bet · GP01MJU3 · 2001-11-01 00:00:00 — Därutöver villutskottet påpeka att utskottet informerades avföreträdare för , en av de av SKB föreslagnakommunerna, om hur arbetet med information till allmänhet m.m.bedrivs. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet i likhet medbostadsutskottet att inte bör vidta några åtgärder medanledning av motion MJ46 (c) yrkande 21.Utskottet instämmer i de i motion MJ44 (fp) yrkande 2 (delvis)framförda synpunkterna om vikten av en hög kärnsäkerhet i Östeuropa.Regeringen bedömer också att det behövs fortsatta insatser för attminska risken för olyckor i kärnkraftverken i Central- ochÖsteuropa. Regeringen påpekar emellertid att , vid sidan avde framgångsrika bilaterala insatserna genom SKI och SSI, ävenbidrar till internationella insatser genom Europeiskautvecklingsbankens () fonder. Dessa är Tjernobylfonden (CSF),Kärnsäkerhetsfonden (NSA) samt Fonden för avveckling avkärnkraftverket i i (IDSF). Därutöver ställs kravpå säkerheten vid de kärntekniska anläggningarna i kandidatländernai förhandlingarna inför EU-utvidgningen. Dessa krav går i stort utpå att reaktorerna skall uppgraderas till lika hög säkerhetsnivå somreaktorerna i EU och de reaktorer som inte kan uppgraderas skallstängas. Regeringen anser att det är viktigt att det svenskasamarbetsprogrammet för slutförvaring kan fortsätta tills målenuppnåtts och har därför lämnat förslag på det fortsatta arbetetfr.o.m. i proposition 2000/01:119 i omvandling -utvecklingssamarbete med . Riksdagenhar godkänt dessa förslag (bet. 2000/01:UU9, rskr. 2000/01:261).Utskottet avstyrker motionen i den mån dess syfte inte kan ansestillgodosett genom det anförda.Utskottet inser till fullo betydelsen av att ungdomar informerasom de risker som är förknippade med UV-strålning som behandlas imotion MJ46 (c) yrkande 22. Regeringen anför också att denviktigaste åtgärden för att minska antalet fall av hudcancer är attöka allmänhetens kunskaper om riskerna i samband med UV-strålning.SSI och andra expertmyndigheter bör därför ha ansvar för attsammanställa information om riskerna med solbad och hur allmänhetenkan skydda sig mot sådana risker. Regeringen tillägger dessutom attdessa myndigheter också måste se till att denna information spridstill kommuner, landsting och andra aktörer inom folkhälsoområdet.Utskottet har avstyrkt en motion som tar upp riskerna medUV-strålning med hänvisning till bl.a. det arbete som sedan många årbedrivs av arbetsgruppen för förebyggande av solskador (AFSS)bestående av företrädare från Apoteksbolaget,, , ,, m.fl. myndigheter (bet.2000/01:MJU20 s. 14 f.). Motionen bör på grund härav som i alltväsentligt tillgodosedd lämnas utan vidare åtgärd.Utskottet har behandlat motionsyrkanden som rör ickejoniserande strålning (bet. 2000/01:MJU20). Det av regeringenföreslagna delmålet för risker med elektromagnetiska fält är ettkunskapsmål och skall följas upp genom sammanställningar av denationella och internationella forskningsresultaten. Senast harRådet för arbetslivsforskning gjort en sådan sammanställning(Elkänslighet och hälsorisker av elektromagnetiska fält) somrapporterades till regeringen . Ansvarigtstatsråd har i understrukit att regeringen tar problemenmed bl.a. hälsorisker förknippade med elektriska och magnetiska fältpå stort allvar och anfört att regeringen under beredningen avrapporten överväger vilka åtgärder som kan behöva vidtas inomområdet (svar på fråga 2000/01:1311, snabbprotokoll 2000/01:123bil.). Regeringen påpekar också att ytterligare forskningsinsatserinom området är nödvändiga för att klargöra sambandet mellanexponering och hälsorisker. I proposition 2000/01:3 Forskning ochförnyelse har regeringen påtalat vikten av denna fråga. Utskottetanser att resultatet av den beredning som sker inomRegeringskansliet bör avvaktas innan vidtar några åtgärdermed anledning av motion MJ46 (c) yrkande 23.Ingen övergödningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till delmål förmiljökvalitetsmålet Ingen övergödning och avstyrkermotioner (m, c, fp) om bl.a. ändring av delmålet förfosfor, förändring av EU:s jordbrukspolitik, frivilligaöverenskommelser och samordning och samförstånd när detgäller miljömålen.PropositionenEnligt tidigare beslut innebär miljökvalitetsmålet Ingenövergödning att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inteskall ha någon negativ inverkan på människors hälsa,förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till enallsidig användning av mark och vatten. Inriktningen är attmiljökvalitetsmålet skall nås inom en generation.Regeringen föreslår att följande delmål bör gälla förmiljökvalitetsmålet.· skall det finnas åtgärdsprogram enligt EG:sramdirektiv för vatten som anger hur god ekologisk status skallnås för sjöar och vattendrag samt för kustvatten.·· Fram skall de svenska vattenburna utsläppen avfosforföreningar från mänsklig verksamhet till sjöar, vattendragoch kustvatten ha minskat kontinuerligt års nivå.·· skall de svenska vattenburna utsläppen av kvävefrån mänsklig verksamhet till haven söder om haminskat med års nivå till 38 500 ton.·· skall utsläppen av ammoniak i ha minskatmed års nivå till 51 700 ton.·· skall utsläppen i av kväveoxider till luftha minskat till 158 000 ton.·Enligt regeringens bedömning förutsätter de föreslagna delmålenkraftfulla insatser bl.a. inom jordbrukssektorn och av kommunerna.Behovet av effektivare styrmedel kommer att övervägas, bl.a. vid enöversyn av skatterna på handelsgödsel. Regeringen uttalar sin avsiktatt återkomma med ett kvantitativt och tidsbestämt delmål 2005. Med föreslagna delmål 3 och 4 kommer det enligtregeringen att bli svårt att nå generationsmålet. kandet behövas ytterligare ekonomiska medel inom ramen förlandsbygdsförordningen för att detta skall nås. Regeringen uttalardärför sin avsikt att återkomma med nya delmål i samband medförändringen av landsbygdsförordningen om så är möjligt. Även andraåtgärder kan bli aktuella.Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning bör enligt regeringensbedömning innebära bl.a. följande.· Belastningen av näringsämnen får inte ha någon negativ inverkanpå människors hälsa eller försämra förutsättningarna förbiologisk mångfald.·· Nedfallet av luftburna kväveföreningar överskrider inte denkritiska belastningen för övergödning av mark och vattennågonstans i Sverige.·· Grundvatten bidrar inte till ökad övergödning av ytvatten.·· Sjöar och vattendrag i skogs- och fjällandskap har ett naturligtnäringstillstånd.·· Sjöar och vattendrag i odlingslandskap har ett naturligttillstånd, vilket högst kan vara näringsrikt eller måttligtnäringsrikt.·· Näringsförhållandena i kust och hav motsvarar i stort dettillstånd som rådde och tillförsel avnäringsämnen till havet orsakar inte någon övergödning.·· Sjöar och vattendrag har God ekologisk status enligt definitioneni EG:s ramdirektiv för vatten.·· Svenska kustvatten har God ekologisk status enligt definitionen iEG:s ramdirektiv för vatten.·· Skogsmark har ett näringstillstånd som bidrar till att bevara dennaturliga artsammansättningen.·· Jordbruksmark har ett näringstillstånd som bidrar till att bevaraden naturliga artsammansättningen.·MotionernaRiksdagen bör enligt motion MJ46 (c) uppdra åt regeringen attåterkomma med ett kvantitativt och tidsbestämt delmål 2003 (yrkande 17).Motionärerna i motion MJ45 (m) anser att i första hand frivilligaöverenskommelser, information och ekonomiska incitament skallanvändas för att klara miljökvalitetsmålet Ingen övergödning(yrkande 11). I motion MJ46 (c) framhålls större samordning mellanmiljömålen som önskvärd. Motionärerna befarar att om särskilt demindre gårdarna straffas ut bl.a. av miljömålet Ingen övergödningkommer målet Ett rikt odlingslandskap inte att kunna uppfyllas(yrkande 14). I motionen betonas även vikten av större samförståndmellan berörda intressen vad gäller alla miljömål (yrkande 15).Enligt motion MJ37 (fp) bör de enskilda jord- ochskogsbruksföretagens ansvar för de miljöstörningar de orsakar görastydligare (yrkande 2).Enligt motion MJ44 (fp) bör regeringen arbeta för en radikalförändring av EU:s jordbruksstöd, avreglera det nationellajordbruket, ta bort importtullar och skapa stödformer som tar hänsyntill miljö-, natur- och etiska krav. Vidare bör regeringen tillsättaen utredning om vilka miljöeffekter och miljökostnader som kankopplas till jordbruket (yrkande 2 delvis).Utskottets ställningstagandeDe största källorna till fosforbelastningen på sjöar och vattendragutgörs av kommunala och enskilda avlopp. De svarar för närmarehälften av utsläppen medan jordbruk och industri bidrar med en knappfjärdedel vardera. Som anförs i propositionen är det intemöjligt att avgöra hur mycket tillförseln av fosforföreningar tillsjöar, vattendrag och kustvatten kan minskas, bl.a. beroende på atttidigare utsläpp har lagrats i mark och sjöbottnar och därfortsätter att läcka. Mot den bakgrunden anser utskottet i likhetmed regeringen att delmålet bör formuleras så att utsläppen skallminska kontinuerligt och års nivå. Denna uppfattningframförs också av (SOU 2000:52). Det kantilläggas att inom ramen för rapporteringen tillHELCOM och tillsammans med bl.a. arbetar med att kvantifierafosforutsläppen från såväl olika källor som olika geografiskaområden. Som framgår av propositionen avser regeringen att geNaturvårdsverket i uppdrag att, med utgångspunkt i denna redovisningoch i samverkan med berörda myndigheter, men senast år 2005lämna förslag till precisering av delmålet samt föreslåprioriteringar, åtgärder och finansiering. Vidare uppdrog regeringenden åt att se över gränsvärdena föravloppsslam och analysera frågan om återföring av fosfor samt läggafram förslag för en långsiktigt hållbar återföring av avloppsslam.Det anförda innebär att utskottet avstyrker motion MJ46 (c) yrkande17 och tillstyrker regeringens förslag om samtliga delmål förmiljökvalitetsmålet Ingen övergödning.Som anförs i propositionen innebär förslaget om delmål undermiljökvalitetsmålen att åtgärder måste vidtas inom flera sektorer.Målet att klara dagens stora miljöproblem inom en generation kommeratt kräva en bred medverkan av alla aktörer i samhället, inom allasamhällsområden och på alla nivåer. Det gäller såväl myndigheter ochkommuner som företag, organisationer och enskilda. Enbartlagstiftning och myndighetsarbete räcker inte för att genomförauppgiften att till nästa generation lämna över ett samhälle där destora miljöproblemen i är lösta. Enligt utskottets meningger den nya strukturen för arbete med miljömål förutsättningar förett brett upplagt, effektivt miljöarbete med deltagare inom allasamhällsområden. Samsyn och samverkan behövs för att åstadkommalångsiktigt hållbara lösningar, och lagstiftning och ekonomiskastyrmedel kan kompletteras med andra former för miljöarbete somfrivilliga överenskommelser och dialog mellan staten ochnäringslivet.Utskottet delar regeringens uppfattning att de föreslagna delmålenförutsätter kraftfulla insatser exempelvis inom jordbrukssektorn ochav kommunerna. Ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) innebär bl.a.att medlemsländerna skall utarbeta åtgärdsprogram för samtligaåtgärder som är nödvändiga för att uppnå denmiljökvalitet och de normer som anges i direktivet. Senast år 2003skall nationella lagar och förordningar ha anpassats tilldirektivets krav. I sammanhanget kan nämnas att regeringen nyligentillsatt en utredare vars uppdrag är att lämna förslag till ett nyttadministrativt system för förvaltning av avrinningsdistrikt (dir.20001:78). Utredaren skall redovisa sitt uppdrag senast den 30november 2002. Miljö- och landsbygdsprogrammet ger möjlighet tillersättning för en stor del av de åtgärder som skall minskaväxtnäringsläckaget, t.ex. vallodling, anläggande av kantzoner ochfånggrödor. Inom ramen för programmet har anlagts ca 1 500ha våtmarker. Därtill kommer de våtmarker som anläggs inom ramen förde lokala investeringsbidragen. Av årets budgetproposition (utg.omr.20) framgår att regeringen har godkänt ansökningar föranläggning av ca 2 000 ha våtmarker. I syfte att minskanäringstillförseln till jordbruksmark ser förnärvarande över bestämmelserna om djurtäthet. Regeringen hardessutom tillsatt utredningen av skatterna påbekämpningsmedel och handelsgödsel (dir. 2001:55) med uppgift attutvärdera skatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel. Utredarenskall dels analysera och bedöma skatternas påverkan på användningenav bekämpningsmedel respektive handelsgödsel, dels bedöma vilkaeffekter de har på miljön. Med denna utgångspunkt skall det utredasom skatterna bör förändras så att de kan fungera som effektivarestyrmedel på miljöområdet utan att kraven på kostnadseffektiviteteftersätts. Uppdraget skall redovisas senast den 30 juni 2002.Utskottet vill även erinra om att regeringen i december 2000godkände strategin Hållbar utveckling - en ny kurs för Norden.Strategin gäller och innehåller bl.a. åtagandenom att utveckla en nordisk strategi för minskad övergödning och ökadekologisk produktion. Andra åtgärder förutsätts genomföras med stödav eller på frivillig väg. Som regeringen anför krävsför samtliga delmål att länsstyrelserna i samarbete med regionalaaktörer regionaliserar de nationella målen till operativa mål förrespektive län och för de avrinningsdistrikt som kommer att inrättasi samband med att EG:s ramdirektiv för vatten genomförs.Beträffande de frågor om målkonflikter och vikten av samarbete somtas upp i motion MJ46 (c) vill utskottet anföra följande. Det ärgivetvis av mycket stor betydelse att det finns en beredskap för attpå ett tillfredsställande sätt kunna hantera dessa frågor. Ipropositionen tar regeringen också särskilt upp denna frågeställningoch anför att en ansvarig myndighet för vart och ett av de 15miljökvalitetsmålen och att de ansvariga myndigheternas arbetebehöver samordnas bl.a. för att eventuella målkonflikter skall kunnahanteras. Samordningsuppgiften bör enligt propositionen ligga hosdet miljömålsråd som regeringen avser att inrätta. Rådet skall hatill uppgift att bl.a. göra en samlad enhetlig uppföljning ochrapportering till regeringen av utvecklingen mot miljökvalitetsmålenoch tillhörande delmål. Rådet skall också belysa eventuellamålkonflikter mellan miljökvalitetsmålen och andra samhällsmål somriksdagen har beslutat. Mot denna bakgrund förutsätter utskottet attfrågor om samråd och eventuella målkonflikter kommer att få enlämplig behandling utan något särskilt uttalande härom.Denna uppfattning framförs även i bostadsutskottets yttrande2001/02:BoU3y, som fogas till betänkandet. När det slutligen gällerde kostnader som kan relateras till jordbrukssektorn vill utskotteterinra om att i sitt betänkande (SOU 2000:52) församtliga delmål har beräknat dessa till ca perår.Det ovan anförda innebär att motionerna MJ37 (fp) yrkande 2, MJ45(m) yrkande 11 och MJ46 (c) yrkandena 14 och 15 avstyrks i den månde inte kan anses tillgodosedda.Utskottet, som därmed gör samma bedömning som regeringen, delaräven uppfattningen i motion MJ44 (fp) att en reformering av EU:sjordbrukspolitik mot ett långsiktigt hållbart jordbruk är av störstavikt i arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning.Utskottet vill erinra om att utgångspunkten för regeringens arbetemed den gemensamma jordbrukspolitiken är de riktlinjer som slogsfast av (prop. 1997/98:142, bet.1997/98:JoU23). Dessa riktlinjer är fortfarande giltiga även omjordbruket numera befinner sig i en delvis ny situation. Som anförsi årets budgetproposition (utg.omr. 23) måste arbetet bedrivas i enriktning mot mer resursbevarande, miljöanpassade och etisktgodtagbara produktionsformer, både på små och stora gårdar. I likhetmed regeringen anser utskottet att den gemensamma jordbrukspolitikenmåste komma bort från den traditionella pris- ochregleringspolitiken. Endast när marknaden inte förmårtillfredsställa samhällets krav och behov, t.ex. av en väl spriddproduktion, ett öppet och varierat landskap och kollektivanyttigheter, är det motiverat för samhället att gå in med stöd försådana tjänster som jordbruket bidrar med. Politiken bör tillämpaspå den nivå som är mest effektiv och med beaktande av den inremarknadens funktion. Jordbruks- och livsmedelspolitikens uppgift ärenligt utskottets mening att garantera att maten är säker och attproduktionen uppfyller de krav samhället ställer på den när detgäller miljö inklusive kulturmiljö och landsbygdsutveckling samtdjurhälsa. Emellertid måste omställningen till en ny politik skeunder socialt acceptabla former. I budgetpropositionen (utg.omr. 23)framhålls att av flera skäl har ett starkt intresse avfortsatta neddragningar av stöd och skydd som underlättar engenomgripande reformering inte bara av jordbrukspolitiken inom EUutan också i andra WTO-länder. Förutom de traditionellaförhandlingsområdena marknadstillträde, internstöd ochexportkonkurrens omfattar WTO-förhandlingarna även miljöhänsyn,landsbygdsutveckling, djurskydd, global livsmedelssäkerhet och säkralivsmedel. För samtliga förhandlingsområden skall enligt regeringensärskild hänsyn tas till situation. Med det anfördafinner inte utskottet något särskilt uttalande med anledning avmotion MJ44 (fp) yrkande 2 delvis påkallat.Levande sjöar och vattendragUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till delmål undermiljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag ochavstyrker motioner (s, m, kd, c, fp) om bl.a. ändradutformning av delmålen 1 och 2, införande av skyddszoner,inventering av uppdämda vattendrag,ändrade strandskyddsbestämmelser och miljösituationen iVättern.PropositionenMiljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag innebär att sjöaroch vattendrag skall vara ekologiskt hållbara och derasvariationsrika livsmiljöer skall bevaras. Naturligproduktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samtlandskapets ekologiska och vattenhållande funktion skall bevarassamtidigt som förutsättningar för friluftsliv värnas. Inriktningenär att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation.Följande delmål bör enligt regeringens förslag gälla förmiljökvalitetsmålet. skall berörda myndigheter ha identifierat ochtagit fram åtgärdsprogram för särskilt värdefulla natur- ochkulturmiljöer som behöver ett långsiktigt skydd i eller ianslutning till sjöar och vattendrag. skall minsthälften av de skyddsvärda miljöerna ha ett långsiktigt skydd. skall berörda myndigheter ha identifierat ochtagit fram åtgärdsprogram för restaurering av Sverigesskyddsvärda vattendrag eller sådana vattendrag som efteråtgärder har förutsättningar att bli skyddsvärda. Senast tillår 2010 skall av de värdefulla och potentielltskyddsvärda vattendragen ha restaurerats. skall vattenförsörjningsplaner medvattenskyddsområden och skyddsbestämmelser ha upprättats föralla allmänna och större enskilda ytvattentäkter. Med störreytvattentäkter avses ytvatten som nyttjas förvattenförsörjning till fler än 50 personer eller distribuerarmer än i genomsnitt. skall utsättning av djur och växter som lever ivatten ske på sådant sätt att biologisk mångfald inte påverkasnegativt. skall åtgärdsprogram finnas och ha inletts förde hotade arter och fiskstammar som har behov av riktadeåtgärder. skall det finnas ett åtgärdsprogram enligt EG:sramdirektiv för vatten som anger hur God ytvattenstatus skalluppnås.Om miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag skall kunna nåsinom, en generation måste enligt regeringen mycket omfattande såvälnationella som internationella åtgärder vidtas enligt vad somredovisas under miljökvalitetsmålen Bara naturlig försurning,Giftfri miljö och Ingen övergödning. Regeringen anser det också avvikt att utbyggnad av vattenkraft inte tillåts skada värdefullavattendrag och att vattenflöden och vattennivåer i vattendrag sompåverkas av reglering så långt som möjligt är anpassade för atttrygga biologisk mångfald. Utbyggnad av vattenkraft och andraintrång i vattendrag som i huvudsak är opåverkade bör inte ske.Restaureringen av värdefulla eller potentiellt värdefulla vattendragbör utföras så att även kulturhistoriska värden tas till vara.Det är enligt regeringen viktigt att marken i anslutning tillvattenmiljöer används på ett sådant sätt att vattnet inte förorenas.Regeringen förutsätter att jord- och skogsbruket medverkar tilldetta.EG:s ramdirektiv för vatten skapar goda förutsättningar för attgenomföra de flesta åtgärder som är nödvändiga för att undvika enförsämring av statusen i alla ytvattenförekomster. Regeringen avseratt vidta åtgärder för att genomföra direktivet i Sverige.Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag bör i ettgenerationsperspektiv enligt regeringens bedömning innebära bl.a.följande.1. Belastningen av näringsämnen och föroreningar får inte minskaförutsättningarna för biologisk mångfald.2.3. Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hotabiologisk mångfald introduceras inte.4.5. Sjöars, stränders och vattendrags stora värden för natur- ochkulturupplevelser samt bad- och friluftsliv värnas och utvecklashänsynsfullt och långsiktigt.6.7. Fiskar och andra arter som lever i eller är direkt beroende avsjöar och vattendrag kan fortleva i livskraftiga bestånd.8.9. Anläggningar med stort kulturhistoriskt värde som användervattnet som resurs kan fortsätta att brukas.10.11.I dagens oexploaterade och i huvudsak opåverkade vattendrag ärnaturliga vattenflöden och vattennivåer bibehållna och ivattendrag som påverkas av reglering är vattenflöden så långtmöjligt anpassade med hänsyn till biologisk mångfald.12.13.Gynnsam bevarandestatus upprätthålls för livsmiljöer för hotade,sällsynta eller hänsynskrävande arter samt för naturligtförekommande biotoper med bevarandevärden.14.15.Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inomsina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftigapopulationer säkras.16.17.Sjöar och vattendrag har God ytvattenstatus med avseende påartsammansättning och kemiska och fysikaliska förhållanden enligtEG:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG).18.19.Utsättning av genmodifierad fisk äger inte rum.20.21.Biologisk mångfald återskapas och bevaras i sjöar och vattendrag.22.MotionernaI motion MJ45 (m) framförs flera invändningar mot utformningen avvissa delmål under miljökvalitetsmålet. Delmål 1 bör enligtmotionärerna ha följande lydelse: skall berördamyndigheter ha identifierat och kartlagt de särskilt skyddsvärdanaturområden, i och i anslutning till sjöar och vattendrag, som kankomma att behöva ett långsiktigt skydd (yrkande 12). Det anses interealistiskt att i delmål 2 under miljökvalitetsmålet Levande sjöaroch vattendrag ange att av de potentiellt skyddsvärdavattendragen skall vara färdigrestaurerade. uttala att vid av de potentiellt skyddsvärdavattendragen skall restaureringsarbeten ha påbörjats (yrkande 13). När det gäller introduktion av främmande och genetisktmodifierade organismer som "kan hota" den biologiska mångfaldenmotsätter sig motionärerna formuleringen "kan hota" eftersom denskulle kunna tillämpas på alla främmande arter eller genmodifieradeorganismer utan någon som helst riskanalys (yrkande 15).En allmän synpunkt på delmålen för levande sjöar och vattendragframförs i motion MJ47 (kd). Skall delmålen nås är det enligtmotionärerna angeläget att alla parter som på något sätt nyttjarresursen strömmande vatten mer aktivt tar sitt ansvar och blirdelaktiga i en miljöanpassning av vattenkraften (yrkande 4).Motionärerna i motion MJ46 (c) delar inte regeringens uppfattningom införande av generella skyddszoner för vattendrag ochvattensystem med anslutande miljöer. Frågan om skyddszoner kringvattendrag bör ligga inom det kommunala ansvarsområdet och införasav kommunen i samråd med länsstyrelse och (yrkande26).I motion MJ841 (fp) anförs att bör ges i uppdragatt genomföra inventering av uppdämda vattendrag som kan restaurerasi syfte att återskapa strömmande vatten (yrkande 9).Frågan om strandskyddet tas upp i två motioner. Enligt motion MJ45(m) finns inte något behov av att stärka strandskyddet. Genomanpassning av byggteknik till lokala förhållanden bör det blimöjligt att i ökad utsträckning och på ett miljöriktigt sätt bebyggastrandnära områden (yrkande 29).