bet · GP01JUU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Samtidigtaviserar regeringen ibudgetpropositionen (s. 32) sin avsiktatt även fortsättningsvis noga följarättsväsendets verksamhet och resultatoch att, efter analys av vidtagnaeffektiviseringsåtgärder, återkommatill om de ytterligareinsatser som erfordras för attfullfölja statsmakternas intentionerför utvecklingen av rättsväsendet.Anslag för budgetåret 2002Regeringen har lagt fram ett förslagtill fördelning av utgiftsramen påanslagen inom rättsväsendet för år2002, se bilaga 3. I bilagansammanfattas även övriga partiersförslag.Regeringens förslag innebär bl.a. attresursförstärkningen om 1 500 miljonerkronor skall fördelas påpolisorganisationen (1 180 miljonerkronor), åklagarorganisationen (15miljoner kronor), (), domstolsväsendet(), kriminalvården(),(7 miljonerkronor) och (2miljoner kronor).I motion Ju445 (m), som justerats iutskottet, föreslås anslagsförändringarsom innebär en ökning av denfastställda utgiftsramen med . Motionsönskemåletinnebär förstärkningar tillpolisorganisationen (802 miljonerkronor), Säkerhetspolisen (20 miljonerkronor), åklagarorganisationen (20miljoner kronor), domstolsväsendet (81miljoner kronor), kriminalvården (312miljoner kronor) ochBrottsoffermyndigheten (3 miljonerkronor). Motionärerna anser attregeringen i sitt budgetförslag intetagit tillräcklig hänsyn till en radfaktorer. De anför bl.a. att det ärnödvändigt att öka rekryteringen avpoliser, öka kompetensen hos personalenoch införskaffa mer och bättreutrustning. Förstärkningen av polisenkommer att medföra ökade behov inomåklagarorganisationen som också behövermedel för att kunna anlita utomståendeexperter. När det gällerdomstolsväsendet framförs att detpågående förändringsarbetet av hänsyntill rättssäkerheten inte bör förenasmed ytterligare besparingskrav utan istället med ordentliga satsningar, ochnär det gäller kriminalvården anförsatt tillräckliga resurser är enförutsättning för att kunna bedriva ensäker, modern och human kriminalvård.Liknande synpunkter beträffande iförsta hand polisen och kriminalvårdenframförs i motionerna Ju227, Ju238,Ju242, Ju245, Ju259, Ju266, Ju270,Ju281, Ju322, Ju325, Ju339, N224 ochA228 (alla m). I motion U303 (m) begärsatt rättsväsendet skall tilldelas medelför att fullt ut skall kunnadelta i Eurojust.I motion Ju368 (kd) föreslåsanslagsökningar som innebär en ökningav den fastställda utgiftsramen med . Motionsönskemåletinnebär förstärkningar tillpolisorganisationen (380 miljonerkronor), åklagarorganisationen (50miljoner kronor), domstolsväsendet (180miljoner kronor), kriminalvården (337miljoner kronor),(3 miljonerkronor) och bidrag tillbrottsförebyggande arbete (50 miljonerkronor). Satsningar bör enligtmotionärerna bl.a. göras på att utökapolisorganisationen, reformeranärpolisverksamheten och anskaffabättre anpassad utrustning tillpolisen. Inom åklagarverksamhetenmåste, som även framförs i motionJu331, arbetet med nyrekrytering ochkompetensförstärkning fortsätta.Domstolsväsendet behöver extra resurserför att skapa en arbetssituation därmål kan avgöras på ett rättssäkert ocheffektivt sätt med en bibehållen lokalförankring. Även Brottsoffermyndighetenär, vilket också framförs i motionJu394, i behov av en resursförstärkningför att myndigheten skall kunna levaupp till målen för verksamheten. Inomkriminalvården bör, som även anförs imotion Ju424, särskilda satsningargöras bl.a. för att förstärkaprogramverksamheten och åtgärderna motnarkotika på anstalterna. Slutligenframställs önskemål om en kraftfullsatsning på brottsförebyggande arbete ikommunerna.I motion Ju329 (kd) efterfrågas flercivilanställda och specialister inompolisen och i motion Ju404 (kd)efterfrågas åtgärder för att kortahandläggningstiderna vidbrottsutredningar. I motion So613 (kd)begärs insatser för att öka de äldrestrygghet bl.a. avseende boendemiljön. Imotion N373 (kd) begärs mer resursertill rättsväsendet och i motion T470(kd) krävs särskilda trafikåklagare.I motion Ju444 (c) föreslåsanslagsökningar som innebär en ökningav den fastställda utgiftsramen med 320miljoner kronor. Motionsönskemåletinnebär förstärkningar tillpolisorganisationen (219,5 miljonerkronor), kriminalvården (100 miljonerkronor) och (0,5miljoner kronor). Satsningar bör enligtmotionärerna göras på en ökning avsåväl antalet poliser som påcivilanställd personal inom polisen.Vidare behövs ett tillskott av medelför att, i enlighet med vad som ävenanförs i motion Ju311, förbättrabehandlingsinnehållet i kriminalvårdengenom att bl.a. förstärka personalenskompetens. Slutligen behöverBrottsoffermyndigheten ett extratillskott för att öka kunskapen ochmedvetenheten om brottsofferssituation.Liknande synpunkter beträffande iförsta hand polisen framförs i motionJu365 (c). I motion Ju237 (c) begärsatt staten skall hjälpa till medadministrationen avfrivilligorganisationernas arbete.I motionerna Ju450 och Fi294 (bådafp) föreslås anslagsökningar sominnebär en ökning av den fastställdautgiftsramen med 486 miljoner kronor.Motionsönskemålen innebärförstärkningar till polisorganisationen(),eklagarorganisationen (10 miljonerkronor), domstolsväsendet (100 miljonerkronor), (20miljoner kronor) ochrättshjälpskostnader (56 miljonerkronor). Motionärerna anför bl.a. attdet inom polisen behövs administrativpersonal som kan frigöra polis förrenodlade polisuppgifter, attåklagarorganisationen ochdomstolsväsendet behöver förstärkas ochatt stödet till brottsoffer m.fl. måsteöka genom en satsning påbrottsofferjourer. Slutligen bör medelanslås för att man skall kunna återgåtill de regler som gällde för allmänrättshjälp före den 1 december 1997.Liknande synpunkter framförs i motionN267 (fp) rörande polis, åklagare ochdomstolsväsendet.I motion Ju257 (kd, m, c, fp) begärsmer resurser till polisen för att ökaskyddet för företagare. I motion Ju371(c, fp) begärs bl.a. ökade resursertill polisen för att öka insatserna motnazism och främlingsfientlighet och imotion So622 (m, v, kd, c, fp och mp)begärs mer resurser till bl.a. polisenför bekämpning av narkotika.Moderata samlingspartiet,, ochFolkpartiet liberalerna fullföljer allasina här nämnda förslag avseende år2002 med yrkanden avseende utgiftsramenför rättsväsendet för åren 2003 och2004. Dessa yrkanden har behandlats avfinansutskottet (se 2001/02:FiU1,JuU1y).Utskottets ställningstagandeSom framgått har justbeslutat om utgiftsramen förrättsväsendet för , ett beslutsom utskottet i sitt yttrande tillfinansutskottet (2001/02:JuU1y)tillstyrkte. Ett bifall till häraktuella yrkanden skulle innebära attutgiftsramen överskrids. MotionernaJu227, Ju237, Ju238, Ju242, Ju245,Ju257, Ju259, Ju266, Ju270, Ju281,Ju311, Ju322, Ju325, Ju329, Ju331,Ju339, Ju365, Ju368, Ju371, Ju394,Ju404, Ju424, Ju444, Ju445, Ju450,Fi294, U303, So613, So622, T470, N224,N267, N373 och A228 i ifrågavarandedelar avstyrks. Utskottet tillstyrkeralltså regeringens förslag tillfördelning på anslag inom utgiftsområde4 Rättsväsendet.LagförslagenRegeringen lägger i propositionen framförslag om fortsatt giltighet av lagen(1999:613) om försöksverksamhet medvideokonferens i rättegång samt omändring i lagen (1927:85) om dödande avförkommen handling och i lagen(2001:460) om ändring i sekretesslagen(1980:100). De båda ändringslagarnautgör följdändringar till tidigarelagstiftning. Lagförslagen återfinns ibilaga 2.Utskottet tillstyrker regeringensförslag med den ändring som framgår avpunkten 2 i utskottets förslag tillriksdagsbeslut.PolisväsendetUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt redogörs förpolisväsendets resultat . Utskottet delarregeringens bedömning att polisen istort fullgjort de mål som ställts uppför dess verksamhet, men attytterligare insatser krävs på vissaområden. I avsnittet tar utskottetvidare ställning till vilkaprioriteringar som bör ligga tillgrund för polisens verksamhet under år2002. Utskottet behandlar också ettstort antal motionsyrkanden röranderesursfördelningen mellan de olikapolismyndigheterna, vilka brott sompolisen bör prioritera i sinverksamhet, behovet av att fullföljanärpolisreformen, polisstyrelsernasroll, hur samverkan inom polisen kanförbättras, polisförsörjningen,polisutbildningen och Nationellainsatsstyrkans organisatoriskahemvist. Utskottet föreslår, medanledning av tre mo-tionsyrkanden, etttillkännagivande om att Nationellainsatsstyrkan skall överföras tillRikspolisstyrelsen. Övrigamotionsyrkanden avstyrks medhänvisning till bl.a. genomfördareformer samt pågående utredningar ochberedningsarbete. Jämförreservationerna 1-11.InledningPolisens verksamhet syftar till attförebygga och beivra brott,upprätthålla allmän ordning ochsäkerhet samt att i övrigt tillförsäkraallmänheten skydd och annan hjälp.Rikspolisstyrelsen är centralförvaltningsmyndighet för polisväsendetoch har tillsyn över detta. TillRikspolisstyrelsen hörSäkerhetspolisen, Rikskriminalpolisenoch . Till polisväsendethör också Statens kriminaltekniskalaboratorium, som är en myndighet underRikspolisstyrelsen. Rikspolisstyrelsenär också ansvarig myndighet förtotalförsvarsfunktionen Ordning ochsäkerhet m.m., som hör tillutgiftsområde 6 Totalförsvar.Inom varje län finns enpolismyndighet som ansvarar förpolisverksamheten där. För ledningen avpolismyndigheten finns enpolisstyrelse. Den består avmyndighetens chef och det antal övrigaledamöter som regeringen bestämmer.Regeringen utser de ledamöter somutöver polischefen skall ingå istyrelsen.Den 31 december 2000 fanns det 22 294anställda inom polisen (se tabell). Avdem var 16 089 poliser och 6 205civilanställda. Jämfört med utgången avår 1999 hade antalet civilanställdaökat med 397. Antalet poliser hademinskat med 112.År Antalet Därav Däravanställd poliser civilanställa daden 31december199722 755 16 783 5 972199821 951 16 429 5 522199922 009 16 201 5 808200022 294 16 089 6 205Under behandlingen avbudgetpropositionen har utskottet haften utfrågning där representanter förRikspolisstyrelsen och Säkerhetspolisenmedverkat.ResultatuppföljningDe övergripande målen för polisväsendetär att tillförsäkra den enskilderättssäkerhet och rättstrygghet,förebygga och upptäcka brott samt attse till att den som begått brottidentifieras och lagförs. I dettaavsnitt redovisas resultatet fördelatpå de olika verksamhetsmål som detövergripande målet brutits ned på.PolisorganisationenFöljande verksamhetsmål ställdes uppför år 2000.Varje polismyndighet skulle utarbetaen brottsförebyggande strategi där detockså framgår hur och med vilkamyndigheter och organisationersamverkan skall ske. Polismyndigheternaskulle också se till att strategin fårgenomslag i det dagliga polisarbetet.Ingripandeverksamheten samtövervakningen av den allmänna ordningenskulle bedrivas rättssäkert ocheffektivt. Särskilda ansträngningarskulle göras för att utveckla en välfungerande styrning och uppföljning avverksamheten.Polisen skulle utveckla en nationellstrategi för trafikövervakningen ochmedverka till att de nationellatrafiksäkerhetsmålen om färre skadadeoch dödade i trafiken uppnås.Polisens brottsutredande verksamhetskulle bedrivas rättssäkert, effektivtoch på ett ändamålsenligt sätt.Produktiviteten och kvaliteten iutredningsverksamheten skulle öka.Polisen skulle vidare delta i ochutveckla det internationellapolissamarbetet för att bl.a. motverkaden grova och gränsöverskridandebrottsligheten samt se till att polisenvar fullt redo att tillämpaSchengenregelverket.Polisens bemötande av och stöd tillbrottsoffer och vittnen skulle ägnassärskild uppmärksamhet.Slutligen skulle polisen geallmänheten god service, bl.a. genomatt öka sin tillgänglighet.I det följande beskrivspolisorganisationens resultat ochregeringens bedömning med fokus på denu angivna målen. Avslutningsvisredovisar utskottet sin uppfattning.Såvitt gäller verksamhetsmåletavseende brottsförebyggande verksamhetkan det konstateras att det år 2000anmäldes drygt 1,2 miljoner brott,vilket var fler än år 1999.Polismyndigheterna har under år 2000inlett ett arbete medbrottsförebyggande strategier som ärgrundade på lokala problem-analyser ochsom möjliggör uppföljning och analys.Rikspolisstyrelsen bedömer att samtligapolismyndigheter kommeratt hinna arbeta fram sådanastrategier. Myndigheterna har också,som en följd av detta arbete, satsat pååtgärder som metodutveckling,utbildning, kvalitetssäkring,förstahandsåtgärder, teknikanvändning,åtgärdsprogram, samverkan, samordningoch uppföljning. Några polismyndigheterhar förstärkt sina åtgärder för attbekämpa våldsbrott utomhus, främstmisshandel, i samband med olikanöjestillställningar. Flera myndigheterhar också redovisat konkreta åtgärderför att komma till rätta medpersonrånen genom kartläggning avsådana ungdomsgrupper som misstänks förbrottslig verksamhet. Vid samtligapolismyndigheter finns kontaktmän inarkotikafrågor. Polisen är dessutomrepresenterad i så gott som samtliga deca 200 lokala brottsförebyggande rådsom bildats sedan det nationellabrottsförebyggande programmetstillkomst.Verksamhetsmålet rörandebrottsförebyggande arbete hänger ocksåsamman med hur närpolisreformengenomförts. redovisadeRikspolisstyrelsen sin syn pånärpolisarbetets utveckling och dessframtida innehåll och form. EnligtRikspolisstyrelsen finns det enuppenbar risk att utvecklingen gårtillbaka mot en händelsestyrdutrycknings- och utredningsverksamhetom inte närpolisverksamheten konsekventdrivs vidare. Eftersom de personellaresurserna inte varit tillräckliga harnärpoliser tagits i anspråk för akutautryckningar och prioriteradeutredningar i högre grad än vad somskulle ha varit fallet med störreresurser. slutredovisadeBrottsförebyggande rådet (BRÅ) dessutomsin granskning av närpolisreformen, Hur- var - närpolis. En granskning avnärpolisreformen (2001:5).Av rapporten framgår bl.a. att detproblemorienterade arbetet behöverutvecklas ytterligare.Närpolisområdenas handlingsplaner bör ihögre utsträckning än anpassastill lokala förhållanden så att de kanfungera som styrdokument förverksamheten.Ett syfte med närpolisreformen varatt verksamheten skulle bedrivasproblemorienterat i nära samverkan meddem som bor och verkar i området. Ifråga om det problemorienteradearbetssättet nämns bl.a. attgrundutbildningen på Polishögskolanalltmer fokuserats på ettproblemorienterat analys- ochplaneringsarbete. De studerande sättsatt lösa vardagliga polisiära problemmed nya, kunskapsbaseradearbetsmetoder. Vidare harRikspolisstyrelsen tagit initiativ tillinsatser för vidareutbildning, främststrategiska utbildningar förarbetsledare m.fl., samt startat ettflertal utvecklingsprojekt ute ipolisväsendet. I flera län har ocksåregionala sammankomster hållits för attmöjliggöra erfarenhetsutbyte påområdet. Det är svårt att mäta gradenav genomslag av problemorientering iverksamheten. Ett enkelt och grovt måttär hur väl arbetstidsförläggningen haranpassats efter verksamhetens behov.Från och med den 1 januari 2000ändrades polisväsendetsarbetstidsavtal. Polismyndigheterna hardärigenom fått ökade möjligheter attstyra förläggningen av arbetstiden tilltider då behovet av personal är störst.En jämförelse mellan åren 1997 och 2000visar att polisen nu arbetar igenomsnitt fler timmar ochatt andelen poliser med arbetstider somplaneras har ökatnågot.Vad härefter gäller verksamhetsmåletrörande ordning och säkerhet anges attantalet polisingripanden ökade meddrygt . Avtotalt ca 1 200 000 ingripanden hardäremot antalet som lett till brotts-anmälan, primärrapport elleromhändertagande minskat från 391 924till 321 774 sedan år 1998.Ungefär hälften av polismyndigheternahar integrerat ingripandeverksamheten inärpolisområdenas verksamhet. Dessamyndigheter har också en större andelpersonal med periodplanerad arbetstidsamt har i större utsträckningutarbetat handlingsplaner för att styraingripandeverksamheten bättre. EnligtRikspolisstyrelsen återstår det dock enhel del att göra innanhandlingsplanerna får genomslag iverksamheten. Det finns också enligtRikspolisstyrelsen utrymme för attutveckla det problemorienterade arbetetinom ingripandeverksamheten, bl.a. närdet gäller analysarbetet. Analyser avbrottslighet bör t.ex. avgöra vilkenpersonalresurs som skall finnas vidvarje tillfälle.Vad härefter gäller polisensmedverkan för att uppfylla denationella trafiksäkerhetsmålen kanföljande nämnas. Antalet rapporteradetrafikbrott fortsatte att öka ochuppgick till 378 778. Ävenantalet rapporteradetrafiknykterhetsbrott ökade. Dettaförklarar med att ennollgräns för narkotika infördes imitten av . Antalet rapporteradeför drograttfylleri ökade med 121 %.Polisen utfärdade totalt213 274 ordningsförelägganden i sambandmed trafikövervakningen, vilket är enökning med knappt 15 000 jämfört medåret före. På regeringens uppdrag harRikspolisstyrelsen tagit fram ennationell strategi för polisenstrafikövervakning. Den innehåller ensatsning på arbete mot högahastigheter, onykterhet i trafiken ochbristande användning avskyddsutrustning, t.ex. bilbälte.Rikspolisstyrelsen bedriver också ettförsöksprojekt med automatiskhastighetsövervakning, vilket visar pågoda resultat.Utvecklingen av polisensbrottsutredande verksamhet åskådliggörsi följande tabell.År Inkom Till Genomst Bala varavna åklaga röm- ns >1 årre ningstiärend der 31.1en 2199 1 192 41 187 40 6727 909 ()164199 1 185 47 164 39 7978 630 ()950199 1 168 48 160 30 8959 566 ()903200 1 186 44 155 29 8000 173 ()951Genomströmningstiderna - som redovisasmed en genomsnittssiffra - har alltsåminskat, liksom antalet balanseradeärenden. Antalet ärenden som redovisatstill åklagare har ökat till ungefärsamma nivå som år 1998.Samarbetet mellan polis och åklagarehar fördjupats. Ett aktivt stöd frånåklagarna, polisens vidgade möjligheteratt vara förundersökningsledare samtlokala överenskommelser omförundersökningsledning mellan polisoch åklagare har bidragit till attförbättra polisensförundersökningsverksamhet. Polisen harockså blivit bättre på att hantera denstora mängd ärenden som inte hartydliga utredningsuppslag. Däremotanser att poliseninte i samma utsträckning blivit bättrepå att utreda inkomna ärenden och attidentifiera dem som begått brott.Vad gäller bekämpningen av deallvarligaste brottstyperna,våldsbrott, narkotikabrott ochekonomisk brottslighet, anserRikspolisstyrelsen attutredningsverksamheten ärtillfredsställande.Utvecklingen i fråga om våldsbrottbeskrivs i följande tabell.År Bala varavmna åklaga röm- ns >1 årre ningstiären der 31.1den 57 19 454 127 27 5 174 ()4199 58 20 dagar 436 ()0199 61 18 391 143 24 4 610 ()7200 62 17 726 129 23 3 330 ()7Som framgår av tabellen har antaletanmälda våldsbrott ökat. Däremot harandelen till åklagare redovisadevåldsbrottsärenden minskat. Ävenantalet balanserade ärenden harminskat. harutredningskostnaden sedan år 1998stigit med till drygt 1,2miljarder kronor år 2000.Utredningskostnaden per ärenderedovisat till åklagare har under dennatid ökat anmärkningsvärt, från 49 879kr till 70 199 kr.Särskild uppmärksamhet skulle ägnasbl.a. våld mot kvinnor och övergreppmot barn. I denna del anförs attsärskilda utbildningssatsningar gjortsför att ytterligare förbättrapersonalens attityder och bemötande avkvinnor som utsatts för våld. Vidarepågår ett arbete med att utveckla enmodell för hotbildsbedömningar. Dentekniska utrustning som har betydelseför utsatta kvinnors skydd, t.ex. des.k. larmpaketen, har förbättrats.Rikspolisstyrelsen och Riksåklagarensamverkar också för att förbättrarutinerna i besöks-förbudsärenden. Ifråga om arbetet med barn harRikspolisstyrelsen tagit fasta på deförslag som Kommittén motbarnmisshandel lämnade i sittdelbetänkande om polisens ochåklagarnas handläggningstider ocharbetsmetoder i barnmisshandelsärenden(SOU 2000:42), bl.a. genom ökadesatsningar på utbildning i frågorrörande familjevåld. Rikspolisstyrelsengenomförde också eninventering av polisens arbete med barnsom direkt eller indirekt utsätts förbrott. Erfarenheterna fråninventeringen jämte förslag kommer attredovisas i en rapport. Denna skallligga till grund för det fortsattaarbetet med att förbättra verksamheten.Utvecklingen i fråga omnarkotikabrottsligheten beskrivs iföljande tabell.År Inkom Till Genomst Bala varavna åklaga röm- ns > 1 årreärend ningsti 31.1en der 2199 21 15 621 74 5 900 ()199 22 16 277 76 5 687 ()199 22 15 813 81 5 941 ()200 22 16 378 87 5 970 ()Antalet inkomna narkotikabrottsärendenhar alltså varit i stort sett konstantunder senare år. Resultatet varierardock mellan polismyndigheterna. Antaletinkomna narkotikabrottsärenden harminskat mest i , somuppgivit att personal förnarkotikabekämpning fått tas i anspråkför ingripandeverksamheten. IStockholms län har antalet inkomnaärenden legat på en jämn nivå från år1998 till och med . Ävenutredningskostnaden förnarkotikabrottsligheten har legat påungefär samma nivå . Denuppgick till knappt 430miljoner kronor. Antalet ungdomar somvar misstänkta för narkotikabrottfortsatte liksom att öka.Vidare har enligt Rikspolisstyrelsenhotet från kriminella personer frånfrämst och de baltiskastaterna ökat såvitt gäller narkotika-och dopningsbrottslighet.Utvecklingen i fråga om ekonomiskbrottslighet redovisas i följandetabell.År Bala varav >mna åklaga röm- ns 1 årreären ningsti 31.1den der 2199 3 1 743 283 2 970 ()9199 3 1 875 297 2 787 ()5199 1 874 318 1 614 ()2200 1 599 331 1 545 ()3Som framgår av tabellen minskadeantalet inkomna ärenden ,liksom antalet ärenden i balans. Ävenutredningskostnaden förekobrottsligheten minskade. Jämfört medår 1999 sjönk utredningskostnaden medca till 102 miljoner kronor.Ekobrottsbekämpningen har trots dettaden klart högsta utredningskostnadensåväl i förhållande till antaletärenden som redovisades till åklagaresom till inkomna ärenden.Ett annat område som skulle ägnassärskild uppmärksamhet var brott medrasistiska, främlingsfientliga ellerhomofobiska inslag. I denna del anförsatt utvecklingen av antalet brott medsådana motiv är svårbedömd. Uppgifternafrån polismyndigheterna tyder dock påen ökning. Polismyndigheterna har underåret prioriterat insatser mot dennabrottslighet. Vid de flestamyndigheterna harKriminalunderrättelsetjänsten intagiten central roll i bekämpningen av dessabrott. I vissa myndigheter har ocksåsärskilda satsningar gjorts, t.ex.genom utbildning av kontaktpersoner.Även bekämpning av miljöbrott skulleunder ägnas särskilduppmärksamhet, bl.a. avsatte polisen 11miljoner kronor för detta ändamål.Medlen har använts för utbildning,sammankomster för erfarenhetsutbyte,utveckling av samarbetet med åklagareoch tillsynsmyndigheter samt inköp avutrustning. Vid haren miljöbrottsrotel inrättats som skallha en aktiv roll iutbildningsinsatserna och därmed gekontinuitet och kunskap påmiljöbrottsområdet.Vidare skulle särskild uppmärksamhetägnas åt ungdomsbrottsligheten. I dennadel framgår att andelen ungdomar iåldern som var skäligenmisstänkta för brott minskat de senastetvå åren. har såvälgenomströmningstiden somutredningskostnaden per ärende somredovisats till åklagare ellersocialförvaltning ökat. Betydandeskillnader finns härvid mellan olikalän.Såvitt gäller verksamhetsmåletavseende stöd till brottsoffer ochvittnen framgår det att sjupolismyndigheter har redovisat enpositiv utveckling när detgäller myndigheternas stöd tillbrottsoffer. Vidare har sexpolismyndigheter genomförtbrottsofferundersökningar där frågorsom rör bostadsinbrott ingått.Resultaten av dessa undersökningarvisar att i genomsnitt varit nöjdamed det stöd som polisen givit dem somutsatts för bostadsinbrott. Vidare harRikspolisstyrelsen, i samverkan medRiksåklagaren, ,ochBrottsoffermyndigheten, utarbetat ettförslag till nationellthandlingsprogram för skydd av vittnen,måls-ägande och andra bevispersoner.Enligt regeringen kan förslaget utgöraen utgångspunkt för ett sådant program.Eftersom det i vissa delar kräverlagstiftning avser regeringen dock atttillkalla en utredare med uppdrag attvidareutveckla handlingsprogrammet ochlämna förslag på erforderliglagstiftning. harockså fått i uppdrag att utarbeta enhandlingsplan över hur brottsoffersberättigade krav på polisen skalluppfyllas.