktning på . Imotionen uppges att denna satsning uppgårtill totalt underperioden. Vad som inte nämns i detsammanhanget är att partiet samtidigtavvecklar den satsning påkvalitetshöjande insatser i skolan somriksdagen fattade beslut omoch som uppgår till 7,5 miljarder kronorunder samma treårsperiod. Centerpartietsskolsatsning inskränker sig därför ipraktiken till sammanlagt 2,3 miljarderkronor . Den innebärdessutom att det nuvarande stödet, som ärsärskilt inriktat på insatser i skolan, ihuvudsak skulle omvandlas till en höjningav det generella statsbidraget tillkommuner och landsting, dvs. till ettbidrag som kommunerna fritt förfogar överoch som kan användas även till annat änskolsatsningar.Utskottet instämmer i motionärernasuppfattning att det är nödvändigt attkommande skattesänkningar genomförs påett sådant sätt och i sådan takt att deoffentliga finanserna fortfarande förmåratt garantera vår gemensamma välfärd. Detmåste som utskottet ser det då ocksåinnebära att skattesänkningarna intetillåts urholka statsfinanserna.Motionärernas budgetalternativtillgodoser enligt utskottets mening intedet kravet. Utskottet kan därför inteställa sig bakom förslagtill inriktning av budgetpolitiken.Folkpartiet liberalerna vill avvecklanuvarande kompensation för egenavgifternaoch föreslår i stället eninkomstskattereform som utgår från deprinciper som låg till grund årsskattereform och som fullt genomfördefter beräknas kosta 42 miljarderkronor. Enligt denna skall uttaget avstatlig skatt begränsas till ochbrytpunkten höjas till ,dvs. till den nivå där egenavgifter intelängre utgår. Vidare skall ett allmäntförvärvsavdrag på införas samtavtrappningen av grundavdraget ändras såatt de marginaleffekter som den s.k. LO-puckeln ger upphov till undanröjs.Därutöver föreslås en skattereduktion på3 lika för allaskattskyldiga, även pensionärer.Utöver dessa inkomstskattesänkningarskall barnfamiljerna få enskattereduktion på ochbarn i kombination med begränsningen avdet inkomstprövade bostadsbidraget,eftersom detta bidrag enligt Folkpartietsresonemang ger upphov till negativamarginaleffekter för barnfamiljerna.Samtidigt skall avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader upp till 50 000 krper år införas. Tillsammans med ettsystem med barnkonton på perbarn skall dessa förslag ersättamaxtaxereformen och förlängningen avföräldraförsäkringen.Enligt finansutskottets mening är detönskvärt att på olika sätt försökabegränsa negativa marginaleffekter förbarnfamiljerna. Det måste dock ske på ettfördelningspolitiskt bättre sätt änFolkpartiet föreslår. Regeringensmaxtaxereform kommer däremotverkningsfullt att bidra till attmarginaleffekterna för alla barnfamiljerkan begränsas. medför maxtaxanatt principerna bakom prissättningen iden kommunala barnomsorgen blir tydligareoch att priserna på detta område blir merjämförbara mellan kommunerna.Folkpartiets övriga skatteförslagsyftar till att främja tillkomsten avarbete genom sänkta arbetsgivaravgifter iden privata tjänstesektorn och sänktskatt för arbetskostnader påhushållstjänster. Motionärerna föreslårdessutom att förmögenhetsskatten ochdubbelbeskattningen på aktiesparandeavskaffas.Sammantaget uppgår de av Folkpartietföreslagna skattesänkningarna och nyautgiftsåtagandena till ca 92 miljarderkronor . Budgetförsvagningarnaföreslås bli finansierade med de medelsom i vårpropositionen satts av som enberäkningsteknisk överföring tillhushållen. Dessutom skall finansieringenske genom besparingar ocheffektiviseringar, genom att delar avregeringens skatteförslag avvisas samtgenom att verksamheter lyfts ut urstatsbudgeten för att i ställetfinansieras vid sidan av den. Så t.ex.föreslår liksom Moderaternaoch att kostnaderna förtrafikolycksfall skall föras över frånstatsbudgeten till den obligatoriskatrafikförsäkringen. Självklart minskar ensådan åtgärd belastningen påstatsbudgeten, men för den enskilde lederde höjda försäkringspremierna samtidigttill att värdet av de föreslagnaskattesänkningarna urholkas. På snarliktsätt föreslår motionärerna attstatsbudgeten skall avlastas en del avkostnaderna för arbetslöshetsförsäkringengenom att arbetstagarna själva får ståför ungefär en tredjedel av kostnadernagenom höjda egenavgifter. Även deturholkar värdet av de föreslagnaskattesänkningarna.Motionärerna räknar också med att kunnagöra besparingar genom en långsammareutbyggnad av järnvägsnätet ochhögskoleutbildningen, genom att avskaffade särskilda medlen tillstorstadssatsningen och genom atteterställa reaktordriften i Barsebäckskärnkraftverk. Dessutom har de för avsiktatt 2002 sälja ut statliga företag isamma orealistiska omfattning somModeraterna och Kristdemokraternaföreslår, dvs. för ,vilket förutsätts minska utgifterna förstatsskuldsräntor.Några av motionärernas förslag tillbudgetförstärkningar är tydliga ochinnebär att verksamheter avvecklas elleratt regler ändras på ett sådant sätt attdet verkligen resulterar i en klartavläsbar besparing. Till dessa förslaghör ett avskaffat stöd till lokalainvesteringsprogram, slopadbredbandsutbyggnad samt nedläggning avden s.k. kommunakuten, dvs. de särskildamedel som regeringen förfogar över förinsatser i vissa kommuner.Andra förslag är mer svårbedömda ochutgår från förutsättningen att den avFolkpartiet förordade politiken har sågynnsamma återverkningar på ekonomin attutgifterna kan minskas på olika områden.Så förväntas t.ex. att relativt småresurstillskott till skattemyndigheterna,tullen, flyktingmottagningen ochförsäkringskassorna ger utdelning i formav ökade skatteinkomster samt lägreutgifter för flyktingmottagning,långtidssjukskrivningar ochrehabilitering på sammanlagt 2,5miljarder kronor redan 2002.Utskottet anser att effektiviseringarpå dessa områden är mycket angelägna menfinner det för egen del osannolikt attresurssatsningarna enligt motionärernasförslag skall kunna ge ett så stort ochsnabbt budgetmässigt utbyte. Eftersomallmänna rättssäkerhetskrav måsteupprätthållas kan det dröja några årinnan t.ex. effekterna av en förbättradskattekontroll kan avläsas i form avpåtagligt ökade inkomster påstatsbudgeten. Även den nuvarandeomfattningen av rehabiliteringsbehovengör det föga troligt att Folkpartietsprogram mot långtidsfrånvaro medsatsningar på rehabilitering skulle gedirekta besparingar på detta område.Enligt utskottets mening är den uppgivnabesparingseffekten under allaomständigheter så osäker att den inte kanligga till grund för att finansieravaraktiga budgetförsvagningar i storskala.Folkpartiet förordar en nyarbetsmarknadspolitik som, förutominsatser för ökad integration, skallinnefatta en obligatorisk och merförsäkringsmässig arbetslöshetsförsäkringutanför statsbudgeten. Enligt förslagetskall AMS läggas ned, medanarbetsförmedlingen och yrkesutbildningenprivatiseras. Volymen för Kunskapslyftetskall dessutom begränsas och enomställningspeng införas.Den av motionärerna föreslagnalösningen kan svårligen förenas med målenför en allmän trygghetsförsäkring.Privatiseringen av väsentligaverksamheter inom arbetsmarknadspolitikenleder med stor sannolikhet tillsnedvriden behandling av olikayrkesgrupper och olika regioner. Ävenvissa befolkningsgrupper såsominvandrare, kvinnor och personer närapensionsålder riskerar att med enprivatiserad arbetsförmedling få en klartförsvagad ställning på arbetsmarknaden.Den oklara utformningen avomställningspengen antyder också att detkan bli svårt för arbetssökande utan egnamedel att få chansen att utveckla sig ochförbereda sig för ett nytt arbete ienlighet med arbetsmarknadens behov. Detter sig dessutom föga troligt attframväxten av privata aktörer på dettaområde skulle ske tillräckligt snabbt föratt motverka att arbetslösa passiviserasi en öppen arbetslöshet.Utskottet har svårt att se attFolkpartiets förslag påarbetsmarknadspolitikens område inklusivepartiets förslag till omläggning avarbetslöshetsförsäkringen kan generera enbesparing på ca redannästa år.Enligt utskottets mening visar dessaexempel att det finns anledning attifrågasätta trovärdigheten ifinansieringen av förslagtill skattesänkningar och nyautgiftsåtaganden. Flera av de mestbetydelsefulla besparingsförslagen harinte den styrka och varaktighet som krävsför en ansvarsfull budgetpolitik.Med hänsyn härtill kan finansutskottetinte ställa sig bakom Folkpartietsförslag till budgetalternativ.Sammanfattningsvis anser utskottet alltsåatt de förslag till alternativ inriktningav budgetpolitiken som redovisas avModerata samlingspartiet,, ochFolkpartiet liberalerna inte bör läggastill grund för beslut ifrågan.Gemensamt för de fyra partierna är attde alla föreslår omfattandeskattesänkningar. Längst i det avseendetgår Moderata samlingspartiet som i sinsträvan att minska den offentligasektorns omslutning föreslår mycketlångtgående skatte- ochutgiftsminskningar, vilka i betydandeutsträckning omfördelar resurser till deredan välbeställda och gröper ur socialatrygghetssystem på ett sätt som inte ärfördelningspolitiskt godtagbart.Även , liberalerna lägger i sinamotioner fram budgetalternativ med delvissamma inriktning. Betydandeskattesänkningar förutsätts blifinansierade genom utgiftsbegränsningar,men som utskottet visat är den föreslagnafinansieringen i flera fall så löstunderbyggd att den inte kan bildaunderlag för en ansvarsfullt utformadstatsbudget.Moderata samlingspartiet,och Folkpartietliberalerna har som ett gemensamt förslagatt man skall föra över kostnaderna förtrafikskadade från sjukförsäkringen tillden obligatoriska trafikförsäkringen ochatt detta skall kunna ske /02. Omläggningen väntasenligt motionärernas uppskattning minskastatsbudgetens utgifter med grovt räknat4 miljarder kronor. Inget av partiernaredovisar emellertid något konkretförslag till hur detta tekniskt ochadministrativt skall kunna lösas som återstår tills förändringenskall vara fullt genomförd, än mindre hurdet skall vara möjligt förförsäkringsbolagen att bryta löpandeförsäkringsavtal för att kunna ta ut deavgiftshöjningar som krävs. Dessa partieranser att det är viktigt att satsa pårehabilitering för att få nedsjukskrivningskostnaderna men bortseruppenbarligen från attförsäkringskassornas ansvar församordning och tillsyn avrehabiliteringsverksamheten skulleförsvåras om trafikskador på detta sättlyfts ur den allmänna försäkringen. Detre partierna anvisar därmed en osäker,tekniskt och administrativt kompliceradsamt i praktiken knappast genomförbarfinansiering för sina förslag.Moderata samlingspartiet,, ochFolkpartiet föreslår alla attegenavgiften tillarbetslöshetsförsäkringen skall höjas ochtillgodoräknar sina budgetalternativ enbesparingseffekt för detta redan nästaår. Hur höjningarna skall reglerasgentemot a-kassorna som måste ges rimligtid att vid sina årliga stämmorfastställa nya nivåer påmedlemsavgifterna framgår inte, inteheller hur avgiftshöjningen skallfördelas mellan a-kassor vars medlemmarhar låg respektive hög arbetslöshet.Trots dessa oklarheter räknar de fyrapartierna med att det skall vara möjligtatt genomföra höjningen ochtillgodoräknar sig i varierande gradbesparingseffekter i miljardklassen fördetta.