bet · GP01TU2 · 2001-11-27 00:00:00 — Järnvägstransporterna börunder det närmaste decenniet kraftigt ökasin andel av transportarbetet, och dettabör ske på vägtrafikens och flygetsbekostnad. Det är nödvändigtatt järnvägstrafiken samordnas med deövriga trafikslagen vägtrafik, sjöfartoch luftfart, anförs det. I motion2000/01:N383 av m.fl.föreslås en rad åtgärder i detta syfte.Tågtidtabellerna måste förbättras som ettsätt att minska väntetiderna, en ökadturtäthet i tågtrafiken är ocksåbetydelsefullt liksom fler snabbtåg. Föratt möjliggöra höghastighetstrafik ärbåde nybyggnationer och upprustningar avjärnvägslinjer viktiga. Genom ökadsatsning på en sådan trafik kanarbetspendling mellan regionerunderlättas, heter det. I motionen sägsvidare att det bör finnas en garanteradminiminivå när det gäller tillgången påkommunikationstjänster i hela landet. Deterinras också om Miljöpartietslandsbygdspaket, som bl.a. går ut på attmänniskor kan komma fram året runt påhela vårt vägnät och att industrin kanköra med sina transporter där dettabehövs.När det gäller vägtrafiken i övrigtanser att det svenskavägnätet i huvudsak är tillräckligtutbyggt, och därför bör satsningar enbartgöras på miljö- ochtrafiksäkerhetsåtgärder. Politiken böralltså syfta till att användningen avvägfordon som transportmedel skallminskas, som den vägtrafik somtrots allt är nödvändig skalleffektiviseras. Sådan effektivisering,anförs det vidare, kan innebära attalternativa drivmedel och alltmerbränslesnåla fordon utvecklas. När detgäller trafiksäkerheten anvisarMiljöpartiet sju metoder att nå delmåletpå detta område.Även i motion N364 av . tas nyssnämnda specifika frågor omjärnvägstrafiken upp.Övriga motionerI motion 1999/2000:T232 av () sägs att behöver en helt nytrafikpolitik, avpassad för behoven i detnya informations- och kunskapssamhället.Ett uttalande av om en övergångfrån storskaligt och glest tillsmåskaligt och tätt i trafikpolitikenförespråkas i enlighet därmed.Motion 2001/02:T9 av ()gäller framför allt frågan omvägtrafikens påverkan på klimatet.Motionären anser att problemen inte harbeaktats tillräckligt iinfrastrukturpropositionen och föreslåratt det nuvarande etappmålet för år 2010med avseende på koldioxidutsläppkompletteras med mer långsiktiga mål,nämligen . Vidareanförs att motorvägar inte hör hemma iett hållbart transportsystem, eftersomsådana vägar - genom att de ökartransportkapaciteten - missgynnar enutveckling av alternativen. Verksammastyrmedel för att begränsa trafikvolymenär ytterligare ett önskemål.I motion 2001/02:T393 av . (v) är utgångspunkten de storaavstånd som finns i glesbygden, och detkonstateras att såväl privatpersoner somoffentlig förvaltning och företag harmerkostnader på grund härav och av endåligt utbyggd kollektivtrafik. Fråganbör utredas för att man skall få enheltäckande bild av sådana kostnader,sägs det.Uppfattningen att förbättringar ikollektivtrafiken är ett sätt att nå denationella miljömålen och detransportpolitiska målen, framförs imotion 2000/01:T820 av . (v). En utredning bör göras i syfteatt få fram lämpliga åtgärdsförslag somdärtill bör spänna över ett brett fält,såsom ekonomiska, juridiska ochplaneringsmässiga åtgärder men ävenforsknings- och utbildningsrelaterade.I motion 2000/01:T641 av . (v) hävdas att det behövs en nyflygpolicy för att den ekologiskaomställningen skall kunna genomföras. Merkonkret går förslaget ut på attinrikesflyget skall ersättas medtågtransporter på sträckor som kan nåsmed tåg på omkring . Vidare börinvesteringsmålen inte omfatta några nyaflygplatser, är innebörden imotionsförslaget.Ungdomars behov av kollektivtrafik måstebeaktas, heter det i motion 2000/01:T826av m.fl. (v).Motionärerna återger vad som framkommit isamband med att ungdomar gettsmöjligheter att uttrycka sina synpunkterpå och önskemål om kollektivtrafik, bl.a.när det gäller förutsättningarna pålandsbygden.Motion 2001/02:T326 av . (kd) berör särskilt planerings- ochbeslutsprocessen. I denna process bör detregionala inflytandet öka och dendemokratiska förankringen stärkas ansermotionärerna.Frågan om kvinnor och transporter ärföremål för förslag i motion 2001/02:T360av (). En bättreanalys behövs när det gäller bakgrundentill kvinnors och mäns olika resmönster,anser hon. Dessutom föreslås att destatliga verk som planerar och styrtrafiken skall ha en jämställdstyrelserepresentation.I motion 2000/01:N243 av . (kd) framhålls att en välfungerande infrastruktur är av avgörandebetydelse för turismen, särskilt pålandsbygden eller i geografiskt periferalägen.Miljökontroll behövs inte bara när detgäller nya investeringar i vägar ochjärnvägar anför () imotion 1999/2000:T214; även befintligajärnvägs- och väginvesteringar böromfattas av sådan kontroll, hävdas det.I motion 2000/01:T830 av (båda c) förordas attett sektorövergripande infrastrukturverkinrättas.Miljöavgifterna bör ses över, betonas deti motion 2000/01:T413 av (). Syftet är att åstadkomma ett mermiljöeffektivt transportarbete. Förslagetåterfinns även i motion 1999/2000:T204 avsamme motionär.En bilsocial utredning efterfrågas imotion 2000/01:N225 av ochRunar (båda fp). Genom ensådan skulle man kunna få en allsidig ochtotal bild av människors villkor i derasdagliga resande, vilket är av betydelseför framtida beslut som påverkarbiltrafiken sägs det vidare. Ettmotsvarande förslag framförs i motion1999/2000:T215 av och (båda fp), där det ocksåbegärs en utredning om behoven avarbetsresor, barnfamiljers resebehov ibil samt glesbygdens särskilda behov avnyttoresor och socialt motiverade resor.Motionärerna anser också att sådanaåtgärder bör vidtas som urkonsumentsynpunkt underlättar för dem sombehöver - och önskar - ha tillgång egen bil.En utredning om den organisatoriskastrukturen inom transportsektorn börgenomföras, sägs det i motion1999/2000:T207 av ();syftet är att åstadkomma en förbättradsamverkan mellan transportslagen.Motion 2000/01:T208 av ochLars (båda mp) tar sikte påbiltrafiken. Det hävdas att industrin kananpassa sig om lagarna skärps, ochmotionärerna föreslår i enlighet härmedatt styrmedel arbetas fram för attstimulera ett framtagande av miljöriktigabilar. Vidare förordas att lagstiftningenom tillåtlighetsprövning av vägbyggenskärps; motionärerna finner det intesjälvklart att nya vägar är enförutsättning för byggande av nyabostadsområden.Flygtrafiken berörs i motion 2000/01:T624av (), som anser attden spårbundna trafiken bör byggas ut ochförbättras för att man på så sätt skallkunna minska behovet av inrikesflyg.Enligt vad som sägs i motion 2000/01:T232av m.fl. (s) behövs enstarkare politisk styrning av allverksamhet som kan hänföras tillinfrastrukturen (yrkande 1).Förslaget om en starkare politiskstyrning av infrastrukturverksamhet finnsäven i motion 1999/2000:T243 av CarinLundberg m.fl. (s). I denna motion begärsdärutöver ett riksdagsuttalande om viktenav samordning av de olika trafikslagen såatt hela får en godkommunikationsstandard.I motion 2000/01:T839 av m.fl. (s) förordas snaraåtgärder för att kollektivtrafiken skallutvecklas.Utskottets ställningstagandeUtgångspunkterÅr 1998 fastställde nu gällandeinriktning för transportpolitiken (prop.1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr.1997/98:266). Därvid uttalade utskottetatt transporternas betydelse som endrivkraft i samhällsutvecklingen och detlångsiktiga perspektiv som är nödvändigti transportpolitiken innebär att detbehövs tydliga riktlinjer förutvecklingen av transportsystemet.Transportpolitiken bör vägledas av delsövergripande mål med ett antal delmål somanger ambitionsnivån på lång sikt, delsetappmål som anger lämpliga steg på vägenmot de långsiktiga målen. Detövergripande målet skall säkerställa ensamhällsekonomiskt effektiv ochlångsiktigt hållbar transportförsörjningför medborgarna och näringslivet i helalandet. Delmålen är- Tillgängligt transportsystem-- Hög transportkvalitet-- Säker trafik-- God miljö-- Positiv regional utveckling-I den nu framlagdainfrastrukturpropositionen anförregeringen att det finns ett ömsesidigtsamband mellan ett långsiktigt hållbarttransportsystem och utvecklingen isamhället. Vidare sägs att en utvecklingav transportsystemet är nödvändig.Eftersom samhället är i ständigförändring är det nödvändigt atttransportsystemet inom ramen för enlångsiktigt hållbar utveckling anpassastill förändrade behov och krav isamhället. Utskottet finner i likhet medregeringen att ett väl fungerandetransportsystem underlättar människorsvardag och ger dem ökade möjligheter attsjälva välja boende, arbete och fritid.Det är, menar utskottet, angeläget attkonsumenterna tillförsäkras så storvalfrihet som möjligt. Väl fungerande ochlångsiktigt hållbara gods- ochpersontransporter är enförutsättning för Sverigeskonkurrenskraft i en global miljö. Därmedökar tillväxten och skapas resurser tillden gemensamma välfärden och möjlighetertill ökad rättvisa. Vidare är en välfungerande infrastruktur i hela landet enförutsättning för regional utveckling ochlivskraft. Ett hållbart och säkerttransportsystem är viktigt även ur miljö-och folkhälsosynpunkt.En utgångspunkt för den fortsattautvecklingen av transportpolitiken börvara de fastställda transportpolitiskamålen. En annan utgångspunkt bör vara de15 miljökvalitetsmålen liksom de delmålsom har fattat beslutom (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3,rskr. 2001/02:36). Som ytter-ligare enutgångspunkt bör vara den av riksdagenbeslutade ansvars-fördelningen inomtransportområdet; principen är att besluti transportfrågor bör vara sådecentraliserade som möjligt med entydlig rollfördelning mellan de olikanivåerna i besluts- ochplaneringsprocessen. Staten ochkommunerna har att ansvara för att sådanatransportanläggningar som behövs förallmänna transportbehov kommer tillutförande. Statens ansvar omfattar ocksåsådana anläggningar som svarar motnationella och internationellatrafikbehov men också för entillfredsställande interregionaltransportförsörjning. I fråga omtransportfrågor med en tydlig EU-dimension bör sådana frågor drivas avregeringen inom Europeiska unionen.Utskottet erinrar i detta sammanhang ombeslutet om inför2000-talet (förs. 2000/01:RS1, bet.2000/01:KU23, rskr. 2000/01:273-276).Detta beslut innebär bl.a. en stärktställning för i arbetet med EU-frågor och därav föranledda ändringar iriksdagsordningen.Utskottet finner att de nu refereradebesluten bör ligga till grund för detfortsatta arbetet med en utveckling avtransportsystemet. I anslutning härtillerinras om att i 1998 årsbeslut betonade betydelsen avkundperspektivet i transportsystemet ochett mer trafikslagsövergripande synsätt.Enligt utskottets mening bör dettasynsätt prägla även det fortsattautvecklingsarbetet.Utformning av nya etappmålSom nämnts i det föregående har detövergripande transportpolitiska målet medtillhörande delmål en långsiktiginriktning. Etappmålen, däremot, skallange lämpliga steg på vägen mot delångsiktiga målen.I samband med trafikpolitiskabeslut förelades förslag tillett antal etappmål. Utskottet uttaladesig för att etappmålen skulle varakvantifierade på en nivå som varuppföljningsbar. I den nu framlagdainfrastrukturpropositionen anmälerregeringen att den typ av etappmål somskisserades i det transportpolitiskabeslutet är förknippade med påtagligaproblem.Utskottet instämmer med regeringen attdet behövs en revidering av principen förhur etappmålen skall utformas och - bl.a.av detta skäl - en omformulering av derasinnehåll. Principen bör vara att de nyaetappmålen är mer övergripande än detidigare. Som regeringen anför kan ensådan mer övergripande inriktningsamtidigt medföra en tydligare skillnadmellan etappmålen, som avses gälla fleramyndigheter, och de specifikamyndighetsmål som uppställs iregleringsbreven. Vidare finner utskottetatt etappmålen - i den utsträckning detär lämpligt - bör vara tydligtkvantifierade och tidsatta. Vissaetappmål bör också innefatta mål för hurfrågor skall hanteras. Eftersometappmålen också bör tjäna som vägledningvid prioriteringar på kort sikt mellan delångsiktiga målen är det angeläget attetappmålen är inbördes avstämda och realistiska med hänsyn till bl.a.tillgängliga resurser, tekniskamöjligheter, miljöförutsättningar ochinternationella åtaganden. I anslutninghärtill vill utskottet understryka attetappmålen regelmässigt bör ses över ochvid behov revideras. Utskottet utgår frånatt regeringen återkommer till riksdagennär en sådan revidering anseserforderlig. I det följande redovisarutskottet sin uppfattning beträffandeberörda etappmål för respektive delmål.· Tillgänglighet och positivregional utveckling·Utskottet anser - i likhet med regeringen- att god tillgänglighet ärtransportsektorns viktigaste bidrag tillatt åstadkomma en positiv regionalutveckling. Tillgängligheten förmedborgare och näringsliv mellan glesbygdoch centralorter samt mellan regioner ochomvärlden bör förbättras successivt. Detär också angeläget att tillgängligheteninom storstadsområden och mellantätortsområden ökas.För delmålet om tillgänglighet böretappmålet vara att kollektivtrafikensenast skall vara tillgänglig förfunktionshindrade. Utskottet anser, ilikhet med regeringen, att ytterligareett etappmål bör vara att cykeltrafikensandel av antalet resor ökar, särskilt itätort. Vidare instämmer utskottet medregeringen om att ett uppföljningssystemi form av mått och indikatorer börutvecklas för delmålen om tillgänglighetoch positiv regional utveckling. Genomatt synen på tillgänglighetsbegreppetsinnebörd kan förändras över tiden, kanockså fokus för etappmålet komma attflyttas något.· Hög transportkvalitet·Utskottet delar regeringens uppfattningatt kvaliteten i det svenskatransportsystemet successivt börförbättras, mätt i termer avförutsägbarhet, säkerhet, flexibilitet,bekvämlighet, framkomlighet och tillgångtill information. För näringslivet ärsärskilt dessa faktorer av betydelse. Förmedborgaren är bekvämlighet en viktigkvalitetsfaktor.· Det är också en fördel att kunnajämföra dessa kvalitetstermer med övrigaEU-länders anser utskottet, som förordaratt bör eftersträva att ha ett avde ledande transportsystemen inom Europanär det gäller kvalitet. Utskottetansluter sig också till vad regeringenförordar om ett uppföljningssystem i formav mått och indikatorer för delmålet omtransportkvalitet. Såsom regeringen anförfinns det viktiga kopplingar mellantillgänglighet och transportkvalitet.···· Säker trafik·Riksdagens beslut om nollvisionen som detlångsiktiga målet för trafiksäkerhetenutvidgades genom beslut till attomfatta inte bara vägtrafiken utan helatransportsystemet och alla transportslag.Utskottet vidhåller detta beslut ochansluter sig till regeringens bedömningatt antalet dödade och allvarligt skadadetill följd av trafikolyckor inom allatransportslag fortlöpande bör minska ienlighet med nollvisionen. Åtgärder somsyftar till att förbättra barnstrafiksäkerhet bör prioriteras, anserutskottet.Antalet personer som dödas till följdav vägtrafikolyckor bör fram till år 2007minska med hälften räknat årsnivå. Såvitt gäller de övrigatrafikslagen - järnväg, sjöfart ochluftfart - har utskottet ingen erinranmot regeringens bedömning attambitionsnivåer och prioriteringar istörre utsträckning bör ingå som en del imyndighetsstyrningen. Ytterligare enåtgärd som bör genomföras är att utvecklatrafiksäkra transportsystem. En ökadanvändning av teknik som främjar godtrafiksäkerhet är en del i detta. uppfattning bör kommuner,skolor, företag ochfrivilligorganisationer ytterligareengageras i trafiksäkerhetsarbetet.· God miljö·Transportsektorn bör bidra till attmiljöpolitikens delmål nås. Nuvarandetransportpolitiska etappmål för en godmiljö bör fortsätta att gälla. Närriksdagen fattat beslut om miljömålspropositionen, infrastrukturpropositionenoch den kommande klimatpropositionen börtransportpolitikens etappmål för en godmiljö ses över och uppdateras och ensamlad genomförandestrategi förtransportsektorn tas fram. En ökadanvändning av miljöanpassade fordon ochdrivmedel är en del i arbetet med attutveckla ett långsiktigt hållbarttransportsystem.UppföljningDet är viktigt att harmöjlighet att bedöma resultatet avinsatserna för transportpolitiken och hurde transportpolitiska målen haruppfyllts. Utskottet anser därför att denårliga redovisningen till idetta hänseende bör innehålla enuppföljning av delmål och etappmål. Somregeringen anför kan utvecklingenillustreras med hjälp av ett antal måttoch indikatorer. Utskottet noterar attrelevanta myndigheter kommer attengageras i arbetet med att utvecklauppföljningssystem för detta ändamål.Vidare bör , ochlänens presentationer av förslag tillprioriteringar inför den kommandeplaneringsperioden även innefattabeskrivningar av förslagens effekter.Sammanfattning av utskottetsställningstagandeAv det anförda följer att utskottet intehar något att erinra mot vad regeringenhar anfört om utgångspunkter och etappmålför transportpolitiken. Enligt utskottetsmening kommer dessa utgångspunkter ochmål att bidra till att ensamhällsekonomiskt effektiv ochlångsiktigt hållbar transportförsörjningför medborgarna och näringslivet i helalandet kan uppnås. Utskottet vill vidarehänvisa till det transportpolitiskautvecklingsarbete som pågår, t.ex.kommissionens vitbok, beredningen avGodstransportdelegationens rapport,Kollektivtrafikberedningens arbete ochUtredningen om järnvägssektorns organi-sation m.m. Syftet med flertaletmotionsyrkanden blir tillgodosett. Någotinitiativ från sida är inteerforderligt. Yrkandena avstyrks därför.Vilka yrkanden som avses redovisas underrubriken innehåll som inlederdetta avsnitt.1.2 Komplettering av delmålenRegeringens förslagI infrastrukturpropositionen föreslårregeringen vissa kompletteringar avdelmålen. De rör dels delmålet om högtransportkvalitet, dels ett nytt delmål,om ett jämställt transportsystem.Delmålet om hög transportkvalitet avsernäringslivets grundläggande behov. Debör, menar regeringen, kompletteras medatt avse även medborgarnas behov.Som ett sjätte delmål inomtransportpolitiken föreslås ett jämställttransportsystem. Det innebär atttransportsystemet skall utformas så attdet svarar mot både kvinnors och mänstransportbehov.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser, som har framgått i detföregående, att den målstruktur somfastslogs i samband med riksdagenstrafikpolitiska beslut utgör enändamålsenlig utgångspunkt för denfortsatta transportpolitiken; detövergripande målet liksom de fem delmålenär fortfarande relevanta. Utskottetansluter sig dock till vad regeringenanfört om behov av kompletteringar avdelmålen i två avseenden.Delmålet om hög transportkvalitet börsåledes utvidgas och innebära atttransportsystemets utformning ochfunktion medger en hög transportkvalitetför medborgarna och näringslivet.Tidigare har, som nämnts, delmålet omtransportkvalitet refererat enbart tillnäringslivets transporter. Utskottet villdock påpeka att det övergripande målet,som i målhierarkin sålunda är överordnatdelmålen, avser både medborgarna ochnäringslivet. Den nu föreslagnakompletteringen av delmålet omtransportkvalitet är sålunda ettklargörande av att hög transportkvalitetär ett viktigt mål för både näringslivetstransporter och för privatresor.Samtidigt finner utskottet attuppföljningen av detta delmål underlättasmed en sådan komplettering genom att deti praktiken är svårt att särskiljakvalitetsförbättringar för tjänsteresorinom näringslivet från sådanaförbättringar för privatresor.Starka skäl talar också för att ettjämställt transportsystem införs som ettnytt delmål. Detta sjätte delmål böralltså gå ut på att transportsystemetutformas så att det svarar mot bådekvinnors och mäns transportbehov. Kvinnoroch män skall ges samma möjligheter attpåverka transportsystemets tillkomst,utformning och förvaltning och derasvärderingar skall tillmätas samma vikt.Såsom regeringen anför finns markantaskillnader mellan mäns och kvinnorsförutsättningar och villkor. Ävenkvinnors och mäns resmönster skiljer sigåt som ett resultat av kvinnors och mänsolika vardagsliv, normer och värderingarmen också av hur den fysiska strukturenkommit att utformas. Utskottet noterarockså att ledningarna i de statligatrafikverken, trafikhuvudmännen samtbransch- och intresseorganisationerdomineras av män. Sammantaget är kvinnorsperspektiv dåligt företrädda vid planering, beslut och förvaltning avtransportsystemet. Utskottet ser därförpositivt på att målet om jämställdhetanger att skillnader mellan kvinnor ochmän i fråga om transportbehov skallbeaktas, att möjligheterna att påverkatransportsystemets utformning skall vararättvisa och att kvinnors och mänsvärderingar skall tillmätas samma vikt.Utskottet har ingen erinran motregeringens förslag i dessa nu angivnaavseenden och föreslår att riksdagengodkänner att delmålet om högtransportkvalitet utvidgas och att ettdelmål om ett jämställt transportsysteminförs.2 Alternativa finansieringsformer m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker 19 motionsyrkanden(m, kd, c, fp) om alternativfinansiering av infrastrukturprojekt iform av s.k. public-private partnership(PPP). Jämför reservation 6 (m, kd, c,fp).Dessutom avstyrks ett motionsyrkande(kd) om omvandling av energiskatt till enväghållningsavgift. Jämför reservation 7(kd, c).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottetföljande motioner:- 2000/01:T201 yrkande 10 av Bo Lundgrenm.fl. (m),- 2000/01:T211 yrkande 25 av KenthSkårvik m.fl. (fp),- 2000/01:T212 yrkandena 1-3 av JohnnyGylling m.fl. (kd),- 2000/01:T231 yrkande 3 av SvenBergström m.fl. (c),- 2000/01:T347 yrkande 3 av Inga Berggrenm.fl. (m, kd, c),- 2001/02:T15 yrkande 25 av . (c),- 2001/02:T17 yrkande 1 av (båda kd),- 2001/02:T41 yrkande 18 av JohnnyGylling m.fl. (kd),- 2001/02:T46 yrkandena 2 och 3 av KenthSkårvik m.fl. (fp),- 2001/02:T355 yrkandena 3 och 4 av IngerStrömbom m.fl. (kd),- 2001/02:T356 av (),- 2001/02:T450 yrkandena 2, 9 och 10 avJohnny m.fl. (kd),- 2001/02:T463 yrkande 20 av KenthSkårvik m.fl. (fp).2.1 Alternativa finansieringsformerRegeringens bedömningarEnligt vad regeringen föreslår ipropositionen skall planeringsramen uppgå tilltotalt . Av dettabelopp skall den övervägande delen, 341miljarder kronor, finansieras med anslag,i överensstämmelse med huvudregeln i 22 §lagen (1996:1059) om statsbudgeten.Den av regeringen föreslagna satsningeni närtid, dvs. ,inbegriper en årlig anslagsförstärkningom fr.o.m. år 2004.En omräkning av motsvarande anslagsnivåtill ger enligtregeringen en total anslagsförstärkningnetto på underplaneringsperioden. Tillgängliga anslagför vägar och järnvägar undertolvårsperioden kan därmed beräknas tilldrygt 283 miljarder kronor.Cirka 6 % av planeringsramen, alltså 23miljarder kronor, bör enligt regeringenfinansieras med lån hosRiksgäldskontoret. Sådan lånefinansieringstår enligt regeringens bedömning inte istrid mot lagen om statsbudgeten.Regeringen hänvisar härvidlag till 23 §lagen om statsbudgeten, enligt vilketlagrum kan besluta attinvesteringar skall finansieras med lån iRiksgäldskontoret. Dessutom erinrarregeringen om att det finns tidigareexempel på sådan lånefinansiering.Härtill kommer att några få, mycket storaprojekt, bl.a. ochBotniabanan, byggts eller byggs och drivsav aktiebolag där staten är delägare.Dessa projekt har finansierats genom låni eller på marknadenmed statliga garantier.Av den totala lånesumman om 23miljarder kronor skall 8 miljarder kronoranvändas för tidigareläggning av vissaangelägna infrastrukturprojekt , medan 15 miljarderkronor skall finansiera byggandet avBotniabanan. Av regeringens redogörelseframgår att den avseddalånefinansieringen - med nu kändaförutsättningar och därpå grundadeantaganden om amorteringstakt och ränta -kommer att belasta kommande anslag medsammanlagt ,motsvarande av den totalaplaneringsramen. Härtill skall läggas denanslagsbelastning om sammanlagt 2,6miljarder kronor som utgörs avriskavgifter för Öresundsförbindelsen.Summeras lån och anslag enligt den ovanredovisade beräkningen erhålls ett beloppsom kommer att finansiera den totalaplaneringsramen till . Detkvarstående finansieringsbehovet uppgåralltså till , i pengar räknat 57,8miljarder kronor.