bet · GO01SfU11 · 2001-03-27 00:00:00 — Utskottet finner dock inget skälatt ett tillkännagivande härom bör göras i dettasammanhang och avstyrker motionsyrkandet.I arbetet mot rasism, främlingsfientlighet,homofobi och diskriminering är aktiva insatser frånfolkrörelser och frivilligorganisationer oumbärliga.Det bidrag till stiftelsen mot nazister somaviseras i skrivelsen är en del i ett sådant arbete.Fonden skall ge ekonomiskt stöd till gruppereller individer som aktivt arbetar för att bekämparasism och nazism.Utskottet anser att regeringen bör avgöra ombidrag till stiftelsen skall ges, och utskottetavstyrker motion 2000/01:Sf22 yrkande 7.Organisationernas roll i arbetet motrasism, främlingsfientlighet,homofobi och diskrimineringUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om organisationernas m.fl. roll.Jämför reservationerna 17 (fp) och 18 (mp).MotionernaI tre yrkanden i motion 2000/01:Sf19 av () behandlas fråganom barn- och ungdomsorganisationernas relation tillarbetet mot rasism, främlingsfientlighet ochhomofobi. Dels betonas vikten av att barn- ochungdomsorganisationerna involveras i arbetet motrasism, främlingsfientlighet, homofobi ochdiskriminering (yrkande 1), dels att derasverksamhet bör tillvaratas i arbetet med dennationella handlingsplanen (yrkande 2) och dels attkommunerna bör stimuleras till att genomförasatsningar mot rasism, främlingsfientlighet,homofobi och diskriminering tillsammans med barn-och ungdomsorganisationerna (yrkande 3).I motion 2000/01:Sf23 av m.fl. (fp)yrkande 1 anser motionärerna attantidiskrimineringspolitiken bör decentraliseras.Motionärerna menar att små och nya aktörer måste geschansen att få del av finansieringen avantidiskrimineringsprojekt.I yrkande 5 i samma motion anser motionärerna attdet finns för lite medel för tilldelning tillinvandrarorganisationerna om man jämför t.ex. medStorstadssatsningen eller med AMS medel, och de ärskeptiska till den strategiska roll somIntegrationsverket tilldelas i handlingsplanen.Motionärerna anser att hela funktionen somIntegrationsverket tilldelats i handlingsplanen tersig tvivelaktig när medel inte finns hos verket föratt på ett effektivt sätt öppna samhällets arenorför människor som lever i segregation och drabbas avdiskriminering.Kerstin-Maria och ()anför i motion 2000/01:Sf24 yrkande 3 attantidiskrimineringsorganisationerna börtillföras resurser så att de kan delta i mot rasism.Utskottets ställningstagandeAktiva insatser från folkrörelser ochfrivilligorganisationer av olika slag är oumbärligai arbetet mot rasism, främlingsfientlighet, homofobioch diskriminering. Frivilligorganisationer, liksomindivider, som drabbas av våld eller andrakränkningar med rasistiska förtecken ellerdiskriminering har erfarenhet och sakkunskap sommåste utnyttjas.Utskottet anser att åtgärder bör vidtas för attfrämja och utveckla frivilligorganisationernasarbete, enskilt och tillsammans, och skapaförutsättningar för kontinuitet i deras verksamhet.Ett stort antal sådana åtgärder presenteras också iden nationella handlingsplanen.Flera insatser görs för att underlätta bl.a.frivilligorganisationernas arbete mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Iskrivelsen sägs t.ex. att regeringen skall geSvenska i uppdrag att sprida informationom, och bistå frivilligorganisationer och andra somvill ansöka om ekonomiskt stöd från kommissioneninom ramen för EU:s handlingsprogram motdiskriminering. Vidare kan nämnas att inom ramen förgemenskaps-initiativet Equal kommer under perioden2001-2006 från Europeiskasocialfonden, jämte nationell medfinansiering tillmotsvarande belopp, att satsas på projekt med syfteatt motverka diskriminering i arbetslivet.Verksamheten skall bedrivas i form avutvecklingsprojekt som omfattar ett flertal aktörer,såsom myndigheter, arbetsmarknadens organisationer,företag och frivilligorganisationer.Integrationsverket har även en strategisk roll iarbetet mot rasism, främlingsfientlighet och etniskdiskriminering. gav regeringenverket ett antal uppdrag som ett första steg ihandlingsplanen. Bland annat skall en nationellkunskapsbank om arbetet mot rasism,främlingsfientlighet och etnisk diskrimineringupprättas. Vidare har verket i uppdrag att föra endialog med organisationer, kommuner och andraaktörer som är verksamma inom området.Med det ovan sagda avstyrker utskottet motionerna2000/01:Sf23 yrkandena 1 och 5 samt 2000/01:Sf24yrkande 3.I skrivelsen nämns särskilt vikten av att ettbarn- och ungdomsperspektiv finns med i arbetet motrasism, främlingsfientlighet, homofobi ochdiskriminering. Flera initiativ med denna inriktningpresenteras i skrivelsen. Bland dessa kan nämnas attregeringen avser att under perioden 2001-2003avsätta ur Allmänna arvsfondenför att utveckla ungdomsföreningars lokala arbetemot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering.Regeringen har också förtydligat att deaktuella medlen skall kunna användas för att stödjalokalt arbete mot homofobi. Det kan också nämnas atten arbetsgrupp, Arm i arm - 4:e initiativet,tillsattes för att bistå regeringen ochArvsfondsdelegationen i detta arbete. Enligt vad somanges i skrivelsen kommer arbetsgruppen attprioritera projekt som har initierats och genomförsav ungdomar, innebär utveckling av nya metoder iarbetet mot rasism m.m., bedöms ge långsiktigaeffekter och innebär samarbete mellan olikaföreningar och skolan eller kommunen. Utskottetavstyrker med det motion 2000/01:Sf19 yrkandena 1-3.Kommunernas roll i arbetet motrasism, främlingsfientlighet,homofobi och diskrimineringUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om kommunernas roll.Jämför reservationerna 19 (fp) och 20 (mp).MotionernaI motion 2000/01:Sf635 av m.fl. (s)anförs att regeringen bör se över formerna för hurkommunerna kan få stöd i arbetet motfrämlingsfientlighet och rasism. Motionärerna anseratt det inte räcker bara med vägledning utan att detäven kräver reellt stöd.I motion 2000/01:Sf23 av m.fl. (fp)yrkande 4, delvis, anför motionärerna att när detgäller bl.a. rådgivning och stöd till kommunerna ochlokalt brottsförebyggande arbete är dialogen medminoriteterna oerhört värdefull. Motionärerna lyfterfram att köp av konsulttjänster omantidiskriminering direkt från de berörda gruppernasexperter och konsulter är viktigt i dettasammanhang.I motion 2000/01:Sf24 av ochYvonne Ruwaida (mp) yrkande 18 föreslås att s.k.lokala diskrimineringsombudsmän bör inrättas.Utskottets ställningstagandeDet konkreta arbetet mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskrimineringbedrivs i stor utsträckning på lokal nivå. Utskottetanser att det är viktigt att genom stöd ochrådgivning underlätta och främja detta lokalaarbete. Flera initiativ till ett sådant stöd tas uppi skrivelsen. Bland dessa kan nämnas denkunskapsbank som byggs upp och som utskottet tog uppovan (jfr föregående avsnitt). I detta sammanhangkan påpekas att ett nätverk av experter ochresurspersoner inom detta område skall bildas föratt bistå kommunerna. Vidare kan nämnas attIntegrationsverket har fått i uppdrag atttillsammans med utveckla enrådgivande och stödjande verksamhet till vilkenkommuner som har problem med rasistiska ochfrämlingsfientliga strömningar kan vända sig. Ettbrett samråd med kommuner har inletts i detta syfteoch kommer att fortgå . Med dessa åtgärderi åtanke finner utskottet det inte påkallat med dettillkännagivande som föreslås motion 2000/01:Sf635.Motionen avstyrks.Angående frågan om rådgivning och stöd tillkommunerna förutsätter utskottet att dessa uppdragkommer att gå till dem som är lämpligast härför. Härtorde exempelvis konsulter från de berörda gruppernakunna komma i fråga. Utskottet anser härmed motion2000/01:Sf23 yrkande 4 delvis i huvudsaktillgodosedd och avstyrker den sålunda.Angående frågan om lokala diskrimineringsombudsmänhar tidigare avslagitliknande yrkanden bl.a. med motiveringen att ingethindrar kommunerna att själva inrätta funktionerliknande DO på lokal nivå (bet. 1997/98:SfU6, rskr.1997/98:68 och bet. 1999/2000:SfU10, rskr.1999/2000:188). Utskottet står fast vid dennabedömning. Utskottet noterar i detta sammanhang ävenatt det i skrivelsen aviseras ett antal projekt föratt stärka det lokala arbetet mot diskriminering.Bland annat sägs att regeringen ser mycket positivtpå arbetet med s.k. antidiskrimineringsbyråer. DOoch avser, enligt skrivelsen,att stimulera uppbyggnaden av ett nätverkmellan de olika antidiskrimineringsbyråerna. Meddetta avstyrker utskottet motion 2000/01:Sf24yrkande 18.Antidiskrimineringsklausul vidoffentlig upphandlingUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om antidiskrimineringsklausul vidoffentlig upphandling.Jämför reservationerna 21 (m) och 22 (mp).MotionernaI motion 2000/01:Sf24 av ochYvonne Ruwaida (mp) yrkande 2 anser motionärerna attregeringen inför mot rasism 2001bör uttala att antidiskrimineringsklausuler inteutgör handelshinder och verka för att det skrivs ini konferensens slutdokument.I yrkande 16 i samma motion anser motionärerna attantidiskrimineringsklausuler vid offentligupphandling bör användas. De menar att det är ettviktigt verktyg för att motverka diskriminering.I motion 2000/01:Sf21 av de () yrkande 2 anför motionären att det finnsstora risker med olika former av sanktioner ellerandra ingripande åtgärder från det allmänna.Motionären anser att det inte är acceptabelt med ettsystem som kan dubbelbestraffa. Alla sanktioner frånsamhällets sida bör ha ett otvetydigt stöd ilagstiftningen, så att de t.ex. kan överklagas.Utskottets ställningstagandeDen parlamentariska har genomtilläggsdirektiv (dir. 1999:34) bl.a. i uppdrag attanalysera möjligheterna för den offentliga sektornatt ta in s.k. antidiskrimineringsklausuler iupphandlingsavtal. skall kommittén lämnasitt slutbetänkande.Regeringen aviserar även i skrivelsen ettutredningsarbete om möjligheterna att förena olikastatliga stödåtgärder med krav relaterade till icke-diskriminering. En grundtanke bakom de krav somställts på användningen av anti-diskrimineringsklausuler vid offentlig upphandlingär att offentliga medel inte skall gå tillverksamheter inom ramen för vilka grundläggandemänskliga rättigheter kränks. Det kan ifrågasättas ivad mån samma synsätt borde kunna gälla även vadgäller olika statliga stödåtgärder. Det skulleexempelvis kunna handla om vissa bidrag,subventioner och stöd till företag ochorganisationer.Utskottet anser att det inte finns någon anledningatt föregripa slutsatsereller det i skrivelsen aviserade utredningsarbetetom möjligheterna att förena olika statligastödåtgärder. Utskottet förutsätter att även desynpunkter som förs fram i motion 2000/01:Sf21kommer att övervägas vid ärendets beredning.Utskottet avstyrker motionerna 2000/01:Sf21 yrkande2 och 2000/01:Sf24 yrkande 16. Vidare anser inteutskottet att i detta sammanhang bör göranågot uttalande i den fråga som tas upp i motion2000/01:Sf24 yrkande 2.VärdegrundenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om värdegrunden museernas roll.Jämför reservationerna 23 (m, kd), 24 (c), 25(mp) och 26 (kd).MotionernaI motion 2000/01:Sf24 av ochYvonne Ruwaida (mp) yrkande 13 anförs att ett nyttkärnämne bör införas i skolan. Syftet med ämnet äratt skapa ett forum där eleverna kan diskuteraexistentiella frågor samt frågor om demokrati ochdemokratiska grundvärderingar etc.I motion 2000/01:Sf25 av m.fl. (kd)yrkande 1 anför motionärerna att en s.k.personalistisk människosyn bör ligga till grund fördemokratin. Personalism är enligt vad som anförs imotionen en helhetssyn på människan, utifrån vilkenman bör värna alla människors liv, frihet ochvärdighet.I yrkande 3 i samma motion samt i motion2000/01:Sf645 av m.fl. (kd) yrkande 1tas frågan om en värdegrund som bygger på denkristna traditionen upp. Motionärerna anser att enkristen människosyn och värdegrund ger skäl förrespekt för olika åsikter, empati och solidaritet,för ett engagemang och ansvar som sträcker sigutöver egenintresse, familjeband, kön, etnicitet,religion m.m.I motion 2000/01:Sf25 av m.fl. (kd)yrkande 7 anför motionärerna att museerna har betydelse i arbetet för att motverkafrämlingsfientlighet och rasism. Att ha en godkännedom om sitt eget kulturarv är både enförutsättning för att bygga upp sin egen identitetoch för att kunna respektera andras kulturer ochvärden, anför motionärerna.I samma motion yrkande 2 pekar motionärerna påfamiljens centrala roll i rättssamhälletsuppbyggnad. Varje bärande värdesystem i etträttssamhälle bygger på en process av införlivandeav värden, värderingar och normer. Här har familjenen mycket viktig roll att spela, enligt vad somanförs i motionen.I motion 2000/01:Sf611 av m.fl. (c)yrkande 1 anförs att åtgärder för att motverkasegregationen i samhället måste vidtas.Diskriminering måste motverkas på alla plan och ialla sammanhang. Motionärerna pekar i dettasammanhang även på att skolan har ett ansvar somförmedlare av humanistiska värden.Utskottets ställningstagandeRasistiska och andra uppfattningar och värderingar,som står i strid med principen om alla människorslika värde, utgör ytterst en utmaning mot hela denvärdegrund som bär upp demokratin. Ett långsiktigtoch kontinuerligt arbete för att stärka dedemokratiska institutionerna och öka dendemokratiska medvetenheten hos medborgarna är därförnödvändigt. Skolan utgör en nyckelinstitution i detlångsiktiga främjandet av demokratiska värden. Attytterligare utveckla skolans arbete med värde-grundsfrågorna är därför viktigt. Inom skolan måstedessutom kompetens och resurser finnas för att kunnaidentifiera och konfrontera direkta uttryck förrasism, homofobi och andra former av intoleransliksom diskriminering, såväl från elevers ochlärares sida som från det omgivande samhället. Igränslandet mellan utbildningssatsningar ochkulturpolitik finns möjligheter att vidta åtgärderför att på lång sikt öka engagemanget för, ochinsikten om, demokratins villkor.Flera satsningar görs för att stärkavärdegrundsarbetet. Enligt vad som anges iskrivelsen avser regeringen bl.a. att satsasammanlagt under de tre närmasteåren för att inom värdegrundsområdet bredda och höjaskolväsendets vetenskapliga kunskapsbas ochkompetens samt göra forskningen mer tillgänglig.Vidare pågår ett utvecklingsarbete för folkstyret,bl.a. avser regeringen att avsätta ytterligareprojektmedel till lokal demokratiutveckling förperioden . Ett förslag till en nationellhandlingsplan för de mänskliga rättigheterna skallpresenteras . En interdepartementalarbetsgrupp som har i uppgift att utarbeta ettförslag till en nationell handlingsplan för demänskliga rättigheterna och ett första steg iarbetet med en nationell handlingsplan för demänskliga rättigheterna har tagits i och med dennyligen presenterade departementspromemorianMänskliga rättigheter i - en kartläggning(Ds 2001:10).Utskottet noterar även att skolministernproklamerade 1999 som ett värdegrundsår och att ettvärdegrundsprojekt då initierades inomUtbildningsdepartementet. Värdegrundsprojektetkonstaterade bl.a. att det behövdes tydligareskrivningar om värdegrunden i läroplanerna.Undersökningar har visat att bristen på tydliga måli läroplanerna försvårar för skolorna att vägledaoch påverka barns och ungas värdeutveckling. Hösten2000 tillsatte regeringen en arbetsgrupp (U 2000:E)för att se över läroplanerna som styrdokument. Denhar som huvuduppgift att ge förslag till hur deövergripande målen i läroplanerna kan få störregenomslag i relation till andra styrdokument somkursplaner och betygskriterier. Arbetsgruppen skallavrapportera sitt arbete senast den 31 maj 2001.Mot bakgrund av de åtgärder som vidtagits anserutskottet inte att skäl finns för etttillkännagivande på värdegrundsområdet. Utskottetavstyrker motionerna 2000/01:Sf25 yrkandena 1-3,2000/01:Sf611 yrkande 1 samt 2000/01:Sf645 yrkande1.Angående ett nytt kärnämne vill utskottet påpekaatt en arbetsgrupp inom Utbildningsdepartementetutrett förutsättningarna för en ändrad utformning avvissa kärnämneskurser i gymnasieskolan.Arbetsgruppen redovisade sitt uppdragi promemorian En utveckling av gymnasieskolanskärnämnen och överlämnade den till Gymnasiekommittén2000 (dir. 2000:35) för vidare behandling. Utskottetvill inte föregripa den fortsatta beredningen ochavstyrker sålunda motion 2000/01:Sf24 yrkande 13.Vad gäller frågan om museernas roll för attmotverka främlingsfientlighet och rasism kan nämnasatt det i de kulturpolitiska målen som ett målbl.a. anges att "det är ett kulturpolitiskt ansvaratt motverka försök att utnyttja kulturarvet idiskriminerande syften" (prop. 1996/97:3, bet.1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Det kan ävennämnas att det i regleringsbreven för de centralastatliga museerna anges som ett mål att de skallbidra till minskad diskriminering,främlingsfientlighet och rasism. I detta sammanhangbör även projektet nämnas (jfravsnittet Informationssatsning och evenemang motrasism, främlingsfientlighet, homofobi ochdiskriminering). Huvudsyftet med motion 2000/01:Sf25yrkande 7 synes således redan tillgodosett, ochutskottet avstyrker sålunda yrkandet.MobbningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om nollvision vid arbetet mot mobbning. övriga frågor om mobbning.Jämför reservationerna 27 (kd, c) och 28 (m,kd, c, fp)MotionernaFrågan om nolltolerans mot mobbning tas upp i tvåmotioner, dels i motion 2000/01:Sf18 av BirgittaCarlsson m.fl. (c) yrkande 5, dels i motion2000/01:Sf25 av m.fl. (kd) yrkande 4.I motion 2000/01:Sf23 av m.fl. (fp)yrkande 3 tar motionärerna upp frågan om mobbning.Motionärerna föreslår ett antal åtgärder motmobbning. Bl.a. bör alla skolor ha åtgärdsplaner motmobbning och föräldrarna till både dem som mobbaroch blir mobbade bör informeras.I motion 2000/01:Sf25 av m.fl. (kd)yrkande 5 pekar motionärerna på behovet av ennationell kampanj mot mobbning.I yrkande 6 i samma motion pekar motionärernapå att , enligt skrivelsen,fått i uppdrag att vidta åtgärder och görariktade insatser mot främlingsfientlighet,rasism och homofobi samt etniskt och sexuelltrelaterad mobbning. Motionärerna anser att"mobbning på grund av trosbekännelser" börläggas till.Utskottets ställningstagandeAtt förebygga och motverka alla former av rasism,homofobi och sexuella trakasserier liksom all slagsdiskriminering är en ytterst angelägen uppgift. Iskrivelsen nämns särskilt att harfått i uppdrag att vidta åtgärder och göra riktadeinsatser för att komma till rätta med eventuellamissförhållanden i skolan när det gällerfrämlingsfientlighet, rasism och homofobi samtetniskt och sexuellt relaterad mobbning. Iskrivelsen sägs också att åtgärder kommer att vidtasför att ytterligare utvecklakvalitetsredovisningarna som ett effektivtinstrument i uppföljningen av i vad mån skolorna nåruppsatta mål, t.ex. när det gäller arbetet motkränkande behandling.Riksdagen har tidigare behandlat frågor omnollvision som mål i arbetet för att motverkamobbning. har avslagit dessa yrkandenbl.a. med motiveringen att tydliga föreskrifter motmobbning och annan kränkande behandling finnsi skolans styrdokument såsom skollag och läroplaner(bet. 1999/2000:UbU15).Vidare tillsattes 1999 (dir.1999:15) för att göra en översyn avskollagstiftningen. Kommittén skall enligtdirektivet bl.a. göra en översyn och vid behovföreslå förändringar för att stärka barns, ungdomarsoch vuxnas säkerhet, skydd och trygghet ibarnomsorgs- och skolverksamheten. I direktivetpekas särskilt frågor om kränkande behandling ut.Kommittén kommer att lämna sina förslag i september2001.Med anledning av det ovan angivna och då utskottetinte vill föregripa förslagavstyrker utskottet motionerna 2000/01:Sf18 yrkande5, 2000/01:Sf23 yrkande 3 samt 2000/01:Sf25yrkandena 4 och 5. Vidare förutsätter utskottet inom skolvärlden uppmärksammar all mobbning,således även på grund av trosbekännelse. Motion2000/01:Sf25 yrkande 6 avstyrks.Arbetets koppling tillmigrationspolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om- kopplingar till migrationspolitiken.Jämför reservation 29 (v, mp).MotionernaI motion 2000/01:Sf22 av m.fl. (v)yrkande 2 anför motionärerna att flyktingpolitikenger viktiga signaler vad gäller människors likavärde och anser därför att skall verkakraftfullt i EU för en solidarisk och humanflyktingpolitik. Arbetet mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskrimineringkräver en generös flyktingpolitik, ansermotionärerna.I motion 2000/01:Sf24 av ochYvonne Ruwaida (mp) yrkande 4 anser motionärerna attSverige bör ratificera TheInternational Convention on the Protection of theRights of All Migrant Workers and Members of TheirFamilies.I samma motions yrkande 5 anför motionärerna attdet finns risker för kränkning av de mänskligarättigheterna i och med Schengenavtalet.Motionärerna framhåller att på ettkonsekvent sätt måste följa de konventioner som harundertecknats.Utskottets ställningstagandeFlera avgränsningar görs i skrivelsen, vilketutskottet har full förståelse för. Bl.a. fallermigrationspolitiken utanför de områden som behandlashär. I skrivelsen sägs emellertid även att det finnssamband och kopplingar av olika slag mellan å enasidan asyl- och invandringspolitikens utformning, åandra sidan attityder och förhållningssätt i Sverigesom är relaterade till förekomsten av rasism,främlingsfientlighet och etnisk diskriminering.Utskottet anser att asyl- och invandringspolitikenbör präglas av humanitet och respekt för principenom alla människors lika värde. Utskottet anservidare att regeringen verkar för en human ochsolidarisk flyktingpolitik i EU och kan i dettasammanhang inte se något skäl för attsärskilt uttala detta. Vidare förutsätter utskottetatt följer de konventioner man anslutit sigtill samt att nya relevanta konventioneruppmärksammas. Med detta avstyrker utskottetmotionerna /01:Sf22 yrkande 2 och 2000/01: Sf24yrkandena 4 och 5.UtskänkningstillståndUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkande om utskänkningstillstånd.Jämför reservation 30 (mp).MotionenI motion 2000/01:Sf24 av ochYvonne Ruwaida (mp) yrkande 17 tar motionärerna uppindragning av utskänkningstillstånd vid olagadiskriminering. De anser att det skulle varapositivt om det ställdes som ett tillståndsvillkoratt tillståndsinnehavaren följdeantidiskrimineringslagarna.Utskottets ställningstagandeEnligt alkohollagen får serveringstillstånd endastmeddelas den som visar att han eller hon med hänsyntill sina personliga och ekonomiska förhållanden ochomständigheter i övrigt är lämplig att utövaverksamheten. Vid tillståndsprövningen skallsärskild hänsyn tas till om sökanden är laglydig ochbenägen att fullgöra sina skyldigheter mot detallmänna (lämplighetsprövning). Om entillståndsinnehavare i sin restaurangverksamhet,eller anställda i verksamheten, fälls för brottetolaga diskriminering innebär det attserveringstillståndet kan ifrågasättas. Detta är ettbrott som har anknytning till restaurangrörelsen ochmåste bedömas som allvarligt.I skrivelsen nämns att berörda tillståndsgivandemyndigheter och näringsidkare inomrestaurangbranschen skall uppmärksammas på attbestämmelserna i alkohollagen innebär attserveringstillståndet kan dras in om entillståndsinnehavare i sin restaurangverksamhet,eller anställda i verksamheten, fälls för brottetolaga diskriminering. Med detta avstyrks motion2000/01:Sf24 yrkande 17.Utbildning och granskning av polisoch väktareUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om utbildning och granskning av polisoch väktare.Jämför reservation 31 (mp).MotionFrågan om utbildning och granskning av polis ochväktare tas upp i tre yrkanden i motion 2000/01:Sf24av och ().Dels anser motionärerna att större satsningar föratt öka medvetenheten om fördomar och diskrimineringmåste göras vid utbildningen av polisen (yrkande 8).Dels anser motionärerna att utbildningen avordningsvakter och väktare bör förbättras ochutformas så att diskriminering o.d. motverkas(yrkande 9).