bet · GO01KrU8 · 2001-05-17 00:00:00 — De påpekar att övergången tilldigitala sändningar dock kan innebära att denuvarande möjligheterna i gränsområdena att segrannländers TV begränsas genom att det förmottagning krävs programkort som endasttillhandahålls det egna landets invånare. Mot bl.a.denna bakgrund krävs det politiska initiativ för attinvånarna i ett nordiskt land skall få tillgång tillövriga nordiska länders TV-program.Enligt motion Kr287 (s) bör tillkännageför regeringen att den bör ta initiativ till ettsamarbete i frågan och att detta arbete bör komma igång . Ett klargörande av möjligheterna förländerna att få tillgång till varandras TV inomNorden bör åstadkommas och en public service-kanalfrån varje nordiskt grannland bör bli tillgänglig idet digitala marknätet i alla nordiska länder.I motion U705 (fp) understryks vikten av attinvånarna i de nordiska länderna förstår varandra.För att inte det nordiska samarbetet skall äventyrasmåste människors kunskaper om varandras språkförbättras, bl.a. genom att de kan se varandras TV-program. För att göra detta möjligt behövs enpolitisk vilja. En lösning i skulle kunnavara att regeringen i sändningstillstånden åläggerde svenska public service-företagen att sändanordiska public service-kanaler. börbegära att regeringen lägger fram förslag för attåstadkomma de förändringar som erfordras för attnordiska länders public service-kanaler skall kunnases i alla nordiska länder (yrkande 4).I motion Kr8 (kd) uppmärksammas att de språkligaoch etniska minoriteterna kan komma att fåsvårigheter att se grannländernas TV-program när dedigitala marksända TV-sändningarna byggs ut och detinte blir möjligt att få tillgång till grannlandetsprogramkort för digitala sändningar. De svenskapublic service-företagen bör därför få i uppdrag attfördjupa samarbetet med de övriga public service-företagen när det gäller programverksamhet förspråkliga och etniska minoriteter (yrkande 4).Frågan om tillgången till SVT:s regionala sändningartas upp i tre motioner, nämligen Kr221 (kd), Kr335(s) och Kr5 (s).Motionärerna anser att lika väl som det finns ettuppsatt mål för hur stor andel av invånarna i riketsom skall nås av de nationella sändningarna avpublic service-TV bör det finnas ett mål om att deregionala sändningarna skall nå dem som bor irespektive region. I motionerna exemplifierasproblemet med att invånarna i östra medsvårighet eller inte alls kan se utsändningen avSyd-Nytt, vars verksamhets- och bevakningsområdeomfattar bl.a. Blekinge.Enligt motionerna Kr335 (s) och Kr5 (s) är det avflera skäl viktigt att alla har tillgång till deregionala sändningar som rör den egna regionen. Detgäller t.ex. demokratiperspektivet,informationssynpunkten och public service-företagensskyldighet att ge medborgerlig service. Det åvilar iförsta hand SVT att tillgodose kraven från dem sombetalar TV-avgiften. I sändningsvillkoren för denkommande avtalsperioden bör det finnas tydligakvalitetsregler som rör de regionala TV-sändningarnas tillgänglighet.I motion Kr221 (kd) förordas en annan lösning påproblemet med att inte alla i en region nås av deregionala sändningarna. Motionären föreslår attlagen om TV-avgift (1989:41) skall ändras så attinnehavare av TV-mottagare befrias från TV-avgift omdenne inte på ett tillfredsställande sätt utanextraordinära investeringar i TV-antenner kan sehela det programutbud som sänds från SVT. Därigenomskall det finnas ett ekonomiskt skäl för SVT ochTeracom att investera i utrustning som gör detmöjligt för alla att se de regionala sändningarna.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till de resonemang som förs ipropositionen då det gäller distribution av TV, dvs.att TV i ökande omfattningkommer att distribueras digitalt och att hushållensmöjligheter att ta emot digitala sändningar kommeratt öka.Utskottet delar även uppfattningen att det isamband med utbyggnaden av digital marksänd TV tillhela landet och med hänvisning till att de analogasändningarna upphör ärmotiverat att allmänheten skall belastas medytterligare kostnader utöver TV-avgiften för att tadel av SVT:s och UR:s programutbud (se prop. s.59-60).Enligt utskottets uppfattning är det angeläget attpubliken har möjlighet att välja mellan olikadistributionsmetoder för TV-sändningar och att TV-sändningar i allmänhetens tjänst är lätttillgängliga i alla distributionskanaler. Detanaloga nätet av marksändare för TV och ljudradioinnebär att av befolkningen har möjlighet attse SVT:s sändningar. Genom beslut hösten2000 får digital marksänd TV byggas ut till attomfatta hela landet. Förekomsten av satellit- ochkabelsändningar till trots har fortfarande ca entredjedel av svenska folket endast tillgång till detre marksända TV-kanalerna, , och TV 4.Ytterligare en tänkbar distributionsmetod utgörs avmöjligheten att över telenätet genom s.k.bredbandstjänster överföra rörliga bilder. Olikadistributionsvägar gör att TV-publiken inte behöverlåsas vid endast en distributionslösning. Därmedbehöver publiken inte heller låsas till TV-kanalersom är knutna till en viss företagsgrupp. (Jfr prop.2000/01:1 utg.omr. )Med hänvisning till det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag till distribution avTV och avstyrker motion Kr1 (m) yrkande 5 i dennadel.Utskottet har tidigare behandlat motionsförslag omsatellitdistribution av SVT:s program liknande detvå nu aktuella motionerna, K238 (m) yrkande 2 ochK400 (m) yrkande 16 (bet. 1998/99:KrU3 s. 19-21 ochbet. 1999/2000:KrU8 s. 22).Liksom vid tidigare tillfällen anser utskottet attden ena delen av yrkandena torde syfta till att dekortoperatörer som främst vänder sig till densvenska marknaden skall få distribuera SVT:s programutan kostnad. Enligt utskottets uppfattning ankommerdet på de berörda företagen, således SVT ochkortoperatörerna, att sinsemellan avtala om vilkaekonomiska, administrativa m.fl. villkor som skallgälla för att SVT skall tillhandahålla sinaprogramkanaler till kortoperatörerna. Utskottetanser att denna del av motionsyrkandena inte är enfråga som skall besluta om.Den andra delen av yrkandena innebär att den TV-tittare som vill se SVT:s satellitsända kanalerskall kunna göra detta utan att behöva betalaytterligare avgifter utöver TV-mottagaravgift.Utskottet konstaterar - liksom vid de två föregåenderiksmötena - att yrkandena i denna del redan ärtillgodosedda. Programmen kommer visserligen avupphovsrättsliga skäl att vara krypterade, varfördet för mottagning krävs ett programkort. Enligtanslagsvillkoren för SVT får emellertid avgiftutöver mottagaravgift endast tas ut för marksänddigital TV, en regel som enligt propositionenföreslås bli ändrad. (Jfr SVT:s anslagsvillkor iregeringsbeslutet av punkt 6. )Någon avgift för tillhandahållande och hantering avprogramkort kan således inte tas ut av den TV-tittare inom landet som endast vill ha tillgång tillSVT:s satellitsända och krypterade kanaler. Det fårförutsättas att de ansvariga för sändningarnainformerar allmänheten om detta.Slutligen bör det tilläggas att kortoperatörenerbjuder paket med ett varierande antalprogramkanaler, däribland SVT:s. Operatören hargivetvis rätt att ta betalt för TV-tittarnastillgång till de övriga kanalerna utöver SVT:s. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna K238 (m) yrkande 2 och K400 (m) yrkande16.Förslag som rör kabelnätsinnehavarnasvidarebefordran av SVT:s program och som syftar tillatt SVT skall ta betalt för dessa sändningar avkabelnätsinnehavarna har väckts i motion Kr7 (fp).Med anledning av förslaget i motionen erinrarutskottet om att vidaresändningar i kabelnätregleras i radio- och TV-lagen (1996:844). I lagenfinns en bestämmelse om skyldighet attvidarebefordra vissa sändningar i kabelnät, den s.k.must carry-skyldigheten. Skyldigheten gäller försändningar som sker med tillstånd av regeringen ochför vilka sändningskravet har förenats med krav påopartiskhet och saklighet samt med ett villkor omett mångsidigt programutbud. Sändningsplikten förkabelnätsinnehavarna omfattar högst tre samtidigtsända TV-program som sänds av tillståndshavare varsverksamhet finansieras genom anslag från TV-avgiftenoch högst ett TV-program som sänds av en annantillståndshavare. Vidare stadgas att sändningarnaskall kunna tas emot på ett tillfredsställande sättoch utan kostnad för själva mottagningen (8 kap. 1§).Av SVT:s anslagsvillkor framgår att SVT:ssändningar som riktas till skall varatillgängliga för allmänheten utan villkor omsärskild betalning utöver erlagd TV-avgift (p. 6).Utskottet kan konstatera att något uttryckligtförbud för SVT att ta betalt av kabelnätsinnehavarnaför sina program i enlighet med förslaget i motioneninte föreligger. Om kabelnätsinnehavarna - medoförändrad vidarebefordringsplikt - skulle påföraskostnader för sändningarna från SVT, ligger det docknära till hands att tro att de vill kompensera sigför ökade kostnader genom höjda avgifter. Tänkbarakonsekvenser i övrigt kan även vara avupphovsrättslig natur.Av motionen framgår inte vilka regeländringar sommotionärerna åsyftar. Utskottet är därför inteberett att ta ställning till olika tänkbararegeländringar. Det bör tilläggas att - i den månmotionsförslaget skulle avse en ändring av radio-och TV-lagen - det i detta fall skulle ankomma påkonstitutionsutskottet att bereda sådana frågor.Det anförda leder fram till att motion Kr7 (fp)yrkande 6 i denna del avstyrks.Vid föregående behandlade utskottetmotioner om ett nordiskt TV-samarbete och kundekonstatera att frågan har utretts och diskuteratsmed varierande intensitet . Utskottetuttalade sin förhoppning att de stora tekniskaförändringarna vid införandet av den digitalasändningstekniken skulle kunna innebära att fråganfår sin lösning (bet. 1999/2000:KrU8).Utskottet noterade att distribution via ettutbyggt digitalt marknät dock skulle kunna medförakrav på dekodrar och programkort. Detta gäller ocksådigitala sändningar i kabelnät och via satellit.Utskottet framhöll att det utöver de tekniska ochekonomiska problemen även finns juridiska problemsom måste lösas, såsom upphovsrättsliga ersättningaroch en eventuell utökning av den s.k. must carry-skyldigheten för kabelföretag.Utskottet påminde om att det dock fanns vissamöjligheter att se några nordiska programkanaler iSverige via Canal Digitals analoga utbud, i Teliasdigitala kabelutbud och genom utbytet av TV-sändningar mellan och som i Sverigedistribueras i en del av kabelnäten och i demarksända analoga sändningarna i Stockholmsområdet.Kulturministern lämnade skriftligtsvar på frågor (2000/01:141, 142 och 143) ommediesamarbete mellan de nordiska länderna ochsvarade på en interpellation(2000/01:372) om grannlands-TV i det digitalamarknätet och om en nordisk marknad för digital-TV(prot. 2000/01:102). Kulturministern framhöll därvidde fördelar som den digitala tekniken för med sigmen påpekade också att de digitala sändningarna intelika lätt som de analoga kan tas emot i ett annatland beroende bl.a. på tekniska problem. Ävenkulturministern redovisade de möjligheter som finnsi dag att i ta emot andra nordiska ländersTV dels genom överenskommelse med , delsgenom kabel- och satellitsändningar. Ministernanförde att det ännu dröjer innan de analogasändningarna avslutas, varför det finns tid attvidareutveckla samarbetet länderna emellan och attlösa eventuella problem.Kulturministern nämnde också att rådgivande organ, Styrningsgruppenför nordiskt kultur- och massmediesamarbete (KM-gruppen), avser att tillsätta en särskild utredaresom skall sammanställa information om den tekniskautvecklingens konsekvenser när det gällerförutsättningarna för att ta del av grannlands-TV iframtiden. Utredningen avses ge en bättre överblicköver framtida tekniska, upphovsrättsliga och andraproblem och över de eventuella åtgärder som kanbehöva vidtas.Nordiska rådets begärde i början avförra året en rapport från de nordiskakulturministrarna om det aktuella läget i detnordiska TV-arbetet på public service-området.Nordenutskottet fick plenarförsamlingens uppdragvid 52:a plenarsession i Rejkjavik inovember 2000 att fortsätta beredningen av bl.a.frågan om det nordiska TV-samarbetet i syfte attsäkerställa fortsatt grannlands-TV i det digitalamarknätet.En första delrapport från de nordiskakulturministrarna till med ensammanställning och jämförelse av de nordiskaländernas regleringar och regleringsmetoder när detgäller public service överlämnades i slutet av år2000. I en andra delrapport lämnades enredogörelse för utvecklingstendenser på radio- ochTV-området, aktuella frågeställningar för publicservice-verksamheten och de nordiska public service-företagens samarbete. I denna andra rapportredovisades även pågående samarbete av olika slagmellan de nordiska public service-företagen.I början av år 2001 har ett medlemsförslag (A1244/nord) inlämnats till om nordisktTV-samarbete. I förslaget påminner förslagsställarnaom att tekniken för att sända grannlands-TV finns,men att det krävs särskilda avtal för detta bl.a. pågrund av upphovsrättsliga förhållanden. De anser bör ta initiativ till att lösaproblemen inom och på så sätt även vara enförebild för en europeisk lösning. Förslagetinnefattar frågan om att säkerställa fortsattasändningar av grannlands-TV, att verka för att desom bor i skall kunna abonnera på TV-tjänsteri annat nordiskt land, att verka för en nordiskmarknad för digital-TV, att verka för attgränsöverskridande TV inte skall medföra högakostnader för nordiska medborgare och att verka föratt nationella avtal inte skall vara hinder för en"gränslös television".I ett remissyttrande till svenska delegation över medlemsförslaget hardet svenska Radio- och anfört att frågorom upphovsrättens tillämpning och om jurisdiktionbör studeras närmare. Verket påminner om attupphovsrättsfrågor i informationssamhället beredsinom och att frågor omjurisdiktion behandlas i en särskild utredning. ÄvenSVT har avlämnat ett remissyttrande. SVT redovisarde möjligheter som finns att se grannlands-TVoch att detta lösts på olika sätt. SVT kommenterarockså övergången till digitala sändningar ochframhåller att, med de konventioner och direktiv somgäller på upphovsrättsområdet, ett land inte kantvinga upphovsrättsinnehavare att avstå från attsälja sina produkter ländervis. SVT anser att defrågor som aktualiserats i medlemsförslaget i alltväsentligt bör hanteras bilateralt mellan länderna.Medlemsförslaget förväntas kunna diskuteras mellanNordenutskottet och representanter för de nordiskakulturministrarna vid ett möte iår.Utskottet anser, liksom vid tidigare tillfällen,att det är önskvärt att den svenska TV-publiken fårtillgång till det nordiska TV-utbudet. Utskottet,som noterat att regeringen inte gått närmare in påfrågan i den nu föreliggande propositionen,förutsätter att regeringen noga följer utvecklingenoch i det nordiska samarbetet intensifierar sinaansträngningar för att frågan om grannlands-TVslutligen skall komma närmare en lösning. Motbakgrund av dels det arbete som pågår inom och den utredning som KM-gruppen vid avser att tillkalla, dels det arbetesom pågår inom det svenska regeringkansliet och iolika svenska utredningar anser utskottet attriksdagen inte nu bör göra något sådant uttalande ifrågan som begärs i de aktuella motionerna.Utskottet avstyrker därför motionerna Kr8 (kd)yrkande 4, Kr287 (s) och U705 (fp) yrkande 4.När det gäller frågan om tillgången till SVT:sregionala sändningar vill utskottet anföra följande.I propositionen föreslår regeringen att oförändratminst av den fast bosatta befolkningen skallkunna ta emot SVT:s och UR:s sändningar via detanaloga marknätet.Som konstateras i motionerna kan det i vissagränsområden mellan olika sändare, såsom i östraBlekinge, finnas problem med att ta emot de analogasändningar som innehåller de regionala nyheternafrån regionen. Området kan i stället täckas av ensändare från en angränsande region. Resultatet blirdå att tittarna endast kan se grannregionensregionala program. De i motionerna påtaladeproblemen innebär t.ex. att de tittare i östraBlekinge som inte kan se Syd-Nytt, som nyhetsmässigttäcker hela , är hänvisade till sändningarsom innehåller Smålands-Nytt. Enligt uppgift har SVTbeslutat att inte låta bygga ut det analogamarknätet ytterligare när det digitala marknätet,som längre fram skall ersätta det analoga marknätet,nu är under utbyggnad.I de områden där det digitala marknätet är underutbyggnad finns det alltjämt tekniska problem medatt sända de regionala nyheterna i respektiveregion.I de gällande sändningstillstånden för de digitalasändningarna via satellit sägs att SVT inte ärskyldigt att sända regionala nyhetsprogram.Utskottet kan konstatera att regeringen i denföreliggande propositionen inte tagit upp frågan omtillgången till de regionala sändningarna irespektive region.Utskottet inser att det i utbyggnadsskedet för detdigitala marknätet är aktuellt medytterligare utbyggnad av det analoga marknätet.Utskottet förutsätter självfallet att frågan omtillgången till de regionala sändningarna irespektive region uppmärksammas i utbyggnaden av detdigitala marknätet.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotionerna Kr5 (s), Kr221 (kd) och Kr335 (s).Radio (avsnitt 11.3)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör med avslag på motionsyrkandengodkänna regeringens förslag om distributionav radio. Jämför reservation 19 (m).PropositionenRegeringen föreslår att SR och UR skall sändaljudradio till hela landet, vilket innebär att minst99,av den fast bosatta befolkningen skallkunna ta emot sändningarna via det analogamarknätet.I avvaktan på en utvärdering av den digitalaradion skall SR minska kostnaderna för de digitalasändningarna i marknätet. Om SR och UR vill startanya programkanaler skall regeringens medgivandeinhämtas.I propositionen konstateras att digitaldistribution av ljudradio inte har nått sammaomfattning som motsvarande utveckling för utsändningav TV.I samband med riksdagsbeslutet om den digitalaradion uttalades att verksamheten skulle utvärderassedan mottagare hade funnits på marknaden några åroch företag och allmänheten hade fått erfarenheterav den nya tekniken (prop. 1994/95:170, bet.1994/95:Ku47, rskr. 1994/95:369). Detta bekräftadesi samband med beslutet om digitala TV-sändningar(prop. 1996/97:67, yttr. 1996/97:KrU4y, bet.1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178).Villkoren för att utvärdera verksamheten har ännuinte uppnåtts. Regeringen anser dock attverksamheten trots detta måste utvärderasmed hänsyn till att sändningarna nu pågått i fleraår. Regeringen avser därför att ge en kommitté iuppdrag att utvärdera den försöksverksamhet avdigital radio som pågått . Kommitténbör också analysera den digitala radionsframtidsförutsättningar. Det är viktigt att dekunskaper och erfarenheter som har byggts upp inomSR tas till vara även i fortsättningen. I avvaktanpå regeringens ställningstagande med anledning avutredningens resultat bör dock SR minska kostnadernaför de digitala sändningarna.MotionernaI motion Kr1 (m) anförs att SR har stora kostnaderför sina digitala sändningar. Motionärerna motsättersig inte en utvärdering av digitalradiosändningarna.De understryker emellertid att utvärderingsarbetetinte får låsas fast vid enbart en av många möjligastandarder och tekniker utan förutsättningslöstmåste prövas i förhållande till andra tekniker såsomnätradio och s.k. 3 G-sändningar (yrkande 5 i dennadel).I motion Kr284 (s) sägs att digitaliseringen avrundradion måste ges både politiska och ekonomiskaförutsättningar att slå igenom. En statlig instans,en digitalradiokommitté, bör inrättas i syfte attstödja och följa teknikgenombrottet för rundradion.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte något att erinra mot de förslagsom framförs i propositionen.Utskottet erinrar om att digitala radiosändningarinleddes på prov. Sändarnätet var år2000 utbyggt så att av svenska folket kundelyssna på s.k. DAB-sändningar (Digital AudioBroadcasting). Antalet mottagare är dock alltjämtmycket lågt.Uttalandena i samband med riksdagsbeslutet från1994/innebar visserligen att enutvärdering av digitalradioverksamheten skulle görasförst då mottagare funnits på marknaden ochföretag och allmänhet hade fått erfarenheter av dennya tekniken. Med tanke bl.a. somförflutit och de svårigheter som funnits att fågenomslag för DAB-radion anser utskottet, liksomregeringen, att det är angeläget att nu ge enkommitté i uppdrag att utvärdera uppnåddaerfarenheter och analysera den digitala radionsframtidsförutsättningar. Därmed tillgodoses den delav yrkandet i motion Kr284 (s) som syftar till atten digitalradiokommitté skall tillsättas.Enligt utskottets uppfattning är det naturligt attkommittén i sin framtidsanalys studerar även andradistributionsmetoder än DAB-tekniken, vilketföreslås i motion Kr1 (m). Något särskilt riksdagensuttalande i denna fråga är inte nödvändigt.Vidare anser utskottet att utredningen börtillsättas och arbeta skyndsamt samt attutredningens resultat bör avvaktas innan beslutfattas om den fortsatta DAB-utvecklingen. Utskottetär således inte berett att - som föreslås i motionKr284 (s) - tillstyrka att syftet med kommitténsarbete skall vara att stödja och följa det digitalateknikgenombrottet för rundradion.Det anförda innebär också att utskottettillstyrker att SR minskar kostnaderna för dedigitala sändningarna i avvaktan påutredningsresultatet.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottetregeringens förslag om distribution för radio ochavstyrker motionerna Kr1 (m) yrkande 5 i denna deloch Kr284 (s).Beredskapsfrågor (avsnitt 12)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna regeringens förslag omberedskapsfrågor.PropositionenRegeringen föreslår att nuvarande villkor förverksamheten under höjd beredskap och vid svårapåfrestningar på samhället i fred skall fortsättaatt gälla. SVT och SR skall vara skyldiga att sändameddelanden som är av vikt för allmänheten om enmyndighet begär det.Utskottets ställningstagandeRiksdagen bör godkänna vad regeringen föreslår omberedskapsfrågor.Finansiering av programföretagensverksamhet (avsnitt 13.1)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör med avslag på motionsyrkandengodkänna regeringens förslag om finansieringav programföretagens verksamhet. Jämförreservation 20 (m).PropositionenI propositionen föreslås att programföretagensverksamhet skall finansieras med TV-avgiftsmedel.Reklam skall inte vara tillåten.Programföretagen skall inom tillgängligaekonomiska ramar göra de prioriteringar som krävsför att uppfylla public service-uppdraget.Verksamheten skall inom ramen för uppdraget bedrivasrationellt och syfta till ökad effektivitet ochförbättrad produktivitet.Riktlinjerna för sponsring av programföretagenssändningar skall vara oförändrade.Även verksamhet som kompletterar radio- och TV-sändningarna, t.ex. Internetverksamhet, skallfinansieras med TV-avgiftsmedel. Sidoverksamhetertill programföretagens sändningsverksamhet skallbära sina kostnader och i övrigt bedrivas på ettkonkurrensneutralt sätt i förhållande till andraföretag som tillhandahåller motsvarande tjänster.I det följande återges några av huvudpunkterna iregeringens resonemang beträffande finansieringen avprogramföretagens verksamhet. I övrigt hänvisas tills. 63-69 i propositionen.Regeringen anser att det sätt som radio och TV iallmänhetens tjänst finansieras på är avgörande förmöjligheten till bibehållet oberoende och för enfortsatt stark förankring hos allmänheten. Enligtregeringens mening är verksamhetens icke-kommersiella karaktär - och därmed avsaknaden avlönsamhetskrav - grundläggande och en förutsättningför att människor skall kunna lita på att publicservice-företagen inte går någon särskild gruppsärenden.TV-avgiften är enligt regeringen fortfarande denfinansieringsform som bäst förenar en solidariskbetalningsform med goda förutsättningar för enoberoende och icke-kommersiell verksamhet.Då det gäller kompletterande verksamhet ochsidoverksamheter anför regeringen bl.a. att publicservice-företagen vid sidan av den s.k.kärnverksamheten, nämligen produktion och sändningav radio och TV, kan bedriva kompletterandeverksamhet genom att t.ex. använda andra medier.