bet · GP01MJU2 · 2001-11-22 00:00:00 — Produktionen avsmågrisar har minskat medtotalt en tredjedel i helastödområdet sedan år 1995.Därmed har behovet av långatransporter av smågrisar frånandra delar av landet ökat,eftersom ingen motsvarandeminskning skett islaktsvinsproduktionen.Riksrevisionsverket har intehaft några invändningar irevisionsberättelsen för år2002 avseende Jordbruksverket.Den beräknadeutgiftsutvecklingen påpolitikområdetLandsbygdspolitik är följande(i tusental kronor och löpandepriser).-----------------------------------------------------Utfall Anslag Utgifts- Förslag Beräknat Beräknatprognos anslag anslag anslag-----------------------------------------------------2000 20011 2001 2002 2003 2004-----------------------------------------------------4 214956 3 752 4 542 4 140 4 235 4 246889 405 400 552 139-----------------------------------------------------1Inklusive beslut till följd avförslag till tilläggsbudgettill statsbudgeten i samband med2001 års ekonomiskavårproposition ochbudgetpropositionen för 2002.MotionernaI motion MJ520 (kd)uppmärksammas bl.a.avbytarverksamhetensbetydelse. Dennaverksamhet gerlantbrukaren möjlighet attkomma ifrån sitt arbetevid någon eller någratidpunkter på året.Eftersom olika system föravbytartjänst nu växerfram i landet är detrimligt att det statligastödet går direkt till densom använder sig avavbytare och att man fårersättning för uttagenledig tid med ett maximumsom kan höjas i takt medatt avbytarstödet byggs ut(yrkande 8). På nyttanslag Avbytartjänst böranslås (yrkande 32 delvis).Enligt motionärerna kommerde investeringsstöd somfastlagts för den nuinledda programperiodenför landsbygdsutvecklinginte att kunna geväxthusodlingen det stödsom behövs dels på grundav den knappa ramen, delspå grund av de mycketskiftande prioriteringarför stödet som olikalänsstyrelser gör. Endamöjligheten är därför attkoldioxidskatten sätts nedtill nivå medkonkurrentländernas. Pånytt anslag förKompensation förväxthusnäringens skatt påbränsle bör därför anslås20 (yrkande 32delvis). Enligt motionMJ396 (c) bör pånytt anslag förGårdsbaseradlivsmedelsförädling anslå20 (yrkandena 3och 7 delvis).UtskottetsställningstagandeDen 21 november 2001fastställde riksdagenramen för utgiftsområdetför till10 839 miljoner kronor.Ungefär 51 % av utgifternafinansieras från EU-budgeten. EU-stödet avserhuvudsakligenobligatoriska åtgärder.Det förekommer dockdelfinansierade stöd ochersättningar somförutsätter nationellmedfinansiering. Tilldessa hör bl.a. det nyalandsbygdsprogrammet.Utgifterna inomutgiftsområdet styrs tillstor del av EG:s regelverkoch kan påverkas endastgenom förändringar av dengemensammajordbrukspolitiken. Motbakgrund härav och då de imotion MJ520 (kd)framförda yrkandena 8 och32 delvis om ytterligareutgifter på nya anslaginte ryms inom den avriksdagen fastställdaramen avstyrks motionernai berörda delar.När det gäller det imotion MJ396 (c) framfördaförslaget om medel tillProgram för gårdsbaseradlivsmedelsförädling villutskottet framhålla vadregeringen anfört om atten rad projekt för attfrämja en småskaliglivsmedelsproduktion hargenomförts i olika delarav landet. Dessa projektvisar att det finns enbetydande outnyttjadtillväxtpotential i sådanverksamhet. I likhet medregeringen vill utskottetunderstryka betydelsen avatt förädlingen skernärmare producenten ochatt det mervärde somförädlingen medför stannarkvar på den lokala nivån.Inom ramen förlandsbygdsprogrammet och imål 1 prioriteras stödtill utveckling avsmåskaliglivsmedelsförädling ochmarknadsföring avjordbruksprodukter.Regeringen gavJordbruksverket iuppdrag att genomföra enöversyn av miljö- ochlandsbygdsprogrammet förSverige åren 20002006.Uppdraget skall redovisassenast den 31 december2001. Utskottetförutsätter att dessafrågor närmare kommer attbehandlas i samband medden kommande redovisningenhärav. Mot bakgrund häravoch då det föreslagnaanslaget inte ryms inomramen för utgiftsområdetanser utskottet inte attriksdagen bör vidta någraåtgärder med anledning avmotion MJ396 (c) i berörddel.44:1 Åtgärder förlandsbygdens miljöoch struktur samt44:2 Från EG-budgetenfinansieradeåtgärder förlandsbygdens miljöoch strukturUtskottets förslag ikorthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning ochom inrättande avstatligt stöd förmerkostnaden förkadaverhanteringenunder anslaget. Därmedavstyrker utskottetmotionsyrkanden (kd,c) om annanmedelstilldelning.Utskottet avstyrkervidare motionsyrkanden(kd) om djurskydd ochdjurhälsovård.Slutligen tillstyrkerutskottet regeringensförslag ombemyndigande.PropositionenAnslaget 44:1 används ihuvudsak för attfinansiera strukturstödoch miljöersättningar medanknytning till jordbruketinklusive det nationellastödet till jordbruket inorra . Frånanslaget utbetalas ävenersättningar för löpandeåtaganden från dentidigare programperioden.Startstöd till yngrejordbrukare, stöd tillinvesteringar ijordbruksföretag, stödtill bearbetning ochsaluföring avjordbruksprodukter samtmiljöåtgärder och åtgärderför landsbygdensutveckling är stödformersom bygger på flerårigaåtaganden omutbetalningar. Detta kan ivissa fall även gällaåtgärder förkompetensutveckling.Detsamma gäller åtgärderinom ramen förstrukturfondsprogrammen iMål 1. Detta innebär attstaten åtar sig framtidaekonomiska förpliktelsersom inte ryms inom ramenför de av riksdagenanvisade anslagsmedlen.Regeringen bör därförbemyndigas att under år2002, i fråga omramanslaget 44:1 Åtgärderför landsbygdens miljö ochstruktur, besluta ombidrag som inklusivetidigare åtaganden innebärutgifter på högst efter år2002. Vid beräkningen harbeaktats tillgängligtanslagssparande.Under anslaget haranvisats medel för de avSverige tillämpade miljö-och strukturstöden medanknytning till jordbruketsamt för det nationellastödet till jordbruket inorra . Lantbrukarei hela landet har visatstort intresse föråtgärderna inom ramen förmiljö- ochlandsbygdsprogrammet.Regeringens avsikt är attfölja den plan som finnsför programmet i syfte attnå de mål som formulerats.Nyanslutningen tillmiljöåtgärderna bedöms hablivit något större än vadregeringen förutsett.Detta är naturligtvispositivt med avseende pååtgärdernasmåluppfyllelse. Det storaintresset innebär att deekonomiska ramarna blirfullt utnyttjade.Enligtanslutningsfördraget fårSverige lämna nationelltstöd för att upprätthållaproduktionen i norraSverige (stödområdena13). Stöd kan bl.a.lämnas för getter, suggorsamt som pristillägg ochtransportstöd för mjölk.Inom ramen för anslagetavser regeringen genomföratvå justeringar avstödnivåerna. Den enamindre ändringen innebäratt stödnivån i stödområde1 höjs från 1,05 till 1,07kr per kg komjölk och med120 kr per stödberättigadget. Den andra ändringeninnebär en uppräkning avstödet per stödberättigadsugga med i genomsnitt 200kr i stödområdena 13.Förändringarna måstegodkännas av genom enändring av beslut nr96/228/EG av den 28februari 1996.Regeringen föreslår attett statligt stöd förmerkostnaden förkadaverhanteringen lämnasinom ramen för anslaget44:1 Åtgärder förlandsbygdens miljö ochstruktur.Regeringen anför somskäl för förslaget attkostnaden för hämtning ochomhändertagande av kadaveri norra äravsevärt högre än i södraSverige. Merkostnaden perår har beräknats uppgåtill ca 1,8 miljonerkronor. Jordbruksnäringenär beredd att svara förkostnaderna upp till dennivå som motsvararkostnaderna i södraSverige. Från årsskiftet2000/2001 har en nyorganisation för insamlingav kadaver i norra inom näringen.Genom den nyaorganisationen beräknaskadaver bli uppsamlade ibetydligt störreomfattning än tidigare.Stödet bör utgå med högst1,per årför åren 2001 och 2002.Motivet för stödet ärhygien- och miljöskäl.Stödet måste notifierastill somstatligt stöd inomjordbrukssektorn.Regeringen bedömeranslagsbehovet till för år 2002.Anslagsbehoven för åren2003 och 2004 beräknastill 2 223 000 000 krvartdera året.Under anslaget 44:2anvisas medel motsvarandeEU:s finansiering avstrukturstöden inomjordbruket,investeringsstöd tilllantbrukare, startstödtill yngre jordbrukare,stöd till bearbetning ochsaluföring avjordbruksprodukter,regionala stöd,kompensationsbidrag tilljordbruk i bergsområdenoch mindre gynnadeområden,kompetensutveckling,miljöåtgärder i jord- ochskogsbruket, åtgärder somfrämjar anpassning ochutveckling av landsbygdenm.m. som redovisas underanslaget 44:1. Åtgärdernaåterfinns inom ramen förSveriges miljö- ochlandsbygdsprogram. Dennationella finansieringenav vissa informations-,utbildnings- ochrådgivningsinsatser förskogsägare sker överanslaget 44:1 och anslaget41:1Skogsvårdsorganisationensamt anslaget 41:2Insatser för skogsbruket.Till anslaget förs ävenJordbruksfondensutvecklingssektionsfinansiering av Mål 1- ochLEADER+programmen. Frånanslaget utbetalas ävenersättningar för löpandeåtaganden från dentidigare programperioden.MotionernaEnligt motion MJ338 (c)bör nationella medeltillföras för att mildrautfallet av det klenaförhandlingsresultatet närdet gällerlandsbygdsförordningen ochmiljöstödsprogrammen(yrkande 8). Det maximalabeloppet för startstöd börhöjas till samma nivå somEU-förordningen medger(yrkande 23). Synpunkternaom kompensation för detsvenskaförhandlingsresultatet omlandsbygdsförordningen fårstöd i motion MJ396 (c),vari föreslås att anslagetökas med 355 000 000 krjämfört med regeringensförslag (yrkande 7delvis). Enligt motionMJ520 (kd) har drastisktskurit ned miljö- ochlandsbygdsprogrammet,vilket drabbar svensklantbruksnäring hårt.Kompensation mednationella medel ärnödvändig. I annat fallriskeras trovärdigheten iarbetet med att få ett mermiljöanpassat jordbruk ochförutsättningarna för atthålla landskapet öppetminskar drastiskt.Lantbruket fyller enviktig funktion iupprätthållandet av denbiologiska mångfaldenliksom avkulturmiljövärden. Behovettill mindre gynnadeområden och startstöd tillunga är fortfarande stort(yrkande 7 delvis).Motionärerna föreslårdärför en anslagsökningmed ijämförelse med regeringensförslag (yrkande 32delvis). Vidare har enligtmotionen jordbruken iNorrland extra kostnadersom inte belastarjordbruken i övrigaSverige. Produktionenminskar, vilket enligtmotionärerna tyder på ensämre lönsamhet än påandra håll. En höjdtransportersättning skullesannolikt leda till ökadstabilitet ochframtidstro. i norraSverige har medfört attjordbruket i norr drabbatsav högre kostnader(yrkande 14). Motionärernaföreslår därför att7 ytterligareanslås i förhållande tillregeringens förslag(yrkande 32 delvis).Enligt motionen föreliggerflera risker med enminskning av anslagen.Djurhälsoprogrammen kanhotas,sjukdomsövervakningenminska med en försämraddjurhälsa och ökadantibiotikaanvändning somföljd. Smitta kan förblioupptäckt och arbetet medmycket kostsam bekämpningav flera sjukdomar under1900-talet riskerar attspolieras. kandessutom få svårt attuppfylla sina åliggandengentemot EU när det gällersjukdomsövervakning(yrkande 22). Resurser fördjurhälsoprogrammen måstedärför säkerställas,vilket bör ske inomjordbruksverkets anslag(yrkande 23). Enligtmotion MJ340 (kd) utgörett arealstöd förmiljöförbättrande åtgärderen viktig stimulans tillförändring avproduktionsmetodik ochproduktionsuppläggning(yrkande 5). Förväxthusodlingens delbedrivs en alltförbegränsad av samhälletstödd forsknings- ochutvecklingsverksamhet föratt ge vägledning förföretag som önskar attutveckla produktionenefter ekologiskaprinciper. Stöd tillekologisk odling inom EUbör därför innefatta stödtill ekologiskväxthusodling (yrkande 6).UtskottetsställningstagandeSom framgår avpropositionen användsanslaget 44:1 i huvudsakför att finansierastrukturstöd ochmiljöersättningar medanknytning till jordbruketinklusive det nationellastödet till jordbruket inorra . Frånanslaget utbetalas ävenersättningar för löpandeåtaganden från dentidigare programperioden.Till anslaget hänförsstartstöd till yngrejordbrukare, stöd tillinvesteringar ijordbruksföretag, stödtill bearbetning ochsaluföring avjordbruksprodukter samtmiljöåtgärder och åtgärderför landsbygdensutveckling. Dessastödformer bygger påfleråriga åtaganden omutbetalningar. Tillanslaget under 44:2anvisas medel motsvarandeEU:s finansiering av deolika åtgärderna inomramen för miljö-och landsbygdsprogram somredovisas under anslaget44:1. Regeringen gav år2000 iuppdrag att genomföra enöversyn av programmet förSverige åren 20002006.Jordbruksverket skall,efter samråd medRiksantikvarieämbetet,,länsstyrelserna ochberörda organisationer,bl.a. genomföra en översyni syfte att fullt utnyttjatillgängliga medel.Jordbruksverket skallgenom översynen analyserabehovet av och lämnaförslag på eventuellaförändringar i miljö- ochlandsbygdsprogrammet motbakgrund av målen iprogrammet och vunnaerfarenheter. Verket skallockså i samband medanalysen bedöma om detfinns behov av ocheventuellt lämna förslagpå ytterligare miljö- ochlandsbygdsåtgärder.Jordbruksverket skallvidare bl.a. bedöma desammanlagda effekterna avoch förutsättningarna föratt tillföra ytterligareEG-medel för de åtgärdersom eventuellt föreslåsgenom tillämpning avmodulering i enlighet medrådets förordning (EG) nr1259/1999 om gemensammabestämmelser för systemför direktstöd inom ramenför den gemensammajordbrukspolitiken.Uppdraget skall redovisassenast den 31 december2001. Det anförda innebärenligt utskottetsförmenande inte skäl förnågon annan bedömning änden regeringen gjort, ochutskottet tillstyrker ienlighet härmedregeringens förslag ommedelstilldelning underanslagen 44:1 och 44:2.Därmed avstyrker utskottetmotionerna MJ338 (c)yrkandena 8 och 23, MJ340(kd) yrkandena 5 och 6,MJ396 (c) yrkande 7 delvissamt MJ520 (kd) yrkandena7 delvis och 32 delvis. Dei motionerna MJ396 (c) ochMJ520 (kd) framfördayrkandena om höjning avanslaget ryms inte inomden av riksdagenfastställda ramen förutgiftsområdet. Därutövertillstyrker utskottet debemyndiganden somregeringen föreslår.När det gäller de imotion MJ520 (kd) yrkande14 framförda synpunkternaom ett extra Norrlandsstödvill utskottet anföraföljande. Ibudgetförslaget föreslårregeringen ett statligtstöd för merkostnaden förkadaverhanteringen. Somskäl härför anförregeringen bl.a. att /2001 en nyorganisation av kadaveri norra . Kostnadenför omhändertagande ochtransport av kadaver inorra är avsevärthögre än i södra per årberäknas enligt regeringenuppgå till omkring 1,8miljoner kronor.Regeringen föreslår därföratt stöd bör utgå meddetta belopp under åren2001 och 2002. Jordbruketi norra har ensärskild regionalpolitiskbetydelse genom denmångfald av värden somjordbruksnäringen och dessverksamheter förknippasmed. Jordbruket ochskogsbruket bidrar tillatt upprätthållalivsmedelsproduktion,sysselsättning, befolkningoch samhällsstruktur idessa delar av landet.Området har delats upp itvå separata Mål 1-program, Södraskogslänsregionen. Bådaprogrammen har arbetatsfram regionalt medutgångspunkt i bl.a. delänsvisa prioriteringarsom lyfts fram i deregionala tillväxtavtalenoch innehåller särskildainsatsområden för jordbrukoch landsbygdsutveckling.Programmen omfattar ävenåtgärder riktade tillfiskerinäringen,finansierade genom Fondenför fiskets utveckling.Stöd ges vidare iprogrammen tillrennäringen och särskildainsatser avses attgenomföras för detfjällnära jordbruket.Miljö- ochlandsbygdsprogrammetsåtgärder för ett hållbartjordbruk, såsomkompensationsbidrag imindre gynnade områden ocholika miljöersättningar,särskilt bevarandet av ettöppet och varieratodlingslandskap, ärbetydelsefulla i norraSverige. Ett antalstödformer som i södraSverige genomförs inomramen för miljö- ochlandsbygdsprogrammet ingåri norra i ställeti Mål 1-programmen. Detgäller stöd tillinvesteringar ijordbruksföretag,kompetensutveckling,startstöd till ungajordbrukare, stöd tillförbättrad bearbetning ochsaluföring avjordbruksprodukter samtåtgärder för att främjaanpassning och utvecklingav landsbygden. Sverigefår därutöver enligtanslutningsfördraget lämnaett nationellt stöd föratt upprätthållaproduktionen i norraSverige (stödområdena13). Detta stöd kanlämnas för slaktsvin,suggor, getter, ägg,potatis, bär och grönsakersamt som pristillägg ochtransportstöd för mjölk.Stödet är beräknat utifrånförutsättningen att dentotala stödnivån före EU-medlemskapet skall kunnaupprätthållas.Avslutningsvis konstaterarutskottet att de samladeprogramdokumenten för Mål1 är ägnat att stärkakonkurrenskraften förjordbruket i Norrlandsinland. Åtgärdermöjliggörs som bådeunderlättar en nödvändigfortsattstrukturutveckling inomjordbruket och främjarökad sysselsättning pålandsbygden bl.a. genom ensnabbare diversifiering avde jordbruksföretag somsaknar förutsättningar attutveckla sinjordbruksproduktion.Utskottet förutsätter attregeringenfortsättningsvis följerutvecklingen ocheffekterna av de åtgärdersom vidtagits.Med det anförda föreslårutskottet att motion MJ520(kd) yrkande 14 lämnasutan vidareåtgärd. Yrkandet (32delvis) om ytterligaremedelstilldelning rymsinte inom den av riksdagenfastställda ramen.Utskottet instämmer i desynpunkter som framförs imotion MJ520 (kd) yrkande22 om att utgångspunktenför djurhållning bör varaatt så långt som möjligtundvika att djuren utsättsför stress, smärta ochskador, att djurens hälsaskall främjas och hänsynskall tas till djurensfysiologiska ochbeteendemässiga behov. Detfinns också en starkkoppling mellan en godskötsel och hygien idjurhållningen och en höglivsmedelskvalitet. Detsvenska synsättet när detgäller djurhälsa ochdjurskydd är präglat avhöga etiska ambitioner.Ekonomisk hänsyn får integå före djurens bästa.Genom detta synsätt skapasen etiskt god djurhållningvars goda djurmiljö är enförutsättning för bl.a.ett lågt användande avantibiotika idjurskötseln.Smittskyddsläget i Sverigeär också gott och det ärenligt utskottets meningav yttersta vikt att dennasituation behålls. Densvenska modellen bygger ihög grad på förebyggandesmittskydd. Regeringenanför i propositionen attfokus under hösten 2000och lagts påetiken i djurhållningenoch kunskapen att djur ärkännande varelser somskall behandlas medrespekt och med hänsyntill deras hälsa ochvälbefinnande. hardessutom ,inom ramen förordförandeskapet i EU,lyft fram frågorna om vadsom är god djurhållning,vilket egenvärde djur haroch vilket moralisktansvar människan har attbehandla djur väl. I april2000 tillkalladeregeringen en särskildutredare för att se överhur djurskyddet skulleorganiseras i Sverigegenom inrättande av enfriståendedjurskyddsmyndighet.Uppdraget redovisades inovember 2000 ibetänkandet ett förbättratdjurskydd (SOU 2000:108).En proposition är aviseradinom kort. Därutövertillkallade regeringen imars 2001 en särskildutredare med uppgift attutreda och föreslååtgärder för att hindraonödiga respektive långadjurtransporter. I januari2001 redovisade en avregeringen tillkalladutredare sitt uppdrag attallsidigt belysaalternativmedicinskabehandlingsformer fördjur. I uppdraget ingickdessutom att föreslååtgärder för attsäkerställa att djur inteutsätts för onödigtlidande (SOU 2001:16).Resultatet av uppdraget ärföremål förRegeringskanslietsberedning. Med hänvisningtill det anförda anserutskottet inte att det förnärvarande föreliggerbehov av att vidta någraåtgärder med anledning avmotion MJ520 (kd) yrkande22. Inte heller motionensyrkande 23 bör föranledanågon åtgärd.44:3Miljöförbättrandeåtgärder ijordbruketUtskottets förslag ikorthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelningunder anslaget ochavstyrkermotionsyrkanden (kd,c) med förslag tillannanmedelstilldelning.Vidare avstyrkerutskottet ettmotionsyrkande (mp) omkomplettering av målenför ekologiskproduktion.PropositionenAnslaget disponeras avJordbruksverket förförsöks- ochutvecklingsverksamhet isyfte att styrautvecklingen inomjordbruket ochträdgårdsnäringen motminskatväxtnäringsläckage,minskad ammoniakavgång,säkrare och minskadanvändning avbekämpningsmedel,bevarande av biologiskmångfald ochtillvaratagande avkulturvärden samt ökadandel ekologiskproduktion. Medel avsättsockså för forsknings- ochutvecklingsinsatser inomträdgårdsnäringen.Regeringen föreslog ibudgetpropositionen för år2001 att 5 miljoner kronorskulle avsättas förforsknings- ochutvecklingsverksamhet inomträdgårdsnäringen. IRegeringskansliet beredsnu de närmare formerna fördetta stöd. Då det ärfrågan om ett statligtstöd inom jordbrukssektornkrävs ett godkännande avEG-kommissionen, som nubereder frågan. Eftergodkännande kanutbetalning av stödet ske.Statens jordbruksverkhar i sitt förslag tillekologisk aktionsplan(rapport 2001:11)föreslagit att ytterligaremedel anvisas för bl.a.annat försöks- ochutvecklingsverksamhet,marknadsstödjande åtgärdersamt förkonsumentinformation.Regeringen bedömer att denföreslagna inriktningen avinsatserna ärändamålsenlig. För år 2002föreslås att 23 miljonerkronor anslås engångsvisför förstärkta insatserinom området. Medlenanslås under anslaget 43:1Statens jordbruksverk(avsnitt 5.8.1).Regeringen bedömeranslagsbehovet till för år 2002.MotionernaI motion MJ520 (kd)förespråkas enutvecklingsfond förpotatisodlingen. För dettaändamål föreslås enanslagshöjning med i förhållande tillregeringens förslag(yrkande 32 delvis).Enligt motion MJ396 (c)behöver forskningen omekologiskt lantbrukbreddas somarbetet med att minskaväxtnäringsläckaget inomjordbruket behöverintensifieras. I enlighethärmed föreslås enanslagsökning om i förhållande tillregeringens förslag(yrkande 7 delvis).Ekologiska livsmedelbehöver fortsatt stödanförs det i motion MJ518(mp). Det skall enligtmotionen löna sig att taden hänsyn som t.ex.Kravmärkta och andramiljömärkningargaranterar. Det viktigastesteget är därför att påsikt gynna ekologisktframtagna produkter med ensänkning av matmomsen,vilket skyndsamt börutredas (yrkande 6). Imotion MJ515 (mp) anförmotionärerna att de föratt tydliggöra ambitionenatt arealen i ekologiskproduktion ävenfortsättningsvis skall ökaönskar komplettera dagensmål om att av arealenskall vara ekologisktodlad till att av arealen skall varaekologiskt odlad år 2010.Det är enligt motionenockså viktigt att det imålet tydligt anges attandelen certifieradproduktion skall öka. Somett led i uppföljningen avmåluppfyllelsen är detockså viktigt attstatistik överförsäljningen avekologiska produkter ochkonsumtionsstatistikupprättas. Mål för svenskekologisk biodling börockså upprättas (yrkande6).UtskottetsställningstagandeRegeringen har i skrivelse1999/2000:14 tillriksdagen angett att måletinför är att denekologiskt odlade arealenskall fördubblas och attden ekologiskaanimalieproduktionen böröka. Detta innebär att av arealen bör odlasekologiskt samt att 10 %av antalet mjölkkor ochslaktdjur av nöt och lammbör finnas 2005. Enförutsättning för attmålen skall uppnås är attdet finns en efterfrågansom motsvarar utbudet.Jordbruksverket har irapport 2001:11 lämnatförslag till åtgärder förhur målen skall uppnås.Verket bedömer att detkommer att krävasintensifierade insatserför att uppnå de nya målensamt att fokus förinsatserna i högreutsträckning bör riktasmot konsumentsidan.Rapporten harremissbehandlats och enmajoritet avremissinstanserna stöder ihuvudsak de förslagJordbruksverket lämnar.Regeringen bedömer attinsatser avseende försökoch utveckling samtforskning bör prioriterasinom den ekologiskasektorn. Enligt regeringenkan medel för detta bidratill att effektiviseraproduktionen och bättretydliggöra den ekologiskaproduktionensmiljöeffekter. Regeringenanser vidare att en ökadkunskapsuppbyggnad ärangelägen inom denekologiska produktionensamt att marknadsföringoch information tillkonsumenterna behöverförbättras. Regeringenföreslår därför bl.a. attKonsumentverket tillförs 5miljoner kronor för sådanaåtgärder.Miljöersättningarna inommiljö- ochlandsbygdsprogrammet,vilka enligt regeringenomfattar ca 15 miljarderkronor för hela perioden,skall medverka till att deaktuella miljömålen förjordbruket uppfylls. Dessaomfattar bl.a. jordbruketsmiljöbelastning ochomfattningen av denekologiska produktionen.De nya miljöåtgärdernainförs i full omfattningfr.o.m. Utskottetinstämmer i regeringensöverväganden om politikensinriktning och finner inteskäl för någon annanbedömning avmedelstilldelningen m.m.än den regeringenredovisat. Utskottetavstyrker därförmotionerna MJ396 (c)yrkande 7 delvis, MJ520(kd) yrkande 32 delvis ochMJ518 (mp) yrkande 6.