bet · GO01NU7 · 2001-03-20 00:00:00 — Iflera motioner från företrädare för Moderatasamlingspartiet, , förordades att regeringen skullebemyndigas att sälja hela . Utskottet ansågemellertid att det är en fördel att staten nubehåller ett majoritetsägande i bolaget. Ett sådantägande kan fungera som en spärr mot den risk förfientliga uppköp som ofta kan följa av förändringari ägarstrukturen, anförde utskottet. I enreservation (m, kd, c, fp) förordades att detaktuella bemyndigandet inte skulle begränsas till av aktierna, utan avse hela det statliga ägandet iTelia. Statsmakterna borde klargöra att den inleddaprivatiseringen inte skall innebära ett fortsattstatligt majoritetsägande, utan att det statligaägandet skall minskas till så snartmarknadsförutsättningarna medger det, anfördereservanterna. Vidare borde klargöras att avsiktendärefter är att möjligt sälja hela ,sades det.Riksdagen beslöt att ge regeringenbemyndigande att sälja statens samtliga A-aktier iCelsius AB (prop. 1999/2000:29, bet. 1999/2000:NU9). Utskottet delade regeringens bedömning att ettsamgående mellan är industrielltriktigt.I vissa motioner refereras till en rapport avStatskontoret, Staten som kommersiell aktör -omfattning och konkurrenseffekter (2000:16). Irapporten redovisade Statskontoret, på uppdrag avregeringen, en kartläggning och analys avkonkurrensutsatt verksamhet i den statliga sektorn.Rapporten ingick som en del av underlaget till denkonkurrenspolitiska propositionen som riksdagenbeslöt om (prop. 1999/2000:140, bet.2000/01:NU4).Näringsminister besvarade nyligenen fråga (2000/01: 465) av () omnär och i vilket sammanhang regeringen skallredovisa syftet med ägandet för vart och ett av destatliga företagen. Näringsministern konstateradeinledningsvis att omvärlden för företagen medstatligt ägande har förändrats kraftigt sedanavregleringarna påbörjades i slutet av 1980-talet.Nästan samtliga av de tidigare monopolen ochaffärsverken arbetar nu på fullt konkurrensutsattamarknader och har således värdemaximering somövergripande mål. De få verksamheter som fortfarandearbetar inom monopol har särskilda samhällsintressenatt uppfylla. av företagen med statligtägande arbetar i en avreglerad värld, uppgavnäringsministern. För dessa företag innebärglobaliseringen och internationaliseringen attkonkurrensen skärps ytterligare med än flerinternationella etableringar i Sverige.För att möta denna förändrade omvärld harregeringen ytterligare ökat sinaresurser inom ägarförvaltningen och har förstärktdet aktiva ägandet, sade näringsministern. Hanmeddelade att det nu är dags för regeringen att taännu ett steg för att ytterligare stärka ägandet ochnämnde som exempel att värdeskapandet skall mätasbättre och med större regelbundenhet. Regeringenskall också förbättra utvärderingen av de enskildaföretagen i den årliga redogörelsen.Staten är en mycket stor aktör på de finansiellamarknaderna via AP-fonderna och de noterade aktiernai den statliga bolagsportföljen, konstateradenäringsministern vidare. Den statligabolagsportföljen med hel- och delägda företag utgör25 % av det inhemska näringslivet. Det är därför ettstort ansvar som åligger regeringen att med omsorgoch skicklighet utöva förvaltningen av den statligaportföljen, eftersom detta får betydandekonsekvenser inte bara för de enskilda företagen ochkapitalmarknaden, utan för hela den svenskaekonomin. Detta fordrar att regeringen ger företagenmed statligt ägande bästa möjliga förutsättningaratt fortsätta utvecklas i positiv riktning och på såsätt skapa värdefulla jobb.Vad beträffar syftena med statligt ägande såframgår dessa av de enskilda riksdagsbesluten förrespektive bolag, sade näringsministernavslutningsvis. Skulle det i enskilda fall finnasanledning att ändra på detta på grund av t.ex.kapitalbehov eller strukturlösningar så avserregeringen att återkomma med begäran om ändradebemyndiganden.När det gäller förslaget i några motioner om attsälja Vin & Sprit kan nämnas att statsminister vid en frågestund i i oktober 2000besvarade en fråga av () om huruvidastatsministern var beredd att stödja ett förslag avFolkpartiet om att sälja Vin & Sprit och användadelar av räntevinsten på detta för att bekämpamissbruket av alkohol och narkotika, satsa mer påpolis och tull och nå bättre resultat på denpunkten. Statsministern svarade att han inte var detav det enkla skälet att han hade hört förslagetförut. Skulle regeringen då ha följt rådet att säljaVin & Sprit, skulle statskassan ha förloratåtskilliga miljarder kronor. Det handlar omansvarstagande för statliga tillgångar, sadestatsministern, som ansåg att avkastningen frånbolaget mycket väl kan användas för att bedriva enpolitik i den riktning som efterlyste,men att staten inte skall slarva med gemensamtuppbyggd egendom. Statsministern sade vidare attskulle det gälla att nu börja med den berördaverksamheten, skulle han inte tillråda en entré iden sektorn, men att det rörde sig om ett historisktskapat företag. Han konstaterade att om regeringenhade följt råden om att sälja dåhan var finansminister hade staten inte nu haft ettbolag värt , utan det hade varitsålt för . Det fanns alltså35 000 miljoner goda skäl att vänta med att följadet , sade statsministernavslutningsvis.Finansminister uttalade i november2000 i medierna att regeringen inte har några somhelst planer på att sälja Vin & Sprit.Beträffande förslaget i motion 2000/01:N330 (v) omfolkstämmor kan noteras att riksdagsledamöter harrätt att närvara vid bolagsstämmor i statligaföretag. Detta sker dock, enligt uppgift, mycketsällan. Ett antal av de större statliga bolagenavser att ha offentliga stämmor, ien del fall kombinerat med möjligheter föranalytiker på kapitalmarknaden att ställa frågor.Näringsdepartementets linje är att bolagsstämmorna imöjligaste mån skall vara öppna och offentliga.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först den övergripande frågan omstatliga företag och därefter separat frågan omstatligt ägande av Vin & Sprit AB.Allmänt om statliga företagStatliga företag bidrar av flera skäl till en högservicenivå och likvärdighet över hela landet, anserutskottet. Ett statligt ägande är motiverat av bl.a.sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl ochbehövs därutöver för att bevaka viktigarenaturtillgångar som skogen och malmen. Dessutom kanstatliga företag ha andra funktioner att fylla.I vissa fall kan det vara motiverat medförsäljning av del av eller hela det statligaägandet i ett bolag. Exempel på sådana bolag somvarit aktuella inom utskottets ansvarsområde underföregående är och , därriksdagen beslöt omaktieförsäljning. Den ordning som för närvarandegäller och som innebär att regeringen - i det fallden inte redan har beslutsmöjlighet - lägger framett förslag till om försäljning, anserutskottet vara ändamålsenlig.Likaså menar utskottet att de krav som ställs påförvaltningen av statliga företag, dvs. krav påeffektivitet, avkastning på det kapital företagetrepresenterar och strukturanpassning, är utformademed utgångspunkt i att det statligaföretagskapitalet skall bevaras och utvecklas.Regeringen har avsevärt höjt ambitionen vad gällerförvaltningen av företag med statligt ägande. Ettled i detta är att förvaltningen i högreutsträckning skiljs från regleraransvaret.Regeringen lämnar, som nämnts, enredogörelse till om företag med statligtägande. Utskottet ser positivt på den fördjupning avinformationen om den statliga företagssektorn somlämnades i den senaste redogörelsen sommaren 2000.Härigenom ges bättre upplysningar både omföretagssektorn som helhet och om verksamheten hosenskilda företag. Utskottet välkomnar också attregeringen ger ut en mer lättillgänglig version avskrivelsen.Utskottet anser emellertid, i linje med vad somanförs i motion 2000/01: N388 (mp), att det vorevärdefullt om regeringen ytterligare kunde utvecklaredogörelsen så att mål för det statliga ägandet avrespektive bolag kan redovisas. Särskilt viktigt äratt det formuleras mål i fråga om de verksamhetersom bedrivs i lagstadgade monopol.En annan fråga som tas upp i en av de här aktuellamotionerna - 2000/01: N330 (v) - och som utskottetkänner stor sympati för är frågan om inrättande avfolkstämmor. Utskottet anser att den öppenhet somgenerellt sett präglar offentlig verksamhet iSverige är mycket värdefull. I linje med dettaskulle utskottet välkomna en möjlighet till störreinsyn i de statliga bolagens verksamhet. I dettasammanhang vill utskottet plädera för attriksdagsledamöter i större utsträckning än vad somgäller utnyttjar sin rätt att delta ibolagsstämmor i statliga företag. Det är ocksåpositivt att vissa statliga bolag, som nämnts,planerar att ha offentliga stämmor under våren 2001.Utskottet avser att följa utvecklingen när detgäller öppenhet och möjlighet till insyn i statligabolagsstämmor. finns det dock ingetbehov av ett riksdagsuttalande i frågan.I några motioner berörs - bl.a. utifrån en rapportfrån Statskontoret - frågan om konkurrens mellanoffentlig och privat sektor. En bärande princip inomden näringspolitik som utskottet står bakom är attlikvärdiga villkor skall gälla för olika aktörer påmarknaden. I det fall att offentliga aktörer agerarpå konkurrensmarknader innebär detta att det intefår ske på ett sådant sätt att det privataföretagandet hämmas. Vidare gäller attmyndighetsuppgifter skall hållas isär frånkommersiell verksamhet. Utskottet anser attregeringen i sitt arbete visar en klar vilja attuppnå och upprätthålla konkurrensneutralitet mellanoffentlig och privat verksamhet.Beträffande konstaterar utskottet i korthetatt bolaget nu är börsnoterat.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet samtliga här aktuella motioner i berördadelar.Statligt ägande av Vin & Sprit fyra motioner (m; fp) föreslås en försäljning avVin . Utan att närmare gå in på frågannoterar utskottet att någon sådan försäljning inteär aktuell och avstyrker motionerna iberörda delar.Kompetensutveckling och rådgivningtill företagareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omändrade regler och ökade insatser förkompetensutveckling och rådgivning tillföretagare med hänvisning till vidtagnaåtgärder och pågående beredningsarbete.Jämför reservation 5 (m, kd, c, fp).MotionernaDet behövs ändrade regler för att möjliggöra stödför kompetensutveckling av ensamföretagare, anförsdet i motion 2000/01:N286 (s). Det är viktigt attden utvecklingskraft som finns hos småföretagen tastill vara och att tillkomsten av nya företagstimuleras, säger motionärerna. De konstaterar attunder en lågkonjunktur är olika utbildningsinsatserett vanligt medel för anställda, men att denmöjligheten inte finns för en företagare med mindreän att företaget försätts i konkurs och upphör ochföretagaren blir arbetslös. För att möjliggöra enövervintring av företaget, somkompetensutveckling och tekniköversyn kommer tillstånd, bör reglerna ändras för att möjliggöra stödför kompetensutveckling av ensamföretagare, anförmotionärerna.Innovationer tas inte tillräckligt väl om hand iSverige, sägs det i partimotion 2000/01:N324 (kd). Iflera konkurrentländer stöder staten aktivtutvecklingen av nya idéer, medan patent som skullekunna tas till vara av den svenska industrinexporteras till andra länder, anför motionärerna. Deföreslår att möjligheter för anställda att utvecklaegna idéer på arbetsplatsen med rätt till egetpatent skall utredas, varvid avtal om delad vinstskulle kunna vara en form för samverkan. De förordarockså att royalty på patenterade uppfinningar skallvara skattefri . Vidare föreslås en ökadsatsning på innovativ teknikupphandling till småföretag och uppfinnare. Nya rön inom FoU bör görasmer lättillgängliga för småföretagen, sägermotionärerna. De anser slutligen att immateriellarättigheter bör ges ett bättre skydd; lagstiftningenpå detta område bör stärkas och ägare avimmateriella rättigheter bör ges bättre ekonomiskamöjligheter att försvara sin rätt till patent ochvarumärke genom ett bättre försäkringsskydd. Imotionen begärs också ett tillkännagivande omutbildning och kompetensutveckling med inriktning påföretagande och entreprenörskap. Den viktigastekonkurrensfördelen kommer att varakunskap, säger motionärerna. De anser att skolan kanspela en viktig roll för att ge eleverna förståelseför företagandet och att den eftergymnasialautbildningen kan innebära ett mer omfattandesamarbete mellan näringsliv och utbildningsväsende.Även på universitets- och högskolenivå är detviktigt med kurser och utbildningar inriktade motföretagande och entreprenörskap, anför motionärerna.De menar att utbytet mellan högskolor/universitetoch näringsliv måste förbättras för att stimulerakommersialiseringen av forskningen.I de två partimotionerna 2000/01:N383 (mp) och2000/01:N388 (mp) begärs tillkännagivanden om denspeciella företagsrådgivningen till invandrare ochom överföring av statliga medel till regional nivåför att bygga ut företagsrådgivningen. Den nuvarandeföretagsrådgivningen sköts av en mångfald olikainstitutioner på nationell och lokal nivå, sägermotionärerna. De föreslår att det i stället skallskapas regionala företagsutvecklingscentrumanpassade till regionernas behov och förhållandenoch att respektive länsorgan skall ges möjligheteratt organisera sin egen företagsrådgivning. Dettaskulle innebära att en stor del av de statliga medelsom centrala myndigheter för närvarandetillhandahåller skulle överföras till regionerna.Vissa regioner kan då t.ex. välja att ökasamordningen eller samverkan mellan olika aktörer,medan andra kan välja att skapaföretagsutvecklingscentrum med olika inriktning -förnyelse av den offentliga sektorn, rådgivning förinvandrare, heta tillväxtbranscher, etc., sägermotionärerna.I partimotion 2000/01:N388 (mp) begärsriksdagsuttalanden i ytterligare två avseenden,nämligen om förstärkta möjligheter till praktik inäringslivet för invandrare och om stöd till projektoch organisationer som arbetar för att underlättamöjligheterna för invandrarföretagande. Motionärernavill förstärka möjligheterna till praktik inäringslivet för invandrare och underlättainvandrarnas introduktion i näringslivet. Kommunersom ännu inte gjort det bör utveckla yrkesanpassade,individualiserade, behovsanpassade ochnäringslivsrelaterade språkundervisningsprogram avhög kvalitet med tillhörande praktik i privataföretag eller offentlig sektor, anförs det imotionen. Det görs för litet för att stimulerainvandrare att bli egenföretagare, menarmotionärerna och förespråkar en utökning avföretagsrådgivning till invandrande företagare, iform av speciella kontaktpersoner eller regionalaföretagsrådgivningscentrum. Denna typ avföretagsrådgivning bör utgöra en integrerad del avden allmänna, statliga företagsrådgivningen, sägsdet.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog ett antalmotionsyrkanden liknande de här aktuella (bet.1999/2000:NU13). Utskottet hänvisade till detutrednings- och beredningsarbete som då pågick inomNäringsdepartementet inför propositionen om vissaorganisationsfrågor inom näringspolitiken. Ireservationer (m, kd, c, fp) följdes de då aktuellamotionerna upp.När det gäller frågan om kompetensutveckling förföretagare som tas upp i några motioner kan noterasatt har uppdragit åt attgenomföra ett nationellt program för att höja IT-kompetensen i småföretag. I budgetpropositionen förår 2001 (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01: TU1)avsattes under en tvåårsperiodför att öka IT-kompetensen i småföretag. Programmetsom kommer att genomföra syftar till att skapaförutsättningar för utveckling och stärktkonkurrenskraft bland småföretagen genom att visa påinformationsteknikens möjligheter och motiverasmåföretag att höja sin IT-kompetens.Kommittén för individuellt kompetenssparande(särskild utredare: direktör )avlämnade sitt slutbetänkande (SOU2000:51). I betänkandet föreslås bl.a. attarbetsgivare ges möjlighet till nedsättning avarbetsgivaravgifterna på detbelopp de avsätter till en anställds kompetenskonto.För att egenföretagare och delägare i handelsbolagskall ha samma villkor har utredningen föreslagit enmotsvarande nedsättning av egenavgifterna, vilketinnebär att egenföretagare kan utnyttjanedsättningen på hela det insatta beloppet, dvs. upptill ett helt inkomstbasbelopp. Frågan omindividuella kompetenskonton bereds för närvarandeinom Näringsdepartementet.Utöver de båda nämnda förslagen som bereds iNäringsdepartementet kan noteras att bedriver information ochrådgivning runt om i landet när det gällerkompetensutveckling för egenföretagare. Vidare kannämnas att i regleringsbrevet för år 2001getts i uppdrag att utarbeta ett program församordning och genomförande av kompetensutvecklandeåtgärder riktade till underleverantörsföretag inomglobalt konkurrensutsatta branscher såsom fordons-och elektronikindustri samt övrig verkstadsindustri.Programmet skall genomföras under perioden2001-2003, med möjlighet till förlängningefter utvärdering.När det gäller frågan om stöd till invandrare somvill starta företag kan nämnas att iregleringsbrevet för har fått i uppdrag att,tillsammans med , göra en samlad redovisning averfarenheter och möjligheter för särskilda grupperav småföretagare att utnyttja de finansiellalånesystem som finns . Speciellt börbelysas kvinnors, ungdomars och invandraresmöjligheter att få lån till företagande inomsärskilt tjänstesektorn. Den samlade redovisningenbör belysa de olika lånesystemens betydelse förgruppernas möjligheter att starta och driva företag,liksom erfarenheter och resultat av olika låneformersom utnyttjas av dessa grupper. Redovisningen skallockså omfatta en analys av om attityder ochhantering i samband med låneansökan innebärsärskilda svårigheter för någon eller några av deberörda grupperna. Om den samlade redovisningenskulle visa att problem existerar, skall verketlämna förslag till åtgärder för en förbättradlångivning och insatser för att förbättra attitydeni lånehanteringen för berörda grupper. Enslutrapport skall lämnas till regeringen den 30september 2001.NUTEK skall vidare - som ett led i regeringensriktade insatser för att öka sysselsättning blandinvandrare - genomföra metodutveckling ochutvärdering av befintlig rådgivningsverksamhetriktad till invandrare som startar eller driversmåföretag. Verket skall redovisa vad som framkommitav utvärderingen samt vad som är gjort på området ifråga om metodutveckling. Av redovisningen skallframgå hur medlen har disponerats samt omutvärderingen lett fram till behov av ytterligareåtgärder för att underlätta företagande blandinvandrare. En delredovisning skall göras senast den3 och en slutredovisning i samband medårsredovisningen.I regleringsbrevet för för sägsunder anslagspost (2) Information, rådgivning,mötesplatser och nätverk under anslagetNäringslivsutveckling (38:2) att 2,5 miljoner kronorskall användas för att täcka kostnader förutvärdering av pågående rådgivningsinsatser som görspå olika platser i landet för att stödjainvandrarföretagare samt utveckla och sprida metoderi samarbete med andra myndigheter och aktörer föratt stärka rådgivning riktad till personer medinvandrarbakgrund.Det kan också noteras att det inomNäringsdepartementet har bedrivits ett projekt omproduktiv mångfald i näringslivet och påarbetsmarknaden, med riksdagsledamoten () som projektledare (departementsbeslut imaj 1999). Arbetet har haft som syfte att ta framett nationellt program för en produktiv mångfaldinom arbetsmarknad och näringsliv, ökad tillväxt,ökad jämställdhet mellan kvinnor och män, ökadjämlikhet och social rättvisa. Arbetsgruppen skullei detta syfte särskilt uppmärksamma frågor rörandeföretagandets villkor för olika grupper, behov avatt bryta segregerade mönster på arbetsmarknadensamt diskriminering i arbetsliv och påarbetsmarknad. Gruppen har haft i uppdrag att göraföljande: a) kartlägga och beskriva hur aspekternakön, ålder, klass, etnisk tillhörighet, sexuellläggning och funktionshinder påverkar en individsmöjligheter i näringsliv och på arbetsmarknad; b)göra en genomgång av vad myndigheter och regeringenbeslutat eller redan genomfört gällande dessafrågor; c) vid behov initiera studier och andraverksamheter för att få en allsidig belysning avproblematiken; d) ta till vara internationellaerfarenheter, särskilt inom EU, i fråga om mångfaldi näringslivet och på arbetsmarknaden; e) föreslålämpliga åtgärder för de problem, brister ochmöjligheter som uppmärksammas. I december 2000avlämnades slutbetänkandet Alla är lika olika -mångfald i arbetslivet (Ds 2000:69).I rapporten lämnas ett antal förslag till åtgärderför att främja mångfalden i arbetslivet. Förslagenär en blandning av större och mindre åtgärder ochberör flera politikområden. Fokus ligger på åtgärderför att stärka skyddet mot diskriminering iarbetslivet. Förslag framläggs under följanderubriker: Stärka skyddet mot diskriminering;Offentlig upphandling och offentliga bidrag; Statensom arbetsgivare; Åtgärder för övriga arbetslivet.Under den sistnämnda rubriken sägs att mångfaldbland nya företagare är mycket viktigt. Det nyaVerket för näringslivsutveckling bör prioriteramångfalden bland nya företagare och bl.a. prioriterakvinnor, personer med utländsk bakgrund och äldrevid sina rådgivnings- och informationsinsatser, sägsdet i rapporten.Utredningen om företagande för personer medutländsk bakgrund (särskild utredare: landshövdingBjörn ) avlämnade betänkandetInvandrare som företagare (1999:49). Huvudteseni betänkandet är att arbetet med nyanländaflyktingar bör förändras från socialpolitik tilltillväxtpolitik. Utredningen pekade på strukturellsärbehandling av invandrare från banker ochmyndigheter och föreslog åtgärder för att komma tillrätta med detta. Utredningsbetänkandet harremissbehandlats, och beredning sker inomRegeringskansliet.Frågan om teknikupphandling, som tas upp i motion2000/01:N324 (kd), har tidigare behandlats avutskottet, (bet. 1999/2000: NU13),varvid motionen följdes upp i en reservation (m, kd,c, fp). Utskottet hänvisade tillTeknikupphandlingsutredningens betänkandeUpphandling för utveckling (SOU 1997:88), somavlämnades . Enligt en undersökning somutredningen gjorde används teknikupphandling ibegränsad omfattning i andra länder och i förstahand för upphandling av stora komplexa system inomförsvaret och kollektivtrafiken. Utredningensslutsats var att teknikupphandling har en roll attfylla även , i första hand i samband medupphandling av stora komplexa system inom försvars-,bygg- och kollektivtransportområdena. Offentligteknikupphandling ansågs också ha en viktig roll attfylla när det gäller att driva på den tekniskautvecklingen inom områden där samhället har viktigaintressen att främja, såsom energisparande, miljöoch trafiksäkerhet. Utrymmet för att användateknikupphandling ansågs emellertid ha minskat tillföljd av ändrade villkor för produktutveckling.Utrednings- och remissmaterialet föranleder, enligtuppgift från , inga direktaåtgärder, utan materialet kommer att användas ieventuella framtida tvärprojekt på t.ex. miljö-eller energiområdet. Beträffande noteringen imotionen om kanalisering av av all statligteknikupphandling till små och medelstora företagkan nämnas att i skulle detta stå i stridmed lagen (1992:1317) om offentlig upphandling.I motion 2000/01:N324 (kd) tas också detimmaterialrättsliga området upp, och det föreslåsatt ägare av immateriella rättigheter skall gesbättre ekonomiska möjligheter att försvara sin rätttill patent och varumärke genom ett bättreförsäkringsskydd. Regeringen aviserade i 1999 årsekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) attmöjligheterna att införa en patentintrångsförsäkringskall undersökas. Frågan är under beredning iRegeringskansliet och har också uppmärksammats påEU-nivå.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är en viktig del avnäringspolitiken att på olika sätt främja bildandetav nya företag och tillväxten hos befintligasmåföretag. Därvid är kompetensutveckling ochrådgivning till företagare viktiga beståndsdelar.Utskottet kan således instämma i mycket av det somanförs i de här aktuella motionerna.