bet · GP01JUU1 · 2001-11-22 00:00:00 — Ianslagsberäkningen har hänsyn tagitstill beräknade utgiftsökningar förlöner, lokaler och övrigaförvaltningskostnader samt justeringför att pris- och löneomräkningen förår 2001 beräknats till ett felaktigtbelopp.I motion Ju445 (m) begärs attanslaget skall höjas med 20 miljonerkronor.Utskottet har behandlatanslagsyrkandena ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen. Som framgårdär föreslår utskottet att riksdagenantar regeringens förslag och avslårmotionsyrkandet.Resursfördelningen mellan myndigheternaInom anslaget till polisorganisationenskall tilldelapolismyndigheterna länsramar. för innevarandebudgetår skall vidfördelningen av medel mellanpolismyndigheterna ta hänsyn tillmyndigheternas arbetsbelastning ochmedborgarnas behov.Rikspolisstyrelsen genomför ,tillsammans med ledningen för varjepolismyndighet, dels en budgetdialog påvåren om medelsramarna för de trekommande åren, dels en resultatdialogpå hösten om verksamheten innevarandeår samt resultatens konsekvenser för dekommande åren. Dialogerna är viktigainstrument när det gäller att fördelaresurserna på ett sätt som säkerställeren rationell polisverksamhet i helalandet.I samband med det nya budgetsystemetår infördes en fördelningsmodell.Enligt den modellen skulleinvånarantalet för respektive länbeaktas, liksom att det i vissa länbedrivs speciella typer av verksamhet.Som exempel på det sistnämnda kannämnas fjällräddning och gränskontroll.Härtill kom en särskildstorstadsfaktor. Denna modell haraldrig tillämpats fullt ut. Bakgrundentill det är att en exakt tillämpningskulle ha inneburit stora förändringari den etablerade organisationen. Vissaansträngningar har gjorts i syfte attanpassa sig till modellen. Dessaansträngningar frystes i samband meddet besparingskrav som ålades /96. ärutgångspunkten för fördelningen denfördelning som ägde rum /96 med detillägg och ändringar som bl.a.motiveras av förändringar beträffandeverksamheten. Hur detta skall skeavgörs genom den ovan beskrivnabudgetdialogen.Sedan fördelatpolisens resurser mellanpolismyndigheterna sker en fördelninginom respektive län. Denna fördelninggörs av länspolismästaren.Rikspolisstyrelsen har inte någonmöjlighet att påverka fördelningen avresurserna inom en myndighet.Ett stort antal yrkanden tar uppfrågan om hur resurserna skall fördelasinom polisorganisationen. I någramotioner yrkas ökade resurser till ettvisst särskilt angivet län. I motionJu203 (m) yrkas sålunda att ytterligareresurser skall tillföras , imotion Ju245 (m) , i motion Ju255(m) , i motion Ju286 (m), i motion Ju300 (m), i motion Ju321 (m), i motionerna Ju350(kd), N313 (m), N319 (m) och Bo323 (fp), i motion Ju352 (m), i motion Ju381 (s), i motionerna Ju405 (kd)och Ju443 (c) och i motionJu429 (s) . I flera avmotionerna framhålls polisbristen ilänet som skäl för ökade resurser. Iandra framhålls behovet av att polisenhar en stark lokal förankring och desärskilda problem med t.ex. långaavstånd som finns i glesbygden. Behovetav att ta särskild hänsyn tillglesbygdens problematik framhålls ocksåi motion Ju365 (c).Vid har arbete föratt bredda beslutsunderlaget förfördelningen av polisorganisationensanslag till polismyndigheternagenomförts. Detta arbete har bl.a.resulterat i att Rikspolisstyrelsentagit fram ett antal statistiska mått,indikatorer, som skall ligga till grundför budgetdialogen. De viktigasteindikatorerna är befolkningsunderlaget,hur stor brottsligheten är inomrespektive myndighet samt hur storandel våldsbrott varje myndighet har.Den senare indikatorn ger ett mått påhur tung arbetsbelastningen är vidrespektive myndighet. Andra faktorersom vägs in vid resursfördelningen ärde särskilda problem som finns iglesbygdsområdena och den extraarbetsbelastning somstorstadsregionerna har.Arbetet vid medatt bredda beslutsunderlaget kommer attfortsätta även framöver i syfte attutveckla och förfina denanalysverksamhet som föregårresursfördelningen.Utskottet har behandlat liknandeyrkanden tidigare. Senast skedde det isamband med behandlingen avbudgetpropositionen (bet. 2000/01:JuU1 s. 31 f). Utskottetunderströk då att dess övervägandenhandlade om fördelningen avpolisväsendets anslag mellanpolismyndigheterna. Ett bifall tillnågot av yrkandena om högre anslag tillett särskilt utpekat län skulle alltsåleda till att det blev mindre över tillövriga myndigheter. Enligt utskottetsaknades underlag för att göra en sådanprioritering. Det var, och borde även ifortsättningen vara, en uppgift förRikspolisstyrelsen att fördelaresurserna. Utskottet utgick från attde speciella förhållanden som råder påolika håll blir beaktade i tillbörligomfattning. borde, framhöllutskottet, alltså inte uttala sig medanledning av motionsönskemålen. Meddetta avstyrktes då aktuellamotionsyrkanden.Utskottet vidhåller sin tidigareuppfattning i frågan, nämligen att detäven i fortsättningen bör vara en frågaför att fördelapolisorganisationens anslag mellan deolika polismyndigheterna. Utskottet serhärvid positivt på det arbete somRikspolisstyrelsen genomfört för attbredda beslutsunderlaget förresursfördelningen samt att arbetepågår för att ytterligare utveckla ochförfina den analysverksamhet somföregår fördelningen. Därigenom tordemöjligheterna att beakta de speciellaförhållanden som råder på olika håll,t.ex. i glesbygdsområdena och istorstadsregionerna, öka ytterligare.Sammanfattningsvis anser utskottetalltså att inte bör uttalasig med anledning av de nu aktuellamotionsönskemålen. Utskottet föreslåratt avslår motionerna Ju203,Ju255, Ju286, Ju300, Ju350, Ju352,Ju381 och Ju429 samt motionerna Ju245,Ju321, Ju365, Ju405, Ju443, N313, N319och Bo323 i nu behandlade delar.Prioritering av olika slag avbrottslighet, m.m.I flera motioner tas frågor omprioritering av olika typer avbrottslighet eller verksamhet upp. Imotion Ju426 (m) begärs att polisenskall prioritera bas-uppgifterna inompolisen, t.ex. utrycknings- ochutredningsverksamheten. I motion Ju237(c) framhålls att utredningar av s.k.mängdbrott, t.ex. stölder, börprioriteras för att minskagenomströmningstiderna, och i motionJu405 (kd) begärs olika åtgärder föratt komma till rätta medvardagsbrottsligheten, såsombostadsinbrott och cykelstölder. Imotion Ju204 (m) begärs att polisenskall prioritera handläggningen avvapenlicenser, medan motionärerna bakommotionerna Ju372 (s) och Ju417 (m)anser att polisen skall prioriteraåtgärder som syftar till att beivrakriminell hantering av vapen, bl.a.illegal vapeninförsel. I motionernaJu271 och Ju392 (båda v) begärs attpolisen skall prioriteramiljöbrottsutredningar samt attåtgärder skall vidtas för att förbättrapolisens arbete när det gäller sådanautredningar. Även i motion Ju218 (fp)begärs att polisen skall prioriteramiljöbrottsutredningar. I detta syftebör polismyndigheterna ges möjlighetatt anställa naturvetare. I motionernaJu338 och So499 (båda s) begärs attpolisen skall satsa mer resurser pååtgärder för att stoppa könsstympning.I motion Ju371 (c, fp) begärs attpolisen skall prioritera nazistiskabrott, och i motion So497 (fp) begärssatsningar inom polisen för att bekämpaförsäljning av svartsprit samtlangning. Slutligen begärs i motionJu377 (s) att polisen skall ökaresurserna till trafikövervakning,särskilt vad gäller internationellatransporter på svenskt territorium.Utskottets bedömning i fråga om vadsom bör prioriteras inom polisenredovisas ovan i avsnittetPrioriteringar inför budgetåret 2002.I 3 kap. 1 § polisförordningen(1998:1558) föreskrivs attpolisstyrelsen särskilt skall se tillatt polisarbetet bedrivs iöverensstämmelse med de prioriteringaroch riktlinjer som ochregeringen lagt fast förpolisverksamheten.Utskottet har vid ett flertaltillfällen tidigare behandlat liknandeyrkanden, senast i samband medbehandlingen av budgetpropositionen förinnevarande år (bet. 2000/01:JuU1 s. 34f).Utskottet har som framgår ovan iavsnittet om prioriteringar ställt sig bakom debedömningar som regeringen gjort.Utskottet vill i sammanhanget framhållaatt förhållandet att vissa typer avbrottslighet betraktas som prioriteradesjälvfallet inte innebär att annanbrottslighet skall lämnas åt sidan. Huravvägningarna i fråga om insatser motolika typer av brottslighet skall görasbör dock avgöras lokalt ute ipolismyndigheterna inom ramen förstatsmakternas prioriteringar.Utskottet föreslår därför att riksdagenavslår motionerna Ju204, Ju218, Ju338,Ju372, Ju377 och Ju417 samt motionernaJu237, Ju271, Ju371, Ju392, Ju405,Ju426, So497 och So499 i nu behandladedelar.NärpolisenNärpolisreformen syftar till attmedborgare i hela landet skall hatillgång till en polis med lokalförankring, hög kompetens ochtillräckliga resurser. På det sättetskapas garantier för att brott ochordningsstörningar i ett område kanbekämpas uthålligt och med tillämpningav de bästa polisiära metoderna ochkunskaperna.En grundtanke med polisverksamhet inärpolisområden är att brott somdrabbar enskilda och skapar otrygghet ilokalsamhället skall utredas av poliseni det område där brottet har begåtts.Närpolisen skall i sitt arbete utgåfrån de problem som de boende och andralokalt verksamma personer har. För attbli framgångsrikt måste polisens arbetemed att förebygga brott ochordningsstörningar bedrivas i närasamverkan med andra som berörs av ellerkan påverka situationen.Flera motioner tar upp frågor medanknytning till närpolisreformen. Imotionerna Ju329 (kd), Ju343 (s), Ju365(c) och Ju369 (s) understryks vikten avatt fullfölja arbetet med att genomföranärpolisreformen. Enligt motionärernabör detta ske bl.a. genom att ökaantalet närpoliser. Närpolisen skallvara en polis som syns och aktivtdeltar i samhället, inte minst ibrottsförebyggande syfte. I motionJu365 förordas också mindreutryckningstjänst för närpoliserna.Vidare framhålls i motionen vikten aven tillgänglig polis. Enligtmotionärerna måste polisen arbeta på detider då de bäst behövs. I motion Ju366(s) framhålls behovet av att närpolisenarbetar med brottsförebyggandeverksamhet i större utsträckning . Slutligen anförs i motion Ju266(m) att det i närpolisens frånvarobildats medborgargrupper runt om iSverige som bedriver spaningsverksamhetoch själva vakar över lagefterlevnaden.Motionärerna begär att åtgärder vidtasför att förhindra att medborgarna pådetta sätt tar lagen i egna händer.Som framgår ovan redovisadeRikspolisstyrelsen sinsyn på närpolisarbetets utveckling,framtida innehåll och form. EnligtRikspolisstyrelsen finns det enuppenbar risk att utvecklingen gårtillbaka mot en händelsestyrdutrycknings- och utredningsverksamhetom inte närpolisreformen konsekventdrivs vidare. Detta beror huvudsakligenpå att de personella resurserna intevarit tillräckliga. Närpoliser hartagits i anspråk för akuta utryckningaroch prioriterade utredningar i högregrad än vad som skulle ha varit falletmed mer resurser. Rikspolisstyrelsenkonstaterar också att det behövs en välutvecklad underrättelseorganisation föratt närpolisen skall kunna planera sinverksamhet. På den positiva sidan angerRikspolisstyrelsen att närpolisreformenbidragit till att öka samverkan mellanpolisiära enheter och mellan polis ochandra aktörer.Vidare överlämnade BRÅ sinslutliga redovisning med anledning avdet regeringsuppdrag att granskanärpolisreformens genomförande ochutveckling som rådet fick i april 1999.Av rapporten, - var - närpolis. Engranskning av närpolisreformen (2001:5) framgår attnärpolisreformen genomförtsorganisatoriskt, men inte fullt utarbetsmässigt. Vidare framgår att endecentraliserad närpolis har högreuppklaring, och attmedborgarperspektivet tillgodosesbättre.Enligt BRÅ har merparten avnärpoliserna funktionsansvar. Ungefärhälften av dem arbetar somgeneralister, s.k. allpoliser, dvs.arbetar såväl brottsförebyggande som iutrycknings- ochutredningsverksamheten. Enligt BRÅfinns det fördelar medallpolismodellen. behövs enviss funktions-uppdelning. Det gällersärskilt för arbetet mot vissa typer avbrott, som kvinnofridsbrott och brottmed rasistiska och främlingsfientligainslag.Av rapporten framgår vidare att detproblemorienterade polisarbetet behöverutvecklas ytterligare. Bland annat börnärpolisområdenas handlingsplaner ihögre utsträckning än anpassastill lokala förhållanden så att defungerar som styrdokument förverksamheten.Enligt BRÅ går utvecklingen motstörre närpolisområden, vilket ärpositivt. Alltför små närpolisområdenkan inte fungera effektivt. Hur stortett närpolisområde skall vara och hurmånga närpoliser som skall finnas därbör dock enligt rådet styras av behoveti området.I polisens regleringsbrev uppdrog regeringen åtRikspolisstyrelsen att senast vidutgången av redovisa deåtgärder som vidtagits inompolisväsendet för att vidareutvecklaoch sprida det problemorienteradearbetssättet. Vidare skulle effekternaav ändringarna i polisensarbetstidsavtal bedömas, särskilt närdet gäller förutsättningarna för attplanera arbetstiden efter kändavariationer i arbetsbelastningen.Rikspolisstyrelsen återrapporteradeuppdraget i en rapport av den 28 juni2001. I rapporten redovisas detproblemorienterade arbetet inompolisorganisationen. Vidare framgår avrapporten att det problemorienteradearbetssättet numera betraktas sominfört i polisorganisationen, även omen hel del återstår att göra för attdetta arbetssätt skall användas fulltut. Arbetet framöver inriktas därför påatt ta fram stöd och hjälpmedel tillpolismyndigheterna för bl.a. analys ochuppföljning. Dessutom pågår inomRikspolisstyrelsen utveckling av ettoperativt personalplaneringssystem somkommer att vara ett stöd till detproblemorienterade arbetssättet. Vidarehar vissa utbildningssatsningargenomförts. Vad gäller effekterna avpolisens arbetstidsavtal framgår det avrapporten att lokala arbetstidsavtalträffats vid 19 polismyndigheter.Nästan hälften av myndigheterna har ide lokala avtalen tagit inavtalsbestämmelser som gör attomplanering av arbetstid kan ske utanatt extra kostnader uppstår. Iflertalet av avtalen har beräkningenför veckoarbetstiden ändrats med följdatt veckoarbetstiden blivit längre.Detta bör kunna leda till attarbetstiden kan förläggas till tidernär behovet är som störst.Regeringen har vidare uppdragit åtRikspolisstyrelsen att senast vidutgången av december månad 2001redovisa sina överväganden och deåtgärder som vidtagits med anledning avBRÅ:s slutredovisning av uppdraget attgranska närpolisreformen och utvärderapolisens arbete med att bekämpavardagsbrottsligheten (Regleringsbrevför avseendepolisväsendet). Rapporteringen skallske mot bakgrund av de slutsatser somstyrelsen redovisade till regeringenden beträffandepolisverksamheten i närpolisområdena.Utskottet har vid ett flertaltillfällen tidigare behandlat liknandeyrkanden om närpolisen, senast isamband med behandlingen avbudgetpropositionen (bet. 2000/01:JuU1 s. 36 f).Utskottet delar uppfattningen imotionerna Ju329, Ju343, Ju365 ochJu369 att det behövs en del åtgärderför att närpolisreformen skall fungerafullt ut. Utskottet delar ocksåuppfattningen i motion Ju266 attuppkomsten av s.k. medborgargardenmåste förhindras. Det är därförglädjande att regeringen blandprioriteringarna inför budgetåret 2002framhållit att koncentrationen avpolisverksamheten till närpolisområdenaskall fortsätta samt att kvaliteten ibrottsutredningarna skall höjas så attuppklaringen och lagföringen ökar,prioriteringar som utskottet alltsåställt sig bakom.När det gäller frågan om vilkaåtgärder som skall vidtas för attförstärka närpolisverksamheten villutskottet framhålla att de resurser somnu tillförs polisen bl.a. syftar tillatt antalet poliser skall öka. Dettamedför i sin tur att polisen blir mertillgänglig för medborgarna. En utbyggdoch utvecklad närpolisorganisationinnebär också att medborgarna kännersig tryggare, vilket i sin turmotverkar uppkomsten avmedborgargarden. Därtill kommer attregeringen uppdragit åtRikspolisstyrelsen att redovisa devverväganden som gjorts och de åtgärdersom vidtagits med anledning av BRÅ:sslutredovisning av uppdraget attgranska närpolisreformen. Utskottetutgår från att regeringen mot bakgrundav denna redovisning och BRÅ:s rapportkommer att överväga om ytterligareåtgärder behöver vidtas för attnärpolisreformen skall få fulltgenomslag.Som framhålls i motion Ju366 är detviktigt att det brottsförebyggandearbetet prioriteras inomnärpolisorganisationen. Som framgårovan har också en rad åtgärdervidtagits för att förbättra polisensbrottsförebyggande verksamhet. Blandannat har ett arbete inletts med attarbeta fram brottsförebyggandestrategier grundade på lokalaproblemanalyser samt åtgärder satsatspå t.ex. metodutveckling ochutbildning. Vidare har riktade insatsergjorts för att bekämpa våldsbrottutomhus. Polisen är dessutomrepresenterad i så gott som samtliga deca 200 lokala brottsförebyggande rådsom bildats runt om i landet sedan detnationella brottsförebyggandeprogrammets tillkomst. Enligt deprioriteringar för polisens verksamhetinför som utskottetställt sig bakom skall polisenfortsätta att utveckla verksamheten såatt den får en tydlig prägel av ettlångsiktigt perspektiv och ettkunskapsbaserat, pro-blemorienteratarbetssätt med ett brottsförebyggandesyfte.Sammantaget innebär det nu anfördaatt utskottet inte ser något behov avatt uttalar sig för attnärpolisreformen skall kunna fullföljaseller för att det brottsförebyggandearbetet inom polisen skall öka. Inteheller finns det för närvarandeanledning för att förordasärskilda åtgärder för att hindrauppkomsten av medborgargarden.Utskottet föreslår att avslårmotionerna Ju343, Ju366 och Ju369 samtmotionerna Ju266, Ju329 och Ju365 i nubehandlade delar.OrganisationsfrågorFlera motioner rör polisstyrelsernasfunktion och inflytande. I motionernaJu284, Ju306 och Ju329 (samtliga kd)begärs en översyn av styrningen inompolisen, framför allt avpolisstyrelsernas möjligheter attgenomföra sina verksamhetsplaner. Äveni motion Ju365 (c) begärs en översyn avpolisstyrelserna. Syftet med en sådanöversyn skulle enligt motionärerna varaatt öka polisstyrelsernas inflytandeöver verksamheten. Slutligen begärs imotion Ju382 (s) att polisstyrelsernasinflytande över länets polisresurserökas. Enligt motionärerna harpolisstyrelserna de bästaförutsättningarna att skapa enorganisation och verksamhet som äranpassad till de lokala och regionalabehoven, resurserna ochförutsättningarna.Grundläggande bestämmelser ompolisens organisation finns ipolislagen (1984:387). Varje län utgörett polisdistrikt. Inom varje län finnsen polismyndighet som ansvarar förpolisverksamheten där (4 §). Förledningen av polismyndigheten finns enpolisstyrelse. Den består avmyndighetens chef och det antal övrigaledamöter som regeringen bestämmer.Regeringen utser de ledamöter somutöver polischefen skall ingå istyrelsen (5 §). I storstadsområdenaliksom i , ,, ochNorrbottens län är antalet ledamötertretton. I finnssju ledamöter. I övriga styrelser ärantalet ledamöter elva.Utskottets uppföljningsgruppgenomförde en studie avhur arbetet i polisstyrelserna gårtill. Därvid framkom bl.a. följande.Riksdagspartiernas kanslierinformeras om hur många ledamöter somskall väljas. Beräkningen bygger påutfallet av riksdagsvalet i respektivelän. Kanslierna lämnar sedan uppgifttill om namnen på denominerade. Könsfördelningen mellanledamöterna i polisstyrelserna är jämn.Uppgiften att vara ordförande lämnastill en representant för det störstapolitiska blocket, och vice ordförandeutses inom det näst största.I den utredning som ligger till grundför polisens styrsystem (Styrningen avpolisen, SOU 1998:74 s. 79 f) sägsbl.a. att kravet på inflytande ochinsyn från lekmän gör sig gällandesärskilt starkt med hänsyn till denbetydelse som polisen har förmedborgarna. Här tänkte utredningenbl.a. på polisens befogenheter attutöva tvång. Utredningen ansåg attpolisstyrelsen bör ha uppgifter avövergripande natur. Polismyndighetensarbetsordning borde beslutas avpolisstyrelsen. Vidare anfördes attpolisstyrelsen borde åläggas denallmänna skyldigheten att se till attstatsmakternas prioriteringar ochriktlinjer får genomslag ipolisarbetet, att verksamheten bedrivseffektivt och med iakttagande avrättssäkerhetens krav samt attförvaltningen inom distriktet fungerarväl. Utredningen ansåg också attpolisstyrelsen bör besluta i frågor somrör indelningen av distriktet ipolisområden och andra geografiskaansvarsområden. Vidare anfördeutredningen att polisstyrelsen årligenbör utfärda bestämmelser i fråga omplanering och uppföljning. I detsammanhanget noterade utredningen attbeslut i flertalet av de frågor sompolisstyrelsen bör avgöra fattas genombeslut om verksamhetsplan, budget ochbudgetföreskrifter.Polisstyrelsernas uppgifter harsedermera reglerats ipolisförordningen. I 3 kap. 1 §föreskrivs att polisstyrelsen särskiltskall se till att polisarbetet bedrivsi överensstämmelse med deprioriteringar och riktlinjer somriksdagen och regeringen lagt fast förpolisverksamheten. I 3 kap. 2 § angesatt polisstyrelsen bl.a. avgör viktigafrågor om planeringen och inriktningenav verksamheten samt ekonomi.Det arbete som justitieutskottetsuppföljningsgrupp genomförde inbegrepockså en granskning av ett urval avprotokoll. Detta kom att röra sig omprotokollen från sammanträdena ipolisstyrelserna i , , , , ,och . I tidengjordes en avgränsning . I den promemoria somgranskningen resulterade i anfördesbl.a. Av de protokoll sominfordrats framgår att styrelserna fåren hel del information om budgetutfall,brottsutveckling m.m. Vidare framgåratt man fattar beslut omorganisatoriska frågor, t.ex. i frågaom kommunikationscentraler ochsammanläggning av närpolis-områden. Ifråga om verksamhetsplaner visarprotokollen att dessa diskuteras ochbeslutas i styrelserna. Slutligen finnsbland protokollen exempel på att manbeslutar om arbetsordningar.Uppföljningsgruppen gjordebedömningen att det var för tidigt attuttala sig om hur arbetet i styrelsernafungerar. Därtill krävdes dessutom ettbredare underlag, även om de inhämtadeprotokollen talade för attarbetet bedrivs som det var tänkt. Isammanhanget noterade gruppen attRikspolisstyrelsen satsat på attutbilda de nyvalda ledamöterna på s.k.polisriksdagar.Utskottet behandlade i februari 2001liknande motionsyrkanden (bet.2000/01:JuU11 s. 15 f). Utskottetunderströk då att polisstyrelsernasuppgift är att se till attstatsmakternas prioriteringar fårgenomslag i praktiken. För attåstadkomma detta har polisstyrelsernade medel till sitt förfogande somRikspolisstyrelsen bestämmer. Utskottethade i och för sig förståelse för attde sålunda fördelade medlen kanupplevas som otillräckliga och attsvårigheter möter i olika avseenden närdet gäller att göra prioriteringar.Dessa svårigheter kunde emellertidinte, anförde utskottet, tas tillintäkt för att verksamheten ipolisstyrelserna inte fungerar som detvar tänkt. Tvärtom visar den genomgångsom utskottets uppföljningsgrupp gjortatt det i styrelserna förekommer dentyp av ärenden som regleringen påområdet tar upp. Enligt utskottetuteslöt det anförda inte att det påsikt kunde finnas skäl att utvärderaverksamheten, men utskottet var inteberett att då förorda en sådanutvärdering.Utskottet anser alltjämt att det kanfinnas skäl att utvärderapolisstyrelsernas verksamhet. bör emellertid inteför närvarande ta något initiativ ifrågan. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motion Ju382 samtmotionerna Ju284, Ju306, Ju329 ochJu365 i nu behandlade delar.Vidare finns det ett par mer allmänthållna yrkanden om polisväsendet ochdess organisation. I motion Ju365 (c)begärs att åtgärder vidtas för attförbättra polisens organisation i syfteatt uppnå en mer effektiv användning avpolisens resurser. Vidare begärs imotion Ju426 (m) att åtgärder vidtasför en ökad samverkan inompolisväsendet. Enligt motionärernamåste informationsutbytet på lokal ochcentral nivå förbättras.Regeringen uppdrog åtRikspolisstyrelsen att se övergränsdragningen mellan den öppnapolisen och Säkerhetspolisen samtmellan ochpolismyndigheterna. Uppdragetredovisades till regeringen i juni2001.I lämnasbl.a. förslag till hur samverkan mellanolika polismyndigheter skulle kunnaförbättras. Så föreslås t.ex. attpolismyndigheterna bör delas in i olikasamverkansområden inom vilkamyndigheterna kan lösa sinaförstärkningsbehov.