bet · GO01JuU32 · 2001-04-24 00:00:00 — Motioner från allmänna motionstiden Utskottets förslag till riksdagsbeslut I detta ärende behandlar utskottet ett antalmotionsyrkanden som väckts och som tar uppprocessrättsliga frågor. Motionerna rör bl.a. rättentill domstolsprövning, avskaffande avspecialdomstolarna, frågor rörande nämndemän samtstraffprocessuella tvångsmedel.Utskottet avstyrker samtliga motioner.I ärendet finns åtta reservationer (m, v, kd, mpoch fp) samt ett särskilt yttrande (m, kd, c ochfp). Motioner från allmänna motionstiden 2000/01:Ju304 av och Claes-GöranBrandin (s):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om skärpt lagstiftningmot grövre brottslighet.2000/01:Ju403 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om marknadsdomstolenoch partssammansatta domstolar.2. begär att regeringen lägger framförslag om hur special- och partssammansattadomstolar kan avvecklas samt deras mål och ärendeninordnas i det allmänna domstolsväsendet.2000/01:Ju406 av m.fl. (fp):begär att regeringen tillsätter enutredning om ett nytt tillsättningsförfarande närdet gäller nämndemän.2000/01:Ju413 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att arbeta för attnämndemännen i domstolar utgör en sårepresentativ sammansättning som möjligt vad gällerSveriges befolkning.2000/01:Ju417 av ():tillkännager för regeringen vad somanförs om behovet av introduktion av nämndemän ochkontinuerlig fortbildning av desamma.2000/01:Ju804 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sinmening att en oberoende utvärdering av behovet ocheffektiviteten av de hemliga tvångsmedel som finns skall genomföras.2. tillkännager för regeringen som sinmening att en kraftig förstärkning av den statistiksom ligger till grund för den parlamentariskakontrollen skall genomföras.3. tillkännager för regeringen som sinmening att regler måste införas som innebär att densom utsatts för hemliga tvångsmedel skall under-rättas om det efter avslutad förundersökning och gesmöjlighet att överklaga felaktiga beslut.4. tillkännager för regeringen som sinmening att alla hemliga tvångsmedel som användsskall vara reglerade i lag.5. tillkännager för regeringen som sinmening att användandet av så kalladöverskottsinformation skall regleras i lag.6. tillkännager för regeringen som sinmening att ett oberoende kontrollorgan skallinrättas som har till enda uppgift att tillgodoserättsskyddet dels vid tillståndsprövningen avhemliga tvångsmedel, dels vid genomförandet avtvångsåtgärden.2000/01:Ju809 av m.fl. (kd):begär att regeringen ser övermöjligheterna att avskaffa kravet på särskiltprövningstillstånd vid bötesdomar.2000/01:Ju813 av och ():tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av åtgärdersyftande till att göra rättsintygen tydligare.2000/01:Ju814 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att göra en nyrättegångsutredning.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att införajourdomstolar i Sverige.2000/01:Ju817 av ():tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om möjligheterna attinrätta jourdomstolar.2000/01:Ju913 av m.fl. (kd):14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att nämndemännensarvoden, inklusive barnomsorgskostnader förhemarbetande, ses över.2000/01:Ju930 av m.fl. (m):6. begär att regeringen lägger framförslag till ändring av delgivningsreglerna.11. begär att regeringen lägger framförslag till ändring av regler för ersättning tillvittnen.2000/01:Ju931 av m.fl. (m):7. begär att regeringen lägger framförslag om möjligheten att använda kräksirap ienlighet med vad som anförs i motionen.2000/01:Ju933 av och ():11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om strafförelägganden.18. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om rätten till prövningi två instanser.20. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett nytt system förnämndemän.30. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om integritet ochtvångsmetoder.2000/01:So301 av ():3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om rättshjälp vidpisksnärtsskador.2000/01:So450 av m.fl. (mp):8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om rättsintyg.2000/01:So545 av m.fl. (c):15. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av att förbättrarättsintygens användbarhet. I detta betänkande behandlar utskottet ett antalmotioner med anknytning till processrättsligafrågor. Motionerna har väckts år 2000.Vissa domstolsfrågorRätten till domstolsprövningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden om att utöka möjligheternatill överprövning av domstolsavgöranden.Jämför reservation 1 (kd, fp).I motion Ju809 (kd) begärs att kravet påprövningstillstånd vid överklagande av tingsrättensavgöranden i brottmål skall tas bort. I motion Ju933(fp) efterfrågas ökade möjligheter att få målprövade i två instanser.I brottmål krävs prövningstillstånd i vissa fallnär en dom överklagas till hovrätt. Sedan år 1993krävs alltså prövningstillstånd om den tilltaladeinte dömts till svårare påföljd än böter eller omhan frikänts från ansvar för brott för vilket inteär föreskrivet svårare straff än fängelse sexmånader (49 kap. 13 § ). Innebördeni regleringen är att den tilltalade kan få enfullständig prövning i hovrätten om åtalet bifallitsoch om påföljden därvid bestämts till någontingannat än böter.Justitieutskottet behandlade under föregåenderiksmöte ett liknande yrkande om rätten tilldomstolsprövning (bet. 1999/2000:JuU4 s. 3 f). Dåbegärdes ett tillkännagivande av innebörd att rättentill domstolsprövning inte får urholkas, någotmotionärerna menade i viss mån redan skett genombl.a. krav på prövningstillstånd vid överklaganden.Av grundläggande betydelse för frågan om rätt tilldomstolsprövning är den europeiska konventionen avden angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna(). Konventionen med desstilläggsprotokoll gäller enligt lagen (1994:1219)som lag här i riket.Enligt artikel 6.1 i skall varoch en, vid prövning av hans civila rättigheter ochskyldigheter eller av en anklagelse mot honom förbrott, vara berättigad till en rättvis och offentligförhandling inom skälig tid och inför en oavhängigoch opartisk domstol som upprättats enligt lag. Enutförlig redogörelse för den närmare innebörden avartikeln, liksom för exempel på de svenskalagstiftningsåtgärder som föranletts avkonventionens krav, finns i justitieutskottets ovannämnda betänkande.Hovrättsprocessutredningen uttalade i sittbetänkande Ett reformerat hovrättsförfarande (SOU1995:124) att inte torde hindraatt det i svensk rätt införs ett system med krav påprövningstillstånd med möjlighet till s.k.ändringsdispens vid fullföljd av talan fråntingsrätt till hovrätt i brottmål. Eftersomkonventionen inte föreskriver någon rätt tillöverklagande av domar i tvistemål, kunde den inteheller anses lägga hinder i vägen för krav påprövningstillstånd när sådana mål fullföljs fråntingsrätt till hovrätt (SOU 1995:124 s. 159 f).Vid behandlingen av föregående års motion deladeutskottet motionärernas uppfattning angåendebetydelsen av rätten till domstolsprövning. Rättentill domstolsprövning, framhöll utskottet, är isjälva verket en förutsättning för att man skallkunna tala om en rättsstat. Enligt utskottets meningär den rätt till domstolsprövning som följer avsåväl som rättsstatens principertillgodosedd i svensk rätt när det gälleranklagelser för brott och tvister mellan enskilda.Utskottet pekade också på att svensk lagstiftningunder senare år utformats så att ävenförvaltningsbeslut som rör ett enskilt subjektscivila rättigheter och skyldigheter skall kunnadomstolsprövas. Mot denna bakgrund ansåg utskottetatt det saknades anledning för att förordanågra åtgärder med anledning av motionen, och denavstyrktes i denna del.Det finns enligt utskottets mening inte anledningatt inta någon annan hållning i frågan med anledningav de nu väckta motionsyrkandena. Utskottet föreslåratt avslår motion Ju809 samt motion Ju933i här aktuell del.Slutligen skall i sammanhanget nämnas attregeringen - på grundval avHovrättsprocessutredningens ovannämnda betänkande -föreslog ett system med generelltprövningstillstånd i ledet mellan tingsrätt ochhovrätt (prop. 1996/97:131 Prövningstillstånd ihovrätten). Emellertid återkallades propositionensedan det visat sig att erforderligt stöd inte fannsi (regeringens skrivelse 1996/97:168).Inte minst från domstolshåll har även härefterefterlysts regeländringar som på olika sätt äravsedda att begränsa hovrätternas befattning medmålen till vad som kan vara motiverat i det enskildafallet. En arbetsgrupp, i vilken samtliga hovrättervarit representerad, har bl.a. föreslagit en någotutvidgad tillämpning av dagens regler omprövningstillstånd (Hovrätternas processgrupp,promemorian Effektivare hovrättsförfarande, dnrJu1999/4445). Av den till nyligenöverlämnade skrivelsen Reformeringen avdomstolsväsendet - information och uppföljning avhandlingsplanen (skr. 2000/01:112, s. 34) framgåratt det inom pågårett arbete med att på grundval avHovrättsprocessutredningens och processgruppensolika förslag ta fram en departementspromemoria omhur hovrättsprocessen bör se ut i framtiden.Promemorian beräknas bli remitterad under förstahalvåret 2001.Avskaffande av specialdomstolarnaUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att de specialdomstolar som finns kvar bör bedömas utifrån sina egnameriter och anser därför att skallavslå ett yrkande om att avskaffa samtligasådana domstolar. Jämför reservation 2 (m).I motion Ju403 (m) yrkas att special- ochpartssammansatta domstolar skall avvecklas och attderas uppgifter skall övertas av de allmännadomstolarna.De helt fristående specialdomstolar som finns är Patentbesvärsrätten, ochArbetsdomstolen. De tre domstolarna är belägna iStockholm och deras domkretsar omfattar hela riket.Såväl Arbetsdomstolen som är ivissa typer av mål den enda instansen. Derasavgöranden kan emellertid komma under Högstadomstolens eller Regeringsrättens prövning vidfrågor om resning och återställande av försuttentid.I Arbetsdomstolen utövas beslutanderätten avlagfarna ledamöter tillsammans med s.k.intresseledamöter.Under början av 1990-talet avvecklades fleraspecialdomstolar, nämligen försäkringsrätterna,Försäkringsöverdomstolen och Bostadsdomstolen.Regeringen gjorde i sin skrivelse Reformeringen avdomstolsväsendet - en handlingsplan (1999/2000:106)bedömningen att den dömande verksamheten i landet sålångt som möjligt bör ske i de allmänna domstolarnaeller de allmänna förvaltningsdomstolarna.Regeringen anförde bl.a. att en allomfattad principunder det varit attspecialdomstolar utanför de bägge domstolsslagen börundvikas. Regeringen uttalade bl.a. attpersonalförsörjning, ökad flexibilitet, minskadsårbarhet och högre effektivitet talade för enlösning med en sammanhållen organisation. överlämnade skrivelse ominformation och uppföljning av handlingsplanen harregeringen vidhållit denna inställning (skr.2000/01:112 s. 54).Regeringen tillsatte med denna inriktning enutredning om Patentbesvärsrätten (dir. 1999:28).Utredningsarbetet har bedrivits under namnet 1999års patentprocessutredning och ett betänkande harnyligen överlämnats till regeringen (SOU 2001:33).Där föreslås bl.a. att den verksamhet som förnärvarande bedrivs i Patentbesvärsrätten förs övertill . En konsekvens avförslaget blir att Patentbesvärsrätten upphör. Eftersedvanligt remissförfarande avser regeringen att taställning till vilka förändringar som börgenomföras.Även utskottet har tidigare intagit en restriktivhållning till specialdomstolar. uttaladesålunda utskottets dåvarande majoritet attspecialdomstolar i möjligaste mån borde avskaffas(bet. 1993/94:JuU31 s. 9). I en reservation anfördedock den socialdemokratiska minoriteten att varjespecialdomstols fortsatta verksamhet borde bedömasefter dess egna meriter och inte utifrånprincipiella ståndpunkter.Våren 1998 behandlade utskottet en motion liknandeden nu aktuella (bet. 1997/98:JuU24 s. 12 f).Utskottet ansåg då att det fanns anledning att nyanserat på frågan om specialdomstolar. Dessafick nämligen anses besitta en särskild kompetenssom leder till att målen behandlas skickligt, snabbtoch ekonomiskt effektivt. De återståendespecialdomstolarnas fortsatta verksamhet bordebedömas efter sina egna meriter och inte endastutifrån principiella ståndpunkter.Vad gällde Patentbesvärsrätten ansåg utskottet attdet då pågående beredningsarbetet borde avvaktas.Några skäl att förorda ett avskaffande avMarknadsdomstolen eller Arbetsdomstolen kundeutskottet inte finna. Utskottet avstyrkte den dåaktuella motionen.Utskottet har även vid de två senaste riksmötenahaft att ta ställning till motionsyrkandenmotsvarande de nu ifrågavarande. Utskottet har dåstått fast vid uppfattningen att specialdomstolarnaäven får bedömas på sina egna meriteroch avstyrkt motionsyrkandena (se senast bet.1999/2000:JuU4 s. 11 f).Utskottet vidhåller denna sin uppfattning ochavstyrker motion Ju403.Inrättande av jourdomstolarUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsönskemål om att införa jourdomstolar.I motionerna Ju814 (c) och Ju817 (s) anförs att detbör inrättas jourdomstolar för handläggningen avs.k. bagatellartad brottslighet respektive förungdomsmål. I den förstnämnda motionen anförs att ensärskild rättegångsutredning bör utreda frågan.Frågan om att inrätta jourdomstolar är inte ny. Iolika sammanhang har önskemål framförts om attsådana skall inrättas för en särskilt snabbhandläggning av vissa måltyper. Eftersom det ansessärskilt viktigt att ungdomskriminaliteten möts meden snabb reaktion från samhällets sida är mål medunga lagöverträdare en kategori mål som därvidnämnts särskilt.I samband med att den s.k. ungdomsmålsreformengenomfördes tog regering och riksdagställning till att jourdomstolar inte skulleinrättas för handläggning av mål med ungalagöverträdare (prop. 1994/95:12 s. 34 f, bet. JuU1,rskr. Till samma slutsats kom utredningen omhandläggningen av ungdomsmål (SOU 1999:108s. Även om lagföringen av unga - som det ibåda fallen varit fråga om - går snabbt, har detinte ansetts vara nödvändigt att den unge tas direktfrån brottsplatsen till domstolen. Det bakomliggandekriminalpolitiska syftet med ungdoms- ellerjourdomstolar för handläggning av ungdomsmål bör istället tillgodoses genom att handläggningen i denvanliga brottmålsordningen går så fort som möjligt.Regeringen förde inte frågan om jourdomstolarvidare när den behandlade betänkande. Inteheller aktualiserades frågan om jourdomstolar vidhandläggningen av ungdomsmål motionsvägen närriksdagen behandlade propositionen (prop.2000/01:56, bet. JuU18).I samband med lagstiftningsärendepåpekade regeringen att ambitionen att engageravårdnadshavare och liknande i lagföringen ipraktiken försvåras om åtgärder skall vidtas inommycket korta tidrymder. Sådana svårigheter kan ocksåbefaras när det gäller medverkan.Slutligen anförde regeringen att lagföringen intefår gå så snabbt att den påtagligt försvårarmålsägandens möjligheter att få sinaskadeståndsanspråk prövade i rättegången.Utskottet hade under föregående riksdagsår att taställning till ett motionsyrkande om att inrättajourdomstolar i ungdomsmål (bet. 1999/2000:JuU16 s.17 f). Även om det är viktigt med en snabbhandläggning ansåg utskottet att det inte kundebortse från de ovannämnda svårigheter som pekades påi samband med lagstiftning. I avvaktan påberedningen av betänkandet om handläggning avungdomsmål var utskottet inte berett att inta någonannan ståndpunkt och avslog motionen i denna del.Andra skäl mot ett system med jourdomstolar somframförts - och som får anses äga sin giltighet ävenvid andra måltyper än ungdomsmål - är de praktiskaproblem som kan uppstå med att genomföra vittnes-och målsägandeförhör . Vidare skullesäkerligen många av de misstänkta och andra somskall höras vara påverkade av alkohol ellernarkotika. Andra svårigheter uppkommer när detgäller att snabbt få fram den personutredning somkan behövas för att avgöra påföljdsfrågan (prop.1994/95:12 s. 34 f).De ovan beskrivna svårigheterna är enligtutskottets mening av sådant slag att de talar motett införande av jourdomstolar. Utskottet avstyrkermotionerna Ju814 och Ju817.I sammanhanget bör dock nämnas att en annan frågaär det krav på snabbhet i brottmålsförfarandet somallmänt får anses vara påkallat. Här vidtas förnärvarande ett antal åtgärder för att bl.a. kortahandläggningstiderna i brottmål. Som exempel kannämnas att regeringen i december förra årettillsatte en särskild beredning för rättsväsendetsutveckling (dir. 2000:90). Beredningens uppdrag kanbeskrivas så att den skall undersöka möjligheternaatt - med bibehållen rättssäkerhet - ökaeffektiviteten och kvaliteten i rättsväsendetsarbete. En av de huvuduppgifter som lagts påberedningen är att undersöka möjligheterna attförkorta genomströmningstiderna i brottmål.Som exempel på åtgärder som vidtagits för attkorta handläggningstiderna i brottmål kan nämnasprojektet (Kvickare Lagföring genom ÖkadSamverkan) i , som involverar polis,åklagare, domstolar och kriminalvård. Också i Handenbedrivs ett projekt för snabbare lagföring () i samverkan mellan myndigheterna inomrättsväsendet.Ersättning till vittnenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår ettyrkande om att höja ersättningen tillvittnen, eftersom ersättningen höjts relativtnyligen. Jämför reservation 3 (m).I motion Ju930 (m) förordas att vittnen får rätttill ersättning för förlorad arbetsinkomst vidväntetid.För de fall där ersättning till vittnen enligt lageller annan författning skall utgå av allmänna medelgäller förordningen (1982:805) om ersättning avallmänna medel till vittnen, m.m. Av förordningens 1§ framgår att ersättningen kan avse nödvändigakostnader för resa (reseersättning) och uppehälle(traktamente) samt ersättning för mistad inkomsteller annan ekonomisk förlust (ersättning förtidsspillan). Ersättning för inställelse, som inteskett yrkesmässigt, utgör inte skattepliktiginkomst. Enligt 5 § får ersättning för tidsspillanbetalas till den som på grund av inställelsen misterinkomst eller gör annan ekonomisk förlust.Ersättningen får bestämmas till det belopp sommotsvarar den faktiska förlusten, dock högst 700 krper dag. Högre belopp kan i vissa fall betalas tillden som är bosatt på utrikes ort.Förordningens regler om ersättning för förloradinkomst skiljer alltså inte mellan den tid ettvittne får vänta och den tid han faktiskt avläggersitt vittnesmål.Utskottet tog ställning till ett yrkandemotsvarande det nu framställda vid behandlingen avbudgetpropositionen för . Utskottet framfördedå att den i likhet med motionärerna ansåg det varaangeläget för rättsväsendets funktion att vittnenfår ersättning för den inkomst de kan förlora tillföljd av att de är skyldiga att inställa sig viddomstol. Utskottet anförde att regeringen emellertiddå hade höjt den skattefria ersättningen förinkomstförlust och ansåg inte att ytterligarehöjningar kunde anses påkallade. Motionsyrkandetavstyrktes (bet. 1999/2000:JuU1 s. 66).Inte heller nu anser utskottet detvara påkallat med någon höjning avvittnesersättningen och avstyrkermotion Ju930 i denna del.NämndemänRekrytering av och ersättning till nämndemänUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden om att se övertillsättningsförfarandet av nämndemän medhänvisning till att en utredning nyligentillsatts. Vidare anser utskottet att ettmotionsyrkande om ändrade ersättningsreglerbör avslås i avvaktan på resultatet avutredningen.I motionerna Ju406 (fp), Ju413 (s) och Ju933 (fp)begärs en översyn av tillsättningsförfarandet avnämndemän för att åstadkomma en för befolkningen merrepresentativ nämndemannakår. I motion Ju913 (kd)begärs att hemarbetande nämndemän skall erhållaersättning för barnomsorgskostnader.Utskottet har behandlat frågor kring rekryteringenav liksom ersättningen till nämndemän vidåtskillliga tillfällen. I betänkande 1999/2000:JuU1finns en utförlig redogörelse för gällandebestämmelser. Därefter har frågan om ersättning ävenbehandlats av utskottet i betänkande 1999/2000:JuU22(s. 16).Regeringen har tillsatt en parlamentariskkommitté med uppdrag att se över rekryteringen avnämndemän (dir. 2000:79). I syfte att åstadkomma enmer allsidig sammansättning av nämndemännen skallkommittén överväga hur man i högre grad än i dagskall kunna rekrytera nämndemän som inte har sinbakgrund i partipolitisk verksamhet. För attsäkerställa att uppdraget som nämndeman cirkulerar ibetydligt större omfattning än , attsammansättningen av nämndemännen speglarbefolkningen och att samtliga delar av en domstolsupptagningsområde blir representerat skall kommitténöverväga vilka förändringar av regelverket som krävsoch vilka övriga insatser som är nödvändiga.Kommittén bör enligt direktiven särskilt överväga omen begränsning av valbarheten som nämndeman tillexempelvis två mandatperioder skall införas. Iuppdraget ingår vidare att pröva ersättningsreglernaför nämndemän. Uppdraget skall redovisas senast den30 juni 2002.Genom tillsättandet av den parlamentariskakommittén anser utskottet att motionerna Ju406 ochJu413 liksom Ju933 i här aktuell del får anses varatillgodosedda och bör avslås.Enligt utredningsdirektiven skall bl.a. frågan omersättning till nämndemän ses över.Utredningsarbetet bör enligt utskottets meningavvaktas, och utskottet föreslår att även yrkandet imotion Ju913 om ersättning till hemarbetandenämndemän avslås.Fortbildning för nämndemänUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår enmotion om fortbildning för nämndemän,eftersom det numera framgår av domstolarnasinstruktioner att domstolscheferna skallsvara för att nämndemän fårintroduktionsutbildning och regelbundeninformation.I motion Ju417 (c) framhålls att nämndemän börerhålla introduktion och kontinuerlig fortbildning.Även frågan om utbildning för nämndemän hartidigare varit föremål för behandling i utskottetvid ett stort antal tillfällen. I sitt betänkande1997/98:JuU1 (s. 48 f) underströk utskottet attnämndemän deltar i domstol i egenskap av lekmän.Utskottet uttalade vidare att en mera omfattandeutbildning av nämndemän knappast var förenlig medlekmannarollen. Utskottet ville ändå framhålla attnämndemän måste få en sådan grundläggande utbildningatt de kunde utföra sitt uppdrag på det sättlagstiftaren avsett. Denna grundläggande utbildningborde ha samma innehåll för nämndemän i hela landet.Härutöver var det nödvändigt att nämndemän erhöllfortlöpande information om mera omfattandeförändringar inom de rättsområden som de kom ikontakt med. Enligt utskottets mening måste dennautbildning och information äga rum i regleradeformer. För nyvalda nämndemän borde det alltsåordnas en introducerande utbildning som skulle hasamma innehåll för nämndemän i hela riket.Nämndemännen skulle vidare erhålla fortlöpandeinformation. Ansvaret för denna utbildning ochinformation borde åvila . Det ankom påregeringen att utfärda erforderliga föreskrifter.Vad utskottet anförde gav regeringen somsin mening till känna (rskr. 1997/98:87).Domstolsverket redovisade därefter, på regeringensuppdrag, dels i vilken utsträckning utbildning ochinformation erbjöds nämndemän, dels en plan förintroduktionsutbildning och fortbildning avnämndemän.