bet · GO01FöU10 · 2001-04-17 00:00:00 — Utskottet delar regeringens bedömning attbaserna i och urinfrastrukturell synvinkel långsiktigt har debästa förutsättningarna och därför bör behållas.Riksdagen har beslutat att Försvarsmaktenshuvudbaser för sjöstridskrafterna skall varalokaliserade i och . Omytterligare en bas för fartygsförband upprättas -även om den är av förhållandevis begränsadomfattning - medför det en organisationsstruktursom blir mindre rationell och kostnadseffektiv änden nu beslutade. Utskottet förutsätter attFörsvarsmaktens sjöstridskrafter genom enåterkommande övningsverksamhet i västerhavet,genom såväl nationella som internationellaövningar, upprätthåller erforderlig kunskap omförhållandena längs västkusten.I några motioner aktualiseras behovet avräddningshelikoptrar samt betydelsen av samverkanmed andra statliga och kommunala organ. Motionermed liknande förslag fick en omfattandebehandling av utskottet i betänkande1999/2000:FöU2 Det nya försvaret. Utskottetanförde därvid följande:Utskottet uttalade sig senast om Försvarsmaktensstöd till samhället med helikoptrar i samband medbehandlingen av budgetpropositionen (bet. 1997/98:FöU1, s. 70-72). Utskottetförutsatte då att medverkan i räddningstjänstäven skulle vara en viktig uppgiftför Försvarsmaktens helikoptrar. Samhälletsmöjligheter att utnyttja de militärahelikopterresurserna i fred borde inte försämras.Samverkan med berörda civila myndigheter bordeutvecklas. Utskottet anförde vidare att detankommer på ansvariga myndigheter, inte påriksdagen, att besluta om var enskildahelikoptrar skall baseras för att kunna uppfyllakraven på beredskap m.m.Enligt räddningstjänstlagen (1986:1102) ansvararSjöfartsverket för sjöräddningstjänsten (27 §)och för flygräddningstjänsten(26 §). Enligt samma lag (6 §) är respektivekommun ansvarig för räddningstjänsten inomkommunen. Polisen har särskilda uppgifter inomfjällräddningen (25 §). Det ankommer på dessamyndigheter att organisera respektiveräddningstjänst.Försvarsmakten har inget ansvar förräddningstjänst utöver den räddning som direkthör ihop med försvarsverksamheten. Försvarsmaktenförfogar emellertid över i flera fall unikaresurser som samhället i övrigt inte normaltdisponerar. Dessa resurser kan med stor fördelanvändas vid samhällets räddningstjänst och vidsvåra påfrestningar på samhället i fred.Det ankommer på den för räddningstjänstenansvariga myndigheten att teckna avtal medFörsvarsmakten om resurser och beredskap förinsatser. har sedan juni 1998avtal med Försvarsmakten om helikoptrar iberedskap på fem orter i landet. Inom ramen fördet tecknade avtalet avgör denräddningstjänstansvariga myndigheten vilkenkompetens som skall finnas ombord påhelikoptrarna.Sjukvårdshuvudmännen ansvarar enligt hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) för transport av sjukaoch skadade. Det ankommer på sjukvårdshuvudmannenatt organisera sjuktransporterna, t.ex. attteckna avtal med privat helikopterföretag ellermed Försvarsmakten om helikoptertransporter.Västerbottens läns landsting har ett sådant avtalmed Försvarsmakten. Enligt vad utskottet erfarithar Försvarsmakten regeringens uppdrag attförsöka få till stånd ytterligare sådana avtal.Sjukvårdshuvudmannen bestämmer vilken medicinskkompetens som skall finnas med i helikoptrarna.När det gäller Försvarsmaktens samverkan medsjukvården och annan icke statlig verksamhetbehöver också konkurrenslagens (1993:20)bestämmelser beaktas.Genom systemet med s.k. nödhelikopter, somregleras i förordningen (1986:1111) om militärmedverkan i civil verksamhet, kan ensjukvårdshuvudman i vissa situationer begärahjälp med transport med . Som framgått i det föregående avserregeringen att se över denna förordning.När det gäller räddningsberedskap med helikopterför Försvarsmaktens eget behov, i huvudsakflygräddning, har utskottet erfarit att sådanberedskap upprätthålls inom ramen för ordinarieverksamhet på flertalet platser där flygtjänstbedrivs. då räddningsberedskapupprätthålls med en helikopter frånFörsvarsmakten kan den även utnyttjas för annanräddningstjänst, t.ex. sjöräddning. Insatspåkallas och leds då från den för sjö- ochflygräddning gemensamma ledningscentralen (MARCC)inom ramen för räddningstjänstlagen.Räddningsinsatsen leds således inte avhelikopterförbandsledningen.Utskottet har vidare erfarit att Försvarsmaktenunder icke flygövningstid normalt inte har någonberedskap för räddningstjänst om inte avtalslutits härom med annan myndighet.Räddningshelikoptrar med hög startberedskap finnsförutom i också i () ochDanmark (Aalborg, Skydstrup och Vaerlöse).Tillsammans med de svenska helikoptrarna innebärdetta en god täckning med räddningshelikoptrar iSkagerrak och samt längs den svenskavästkusten.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det finns ochkommer att finnas en yttäckande beredskap somstår till samhällets förfogande för olika typerav räddningsuppdrag. Även kommerhelikopterresurser, vilket även regeringenframhållit i propositionen, att vara baserade påskilda orter i landet, t.ex. i (),() och Boden.Liksom vid utskottets behandling av helikopterfråganhösten 1997 vill utskottet understryka att de nuaktuella åtgärderna inom helikopterorganisationenföljs upp. Om det skulle visa sig att resultatet,exempelvis beträffande räddningsberedskapen, inteblir det avsedda, förutsätter utskottet attregeringen återkommer till i frågan.Som tidigare anförts har utskottet erfarit attFörsvarsmakten även avser att baseraett antal flygräddningshelikoptrar på bl.a. föratt kunna upprätthålla nödvändigflygräddningstjänst. Tillsammans med helikoptrarna iDanmark och medför detta en god täckning medräddningshelikoptrar i och samtlängs den svenska . En beredskap medräddningshelikoptrar kommer sålunda finnas ävenframgent i denna del av landet. Utskottet delarmotionärernas syn på behovet av en god samverkan iräddningtjänstarbetet mellan statliga och kommunalaorgan. Det ankommer emellertid på respektiveansvarig myndighet att ta de initiativ som behövs.Riksdagen bör inte närmare föreskriva hur densamverkan bör ordnas i västra . Mot bakgrundav vad utskottet här anfört, och med instämmande iutskottets överväganden under förra ifrågorna i betänkande 1999/2000:FöU2 Det nyaförsvaret, anser utskottet att motionerna2000/01:Fö208 (kd) yrkandena 9 och 10, 2000/01:Fö313(m) och 2000/01: Fö319 (m) bör avslås.StockholmUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte ta initiativ till en utredningsyftande till att utlokaliseraFörsvarsmaktens verksamhet i tillförorterna.MotionenI motion 2000/01:Fö316 av () anförsatt en utredning bör ges i uppdrag att snabbt seöver vilka av Försvarsmaktens verksamheter inne iStockholm som kan utlokaliseras till Stockholmsförorter. Så många som möjligt av Försvarsmaktenscentralt belägna fastigheter i bör istället säljas till bostadsföretag med syftet attskapa så många ungdomsbostäder som möjligt (yrkande1).Trots tidigare riksdagsbeslut om att till exempelavveckla K 1 på i så harbeslutet inte verkställts. Försvarsmakten böromgående se till att verkställa tidigareriksdagsbeslut om att avveckla K 1 på det attraktivaNorrmalm i (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar inte motionärens uppfattning om attriksdagen bör ta initiativ till en utredningsyftande till att utlokalisera Försvarsmaktensverksamhet i till dess förort. Utskottetbedömer att den nuvarande lokaliseringen avFörsvarsmaktens högkvarter är ändamålsenlig. Enflyttning av högkvarteret medför fördyringar sominte ger försvarseffekt, samt medför sannolikt ävenett behov av nyinvesteringar. De fastigheter somhyrs av Försvars-makten ägs av ellerFortifikationsverket. Markanvändningen beslutas avStockholms stad. En alternativanvändning av markent.ex. för bostadsändamål är således inte en frågaför att ta ställning till. När det gällerkasernområdet vid (f.d. Livgardetsdragoners kasern) bedömer utskottet att denna behövsäven för förläggning av förband t.ex. avberedskapsskäl eller i samband med statsceremoniellverksamhet. Utskottet avstyrker sålunda motionen.ÄlvdalenUtskottets förslag i korthetOm det finns praktiska förutsättningar attlåta främmande militära förband, t.ex. frånNorge, öva på skjutfält - utöverdet behov av skjutfältet som Försvarsmaktenhar - bör regeringen och Försvarsmaktenbedöma.MotionenI motion 2000/01:Fö311 av ()framhålls att till skjutfält, 53 000 ha iDalarna, bör en stor del av övningsverksamhetenförläggas. I finns allt både iväderhänseende och kuperad terräng. Stora avståndför skjutning med långdistansvapen finns inomÄlvdalens skjutfält, och terrängträning medmotorfordon går perfekt och utan problem.Förläggningar och andra byggnationer (kontor, garagem.m.) är i gott skick. EU:s nya styrkor behöversamövas och här borde vara ett braövningsområde i . med behov av ett nyttövningsfält borde erbjudas möjligheter att användaÄlvdalens skjutfält.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärens uppfattning om den storabetydelse och de gynnsamma förutsättningar tillövningar och skarpskjutningar som finns på Älvdalensskjutfält. Det torde finnas få platser i somhar liknande förutsättningar. Utskottet har ingetatt invända mot att t.ex. skjutfält fårdisponeras för den verksamhet som motionären gerexempel på.Regeringen har möjlighet att utan riksdagensnärmare hörande besluta om tillstånd till främmandemakt att t.ex. bedriva materielförsök eller övningarpå svenskt territorium. Något särskilt beslut avriksdagen behövs sålunda inte för att den verksamhetsom tas upp i motionen skall komma till stånd. Omdet finns praktiska förutsättningar att låtafrämmande förband, t.ex. från , öva påÄlvdalens skjutfält - utöver det behov avskjutfältet som Försvars-makten har - kan utskottetinte bedöma. Den bedömningen bör regeringen ochFörsvarsmakten göra. Av det skälet bör motionen intebifallas av riksdagen.EksjöUtskottets förslag i korthetUtskottet är inte berett att ta ställningtill om verksamheten vid SWEDEC i börutvecklas på det sätt som föreslås avmotionärerna. Regeringen får pröva frågan ochvid behov återkomma till riksdagen.MotionenI motion 2000/01:Fö330 av och () anförs att och kommunersamt i har samverkatoch i samråd med SWEDEC tagit initiativ till attundersöka vilka synergier som kan tänkas uppstå medanledning av SWEDEC:s etablering i . En rapporthar tagits fram ochöverlämnats till regeringen. Regeringen bör nutydliggöra hur ett vidgat kompetensansvar förminröjning och dess humanitära konsekvenser skallutvecklas i Eksjö.Utskottets ställningstagandeI internationella engagemang för att bidratill fred och säkerhet ingår förmågan att kunna röjaland- och sjöminor som en viktig del. Denna förmågahar varit efterfrågad, och svensk personal har vidflera olika tillfällen utomlands deltagit i ellersjälvständigt genomfört minröjningsinsatser.Utskottet har tidigare med tillfredsställelsenoterat att höjt sin profilnär det gäller minröjning. Totalförsvaretsammunitions- och minröjningscentrum (SWEDEC) harinrättats i och där pågår materiel- ochmetodutveckling. Förmågan till minröjningprioriteras högt, liksom samverkan med andra länderhärom, och betydande medel satsas inom dettaområde. Utskottet ser därför intenågot behov av en ytterligare ambitionshöjningutifrån rent försvarspolitiska motiv. Utskottet ärsåledes inte berett att ta ställning till omverksamheten i bör utvecklas på det sätt somden rapport vilken åberopas av motionärerna och somlämnats till regeringen. Regeringen får pröva dettaoch vid behov återkomma till . Utskottetavstyrker därför motionen.KirunaUtskottets förslag i korthetUtskottet utesluter inte attLapplandsjägargruppen (G 66) - liksom andramilitärdistriktsenheter - kan få en roll omutbildningen för hemvärnets behov behöverutökas. Utskottet anser att böravvakta regeringens redovisning om de s.k.nationella skyddsstyrkorna - varav hemvärnetutgör huvuddelen - och derasutbildningsbehov.MotionerI motion 2000/01:Fö321 av och (v) erinras om att (I 22) i har lagts ner. En av konsekvensernaav nedläggningarna är att hemvärnet får nyauppgifter. Medelåldern inom hemvärnetsKirunabataljon är och det finns därförakuta behov att nyrekrytera. Detta skulle kunna skegenom att en ny grundutbildning i inrättades.Det behöver därför inrättas en ny grundutbildning iKiruna för att trygga hemvärnets behov avnyrekrytering av personal i den nyaförsvarsorganisationen. Utbildningen skullemöjliggöra för Försvarsmakten att behålla denovärderliga kompetens som finns inom området arktiskutbildning, alpin- och ödemarksutbildning.I motion 2000/01:Fö332 av () påpekasatt beslutet att lägga ner I 22 i innebar atten stor del av landets nordligaste delar blev utanförsvarsnärvaro, vilket får anses olämpligt inteminst ur folkförankringssynpunkt, men framför alltur försvarssynpunkt. Jägarutbildningens status iKiruna har ju oomtvistat, varit mycket bra ochpopulär. Närheten till med sinaspeciella bekymmer kan ju vålla problem med snabbabehov av militärt ingripande och är ett starktargument. Motionären anser att en utredning snarastbör göras med inriktningen att inom gällandebudgetram starta ett Arctic C i ,utlokaliserat från K 4 i Arvidsjaur.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har beslutat att lägga ned bl.a. Lapplandsjägarregemente (I 22) i . Utskottet delarmotionärens syn på behovet av en god rekryteringtill Hemvärnet, inte minst av unga hemvärnsmän och -befäl. Hemvärnet har stor betydelse eftersom detutgör huvuddelen av markstridskrafterna och harförmåga att verka inom en rad olika konfliktnivåer.Genom hemvärnet kan delar av markstridskrafternaingripa med militära förband mot olika hot utan attbehöva t.ex. mobilisera andra krigsförband. Det ärdärför angeläget att pröva en rad olika åtgärder somleder till att hemvärnets rekrytering främjas ochdess numerär upprätthålls.Inom Försvarsmakten bereds fråganom de s.k. nationella skyddsstyrkornas utformning,utrustning och utbildning. har begärt attregeringen skall återkomma till med enredovisning. Enligt vad utskottet inhämtat har enutredning inom Försvarsmakten föreslagit attkorttidsutbildningen för främst hemvärnets behovutvidgas avsevärt för att upprätthålla hemvärnetsnumerär. Utskottet utesluter inte att t.ex.militärdistriktsgruppen i ,Lapplandsjägargruppen - liksom andramilitärdistriktsenheter - kan få en roll i detsammanhanget. Utskottet anser emellertid attriksdagen bör avvakta regeringens redovisning om des.k. nationella skyddsstyrkorna -varav hemvärnetutgör huvuddelen - och deras utbildningsbehov.Utskottet avstyrker därför motionerna.Regional närvaro och integreradverksamhetUtskottets förslag i korthetMed den organisationsstruktur som är fastlagdoch den utbildningsvolym som verksamheten förnärvarande omfattar - främst inommarkstridskrafterna - finns inga realistiskaförutsättningar att åstadkomma det someftersträvas i motionen.MotionenModerata samlingspartiet (m kommitté) anser i motion2000/01:Fö325 att roll som militäroperativplattform bör säkerställas. Det handlar om attsnabbt kunna säkerställa såväl erforderligluftoperativ förmåga som marin närvaro vid hotandeutvecklingar. Handlingsfrihet bör därför skapas föratt kunna basera fartygsenheter iFårösundsbassängen.I norra är gränsen i öst och nordöst avavgörande betydelse för utformningen av försvaret.Flyktingströmmar, men också militär aktivitet ianslutning till baserna på , utgörsäkerhetspolitiska utmaningar. Därför ärkontinuerlig militär närvaro med markförband i denallra nordligaste delen av nödvändig. Det ärangeläget med regional närvaro med allsidiga förband(yrkande 1).Förmågan till väpnad strid och vikten av att kunnauppträda integrerat med olika stridskrafter utgörgrunden för utvecklingen av Försvarsmakten. Det ärväsentligt i modern krigföring att kunna uppträdaintegrerat och samordnat med utnyttjande av allastridskrafter. Strävan skall vara att ge bättresamövning och ökad förståelse över truppslags- ochförsvarsgrensgränser där det är möjligt genom ensamordning i garnison.För att bibehålla och vidareutveckla kompetensenbör regionala kompe-tenscentrum upprättas ochutvecklas . De orter till vilka Försvars-maktens verksamhet är lokaliserad bör omfatta allverksamhet som erfordras för att organisera taktisktsjälvständiga förband. Därigenom skapas ett antalhållbara centrum med hög kvalitet där mångfaldenfrodas i unika, kreativa och integrerade miljöer.Därmed ges också Försvarsmakten möjligheter attorganisera utbildningen på effektivast möjliga sätt(yrkande 2).Utskottets ställningstagandeGenom beslut (bet. 1999/2000:FöU2) i marsår 2000 lades Försvarsmaktens organisation i fredoch krig fast. Beslutet håller på att förverkligas.Förutsättningarna för att upprätthålla en regionalnärvaro med allsidiga förband är begränsade. Inommarkstridskrafterna är utbildningen inom vissatruppslag koncentrerad till ett fredsförband. Understor del av utbildningstiden bedrivs verksamheten pålåg taktisk nivå i direkt anslutning tillregementena. Ingen - eller en mycket ringa -repetitionsutbildning kommer att genomföras. Inommarinstridskrafterna råder i stort motsvarandeförhållanden. Endast i samband med de störreslutövningarna kan utbildning bedrivas i allsidigaförband och då endast inom ett regionalt område. Medden organisationsstruktur som är fastlagd och denutbildningsvolym som verksamhetenomfattar - främst inom markstridskrafterna - finnsinga realistiska förutsättningar att åstadkomma detsom eftersträvas i motionen beträffande regionalnärvaro och en integrerad verksamhet. Motionen bördärför avslås. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar somframförs under Utskottets övervägandenföreslår utskottet att fattarföljande beslut:1. VästkustenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Fö208yrkandena 9 och 10, 2000/01:Fö313 och2000/01:Fö319.Reservation 1 (kd)2. StockholmRiksdagen avslår motion 2000/01:Fö316.3. ÄlvdalenRiksdagen avslår motion 2000/01:Fö311.4. EksjöRiksdagen avslår motion 2000/01:Fö330.5. KirunaRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Fö321 och2000/01:Fö332.Reservation 2 (fp)6. Regional närvaro och integreradverksamhetRiksdagen avslår motion 2000/01:Fö325 yrkandena1 och 2.Reservation 3 (m)den 17 april 2001På försvarsutskottets vägnarHenrik LanderholmFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: HenrikLanderholm (m), (s), (), (), (), ÅkeCarnerö (kd), (), (), (), (),(), () ochBjörn Leivik (m). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. (punkt 1) (kd)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2000/01:Fö208yrkandena 9 och 10 samt avslår motionerna2000/01:Fö313 och 2000/01:Fö319.StällningstagandeHelikopterförband på västkustenKristdemokraterna krävde införgrundorganisationsbeslutet en fortsattpermanent helikopterenhet på . Utskottets besluti betänkande 1999/2000:FöU2 Det nya försvaretinnebar enligt att det även efterår 2003 skulle finnas ett permanenthelikopterförband baserat på för sjöoperativmarin samverkan och för att tillgodose samhälletsbehov av mångsidigt användbara helikoptrar för olikaräddningsinsatser.Vi upprepade därför vårt krav i den budgetmotionsom nu behandlas. Utskottsmajoriteten har dockfunnit att denna fråga ej bör omprövas.Kristdemokraterna anser i motsats tillutskottsmajoriteten att den sjöoperativa kompetenseni saltvatten genom beslutet kommer att nedgå.Helikopterenheter behövs för att stödjastridskrafterna och deras styrka är god rörlighetoch förmåga att samverka bl.a. med sjöstridskrafter.Eftersom deras förmåga att verka i olikainsatsgrupper skall öka måste bl.a.ubåtsjaktförmågan i saltvatten upprätthållas, vilketär den miljö som besättningarna måste tränas i föratt kunna delta internationellt. Allainternationella hav utanför är salta ochom vi skall ha internationell kompetens måsteövningar och utbildning ske isaltvattenförhållanden. Många Nato- och PFF-ländersövningsmönster erbjuder goda möjligheter tillkostnadseffektiva samövningar i västerhavet. Att hatränad personal med därtill anpassad utrustning harett stort värde när incidenter inträffar.Kristdemokraterna anser att ett helikopterförbandpermanent skall baseras på även efter år 2003.Ett väl fungerande räddningssamarbete () iSkagerrak och med danska och norskahelikopterförband samt ett alltmer fördjupatförsvarssamarbete med Nato i PFF-sammanhang talaräven för att bör utvecklas tillkompetenscentrum för internationellhelikopterverksamhet. På så sätt tillvaratas densjöoperativa helikopterkompetens som finns påvästkusten och ger goda möjligheter tillkompetensutveckling i samband med införskaffandet avnya tunga, kvalificerade helikoptrar.Samverkansförmågan mellan amfibieregementet (Amf4) iGöteborg och nästa generation ytstridsfartyg,korvett , stärker insatsorganisationensslagkraft.Fartygsförband på västkustenMed hänsyn till maritima beroende och dekrav som redan i fred ställs på övervakning ochkontroll för att markera svenska intressen (visaflaggan) i och västerhavet, bör den marinaförbandsvolymen och beredskapen upprätthållas på ennivå som säkerställer tidiga insatser i västerhavetmed ytstridsfartyg.Ur rekryteringssynpunkt och för att bevara ochutveckla kompetens samt för att ge en balanseradfördelning av den svenska flottan längs vår långakuststräcka vidhåller sitt kravatt en begränsad och permanent basering avfartygsförband bör ske i Göteborg.Utskottsmajoriteten förutsätter att enåterkommande övningsverksamhet kommer attupprätthålla erforderlig kunskap i de förhållandensom råder i västerhavet. ställersig tveksamma till att detta kan ske i tillräckligomfattning genom att låta fartyg och besättningarpendla mellan och Karlskrona.Riksdagen har beslutat att alla operativainsatsförband i princip skall kunna användas förinternationell verksamhet. Marinstridskrafternaskall ges ökad förmåga till samverkan vidinternationella insatser i vårt närområde. Detta ärnödvändigt för att vi skall kunna få en modernförsvarsmakt som är interoperabel med andra länders.Delar av sjöstridskrafterna har sådaninteroperabilitet så att de med begränsadekompletteringar kan utnyttjas. Den för marinen nyainternationella inriktningen medför ett behov av attöva i havsmiljö med dess förhållanden av sjöhävning,saltvatten och strömmar.En permanent basering av två kustkorvetter iGöteborg skulle ge det taktiska konceptetbättre förutsättningar att utvecklas. Tolvytstridsfartyg baserade i och noll fartygbaserade i västerhavet är en alltför kraftigslagsida! Kompetensen i saltvattenförhållanden måstesäkerställas. På bör därför finnas enplattform när det gäller att bygga upp den nyainsatsorganisationen.Marina förband samövar inom ramen förPFF i stor utsträckning i västerhavet, vilket göratt Göteborgsbaserade fartygsförband har nära tillinternationella övningar. Detta är särskilt viktigtinför ett framtida svenskt deltagande iinternationella insatser. Det bilaterala avtalet medNorge i syfte att öka interoperabiliteten med Natogenom samövningar talar också för permanent"utbildningshamn" baserad på västkusten.2. (punkt 5) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 2. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:Fö332 och avslår motion2000/01:Fö321.StällningstagandeBeslutet att lägga ner I 22 i innebar att del av landets nordligaste delar blev utanförsvarsnärvaro, vilket får anses olämpligt inteminst ur folkförankringssynpunkt, men framför alltur försvarssynpunkt. Jägarutbildningens status iKiruna har ju varit oomtvistad, som mycket bra ochpopulär. Närheten till med sinaspeciella bekymmer kan ju vålla problem med snabbabehov av militärt ingripande och är ett starktargument. anser att en utredning snarastbör göras med inriktningen att i inom gällandebudgetram starta ett Arctic C i , medmilitärdistriktsgruppen Lapplandsjägargruppen (G 66)som organisatoriskt ansvarig.3.