bet · GO01FiU29 · 2001-05-31 00:00:00 — Motionärernaanser att ett utjämningssystem som skapar likvärdigaförutsättningar för alla kommuner att bedrivakommunal verksamhet är en viktig förutsättning förtillväxt och livskraft i hela landet. Det är viktigtatt försvara de grundläggande principerna iskatteutjämningssystemet. Oönskade effekter somföljer av systemets nuvarande tekniska konstruktionfår inte tillåtas att rubba grundvalarna förutjämningssystemet. Motionärernas syn på kommunernasekonomi bör ges regeringen till känna (yrkande 12).I motion Fi38 av m.fl. (c) anförsatt regeringens kompensation till kommunerna förkostnader för maxtaxan inom barnomsorgen inteinnefattar effekten av en ökad efterfrågan och attsamma sak säkert kommer att gälla även maxtaxan inomäldreomsorgen. Därmed, hävdar motionärerna, riskerarmånga kommuner att av politiska skäl acceptera enmaxtaxa som kommer att urholka den kommunalaekonomin. Motionärerna anser därför att regeringenbör låta utreda effekterna på den kommunala ekonominav en ökad efterfrågan innan maxtaxa i barnomsorgeller äldreboende genomförs (yrkande 3).Socialutskottets yttrandeSocialutskottet anför i sitt yttrande (SoU5y) attregeringen skriver ekonomiskavårproposition (prop. 100 s. 30-31) att den avseratt föreslå att ett förbehållsbelopp införs i äldre-och handikappomsorgen. Kommunsektorn tillförs 650miljoner kronor som kompensation förförbehållsbeloppet. anser attfinansutskottet bör avstyrka motion Fi38 (c) yrkande3 (delvis).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anför i sitt yttrande (UbU5y)att behandlade proposition1999/2000:129 Maxtaxa och allmän förskola (bet.2000/01:UbU5, rskr. Maxtaxereformen, somgenomförs , är utformad som etterbjudande till kommunerna, inte som ett påbud.Eftersom reformen ännu inte är genomförd är det förtidigt att konstatera vilken inverkan den får påefterfrågan på barnomsorg. Utbildningsutskottetanser att finansutskottet bör avstyrka motion Fi38(c) yrkande 3.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet vill framhålla att densamhällsekonomiska utvecklingen under de senasteåren, med stark tillväxt och ökad sysselsättning,har inneburit att de ekonomiska förutsättningarnaför kommuner och landsting har förbättrats.Statsbidragen har successivt höjts . Åren1999-2001 erhåller kommuner och landsting dessutomäven tillskott genom att de allainkomsttagare tidigare betalat i statliginkomstskatt tillfaller kommuner och landsting.Tillsammans med det särskilda stöd som utgår tillvissa kommuner och landsting har tillskotten tillkommunsektorn höjts med över 25 miljarderkronor. Även framgent fortsätter prioriteringen avden kommunala sektorn. Sammantaget höjs nivån på deårliga tillskotten till kommuner och landsting medca mellan åren 2001 och 2004.Beträffande finansieringsprincipen vill utskottetnämna att regeringen tillsammans med och har tillsatten arbetsgrupp med uppgift att diskuteraprocessfrågor avseende tillämpningen av denkommunala finansieringsprincipen.Vad gäller effekterna på kommunernas ekonomi avmaxtaxan inom barnomsorgen och förbehållsbelopp inomäldreomsorgen ställer sig finansutskottet bakom detsom anförs i socialutskottets ochutbildningsutskottets yttranden.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi 35(kd) yrkandena 1 och 6, motion Fi19 (c) yrkande 12samt Fi 38 (c) yrkande 3.1.3 Kommunernas självfinansieringUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag om attomvandla fastighetsskatten till en kommunalfastighetsavgift och ett förslag om enutredning för att förstärka kommunernasskattebas.Jämför reservationerna 4 (kd) och 5 (c).MotionernaI motion Fi35 av Per m.fl. (kd) anförs attden kommunala självstyrelsen så långt som möjligtskall kopplas till ett ekonomisk oberoende. Ett sättatt stärka oberoendet vore enligt motionärerna attlåta kommunerna ta över fastighetsbeskattningen ochomvandla den till en fastighetsanknutenavgift. Detta bör tillkännages för regeringen(yrkande 4).Rolf Kenneryd m.fl. (c) anför i motion Fi38 attdet är viktigt att göra kommunerna mindre beroendeav statsbidrag genom att stärka kommunernas egenskattebas. Motionärerna begär ett tillkännagivandeom att regeringen bör låta utreda formerna för enförstärkt skattebas i landets kommuner (yrkande 1).En ökad egenfinansiering skulle ge kommuner ochlandsting bättre möjligheter att tillgodogöra sigvinsterna av tillväxt och ökad sysselsättning anförmotionärerna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet kan konstatera att den svenskakommunsektorn internationellt sett har en hög gradav självfinansiering. Av skrivelsen (sid. 31)framgår att skatteintäkterna svarade för58 % av kommunernas intäkter. Motsvarande siffra förlandstingen var . De generella statsbidragensvarade för av kommunernas och avlandstingens intäkter. Övriga intäkter för kommuneroch landsting utgörs av taxor och avgifter,specialdestinerade statsbidrag m.m.Beträffande att omvandla fastighetsskatten till enkommunal fastighetsavgift anförde finansutskottetvid behandlingen av motsvarande skrivelse (bet. 1999/2000:FiU29 sid. 8) att utskottet intekunde se några fördelar med en sådan förändring.Utskottet vidhåller denna uppfattning.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaFi35 (kd) yrkande 4 och Fi38 (c) yrkande 1.1.4 Statistik avseende vårdköerUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget omstatistik över vårdköer.Jämför reservation 6 (kd, fp).MotionenI motion Fi37 av och (båda fp) anförs att tillgänglig statistik frånLandstingsförbundet över vårdköerna i visarsåväl oacceptabla skillnader i kötid mellanlandstingen som oacceptabelt långa kötider.Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om att ensamlad statistik på området tas fram och redovisasså att det blir möjligt att bilda sig en uppfattningom problemens omfattning (yrkande 5).Socialutskottets yttrandeSåvitt gäller statistik för vårdköer konstaterarsocialutskottet i sitt yttrande (SoU5y) attLandstingsförbundet bedriver projektet ivården och att projektet syftar till att utvecklaett nationellt system för uppföljning och analys avväntetider. Vidare, skriver socialutskottet, anförregeringen vårproposition (prop. 100, s.123) att väntetiderna till vissa behandlingar i dagär oacceptabelt långa, vilket gör att det inte ärmöjligt att säga att hälso- och sjukvården har enacceptabel tillgänglighet. Landstingen tillförsdärför ett resurstillskott om 1 250 miljoner kronorfrån . anser inteatt bör ta något initiativ i frågan.Socialutskottet föreslår att finansutskottetavstyrker motion Fi37 (fp) yrkande 5.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet ställer sig bakom det somsocialutskottet anför i sitt yttrande och avstyrkerdärmed motion Fi37 (fp) yrkande 5.1.5 Jämförelse mellan privat ochoffentlig vårdUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om enkartläggning av jämförande resultat mellanolika vårdgivare.Jämför reservation 7 (fp).MotionenI motion Fi37 av och (båda fp) anförs att relationen mellan vård ochomsorg på entreprenad, i helt privat regi eller ioffentlig regi inte speglas i regeringens skrivelse.Motionärerna anser att en förnuftig diskussion omdenna viktiga fråga inte kan äga rum utan sådanajämförelser. En kartläggning av jämförande resultatär därför absolut nödvändig för den politiskadialogen partier emellan. Detta bör tillkännages förregeringen (yrkande 6).Socialutskottets yttrandeSocialutskottet anför i sitt yttrande (SoU5y) attmotionsyrkanden om privata vårdgivare nyligenbehandlats och avstyrkts av utskottet i betänkande2000/01:SoU10 (s. 42 och 44-45). Vidare behandladeoch avstyrkte utskottet yrkanden om ökad mångfald avvårdgivare i betänkande 2000/01:SoU5 (s. 33-36).Socialutskottet, som inte ändrat uppfattning i dessafrågor, anser att finansutskottet bör avstyrkamotion Fi37 (fp) yrkande 6.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet ställer sig bakom det somsocialutskottet anför i sitt yttrande och avstyrkerdärmed motion Fi37 (fp) yrkande 6.1.6 SkolanUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker fem motionsförslag omvillkoren för och bidragen till friskolor,inrättandet av ett kvalitetsinstitut förskolan och skolans roll i folkhälsoarbetet.Jämför reservationerna 8 (m), 9 (c) och 10(fp).MotionernaI motion Fi36 av m.fl. (m) anförs attbidragen till fristående skolor har sjunkit från47 per elev 1998 till perelev , med motsvarande sjunkandeprocentsiffra i relation till de kommunalakostnaderna. Motionärerna anser att detta böranalyseras närmare av (yrkande 10).I motion Fi37 av och (båda fp) anförs att godkända fristående skolormåste garanteras samma ekonomiska resurser som dekommunala skolorna. Kommunernas ersättning till defristående grundskolorna minskade mellan 1998 och1999 från av den kommunala kostnaden per elevtill . En kommitté har föreslagit attfristående skolor skall få lägre ersättning änkommunala skolor. Motionärerna påpekar att en sådanminskning skapar ojämlika villkor för fristående ochkommunala skolor och understryker att det är viktigtatt de fristående skolorna inte diskrimineras(yrkande 2). Motionärerna anser också att enredovisning bör göras av hur det fria skolvaletfullföljs i praktiken (yrkande 3). Mot bakgrund avoroande exempel på att folkhälsan försämras på vissaområden efterlyser motionärerna också att skolansroll i folkhälsoarbetet bör belysas (yrkande4).I motion Fi38 av m.fl. (c) anförsatt presenterat ett alternativ tillregeringens specialdestinerade resurser till skolangenom att öka de generella statsbidragen och inrättaett kvalitetsinstitut där bl.a. börvara huvudman. Motionärerna föreslår att regeringenbör inleda överläggningar med om huren sådan satsning bör utformas med Centerpartietsförslag som grund (yrkande 4).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anför i sitt yttrande (UbU5y)att kommunernas skyldighet att ge bidrag tillfristående skolor på grundskole- ochgymnasieskolenivå har varit föremål för utredning ien statlig kommitté, den s.k. (U1997:10). Dess slutbetänkande lades fram i februari2001 och befinner sig underremissbehandling tillsammans med en PM från enarbetsgrupp inom . Enligtuppgift från departementet planeras en propositionbli framlagd . Mot den bakgrundenanser utbildningsutskottet att inte nu börgöra några ställningstaganden om bidragsgivningentill fristående skolor.Beträffande yrkande 4 i motionFi38, om att staten måste eftersträva enöverenskommelse med kommunerna omkvalitetsutveckling i skolan och inrättandet av ettkvalitetsinstitut, anför utbildningsutskottet attalla kommuner numera är ålagda av staten att årligenupprätta skriftliga kvalitetsredovisningar som ettled i den kontinuerliga uppföljningen ochutvärderingen av skolplanen (SFS 1997:702).Skolverket följer upp hur kommunerna efterleverdenna skyldighet och har påtalat brister under deförsta åren som skyldigheten funnits.Skollagskommittén, som skall slutredovisa sittarbete , har till uppdrag bl.a. attöverväga hur skollagen bör utformas för atttydliggöra det kommunala ansvaret för utbildningenskvalitet och likvärdighet (dir. 1999:15). Förslag omett nationellt haravslagits av ,(bet. 2000/01:UbU1 s. 28 f.).Inga nya skäl framförs i den nu aktuella motionen.Utbildningsutskottet anser att finansutskottet böravstyrka motionsyrkandet.Utbildningsutskottet anför också att motioner omett friskolesystem på vuxenutbildningsområdetdiskuteras i utbildningsutskottets betänkande2000/01:UbU15, som kommer att behandlas ikammaren.Folkpartiet begär i motion Fi37 etttillkännagivande om skolan och folkhälsoarbetet(yrk. Motionärerna frågar om läroplanerna i dagskapar ökade möjligheter för skolan att aktivtmedverka i folkhälsoarbetet, eller om regleringenökar risken för en statisk skola. De anser attskolan som en viktig faktor i folkhälsoarbetetsnarast bör belysas.Utbildningsutskottet anför att lämnade sittslutbetänkande Hälsa på lika villkor - nationellamål för folkhälsan (SOU 2000:91). Skolans roll tasupp i betänkandet. Remissbehandlingen är nu avslutadoch ärendet bereds i anser att inte börföregripa regeringens ställningstagande och ansersåledes att finansutskottet bör avstyrkamotionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet ställer sig bakom det somutbildningsutskottet anför i sitt yttrande ochavstyrker därmed motion Fi36 (m) yrkande 10, motionFi37 (fp) yrkandena 2-4 samt motion Fi38 (c) yrkande4.1.7 ÄldreomsorgUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag omäldreomsorgens framtida finansiering.Utskottet avstyrker också ett motionsförslagom orättvisa skillnader mellan kommunernasavgifter för äldreomsorg, med hänvisning tillregeringens framlagda förslag om ettförbehållsbelopp inom äldreomsorgen.Jämför reservationerna 11 (m) och 12 (fp).MotionernaI motion Fi36 av m.fl. (m) anförs attdet på äldreomsorgens område finns ett stort behovav en förstärkt statlig tillsyn. Den uppgift som faller på kommunerna - att övervaka sin egenverksamhet såväl som de privata entreprenörerna -fungerar enligt motionärerna uppenbarligen inte. Istället skall en fristående statlig myndighet trädain i kommunens ställe och ansvara för godkännandeoch kvalitet inom vård och omsorg. Den störstakvalitetsfaktorn och garantin för god vård är enligtmotionärerna att man själv som äldre har rätt ochmöjlighet att välja vårdgivare. En äldrepeng är ettalternativ som ger den enskilde rätt att lösa sittomsorgsbehov efter egna önskemål. Äldrepengen skallkunna användas för att betala äldreomsorg såväl ihemmet som på olika former av privata institutioner.Mot bakgrund av de stora kostnadsökningar som kanväntas av demografiska skäl menar motionärerna attfinansieringen av äldreomsorgen i framtidensannolikt måste bygga på en kombination avskattefinansiering och något slags individuelltutformad försäkring som ger de äldre stortinflytande. Regeringen bör skyndsamt tillsätta enutredning om äldreomsorgens framtida finansiering(yrkande 8).I motion 2000/01:Fi37 av ochStaffan (båda fp) framhålls att avgifterna föräldrevård skiljer per årmellan olika kommuner och att flera kommunerdessutom begår rena lagbrott när de struntar idagens socialtjänstlagstiftning om att garanteraskälig standard åt äldre vars make/maka flyttar tillsärskilt boende. Motionärerna anser att det ärskandalöst att regeringen ännu inte har presenteratnågot förslag för att komma till rätta med dessaorättvisor (yrkande 7).Socialutskottets yttrandeSocialutskottet anför i sitt yttrande (SoU5y) attmotionsyrkanden gällande den framtida finansieringenav äldreomsorgen samt avgiftssättning inomäldreomsorgen har behandlats och avstyrkts ibetänkande 2000/01:SoU9 (s. 11 och 25-26) (prot.nr2000/01:70). har inte ändratinställning i dessa frågor. Vidare anförs i 2001 årsekonomiska vårproposition (prop. 100 s. 30-31) attregeringen avser att föreslå att ettförbehållsbelopp införs i äldre- ochhandikappomsorgen. Detta förbehållsbelopp kommer attvara den lägsta summa som pensionären skall ha kvaratt leva på när äldreomsorgen är betald. Vidareframgår av samma proposition (s. 123) attkommunsektorn tillförs somkompensation för det föreslagna förbehållsbeloppet iäldre- och handikappomsorgen. anseratt finansutskottet bör avstyrka motionerna Fi36 (m)yrkande 8 och Fi37 (fp) yrkande 7.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet gör inte några andra bedömningar ände som framförs i socialutskottets yttrande ochavstyrker därmed motionerna Fi36 (m) yrkande 8 ochFi37 (fp) yrkande 7.1.8 IntegrationUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag.Jämför reservation 13 (m).MotionenI motion Fi36 av m.fl. (m) anförs attproblemen med den negativa segregationen till stordel beror på bristande delaktighet och att lösningeninte är riktade bidrag till invandrartäta områden.För att lösa problemen är det i stället nödvändigtatt dels bryta bidragsberoendet, dels skapa merkonkurrens, öppenhet och flexibilitet isamhällsekonomin, dels skapa förutsättningar förtrygga liv i miljöer utan brottslighet och medfungerande sociala nätverk. Motionärerna framhålleratt språket är en av hörnpelarna församhällsaktivitet och sociala relationer och anseratt ett checksystem bör införas i stället för dagenssvenskundervisning för invandrare. måstebättre ta till vara kunskaper och utbildning sominvandrade personer har med sig. Valfriheten måsteöka i kombination med en resursöverföring direktriktad mot utsatta grupper genom en individuellkompetensutvecklingspeng. Detta bör ges regeringentill känna (yrkande 11).Finansutskottets ställningstagandeIntroduktionsmålen för nyanlända invandrare är attde skall kunna skaffa sig en god grund försjälvförsörjning och det fortsatta livet i Sverige.Regeringen konstaterar i skrivelsen att kommunernasintroduktionsverksamhet är otillräcklig när detgäller individualiserad introduktion och samverkanmed andra aktörer. Regeringen skriver också attresultaten av de uppföljningar som gjorts tyder påatt regeringens målsättning enligt propositionenSverige, framtiden och mångfalden - fråninvandrarpolitik till integrationspolitik(1997/98:16) om större individualisering iintroduktionen och en bättre samverkan mellanaktörerna, inte kan sägas vara uppfylld i enmajoritet av kommunerna.Regeringens skrivelse visar enligt utskottetsmening att framsteg gjorts beträffandeintroduktionen av nyanlända men att situationenfortfarande är otillfredsställande. De cirka tre årsom gått sedan godkände målen för den nyaintegrationspolitiken är enligt finansutskottetsuppfattning en för att lösa problemenmed integration av nyanlända. Politiken behöverlängre tid för att ge fullt genomslag. Utskottetanser att det är mycket viktigt att regeringennoggrant följer utvecklingen och resultaten av detlångsiktiga introduktionsarbetet och bevakar hurmålen uppfylls.Med det anförda avstyrker finansutskottet motionFi36 (m) yrkande 11.1.9 FörsörjningsstödUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag omsocialbidragskostnader med hänvisning tillatt liknande förslag beredsinom riksdagen.MotionenI motion Fi37 av och (båda fp) anförs att det är staten som ansvarar förarbetsmarknadspolitiken men att kommunernahuvudsakligen är ansvariga för att skola ochvuxenutbildning har den kvalitet som krävs för attmänniskor skall ha en reell chans påarbetsmarknaden. Motionärerna anser att det måstevara ett gemensamt ansvar för stat och kommuner attfå ut de personer som är långvarigtsocialbidragsberoende ur fattigdomsfällan, och attdet därför måste vara ett delat kostnadsansvarmellan staten och kommunerna. Motionärerna föreslåratt ett underlag bör tas fram för bedömning av hurstor del av socialbidragskostnaderna som är direktberoende av arbetslösheten (yrkande 9).Socialutskottets yttrandeSocialutskottet anför i sitt yttrande (SoU5y) bereder proposition 2000/01:80 Nysocialtjänstlag m.m. samt cirka 130 motionsyrkanden,däribland motionsyrkanden om långvarigtbidragsberoende. återkommer därförmycket snart med ställningstaganden till ett brettspektrum av frågor inom socialtjänstområdet ochanser att denna behandling inte bör föregripas.Socialutskottet anser att finansutskottet böravstyrka bifall till motion Fi37 (fp) yrkande 9.Finansutskottets ställningstagandeSocialutskottets betänkande 2000/01:SoU18 (prop.2000/01:80 Ny socialtjänstlag) är justerat ochkommer att behandlas i kammaren . Ibetänkandet avstyrks yrkanden om bl.a. långvarigtbidragsberoende. konstaterar ocksåatt skrivelsen innehåller en relativt fylliggenomgång av frågor kring försörjningsstöd.Finansutskottet avstyrker därmed motion Fi37 (fp)yrkande 9.1.10 Skatteplanering i kommunernaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motionsförslag omskatteplanering och kommunala företag.Jämför reservationerna 14 (m) och 15 (fp).MotionernaI motion Fi37 av och (båda fp) anförs att kommunala bolag används iskatteplaneringssyfte. Inom en kommunkoncern kankoncernbidrag mellan vinstgivande bolag ochförlustbringande verksamheter kvittas. Därmedminskar också den skatt bolagen annars skulle habehövt redovisa. Motionärerna anser att det börgöras en utredning av möjligheterna att klara dekommunala uppgifterna utan kommunala aktiebolag. Ensådan utredning bör även arbeta med frågan om andraassociationsformer än aktiebolag kan vara lämpligaför att bedriva sådan verksamhet somexempelvis allmännyttiga bostadsföretag. Detta börges regeringen till känna (yrkande 1).I motion Fi20 av m.fl. (fp) anförsatt det inte bör finnas skatteincitament att bildakommunala bolag och koncerner. Motionärerna anseratt sådana vinster i princip bör neutraliseras genomstatsbidraget till kommunerna och att riksdagenredan nu bör fatta beslut om ett provisoriskt systemfrån kommande årsskifte. Motionärerna anser ocksåatt regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag om ett permanent system (yrkande 26).I motion Fi36 av m.fl. (m) anförsatt den privaträttsliga aktiebolagsformen inte ärlämplig för verksamhet, vilket illustrerasav att en rad skattetvister pågår mellan kommuneroch skatteförvaltningar. Motionärerna anser attsituationen belyser bl.a. behovet av en tydligarelagstiftning beträffande kommunerna och kommunalaföretag. Detta bör ges regeringen till känna(yrkande 3).Finansutskottets ställningstagandeAngående kommunernas val av organisationsform försina olika verksamheter har finansutskottet tidigareuttalat (bet. 2000/01:FiU9) att man anser attkommuner och landsting inom ramen för nuvaranderegelsystem skall ha frihet att organisera sinverksamhet efter de förutsättningar som råder.Utskottet anförde också att man ansåg att dennuvarande ordningen fungerade i allt väsentligt påett tillfredsställande sätt. När det gäller dekommunala bolagens förhållande tillskattelagstiftningen framhöll utskottet i betänkande2000/01:FiU3 att kommunala bolag givetvis skallbehandlas på samma sätt som privata bolag. Utskottetser ingen anledning att nu ändra något av dessaställningstaganden. liberalerna framförett förslag om att kommuner som gör skattevinstertill följd av koncernbildningar skall bestraffasgenom sänkta statsbidrag. Utskottet anser inte attdet är lämpligt att bestraffa kommuner när derasskatt eventuellt påverkats av lagliga transaktioner.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaFi36 (m) yrkande 3, Fi37 (fp) yrkande 1 och Fi20(fp) yrkande 26.1.11 Jämförelser mellan kommunerUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag.Jämför reservation 16 (m).MotionenI motion Fi36 av m.fl. (m) anförs attregeringens skrivelse om utvecklingen inom denkommunala sektorn uppvisar en tydlig tendens attunder många avsnitt försöka försköna utvecklingen.Motionärerna anser att vissa av de statistiskauppgifter och beräkningar som redovisas genom sitturval blir missvisande. För att ge en merheltäckande redovisning av uppnådda resultat ansermotionärerna att skrivelsen kommande år bör redovisavilka kommuner som uppnått de bästa resultaten inomolika verksamhetsområden. Motionärerna förutsätteratt den kommunala databas som byggs upp kommer attkunna bidra med sådan information (yrkande 2).Finansutskottets ställningstagandeRegeringen har beslutat om direktiv (dir. 2000:69)för fortsatt utveckling av en databas samttvärsektoriell utvärdering av verksamhet.En särskild utredare har tillkallats för attgenomföra och utvärdera en utvidgadförsöksverksamhet. Av direktiven framgår attutredaren i samverkan med statistikansvarigamyndigheter skall vidareutveckla de kvalitetsmåttsom det föregående projektet lämnade förslag på isin , snabbt och riktigt(Ds 2000:48). Utredaren skall också lämna förslagtill ansvarsfördelning och arbetsorganisation bl.a.beträffande att i samarbete med kommuner ochlandsting stimulera kvalitetsjämförelser.Inriktningen på arbetet är att från och med 2002kunna presentera mått och nyckeltal i en kommunaldatabas.