bet · GP01SOU1 · 2001-11-27 00:00:00 — Insatser för hemlösa (punkt 48)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 48 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 48. bifallerdärmed motion 2001/02:Bo246 yrkandena 1, 2 och 11och avslår motionerna 2001/02:So357 yrkandena 1 och2, 2001/02: So375 yrkandena 1-3, 5 och 6,2001/02:So435, 2001/02:So501 yrkande 3 och2001/02:Bo243 yrkandena 5 och 8.StällningstagandeFör att få en klar bild av hur hemlösheten ser ut ärdet enligt vår mening viktigt att statistiken är vältillgänglig och att den uppdateras med jämnamellanrum. har under 1993 och 1999genomfört kartläggningar av hemlösheten. Vid bådatillfällena har kartläggningen skett på uppdrag avregeringen. Enligt vår mening borde uppföljning ochkartläggning rimligen ingå som en självklar del imyndighetens verksamhet. För att få ytterligareinformation och kunskap bör vara med ikartläggningsarbetet. För att en sådan kartläggningskall ge tillräckliga kunskaper för uppföljning ochutvecklingsarbete behöver kartläggningen skeåtminstone vart tredje år.Vi anser vidare att regeringen skall ge Kommitténför hemlösa särskilt uppdrag att, utifrån hemlösakvinnors specifika förutsättningar och problem,utforma åtgärder och stödformer för att minskahemlösheten bland kvinnor.Socialtjänstlagen garanterar inte rätten till egetboende utan endast tak över huvudet. En lagändring idetta hänseende skulle förstärka ochförbättra situationen för hemlösa och uteliggare ochför dem som riskerar att bli hemlösa. Vi anser attregeringen bör utreda och föreslå lagändringar isocialtjänstlagen för att trygga individens rätttill egen bostad. Vad vi nu anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.49. Insatser för hemlösa (punkt 48)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 48 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 49. bifallerdärmed motionerna 2001/02:Bo243 yrkandena 5 och 8,2001/02:So357 yrkandena 1 och 2 och 2001/02:So375yrkandena 1-3, 5 och 6 samt avslår motionerna2001/02:So435, 2001/02:So501 yrkande 3 och2001/02:Bo246 yrkandena 1, 2 och 11.StällningstagandeTill de grundläggande behoven hos människan hör attha en bostad. Det kan inte accepteras att kvinnoroch män med psykiska funktionshinder bor på gatan iett land som alltid legat högt i välståndsligan. Vianser därför att regeringen bör ta initiativ till enrikstäckande kampanj med en nollvision förhemlösheten. Den planerade folk- ochbostadsräkningen kan skapa förutsättningar för ensådan kampanjs framgång genom att ta fram ett bättreunderlag vad gäller hemlöshetens omfattning. Vianser vidare att det krävs en handlingsplan och ettåtgärdsprogram. Dessa bör utformas i samverkanmellan staten, landstingen och kommunerna ochtydligt klargöra de olika huvudmännensansvarsområden.Även frivilligorganisationerna gör en stor insatsi arbetet mot hemlöshet. Deras roll måsteuppvärderas eftersom mycket tyder på attsocialtjänsten och frivilligorganisationerna harolika målgrupper.I arbetet mot hemlöshet måste vidare denerfarenhet som finns av goda behandlings- ochvårdresultat tas till vara. Det finns ett antal godaexempel från hela landet. Enligt vår mening bördessa samlas i en skrift eller på en hemsida så attintresserade kan ta del av dem.Forskningen i när det gäller hemlösa haren mycket svag ställning. Vi anser attbostadssociala frågor bör vara ett viktigt deltema iden samhällsvetenskapliga forskningen. Det ärviktigt med kunskap om hur många de hemlösa är, vadderas situation beror på och om de blir fler ellerfärre.I finns - frånsett rätten tillspecialanpassad bostad för äldre ochfunktionshindrade - ingen rätt till bostad ens förde mest utsatta individer som aldrig kommer att fåbostad på den vanliga marknaden. Varje persons rätttill bistånd prövas individuellt. Ett fungerandesystem med sociala förturer, sociala kontrakt ochandra former av hjälp med att skaffa en bostad måstevara fundamentalt i socialtjänstlagens ytterstamening. Vi vill därför betona vikten av attsocialtjänstlagen också i praktiken ger stöd förboende som en social rättighet.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.50. (punkt 49)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 49 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 50. bifallerdärmed motion 2001/02:Bo243 yrkande 9.StällningstagandeVi anser att bör få ettförlängt förordnande för att kunna fortsätta sittarbete även efter 2001. Uppdraget bör breddas tillatt också handla om missbrukarvård i samarbete medmyndigheter och organisationer. Detta bör gesregeringen till känna.51. Svenska socialarbetare i (punkt 50)av (), (), CristinaHusmark () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 50 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 51. bifallerdärmed motion 2001/02:So231 och avslår motionerna2001/02:So309, 2001/02:So313, 2001/02:So458 och2001/02: So512.StällningstagandeDe svenska socialarbetarna i bedrev en välfungerande verksamhet vars arbetsvolym ständigtökade. Målgruppen förändrades till attomfatta alla ålderskategorier med ett starkt inslagav människor med psykiska funktionshinder ikombination med missbruk. De svenska socialarbetarnagjorde en mycket värdefull insats, och verksamhetenmåste därför enligt vår mening återupptas. Medhänsyn till att klienterna kom från hela landet ochinte bara från anser vi att verksamheten börfinansieras med statliga medel i avvaktan på attannan och lämpligare finansiering kan tillskapas. Ivårt särskilda yttrande rörande anslagen beskrivshur finansieringen bör ske. Vad vi nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.52. Svenska socialarbetare i (punkt 50)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 50 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 52. bifallerdärmed delvis motion 2001/02:So313 och avslårmotionerna 2001/02:So231, 2001/02:So309,2001/02:So458 och 2001/02:So512.StällningstagandeDet sociala hjälpbehovet bland svenskar i Köpenhamnhar mer än tredubblats . De öppnagränserna och den "nya" närheten till , somÖresundsbron innebär, gör naturligtvis att flersvenskar åker till . Vi anser attregeringen bör fatta beslut om fortsattasociala insatser i Köpenhamn.53. Apoteksmonopolet (punkt 51)av (), (), LeifCarlson (m), (), CristinaHusmark (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 51 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 53. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So3 yrkande 17,2001/02:So218, 2001/02:So261 yrkande 10,2001/02:So395 yrkande 2, 2001/02:So492,2001/02:So530, 2001/02:So566 yrkande 23,2001/02:So620 yrkande 8 och 2001/02:So628 yrkande16.StällningstagandeSverige är det enda land i hela som har monopolpå apoteksverksamheten. Vidare är den svenskaapotekstätheten oacceptabelt låg.Flera statliga utredningar har visat att storavälfärdsvinster finns att vinna med ett avskaffandeav apoteksmonopolet. Vi vill därför bryta uppmonopolet. I stället bör licensierade butiker ochapotek ges möjlighet att sälja receptfria respektivereceptbelagda läkemedel. Erfarenheter från andraländer visar att ökad mångfald har lett till flerapotek, bättre tillgänglighet och service såväl iglesbygd som i storstad samt lägreläkemedelskostnader för den enskilde. Enförutsättning för att ett företag skall få tillståndtill detaljhandel med receptbelagda läkemedel börvara att farmaceututbildad personal finnstillgänglig. På så sätt kan mindre privata apotekbedriva egen verksamhet i konkurrens med andraprivata apotek. Avknoppning av verksamheten börsåledes skyndsamt komma till stånd. Läkemedelsverketbör få ansvar för att genom tillsyn ochtillståndsgivning garantera att säkerhet ochkvalitet upprätthålls och förbättras. Vad här anförsbör som sin mening ge regeringen tillkänna.54. Läkemedelsförsörjningen vidsjukvårdsinrättningar (punkt 52)av (), (), CristinaHusmark () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 52 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 54. bifallerdärmed motion 2001/02:So261 yrkande 9.StällningstagandeVi anser att som ett första steg mot att avvecklaApoteket monopol bör 2 § Kungl. Maj:tskungörelse (1970:738) som stadgar att sjukhusapotekdrivs av sjukvårdsinrättningens huvudman eller,efter överenskommelse med huvudmannen, avApoteksbolaget eller militärapoteket, upphävas. Istället bör sjukvårdsinrättningens huvudman gesmöjlighet att låta annan med farmaceutisk kompetensän de nämnda driva sjukhusapotek. Vad här anförs börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Anslag under utgiftsområde 9av (), (), CristinaHusmark () och ().Den 21 november 2001 beslöt majoritetbestående av socialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister att fastställa ekonomiska ramar förde olika utgiftsområdena i den statliga budgeten ochen beräkning av statens inkomster avseende 2002.Samtidigt beslutades om preliminära utgiftstak föråren 2003 och 2004 (bet. 2001/02:FiU1, rskr.2001/02:34 och 35).Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Ettövergripande mål för den ekonomiska politiken börvara en sänkt utgiftskvot. För detta krävs såväl enmoderniserad arbetsmarknad och avregleringar somsänkta skatter och lägre offentliga utgifter.Våra förslag syftar också till att skapaförutsättningar för ett ekonomiskt, kulturellt ochsocialt växande . Vi vill satsa på enutbildning som ger alla större möjligheter till ettrikare liv. Genom en större enskild sektor och ettstarkare civilt samhälle kan både företag ochmänniskor växa. Ännu fler kan komma in på denordinarie arbetsmarknaden. Den sociala trygghetenökar också i andra bemärkelser genom att hushållenfår en större ekonomisk självständighet. Frihetenatt välja bidrar både till mångfald, en bättrekvalitet och en större trygghet. De enskildamänniskorna får ett större inflytande över sina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling frånsubventioner och bidrag till omfattandeskattesänkningar för alla, främst låg- ochmedelinkomsttagare. värnar vi om demänniskor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter attpåverka sin egen situation. Vi slår också fast attdet allmänna skall tillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgiftersom måste vara gemensamma. Avsevärda resursertillförs till exempel för att bryta den ökandesjukfrånvaron och de ökande förtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ - med våra förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar- bör ses som en helhet där inte någon eller någradelar kan brytas ut och behandlas isolerat från deandra. När majoritet nu genomriksdagsbeslutet om ramar för deolika utgiftsområdena valt en annan inriktning avpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutetom anslagsfördelning inom utgiftsområde 9. förordar vi i våra parti- respektivekommittémotioner en anslagsfördelning inomutgiftsområde 9 som i huvudsak innebär följande.Vi anser att regeringens aviserade satsningar påen förbättrad tandvårdsförsäkring är otillräckligaoch vill redan för förstärkatandvårdsförsäkringen med 100 miljoner kronor.Våra förslag på läkemedelsområdet medförsammantaget en kraftig successiv minskning avkostnaderna framöver, somskyddet för de mest utsatta förbättras. ärdet enligt vår uppfattning naturligt attläkemedelsförmånen ingår i den gemensamtfinansierade obligatoriska hälsoförsäkring som visedan länge föreslår. Med en samordnad sjukvårds-och läkemedelsförsäkring erhålls en naturligsamordning av olika insatser där en ändamålsenligläkemedelsbehandling inte bara ses som en kostnadutan också som en avlastning av vården. I avvaktanpå införandet av en hälsoförsäkring vill vi föreslåen frivillig offentlig läkemedelsförsäkring med enpremie på . Kostnadsansvaret förläkemedlen bör återföras till staten för att bl.a.möjliggöra en bättre avvägning mellan de direktaläkemedelskostnaderna och läkemedlens övrigaeffekter på samhällsekonomin. Detta innebär att anslaget kan minskasmed för år 2002.Genom att återföra Dagmarpengarna till anslag 13:3Bidrag till hälso- och sjukvård och därutöver för år2002 tillföra ytterligare tillanslaget skapas ekonomiska möjligheter att kortavårdköerna. Totalt föreslår vi således att anslagetökas med 705 miljoner kronor.Vi vill göra det möjligt att minska sjukdomstid,korta sjukskrivningar, påskynda tillfrisknande ochrehabilitera till ett så normalt liv som möjligtsamt undvika långtidssjukskrivningar ochförtidspensioneringar. Vi vill därför under dekommande tre åren ge försäkringskassorna möjlighetoch medel att upphandla vård åt patienter som ärföremål för kassornas åtgärder och som inte kanerbjudas vård av det egnalandstinget. För detta ändamål tillför vi, under ettannat anslagsområde, ytterligare 7 miljarder kronorunder treårsperioden. Insatsen kan också ses som ettinslag i introduktionen av en obligatoriskhälsoförsäkring.Inom ramen för anslag 13:3 vill regeringenfinansiera ett familjemedicinskt institut ochförändringar av läkemedelsförmånen. Vi anser attvårt förslag om ett och hälsaliksom ett bättre utnyttjande av befintligainstitutioner och kanaler på ett bättre sätt kanbistå primärvården, varför vi avvisar regeringensförslag.Den verksamhet som Statens beredning förutvärdering av medicinsk metodik (SBU) bedriver ärav god kvalitet och har stor betydelse försjukvårdens utveckling. SBU bör därför förstärkasmed ytterligare för år 2002.Vi föreslår en förstärkning av den oberoendetillsynen inom sjukvården genom inrättande av ensärskild medicinalstyrelse. Budgetmedel överförsfrån till ett nytt anslagMedicinalstyrelsen. Vidare föreslår vi ett särskiltstimulansbidrag till psykiatrin om 200 miljonerkronor.Satsningarna på det förebyggande arbetet mothiv/aids måste öka i stället för att stagnera ochminska. Vi förslår att ytterligare 76 miljonerkronor anvisas för detta ändamål. Vi anser att detstatliga engagemanget inom folkhälsoområdet kraftigtbör minskas till förmån för lokalt folkhälsoarbete.Anslaget till börsuccessivt sänkas, med knappt 60miljoner kronor. Inriktningen bör vara att är helt avvecklat vid utgången avår 2004. För att stimulera framväxten av ettförstärkt regionalt och lokalt folkhälsoarbete villvi anslå sammanlagt 72,5 miljonerkronor under anslagen 14:7 Folkhälsopolitiska frågoroch ett nytt anslag, 14:10 Lokalt folkhälsoarbete.Vidare anser vi att verksamheten med svenskasocialarbetare i bör återupptas.Finansieringen av verksamheten bör ske inom ramen för den nationellahandlingsplanen för att förebygga missbruk avnarkotika. bör övervägas hurfinansieringen skall ske på lång sikt.Vi föreslår att anslaget 14:8 Alkohol- ochnarkotikapolitiska åtgärder minskas med 65 miljonerkronor för då det inte synes sannolikt attåtgärder kan startas i den takt anslagetförutsätter. Däremot avsätter vi underplanperiodens mer änregeringen. Vi anser också att ytterligare medelmåste tillskjutas på alkoholområdet för attinformationsarbetet skall få tillräckligt genomslag.Detta bör finansieras bl.a. genom att bidragen tillnykterhetsrörelsen minskar. Vi anser attdetaljhandelsmonopolet för Systembolaget böravvecklas varvid det också blir naturligt attavveckla . De nyaförutsättningarna för alkoholpolitiken - bl.a. öppnagränser och ett nytt konsumtionsmönster - kan barahanteras med en väl underbyggd och förankradalkoholpolitik, genom upplysning och information.Vi noterar med tillfredsställelse att utskottetsmajoritet, med anledning av bl.a. en m-motion,So247, nu föreslår att användningsområdet för medlenunder anslag 14:7.1 Bidrag till sammanslutningar avf.d. alkoholmissbrukare, vissanykterhetsorganisationer m.m. och anslag 18:1.3Bidrag till organisationer som arbetar för utsattabarn och deras familjer samt organisationer sommotverkar våld mot kvinnor och barn m.m. bör vidgasoch ses som en helhet.Det är angeläget att funktionshindrade och derasanhöriga ges goda möjligheter till rekreation vidanläggningar som är särskilt anpassade tillspecifika funktionshinder. Stödet tillhandikapporganisationernas rekreationsanläggningarbör därför höjas med . Vidare böranslaget för stöd till handikapporganisationer ökasmed . Dessa medel skall riktassärskilt till mindre handikapporganisationer somarbetar oberoende av de stora samarbetsorganen inomhandikapprörelsen.Vi anser att anslaget för statligassistansersättning skall förstärkas med 1 miljardkronor. Härigenom kan staten återta det ekonomiskaansvaret för de 20 första timmarna. Rätten tillpersonlig assistans även under skoltid och vidvistelse på dagcenter kan återinföras ochschabloniseringen av assistansersättningen upphöra.Vidare bör rätten till personlig assistans ävenomfatta funktionshindrade som bor i gruppboenden.Vi står fast vid vårt tidigare förslag attOmbudsmannen mot etnisk diskriminering,och Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuell läggning samtJämställdhetsombudsmannen skall slås samman till enenda myndighet och redovisas under utgiftsområde 14.Något anslag för bör därförinte tilldelas under utgiftsområde 9.För att undvika ett ökat socialbidragsberoende ochför att underlätta för kommunerna ekonomiskt anservi att ett särskilt bostadsstöd förfunktionshindrade bör inrättas. För detta föreslårvi att avsätts.Vi har föreslagit att enhjälpmedelsgaranti skall införas. Den konkretautformningen av en hjälpmedelsgaranti måste bliföremål för särskild utredning där noggrannaanalyser och avvägningar görs. Redan nu bör dockanslagen 16:6 Bidrag till utrustning för elektroniskkommunikation och 16:7 Bilstöd till handikappadesammanföras till en statlig hjälpmedelsgaranti.Vi vill dessutom hänvisa till att vi tillsammansmed övriga borgerliga partier under annatanslagsområde föreslagit en 50-procentigskattereduktion på maximalt förhushållstjänster. Reformen är viktig av flera skäl.Dels innebär det en lägre kostnad förhushållstjänster som möjliggör för fler, bl.a.äldre, att kunna få den hjälp som behövs, delsmotverkar den utvecklingen av den svartaarbetsmarknaden.Den slutna ungdomsvården bör enligt våruppfattning överföras till kriminalvården ochStatens institutionsstyrelses (SiS) anslag därmedminskas med vilket innebär enförstärkning av SiS kvarvarande verksamhet.Slutligen anser vi att anslaget till åtgärder förhemlösa bör disponeras av Socialstyrelsen.2. Anslag under utgiftsområde 9av () och ().Den 21 november 2001 beslöt majoritetbestående av socialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister att fastställa ekonomiska ramar förde olika utgiftsområdena i den statliga budgeten ochen beräkning av statens inkomster avseende 2002.Samtidigt beslutades om preliminära utgiftstak föråren 2003 och 2004 (bet. 2001/02:FiU1, rskr.2001/02:34 och 35).Kristdemokraterna har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Närriksdagens majoritet nu genom riksdagsbeslutet omramar för de olika utgiftsområdena valt en annaninriktning av politiken deltar vi inte i det nuaktuella beslutet om anslagsfördelning inomutgiftsområde 9.Vi vill särskilt nämna att vi föreslagitomfattande satsningar inom prioriterade områden sommer och bättre vård, ökad valfrihet försmåbarnsfamiljerna och ökat ekonomiskt utrymme förenskilda och familjer genom sänkt inkomstskatt. Vianser att kommunsektorn behöver ett tillskott föratt täcka den högre ambitionsnivån som vi har bl.a.vad gäller nya vårdplatser inom äldreomsorg ochsjukvård och kortare vårdköer samt möjligheten förkommunerna att införa enhetstaxa inom äldreomsorgen.Vi redovisar här kortfattat inriktningen på våraanslagsförslag för utgiftsområdet på de punkter därden avviker från regeringens förslag.Kommittén om vård i livets slutskede konstateradei sitt betänkande, SOU 2001:6, att den vård i livetsslutskede som bedrivs i har stora brister.Forskning och utbildning i palliativ medicin ärsvagt utvecklade områden. Vi anser att vi måste vågatala om och lyfta fram vikten av värdig vård ilivets slutskede. har det byggts upp"hospiceverksamhet" och palliativa team på flerahåll. Denna verksamhet måste vidareutvecklas och blitillgänglig i hela landet. föreslår viatt anvisas till ett nytt anslagför forskning kring palliativ vård.Anhörigas insatser i vården måste uppvärderas. Destimulansbidrag till anhörigvården inomäldreomsorgen som funnits tidigare bör fortsätta iytterligare . Vi anser att för börytterligare anvisas för dettaändamål.Vi anser att funktionshindrade skall kunna delta isamhället på lika villkor och accepterar därför interegeringens nedskärningar på handikappområdet.Regeringen sänker anslaget för bilstöd. Dettaresulterar i att personer med funktionshinder nekasbilstöd långt innan årets utgång med hänvisning tillatt det saknas pengar. För att bättre tillgodosebehovet av bilstöd bör anslaget ökas med 20 miljonerkronor för . Vidare anser vi att det börskapas större flexibilitet mellan de olika systemenför bilstöd, färdtjänst samt utökad tillgänglighet ikollektivtrafiken.De oroande och tydliga tendenserna med ett alltmerutbrett alkohol- och narkotikamissbruk blandungdomar kräver krafttag från samhällets sida. Iväntan på regeringens kommande handlingsplan för attförebygga missbruk av narkotika avsätter vi 15miljoner kronor till en nationell kampanj mot drogeroch alkohol riktade mot ungdomar. Regeringen haraviserat sin avsikt att i samband medhandlingsplanen avsätta underåren 2002-2004. Vi räknar med att frågan om hurverksamheten med svenska socialarbetare i Köpenhamnskall kunna återupptas och finansieras på siktdärmed kan få sin lösning.Regeringen föreslår att avsättsårligen för att förstärka arbetetmed tobakspreventionen. Vi anser att detta ihuvudsak är vällovligt, men det preventiva arbetetskall utföras i skolorna som ANT-undervisning. Dettaär delvis en angelägenhet. Vi föreslårdäremot betydligt mer pengar till kommunerna underutgiftsområde 25 som kan användas bl.a. för dettaändamål.Landets kvinnojourer bedriver en viktig verksamhetsom har stor betydelse för många utsatta kvinnor. Vianser att deras anslag är för små för att garanteraen fungerande verksamhet. För detta ändamål avsättervi , på ett nytt anslag, tillkvinnojourerna.Slutligen föreslår vi besparingar ocheffektiviseringar av ett antal myndighetersadministration av förvaltningsanslagen.bl.a. , ,samt påForskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap:Forskning.3. Anslag under utgiftsområde 9av ().Den 21 november 2001 beslöt majoritetbestående av socialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister att fastställa ekonomiska ramar förde olika utgiftsområdena i den statliga budgeten ochen beräkning av statens inkomster avseende 2002.Samtidigt beslutades om preliminär fördelning avstatens utgiftsområden (bet.2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34 och 35).Centerpartiet har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken. För att kunnatillföra hälso- och sjukvården ytterligare resurserhar medverkat till en omfördelning avresurser från försvaret till hälso- och sjukvårdensom innebär att vården och omsorgen kommer atttillföras ytterligare under2002-2004.