bet · GO01UU4 · 2001-03-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om behovet avrestriktivitet i användandet av veto i EU:sfredsarbete.2000/01:U503 av m.fl. (c, v, kd,mp) vari föreslås att fattar följandebeslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att somordförande i skall arbeta för godsamhällsstyrning och tydliga spelregler iAseanländerna.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att somordförande i skall arbeta för rimligaarbetsvillkor och organisationsfrihet iAseanländerna.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att somordförande i skall arbeta för större öppenhet ochminskad korruption i Aseanländerna.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att somordförande i skall arbeta för effektivarenarkotikabekämpning i Aseanländerna.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att somordförande i skall arbeta för hårdare tag motsexhandeln med kvinnor och barn i Aseanländerna.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att somordförande i skall arbeta för överföring avmiljökunskaper till Aseanländerna.2000/01:U504 av och (kd, m) vari föreslås att fattar följandebeslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att skallpåverka övriga medlemsländer i EU för att så snabbtsom möjligt bygga upp en handlingskraftigordningsmakt och ett fungerande rättsväsende iKosovo.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att Sverigelångsiktigt skall verka för att Kosovo skall blisjälvständigt.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att verka för attKosovo liksom övriga länder på integreras idet europeiska samarbetet, EU.2000/01:U509 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utvidgningen börvara den högst prioriterade frågan för Sverigesordförandeskap i EU.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av attSverige stöder de baltiska ländernas ambition attingå i en alleuropeisk säkerhetsordnings alla delar,inklusive deras arbete för Natomedlemskap.2000/01:U511 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:17. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att enprioriterad fråga för skall vara att inom EUdriva att säkerhetssamarbetet inte definieras ienbart militära termer utan också i sociala,ekonomiska och ekologiska termer.2000/01:U513 av m.fl. (m) vari föreslåsatt fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om hur underordförandeskapet skall säkerställa ett politisktgenombrott i utvidgningsförhandlingarna.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen underdet svenska ordförandeskapet kommer att ha densnabbinsatsförmåga som krävs för att ha kapacitetatt agera om det uppstår en nykrissituation på Balkan.2000/01:U609 av och (s) vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omSveriges säkerhets- och utrikespolitik.2000/01:U620 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att FN nu skallfokusera på fred i Afrika.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en afrikansk freds-och säkerhetsordning.2000/01:U621 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ekonomiskasanktioner.2000/01:U623 av m.fl. (m) vari föreslåsatt fattar följande beslut:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om FN.2000/01:U630 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inom FN verkaför en reformerad folkrätt och bättreförutsättningar för humanitära interventioner.2000/01:U632 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att undersitt ordförandeskap verkar för att EU och detinternationella samfundet fortsätter att utövastarkast möjliga påtryckningar på regimen i Burma.2000/01:U633 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att undersitt ordförandeskap i EU verkar för att iolika multilaterala sammanhang förmås att fortsättaden påbörjade demokratiska utvecklingen av landetoch genomföra fredliga lösningar av Indonesiensmånga territoriella och etniska konflikter.2000/01:U635 av andre vice talman . (v, kd, c, fp, mp) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:4. tillkännager för regeringen som sinmening att som ordförandeland i EU verkarför att EU intar en kritisk och vaksam hållning närdet gäller mänskliga rättigheter och därvid särskiltgranskar angreppen på medlemmar av falungong,situationen i och tillämpningen avdödsstraffet.5. tillkännager för regeringen som sinmening att som ordförandeland i EU bör riktaökad uppmärksamhet på brotten mot mänskligarättigheter och tillämpningen av dödsstraff iSaudiarabien.6. tillkännager för regeringen som sinmening att som ordförandeland i EU bör verkaför att , som en följd av sin ansvarsställningsom den mäktigaste stormakten i världen när detgäller mänskliga rättigheter, avskaffardödsstraffet.7. tillkännager för regeringen som sinmening att som ordförandeland i EU verkarför att EU:s kritiska dialog med intensifierarsin kritik av enligt vad som anförs i motionen.2000/01:U641 av m.fl. (c, m, v,kd, mp, fp) vari föreslås att fattarföljande beslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ansvar ochmöjligheter att påverka EU beträffande relationernatill i samband med ordförandeskapet i EU.2000/01:U643 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att EU skall stödjademokratiseringen av Serbien.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att EU skallunderstödja återskapandet av fri rörlighet inom detforna och västra . tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att EU skall inlemmaett demokratiskt i programmet för västraBalkan.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att EU skallavveckla sina handelshinder gentemot länderna påvästra /01:U654 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att agerar för attuppmärksamma situationen för kurderna i underSveriges ordförandeskap.2000/01:U656 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en omfattande ochvaraktig internationell insats för att skapaförutsättningar för varaktig demokrati och fredligsamlevnad på Balkan.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om den fortsattaNatoutvidgningen.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om förutsättningarnaför en demokratisk utveckling i Serbien.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om de internationellasanktionerna mot Serbien.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att alla som bodde iKosovo före kriget skall ges möjlighet att fortsättaleva i Kosovo i fred och säkerhet.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om förutsättningarnaför demokrati och fredlig samlevnad i Bosnien.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om rätten för alla somtvingats fly under krigen på att oavsettetnisk tillhörighet kunna återvända hem.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om fortsatt stöd tillMontenegro i dess strävanden mot fortsatta politiskaoch ekonomiska reformer och ökat europeisktsamarbete.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att särskiltuppmärksamma behovet av stöd till och samarbete medMakedonien.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om förutsättningarnaför en snabb integration i olika europeiskasamarbetssträvanden.2000/01:U658 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att undersitt kommande ordförandeskap i EU för upp frågan omkvinnors ohälsa i tredje världen såsom könsstympningoch hivspridning högt på den politiska dagordningen.2000/01:K398 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att prioriterautvidgningen under ordförandeskapet.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att den främstauppgiften skall vara att slutföra så mångaförhandlingskapitel som möjligt underordförandeskapet.2000/01:So450 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ta initiativ iFN för att hålla en världskonferens om mansrollen.2000/01:MJ838 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att man under sittordförandeskap inom EU kontinuerligt förankrararbetet i riksdagen.11. begär att regeringen iförberedelsearbetet inför samt under genomförandetav ordförandeskapet skapar en mötesplats för olikaaktörer i samhället.2000/01:A808 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:38. begär att regeringen tar initiativtill en om mansrollen. 5.1 En global säkerhetsordningSammanfattningUtskottet framhåller att främjandet av respekt förde mänskliga rättigheterna i hela världen är en avgrundpelarna i svensk utrikespolitik, och omkränkningar förekommer måste det påtalas.Utskottet välkomnar ansträngningarna inom FN-systemet att integrera de mänskliga rättigheterna isina olika program. Betoningen bör ligga på atteffektivisera de etablerade mekanismerna snarare änatt skapa nya.Utskottet menar att näringslivet har en viktig rollatt spela i främjandet av de mänskligarättigheterna. Frivilliga åtaganden av olika slagskulle utgöra ett stort steg framåt. Det måstesamtidigt understrykas att mänskliga rättigheterreglerar förhållandet mellan staten och individen,och det åligger varje stat att tillse att demänskliga rättigheterna tillkommer den enskilde.Utskottet konstaterar att de homo- och bisexuellasrättigheter redan är skyddade av befintliga , men när förutsättningar finns för attdriva frågan framåt bör målsättningen vara att fåderas rättigheter införda i FN:s konvention för depolitiska och medborgerliga rättigheterna. Utskottetutgår från att i FN och andrainternationella sammanhang fortsätter att varadrivande i frågan om dessa gruppers rättigheter.Utskottet betonar att det är viktigt att fortsättaarbetet med att stärka de mekanismer som FN förfogaröver på MR-området. ärkommittésystemet föremål för en översyn i syfte atteffektivisera verksamheten, och särskilda insatserkan vara befogade. FN:s MR-verksamhet skulle kunnatillföras större resurser om alla medlemsländerbetalade sina avgifter till organisationen.1979 års konvention om avskaffande av allt slagsdiskriminering av kvinnor är en av FN:s centralakonventioner för mänskliga rättigheter. Utskottetfinner det dock beklämmande att denna konvention ärden av alla konventioner på MR-området som givitupphov till flest vittgående reservationer och menaratt bör fortsätta att verka för enuniversell anslutning till konventionen och påtalaatt reservationer som strider mot dess ändamål skalldras tillbaka. Utskottet uttrycker sintillfredsställelse över att konventionen motdiskriminering av kvinnor kommer att kompletterasmed en individuell klagorätt.Folkrätten slår fast alla staters rätt tillsjälvbestämmande och suveränitet. Det generellavåldsförbudet är grundläggande i . Förutomi fall av självförsvar är det endast FN:ssäkerhetsråd som kan besluta om undantag frånförbudet att bruka våld. Frågan om detinternationella samfundets rätt att ingripa med våldmot en enskild stat för att hindra grova kränkningarav de mänskliga rättigheterna har emellertidaktualiserats ,varvid motsättningen mellan å ena sidan FN-stadgansvåldsförbud och en betoning av säkerhetsrådetsauktoritet och å den andra sidan nödvändigheten avatt förhindra humanitära katastrofer framståtttydligt.Utskottet konstaterar att i flerafall ingripit mot bl.a. folkmord. När säkerhetsrådetinte har förmått att agera för att säkrainternationell fred och säkerhet har det förekommitatt fattat beslut som givitmandat åt världssamfundet att ingripa medvåldsmedel.Utskottet framhåller att betonar detvåldsmonopol som givits ochunderstryker vikten av att utveckla och stärka FN:sförmåga att kunna fatta kraftfulla beslut. Medett bättre fungerande säkerhetsråd skulle tendensenatt använda våld utan säkerhetsrådets medgivandekunna stävjas. Att delegera FN:s våldsmonopol skulleriskera att regionalisera folkrätten och attundergräva det reformarbete som pågår inom FN. Enviktig historisk lärdom är att instrumenten för attförebygga konflikter måste utvecklas.Utskottet ställer sig tveksamt till om nyabrottsrubriceringar skulle stärka skyddet för demänskliga rättigheterna. Det harvisat att det ytterst är det internationellasamfundets politiska vilja som avgör om ingripandemot brott mot mänskligheten sker eller ej.Utskottet konstaterar att sedan många åragerar för ett avskaffande av dödsstraffet, och ettförbud mot dödsstraffet utgör en prioriterad uppgifti MR-arbetet. I avvaktan på att dödsstraffetavskaffas världen över verkar för att desstillämplighet och verkställande inskränks.Frågan om dödsstraffets avskaffande är fortfarandekontroversiell, och tillräckligt stöd för att ordnaen särskild föreligger för närvarandeinte. Inriktningen bör därför vara att etablerafrågan om dödsstraffet på FN:s dagordning.Utskottet finner det särskilt anmärkningsvärt attdet i en demokrati som utdöms ochverkställs dödsstraff mot minderåriga och mentalthandikappade.Utskottet anser att inrättandet av deninternationella brottmålsdomstolen (ICC) innebär ettviktigt steg framåt för den internationellarättskipningen. Utskottet vill framhålla att det ärangeläget att en svensk ratificering äger rum utanonödigt dröjsmål. När den internationellabrottmålsdomstolen har trätt i funktion kommerbehovet av att inrätta särskildakrigsförbrytartribunaler att bortfalla.Miljöfrågor, inte minst sådana som rör tillgångentill färskvatten, får, enligt utskottet, allt störrebetydelse för internationell säkerhet. Ett enhetligttvistlösningssystem, t.ex. genom inrättandet av enmiljödomstol, skulle kunna innebära fördelar.Samtidigt ter det sig utomordentligt komplicerat attsammanföra det stora antal sinsemellan olikakonventioner som finns på miljöområdet.Svårigheterna att nå internationell enighet om enmiljödomstol och att få staterna att underkasta sigdess jurisdiktion skall heller inte underskattas.Vidare skulle ett stort antal existerande miljöavtalbehöva ändras. Den i Haaghar en särskild miljökammare, vilket i dagslägetbedöms vara tillräckligt.Utskottet framhåller att det finns behov avreformer inom FN på ett flertal områden. En viktigdel är förbättrade ledningsstrukturer där utskottetanser att det är av största betydelse att FNbesitter personal med hög kompetens inom sinaansvarsområden. En annan del av det pågåendereformarbetet inom FN är att förbättrauppföljningen. Det är vidare av vikt att FNinformerar om sin verksamhet, en uppgift som äventillkommer medlemsländerna. Främjandet avdemokratiska val är en uppgift av stor vikt för FN,menar utskottet. Vidare framhåller utskottet attstärkandet av samordningen mellan det bistånd somFN:s olika fackorgan bedriver är en av de viktigastefrågorna i FN:s reformprocess. FN måste även spegladen värld den representerar. Således bör FN:spersonal avspegla en etnisk mångfald och ha enjämställd fördelning mellan könen. Utskottet har imånga olika sammanhang understrukit behovet av atthöja andelen kvinnor inom FN-systemet. Utskottetutgår från att regeringen fortsätter att driva dennaviktiga fråga. Utskottet fäster stor vikt vid attSverige fortsätter att bidra till att FN:sreformprocess fortskrider.Utskottet anser att det är av största vikt att FN:smedlemsstater uppfyller sina skyldigheter gentemotvärldsorganisationen bl.a. när det gällerfinansieringen.Utskottet kan konstatera att kundeinte FN:s stadga användas som det var tänkt. Man börhålla i minnet att låsningar mellan stormakterna ihög grad präglade rådets arbete under det kallakriget. Efter det slut har emellertidförhållandena förändrats. Utskottet anser att FN nuhar stora möjligheter att agera om stadgan och detbefintliga regelverket används på rätt sätt. Det somkrävs är i första hand att politisk viljamanifesteras från medlemsländernas sida och att depermanenta medlemmarna i säkerhetsrådet är villigaatt axla sitt ansvar.Utskottet är väl medvetet om att FN:s säkerhetsrådvid många tillfällen har hämmats av de permanentamedlemmarnas vetorätt. Endast det faktum att enstormakt hotar att använda sitt veto kan berövarådet handlingskraft. anser utskottet attdet inte är realistiskt att i närtid avskaffavetorätten. Utskottet fäster däremot stor vikt vidatt ansträngningar görs för att försöka etablera enny praxis vad gäller användandet av vetorätten isäkerhetsrådet. Bärande i en sådan praxis skullevara att de permanenta medlemmarna endast användervetorätten vid de tillfällen då deras egennationella säkerhet är berörd. Utskottet manarvidare att säkerhetsrådet bör utvidgas med nyaländer och att det därvid eftersträvas en bättregeografisk balans.Utskottet konstaterar att den ekonomiskaglobaliseringen innebär såväl möjligheter som storautmaningar som berör hela världen. Till dessa hörmiljöproblemen som främst industrialiseringen i denrika världen har skapat. Millennietoppmötet var ettviktigt tillfälle för världens ledare att samlas föratt diskutera FN:s framtid. Utskottet ser positivtpå att fattigdomsbekämpning, konfliktförebyggandeoch hållbar utveckling sätts i centrum i FN:sframtida arbete.Utskottet konstaterar att väpnade konflikter oftastinnebär enorma kostnader, främst i människoliv menäven materiellt och politiskt. Utskottet menar attde mänskliga och materiella kostnader som följer avväpnade konflikter framträder tydligare närmerparten av de väpnade konflikterna är inom-nationella och saknar mellanstatlig dimension. Namnsom Bosnien, , och kommeralltid att påminna om de mänskliga lidanden somförorsakas av väpnade inomnationella konflikter.Utskottet understryker betydelsen av att svenskutrikespolitik, EU:s gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik samt FN:s politik genomsyras av ettperspektiv av konfliktförebyggande och ser mycketpositivt på att arbetet med att förebygga väpnadekonflikter har fått ökad nationell ochinternationell uppmärksamhet. Utskottet noterarsärskilt att regeringens skrivelse till riksdagen2000/01:2 Att förebygga väpnade konflikter är ettvärdefullt bidrag i sammanhanget.Utskottet framhåller vikten av att säkerhet förmänniskor lyfts fram som en huvuduppgift i detbredare säkerhetspolitiska arbetet. Mänskligsäkerhet tar fasta på individens behov av frihetfrån nöd och fruktan. Mänsklig säkerhet är enligtutskottets uppfattning en förutsättning församhällelig stabilitet, vilket i sin tur befrämjarregional och internationell fred och säkerhet.Utskottet kan även konstatera att tyngdpunkten iinternationell politik och folkrätt har förflyttatsfrån nationell säkerhet och suveränitet tillmänniskors säkerhet, de mänskliga rättigheterna ochdemokratiska fri- och rättigheter.Utskottet menar att tre steg i enkonflikthanteringsprocess kan identifieras. Detförsta steget är förebyggande och baseras på analysav konflikter. Genom att tidigt identifiera källortill konflikter - och att i nästa steg vidtaåtgärder inom ramen för civil krishantering - kandet undvikas att dessa konflikter övergår imotsättningar som tar sig våldsamma uttryck. Skulledetta inte vara möjligt att uppnå utan attmotsättningarna fördjupas och leder över i kris ochkrig bör det även finnas möjlighet till militärkrishantering. Det är emellertid utskottets bestämdauppfattning att tonvikten i arbetet bör ligga på detvå första stegen i en konflikthanteringsprocess,konfliktanalys och civil krishantering. På dettasätt kan omfattande kostnader, främst i människolivoch lidande men även vad gäller andrasamhällsresurser, undvikas.Utskottet menar att ett av de viktigaste hindrenmot att denna delvis nya inriktning av svenskutrikespolitik och internationell politik får detgenomslag som är motiverat är attkonfliktförebyggande kan uppfattas som någotabstrakt. Enligt utskottets mening innebärförebyggande av konflikter till stor del långsiktigtagerande för t.ex. socioekonomisk rättvisa ochstabilitet eller för stärkandet av en visst landspolitiska institutioner. Det är nödvändigt, menarutskottet, att en insikt sprider sig om att utrikes-och säkerhetspolitik även måste handla om sådanalångsiktiga insatser.Utskottet vill också betona att varje situation ärunik och att det inte går att ange generella konceptsom passar för alla konfliktsituationer. Det rör sigom komplexa skeenden och processer, i vilka manförsöker göra insatser för att dessa inte skallspåra ur och leda till väpnat våld. uppfattning bör fokus i detkonfliktförebyggande arbetet vara på vilkainstrument som finns och hur de kan fungera.Utskottet konstaterar att konflikter är en naturligoch ofrånkomlig del av den politiska vardagen i allasamhällen, även i demokratier, och att de ofta kandriva samhällsutvecklingen framåt. Utmaningen fördet internationella samfundet i detkonfliktförebyggande arbetet är att bidra till attkonflikterna hanteras så att våldsanvändning ochmänskligt lidande kan undvikas. Konfliktförebyggandesyftar enligt utskottets mening till att på ettkonstruktivt sätt kanalisera konflikter, ibetydelsen samhällsmotsättningar, genom fredligaprocedurer och strukturer och förhindra att de tarsig väpnade uttryck. Här bör även, enligt utskottetsmening, de största ansträngningarna göras för attförbättra det internationella samfundetskrishanteringsförmåga. Skulle det misslyckas atthindra en eskalering av en konflikt och öppenvåldsanvändning utbryta skall det internationellasamfundet ha tillgång till både civila och militärakrishanteringsresurser samt kapacitet föråteruppbyggnadsinsatser efter det att omfattandevåldshandlingar har upphört.Utskottet välkomnar därför den utveckling som skerinom FN, EU, och i när det gäller attutveckla förmågan till förebyggande av väpnadekonflikter, att förstärka kapaciteten för civilakrishanteringsinsatser samt att för ändamåletlämpliga militära resurser kan ställas till detinternationella samfundets förfogande för militärkrishantering.Utskottet konstaterar att förebyggande av väpnadekonflikter har kommit att inta en alltmerframträdande plats på FN:s agenda. Utskottet menaratt det är angeläget att stärka FN:s kapacitet förplanering och genomförande av fredsfrämjandeinsatser med stora civila komponenter. Utskottetnoterar att arbetet för att förbereda FN för bredareinsatser inom det fredsfrämjande området redan harinletts. I Brahimirapporten om reformer av FN:sverksamhet avseende fred och säkerhet, sompresenterades , gavs flerarekommendationer om hur FN:s kapacitet på den civilasidan kan stärkas - såväl vad avser civilpoliser somandra civila experter.Utskottet framhåller att det även inom EU pågår ettmycket värdefullt arbete med att stärkamedlemsstaternas förmåga inom militär och civilkrishantering för att på så vis också bättre kunnasvara på de ökade behov som finns inom främst FN ochOSSE. När det gäller den senare organisationenkonstaterar utskottet att harfattat beslut om skapandet en civilsnabbinsatsberedskap (REACT).Utskottet anser att det är viktigt att analyserastrukturella riskfaktorer för att förebygga väpnadekonflikter.