bet · GO01SkU14 · 2001-03-06 00:00:00 — Landsbygds- och glesbygdsavdrag (punkt 2,motiveringen)- m, kd, fpav (), (), CarlErik (), de (), (), () ochSven ().StällningstagandeVi är ense med utskottet om att skattereglerna sålångt möjligt bör vara utformade generellt för helalandet och att i första hand andra medel böranvändas för att åstadkomma en regional utjämning.När det gäller det kommunala utjämningssystemetoch de möjligheter att ta regionala hänsyn som dettager delar vi emellertid inte utskottets syn. Denkritik som framförts mot det kommunalautjämningssystemet är kraftig, och vi har utifrånnågot olika utgångspunkter framfört krav som innebäratt dagens system bör ersättas med ett nytt systemsom är enklare, mer överskådligt och bättrerespekterar det kommunala självstyret. Vi är motdenna bakgrund inte beredda att hänvisa till attdagens kommunala utjämningssystem ger möjlighet attta den typ av hänsyn som motionärerna eftersträvar.Även med denna utgångspunkt avstyrker vi deaktuella motionsyrkandena om landsbygdsavdrag,glesbygdsavdrag m.m.5. Tjänstesektorn (punkt 3) - m, kd, c, fpav (), (), CarlErik (), de (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om förslag tillsänkt skatt på hushållsnära tjänster. Därmedbifaller motionerna 2000/01:Sk615,2000/01:Sk704, 2000/01:Sk707, 2000/01:Sk728,2000/01:Sk754, 2000/01:Sk1025 yrkande 11,2000/01:N381 yrkande 14, 2000/01:A806 yrkande 3 och2000/01:A812 yrkande 4 och bifaller delvismotionerna 2000/01:Sk663, 2000/01:Sk698,2000/01:Sk744, 2000/01:Sk753, 2000/01:Sk755,2000/01:A809 yrkande 5 och 2000/01:N324 yrkande 11.StällningstagandeVi föreslår att en skattereduktion på införsför privatpersoners betalning av arbetskostnadeninklusive moms för hushållstjänster som utförs i detegna hemmet, per år.Det finns en stor efterfrågan på hushållstjänster.Totalt är nästan vart fjärde hushåll i Sverigeintresserat av hjälp ibland eller regelbundet. Vivet dock att det är det höga skatteuttaget somhindrar efterfrågan och utbud från att mötas på envit marknad. Inkomstskatter, sociala avgifter ochmoms driver upp timpriset till nivåer som nästaninga hushåll med normala inkomster är beredda attbetala. Så gott som alla hushållstjänster, somstädning, fönsterputsning eller barnpassning, somutförs mot betalning sker därför svart. undersökningar visar att skatt påoredovisade inkomster uppskattas till ca 60miljarder kronor . Hushållstjänsterna utgörsannolikt en betydande del av dessa miljarder.Vårt förslag förbättrar förutsättningarna för denvita marknaden för hushållstjänster.1. Det gör svarta jobb vita. Det är djupt olyckligtatt orimliga skatteregler pressar människor tillsvart arbete. För många unga riskerar den förstakontakten med arbetsmarknaden att bli svartjobb.Genom vårt förslag till skattereduktion får desom arbetar svart möjlighet att inordna sigi ett legalt system och som alla andra få del avförmånerna i socialförsäkringssystemen:sjukförsäkring, pension m.m.2.· Det ökar valfriheten för hushållen. Med ett ökatutbud av servicetjänster ökar också valfriheten.Människor får större möjlighet att välja mellanatt arbeta mycket och köpa tjänster till hemmeteller att arbeta mindre och i stället görahemarbetet själva.·· Det ökar jämställdheten. Jämställdheten harvisserligen gjort framsteg under de senastedecennierna, men är det kvinnorna somhar huvudansvaret för hemmet och barnen och somutför merparten av det oavlönade hemarbetet.Skattereglerna hindrar kvinnor såväl från attbjuda ut sitt kunnande på en vit marknad som attköpa sig servicetjänster.·· Det ökar antalet jobb. Det är svårt att med någonstörre precision ange hur många nyaarbetstillfällen som kan tillkomma med vårtförslag. Helt klart är det ett betydande antalpersoner, av vilka flera har svårt att komma inpå arbetsmarknaden, som genom vårt förslag fårarbete.·· Det ökar effektiviteten i ekonomin. Individensfria val mellan fritid, oavlönat hemarbete ochbeskattat marknadsarbete snedvrids av de storaskattekilarna på tjänsteproduktion. Genom attminska skattekilarna minskar snedvridningarna.Människor kommer då i större utsträckning attkunna köpa hushållstjänster och använda denfrigjorda tiden till ökat förvärvsarbete ellertill att tillbringa den med barnen.·Det är de tjänster som utförs i det egna hemmeteller på den egna tomten som skall berättiga tillskattelättnad. Det innebär att skatten sänks för ettantal hushållstjänster där det är lätt att "göra detsjälv" och där någon vit marknad knappastförekommer, exempelvis städning, gräsklippning ochbarntillsyn. Förslaget omfattar även sådana tjänstersom redan delvis utförs på en vit marknad sommålning, snickeriarbete och reparation avhushållsapparater. Däremot utesluts offentligtsubventionerade tjänster, exempelvis offentlig barn-omsorg och andra tjänster som normalt inte utförs ihemmet, exempelvis advokat- och arkitekttjänster.När en privatperson köper en tjänst som ärberättigad till skattereduktion från ett företagskall företaget dra av kundens skattereduktiondirekt vid betalningen. På kvittot kommer då att ståhur mycket kunden har betalat och hur myckettjänsten skulle ha kostat om kunden betalat fullskatt. Företaget drar sedan av kundensskattereduktion i den egna månatliga skattedeklara-tionen.Med det anförda tillstyrker vi helt eller delvisde aktuella motionsyrkandena.6. Barnomsorgskostnader (punkt 4) - m, kd, c,fpav (), (), CarlErik (), de (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. begär att regeringen lägger framförslag om en avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader i enlighet med vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2000/01:Sk666 och 2000/01:Sf273 yrkande 23.StällningstagandeVi anser att en bra barnomsorg på föräldrarnasvillkor är en grundförutsättning för attförvärvsarbete skall bli möjligt försmåbarnsföräldrar. En rätt till avdrag för allatyper av barnomsorg, såväl offentlig som privat,ökar familjernas valfrihet och ger utrymme förflexibla lösningar.Vi föreslår därför att en rätt till avdrag förstyrkta barnomsorgskostnader införs. Rätten skallgälla för samtliga barnomsorgskostnader oavsetttillsynsform. Avdrag får göras med maximalt 50 000kr per barn och år vid den kommunala taxeringen.Kommunerna kompenseras för skattebortfallet. I enkommun med genomsnittlig skattesats minskar denskatt som familjen betalar med en knapp tredjedel avde kostnader som dras av. Avdragsrätten kanutnyttjas under hela förskoleperioden.Avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnaderbidrar till att omvandla svart barnomsorg till vit.Tillsammans med vårt förslag om barnomsorgskontoökar avdragsrätten möjligheterna att använda andratyper av barnomsorgsformer än den kommunala.Avdragsrätten minskar dessutom tröskeleffekterna vidövergång till förvärvsarbete genom att den effektivakostnaden för barnomsorg sänks.Med det anförda tillstyrker vi motionsyrkandena omen avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader.7. Kompetenskonton (punkt 5) - m, kd, c, fpav (), (), CarlErik (), de (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs omkompetenskonton. Därmed bifaller delvismotionerna 2000/01:Sk323 yrkande 44, 2000/01:Sk635,2000/01:Ub280 yrkande 3, 2000/01:Ub281 yrkande 10,2000/01:N267 yrkande 20, 2000/01:A225 yrkande 2,2000/01:A277 yrkande 5, 2000/01:A278 yrkande 18 och2000/01:A704 yrkande 2.StällningstagandeFör att svenskt näringsliv skall stå väl rustat påden globala arenan måste utbildningsnivån öka hosarbetskraften på alla nivåer, från baskompetens tillspetskompetens. kommer omsättningen påkompetens att vara än snabbare än . För encivilingenjör eller en sjuksköterska kan det handlaom så korta perioder som fyra innankunskaperna är för gamla och måste förnyas ellerkompletteras.Vår förmåga att möjliggöra ett livslångt lärandekommer att påverka företagens möjligheter attrekrytera personal som stannar i . Det börvara ett gemensamt intresse för arbetsgivare ochvarje anställd i företaget att satsa på medarbetareskompetens för att utveckla såväl företaget som denenskildes personliga kvalifikationer.Vi anser att ett system med individuellakompetenskonton bör införas och att det är viktigtatt de medel som finns avsatta för ändamålet sedanår 2000 kommer till användning. Systemetskall ge möjlighet till var och en att, eventuellttillsammans med arbetsgivaren, spara till sinkompetensutveckling på skattegynnade villkor. Statenbör ikläda sig en utjämnande funktion för t.ex.löntagare med låg lön. Egenföretagare bör kunnakopplas till systemet genom speciella regler.Med det anförda tillstyrker vi de aktuellamotionsyrkandena.8. Idrottskonto (punkt 6) - c, mpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om ett konto förinkomstutjämning över tiden för personer med starktvarierande inkomster. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2000/01:Sk617, 2000/01:Sk708,2000/01:Sk1023 och 2000/01:Kr524 yrkande 4.StällningstagandeIdrottsutövare kan under några aktiva år erhållahöga, eller mycket höga, inkomster, ofta som enföljd av att man satsat intensivt på sin idrott.Utbildning och "civil karriär" kommer ofta i andrahand. Men de aktiva åren med höga inkomster kan åandra sidan vara mycket begränsade till antalet.De regler för inkomstutjämning genom exempelvisolika former av pensionsarrangemang som förnärvarande finns är ofta klart otillräckliga.Följden blir att idrottsutövare, eftersin karriär, måste börja från början, inte minst medutbildning. En annan följd är att framgångsrikaidrottsutövare av ekonomiska skäl väljer att bosättasig i något annat land. tappar därmedgoodwill och skatteinkomster. Problemet skulle tillväsentlig del kunna lösas med en möjlighet attfördela inkomsten , t.ex.genom att inrätta ett idrottskonto, som fungerar påliknande sätt som ett skogskonto för skogsägareeller upphovsmannakonto för författare.Det innebär att uppskov med beskattning medges förmedel som avsätts till kontona ett visst år och attbeskattningen i stället sker det år medlen tas frånkontot. Med ett idrottskonto fonderas pengarna ochbeskattas vid uttag. Motsvarande kan också gällaandra med mycket osäkra eller mycket periodiskainkomster såsom författare, konstnärer och musiker.Frågan om införande av ett konto för utjämning ivissa fall av inkomster över tiden bör med detsnaraste utredas.9. Persondatorer och program (punkt 8) - kd, fpav (), () och SvenBrus (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om ett särskiltavdrag för datorer och program. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:T212 yrkande 40.StällningstagandeI består en stor del av klyftan i attpersoner med anställning via sin arbetsgivare kanerhålla subventionerade datorer medan den som t.ex.är arbetslös inte har samma möjlighet. Detta ärorimligt särskilt med tanke på att det är den som ärarbetslös som kanske mest av allt behöver stöd attutveckla sin datorvana. För att minska den s.k.digitala klyftan som uppstår i ett samhälle med enså snabb teknikutveckling som borde även demänniskor som vill men inte anser sig ha råd meddator och Internet kunna t.ex. få göra ettskatteavdrag.I delstaten finns det t.ex. möjligheterför familjer med en inkomst som inte överstiger enviss summa, att hjälpa sina barn med dator ochprogramvara genom ett speciellt skatteavdrag. Avdragkan även göras för viss utbildning, sommarläger ochinstruktionsböcker. Även andra typer av skatteavdragfinns i för att minska den digitala klyftan.Riksdagen bör tillkännage för regeringen som sinmening vad som anförs om att ett skatteavdrag föratt motverka den digitala klyftan bör övervägas.10. Personaloptioner (punkt 9) - m, kd, c, fpav (), (), CarlErik (), de (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om beskattningenav personaloptioner. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2000/01:Sk324 yrkande 9, 2000/01:Sk735yrkande 5, 2000/01:T212 yrkande 41, 2000/01:T717 yrkande 2,2000/01:T718 yrkande 1 och 2000/01:N267 yrkande 13.StällningstagandeSverige måste vara globalt attraktivt, inte minstvad avser att locka till sig kompetenta personer.För växande företag, som är globala i sin själ, ärdet inte svårt att tänka sig att förläggaverksamheten på annan plats än i . För attSverige långsiktigt skall kunna konkurreraframgångsrikt om den globala kompetensen måste enkombination av gynnsamma villkor och personligautvecklingsmöjligheter säkerställas.Ett sätt för många nya företag att försäkra sig omkompetenta medarbetare är att skapa optionsprogram.Det innebär att medarbetarna visserligen inte fårsärskilt mycket betalt i lön under ettuppbyggnadsskede, men i gengäld får de en utfästelseatt senare förvärva aktier i företaget. Man kan sägaatt medarbetarna riskerar sitt humankapital påliknande sätt som andra satsar penningkapital. Blirföretaget ett misslyckande förlorar man allt, blirdet en framgång kan avkastningen bli stor. I ,som är huvudaktör inom tillväxtbranscherna, ärattraktiva optionsprogram den i särklass viktigastekonkurrensparametern vid rekrytering av personal.Beskattningen är i flertalet delstater dessutomförmånlig.I beskattas personaloptioner oförmånligtberoende bl.a. på höga socialförsäkringsavgifter ochhöga inkomstskatter. Dessutom innebär lagstiftningenför personaloptioner att företagens kostnader förpersonaloptioner inte är tillräckligt förutsägbara.Det medför särskilda problem för de små perso-nalintensiva kunskapsföretag som saknar finansiellstyrka. Osäkerheten försvårar även framtida analysoch påverkar negativt marknadens värdering avföretagen, exempelvis vid en börsintroduktion.I takt med att optionsprogrammen blir vanligareökar behovet av en anpassning av skattereglerna.Beskattningen av personaloptioner bör skyndsamt sesöver både för dem som är långsiktigt verksamma iSverige och dem som arbetar här tillfälligt. Inteminst socialavgifterna skapar problem. Konkurrensenfrån länder med förmånligare beskattningsreglermåste tas som utgångspunkt vid översynen.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.11. Resor till och från arbetet (punkt 10) - mav (), (),de () och CatharinaHagen (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om sänktabensinpriser, höjda avdrag för resor till och frånarbetet och resor till barnomsorg. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2000/01:Sk639 yrkande 2och 2000/01:A812 yrkande 10 och avslår motionerna2000/01:Sk639 yrkande 3, 2000/01:N263 yrkande 8,2000/01:N268 yrkande 12, 2000/01:N325 yrkande 9 idenna del och 2000/01:MJ845 yrkande 10.StällningstagandeI ett land som med långa avstånd och storaområden där alternativ till bilen ofta inte finns ärdet viktigt att kostnaden för att använda egen bilinte är för hög. Alla resor som görs är intearbetsresor. För att folk skall kunna bo iglesbygden räcker det därför inte att t.ex. höjaavdraget för arbetsresor.Bensinpriset har stigit tillrekordnivåer genom en kombination av pris- ochskattehöjningar. Vi anser att de svenska bensin-skatterna nu måste sänkas till en genomsnittligeuropeisk nivå och har därför i vårtbudgetalternativ föreslagit att skatten på bensinoch diesel sänks med per liter inklusive momsfrån årsskiftet.Även reseavdraget behöver höjas och vi har i vårtbudgetalternativ föreslagit att avdraget bestämstill per mil i stället för nuvarande permil.Vid beräkning av avdrag för resor till och frånarbetet bör restiden även inkludera hämtning ochlämning av barn vid barnomsorg. Detta är för mångaen förutsättning för att kunna arbeta, och denna tidoch omväg bör räknas in vid beräkning avtidsvinsten.Det anförda bör som sin mening gerregeringen till känna.12. Resor till och från arbetet (punkt 10) - kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om resor till ochfrån arbetet. Därmed bifaller motionerna2000/01:MJ845 yrkande 10, 2000/01:A812 yrkande 10,bifaller delvis motion 2000/01:N263 yrkande 8 ochavslår motionerna 2000/01:Sk639 yrkandena 2 och 3,2000/01:N268 yrkande 12 och 2000/01:N325 yrkande 9 idenna del.StällningstagandeGränsen för avdrag för resor till och från jobbetbör enligt vår mening sänkas från 7 000 till 5 000kr. Det innebär att resekostnader på ytterligare2 blir avdragsgilla jämfört med . Vidarebör avdraget inkludera resor till och frånbarnomsorg. Förslaget skall ses som ett stöd förpersoner i glesbygd och andra som inte har möjlighetatt utnyttja kollektiva alternativ till bilen.13. Resor vid kortvariga uppdrag (punkt 11) -m, kdav (), (), CarlErik (), de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om ändrade reglerför resor vid kortvariga uppdrag. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Sk784.StällningstagandeVi anser att det är orimligt att en person som bjudsin för att medverka i en intervju, ett debattprogrameller liknande kan beskattas fullt ut för den res-ersättning som utgår. Det kan innebära att den somredan tidigare har svårt att göra sin stämma hörd imedievärlden i stället avstår från att delta iexempelvis samhällsdebatter.Det är bra att frågan har behandlats avUtredningen om avdrag för ökade levnadskostnader ochatt det nu pågår ett arbete inom Regeringskanslietmed ett förslag om ändrade regler. Vi vill dockunderstyrka att det är viktigt att ett sådantförslag inte försenas ytterligare utan läggs framskyndsamt.14. Bilförmån (punkt 12) - fpav ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om en översyn avreglerna om beskattning av bilförmån. Därmedbifaller motion 2000/01:Sk783 och bifallerdelvis motionerna 2000/01:Sk613, 2000/01:Sk655,2000/01:Sk710 och 2000/01:Sk729 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeGrundprincipen för löneförmåner är och skall varaatt förmånen beskattas till sitt faktiska värde.Detta gäller inte för s.k. förmånsbilar.Ett viktigt avsteg är det faktum att man iförmånsbeskattningen inte skiljer mellan bilar somges som ren löneförmån och bilar som användsmestadels som tjänsteredskap. Detta gäller särskiltför småföretagare. beskattas förmånen tillett värde där den rörliga kostnaden blir ytterstliten. Detta har fått till följd att den som har enbil som löneförmån som man använder mycket privattjänar på detta jämfört med att ta ut lön, medan densom har en bil att använda mycket i tjänsten menlite privat tvingas betala en skatt som överstigerprivatförmånen.För egenföretagaren kan detta innebära att ettfordon som skulle behövas i företaget inte kananskaffas på grund av oacceptabla privatekonomiskakonsekvenser. skulle det vara önskvärt attden rörliga kostnaden för privatbruk av förmånsbilökade och den fasta därmed minskade. Ett sådantsystem riskerar dock att bli tekniskt alltförkomplicerat och svårkontrollerat. I grunden bordedet inte finnas skattemässiga skäl för en individatt föredra att få ut lön i form av förmåner. Ettgott företagarklimat har däremot inte för-månsbeskattningsregler som försvårar ellerförhindrar ett praktiskt sätt att bedrivaverksamheten.Ett andra viktigt avsteg är att det inte är bilensfaktiska inköpspris som utgör underlag förförmånsvärderingen utan administrativt fastställdapriser, oaktat att man kan ha erhållit rejälarabatter eller köpt bilen begagnad till av olikaskäl påtagligt lägre pris. Den internationellahandeln ökar alltmer. Det gäller även bilar. Det ärbra att prisnivåerna utsätts för det konkurrenstryckdet innebär att kunden likaväl kan köpa sin bil iett annat land, där priset är mer förmånligt. Detvore också bra om mindre och billigare bilar kundeutgöra ett också skattemässigt fördelaktigare val,både för konkurrensens och produktutvecklingensskull.Mot bakgrund av ovan nämnda skäl vore detangeläget att en översyn av förmånsbilsbeskattningenkunde göras.15. Arbetsrum i bostaden (punkt 13) - m, fpav (), (),de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om avdrag förkostnader för arbetsrum i bostaden. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:Sk604, 2000/01:Sk608,2000/01:Sk614 och 2000/01:Sk780.StällningstagandeDagens samhällsutveckling på arbetsmarknaden präglasbland annat av att alltfler arbetstagare utförarbete i hemmet, s.k. distansarbete. Fler och flerfasta arbetsplatser på en gemensam arbetsplatsersätts av rörliga arbetsplatser och av ettarbetssätt som innebär att en ökande del av arbetetutförs i arbetstagarens hem.Denna samhällsutveckling motiverar en radikalomprövning av den hittillsvarande mycket strängalagstiftning beträffande rätt till skatteavdrag förarbetsrum i hemmet som har gällt i principoförändrad . I våra förvaltningsdomstolarhar också utvecklats en extremt fyrkantig och rigidrättspraxis på området. Denna praxis har i vissafall tagit sig närmast parodiska uttryck. Begreppsom "från bostaden avskilt utrymme" har föranlettföretagare med särskilt arbetsrum i sin lägenhet attundra om man måste mura igen dörren och ordna entrétill arbetsrummet via repstege.Lagen och rättstillämpningen måste enligt vårmening anpassas till rådande aktuella förhållandenpå arbetsmarknaden. Skattelagstiftningen riskerarannars att kraftigt motverka en dynamisk och iövrigt önskvärd utveckling.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.16. Ideellt skadestånd (punkt 14) - kd, mpav (), () och SvenBrus (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om ideelltskadestånd. Därmed bifaller motion2000/01:Sk618.StällningstagandeI ett uppmärksammat mål har Kammarrätten i Göteborgfastslagit att skadestånd som en arbetsgivareutbetalar därför att tillräckliga åtgärder intevidtagits med anledning av påstådda sexuellatrakasserier på arbetsplatsen skall räknas sominkomst av tjänst och beskattas.Ideella skadestånd som saknar samband medskattepliktig verksamhet är normalt skattefria.Enligt rådande praxis och kammarrättens utslag äremellertid skadestånd som har sin grund ianställningsförhållanden, oavsett om det i praktikenrör sig om ideell skada eller ej, att betrakta somskattepliktig inkomst av tjänst.Vi anser att bristande åtgärder frånarbetsgivarens sida vid påståenden om sexuellatrakasserier skall ses som ideell skada på grund avden kränkning och det lidande som en drabbad personutsatts för. Detta bör enligt vår mening också slåigenom i lagstiftningen. Det är märkligt, för attinte säga i sig kränkande, att den typ av skadestånddet här är fråga om beskattas som om det vore eninkomst av tjänst. Jämställdhetslagen bör därförändras eller förtydligas så att skadestånd medanledning av sexuella trakasserier på en arbetsplatsblir skattefria.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.17. Privata pensionsförsäkringar (punkt 15) -m, kdav (), (), CarlErik (), de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om förslaget omavskaffad avdragsrätt för privata pensionsförsäk-ringar.