bet · GO01SkU17 · 2001-03-20 00:00:00 — Utskottetavstyrker därför motionsyrkandena.Jordbrukets miljö- och energiskatterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden som rörjordbrukets skatter på diesel, eldningsolja,el, handelsgödsel och bekämpningsmedel.Jämför reservationerna 10 (m), 11 (kd), 12(fp) och särskilt yttrande 2 (c).Gällande bestämmelserFöretag som bedriver jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksverksamhet omfattas fr.o.m. den 1 juli2000 av samma skattelättnader som tillverk-ningsindustrin när det gäller förbrukning av el ochbränslen för uppvärmning, dvs. ingen energiskatt tasut och koldioxidskatten är nedsatt till hälften(prop. 1999/2000:105, bet. 1999/2000:SkU22). Fr.o.m.den 1 januari 2001 tas koldioxidskatt ut avordinarie skatt.Liksom för industrin medges skattelättnaden förbränslen efter ansökan genom kvartalsvisåterbetalning av skattebelopp som uppgår till minst1 . Eftersom det finns många småjordbruksföretag, innebär detta att ca 10 000jordbruksföretag inte omfattas av reglerna.Jordbrukets befrielse från energiskatt på el harpå grund av det stora antaletnedsättningsberättigade utformats som ettåterbetalningssystem där återbetalning endast medgesmed belopp som överstiger per årsperiod.Den valda gränsen innebär att ca 55 000 företagomfattas av systemet och att ca 30 000 hamnarutanför. Denna lösning avviker från vad som i dagtillämpas för tillverkningsindustrin ochväxthusnäringen.Skatterna på bekämpningsmedel och gödselmedelinfördes båda 1984. Gödselmedelsskatten är 1,80 krför varje helt kilo kväve, förutsatt att andelenkväve i medlet är , och för varjehelt gram kadmium i gödselmedel, till den delkadmiuminnehållet överstiger per ton fosfor.Bekämpningsmedelsskatten är för varje heltkilogram verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet.MotionerI motion Sk1025 av m.fl.(m) yrkande 2 begärs sänkt skatter på diesel,eldningsolja, elektricitet och handelsgödsel.Motionärerna framhåller att grunden för dengemensamma jordbrukspolitiken inom EU är attländernas jordbrukare skall kunna konkurrera på likavillkor. Det svenska jordbrukets högaproduktionsskatter innebär en betydande konkur-rensnackdel för de svenska bönderna, menarmotionärerna.I motionerna MJ244 (yrkande 6) och MJ256 (yrkande5) av m.fl. (m) yrkas att skatten påkväve i handelsgödsel skall tas bort.I motion MJ256 (yrkande 6) av . (m) begärs att regeringen skall återkomma medförslag om hur skattesänkningarna på el ocheldningsolja skall komma alla jord- och skogsbrukaretill del.I motion Sk650 av () begärsskattereduktion på alkylatbensin som används iskogsbruket t.ex. i motorsågar.Motionärerna bakom motion MJ243 (yrkande 3) av AlfSvensson m.fl. (kd) anser att med kraft bördriva frågan om harmoniserade avgifter och skatterför jordbruksnäringen. För att komma till rätta mednuvarande olägenheter för svenskt jordbruksvidkommande krävs dock snabba beslut i enlighet medden s.k. Björkska utredningen (SOU 1997:167).I motion MJ845 av m.fl. (kd)yrkande 9 begärs sänkt skatt på s.k. grön bensin förmotorsågar och trädgårdsredskap.I motion MJ257 av och LennartKollmats (fp) yrkande 10 begärs att regeringen i EUbör driva kravet om en europeisk skatt påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. Enligtmotionärerna är en skatt på handelsgödsel ettviktigt styrmedel för att minska övergödningen avvåra sjöar och vattendrag samt för att göra dennaturliga stallgödseln mer värdefull.I motion MJ842 av () yrkande 3begärs att skatten på bekämpningsmedel skall höjastill dansk nivå.I motion Sk738 av och () förordas att jord- och skogsbrukare som genombindande skötsel- eller brukningskontrakt sätterkultur- och miljöintresset främst bör erhålla någonform av skatterabatt.Utskottets ställningstagandeJordbrukets befrielse från energiskatt på el har pågrund av det stora antalet nedsättningsberättigadeutformats som ett återbetalningssystem däråterbetalning endast medges med belopp somöverstiger per årsperiod. Denna lösningavviker från vad som tillämpas förtillverkningsindustrin och växthusnäringen och börenligt vad som anfördes när reglerna infördes sär-skilt beaktas i en kommande översyn av reglerna ochsystemet för uttag av energiskatt på el. Utskottetkonstaterar att utvidgningen av industrins skatte-nedsättning till att gälla även jord- ochskogsbruket har tydliggjort behovet av ett nytt sättatt ta ut energiskatt på el samt dess kopplingartill det nedsatta området. Utskottet ser därförpositivt på att regeringen i budgetpropositionen förår 2001 aviserat att en utredning skall tillsättas.Vidare kommer förfarandereglerna för beskattningenav eldningsolja att ses över när det gäller jord-brukssektorn, liksom utformningen avnedsättningssystemet för koldioxidskatt för samtliganedsättningsberättigade sektorer. Mot denna bakgrundbör därför inte nu föregripa detutredningsarbete som skall äga rum genom att taställning till hur skattelättnaderna förjordbrukssektorn bör utformas och administreras iframtiden.Skatterna på bekämpningsmedel och handelsgödselskall ingå i det utredningsarbete för attförverkliga en fortsatt skatteväxling som regeringenaviserat. Avsikten är att översynen skall genomförasi form av en särskild utredning som bl.a. skallpröva huruvida de olika skatterna kan förändras såatt de kan fungera som effektivare styrmedel påmiljöområdet utan att kraven på kostnadseffektiviteteftersätts. Det finns enligt utskottets mening inteanledning för att föregripa dettautredningsarbete med något uttalande i den riktningsom föreslås i motionerna.Ytterligare områden som enligt regeringens meningskall ses över för att förverkliga strategin för enfortsatt skatteväxling är en ökad miljörelatering avvägtrafikbeskattningen. I anslutning härtill kommeräven beskattningen av arbetsmaskiner att ses över.Med hänvisning till bl.a. denna översyn avslogriksdagen - i samband med att statsbudgetenför innevarande år fastställdes (prop. 2000/01:1,bet. FiU1, SkU1y) - en rad motionsförslag.När det slutligen gäller yrkandet om att införasärskilda skatterabatter för vissa jordbrukare ärutskottet inte berett att tillstyrka ett sådantförslag.Med det anförda avstyrker utskottet de nu aktuellamotionerna.Fossila drivmedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om sänktskatt på bensin samt ett yrkande som rörförsäkranssystemet vid inköp av dieseloljatill fiskefaryg. Jämför reservation 13 (m).UtredningI budgetpropositionen för aviseras att enutredning kommer att tillsättas med uppgift att ökamiljörelateringen av vägtrafikbeskattningen. Bl.a.kommer dieselskatten för privatbilism ochyrkesmässig trafik att ses över. Avsikten är attgenomföra en analys av de sammantagna effekterna avalla vägrelaterade skatter, dvs. hänsyn skall ocksåtas till verkningarna av fordonsskatter m.m.Målsättningen är att öka trafikbeskattningenssamlade miljöstyrning och att vägtrafiken därmedskall betala sina samhällsekonomiska kostnader. Iutredningen skall frågan om en framtidaharmonisering av drivmedelsskatterna tas upp. Förden yrkesmässiga trafikens del skall utvecklingen ivåra grannländer beaktas. I grannländerna kannoteras en tendens till höjda dieselskatter. I vissafall förenas detta med olika former av särregler sominnebär att effekterna av en ökad bränslebeskattningför den yrkesmässiga trafiken reduceras. Regeringenanser att sådana undantag om möjligt bör undvikas iSverige. Möjligheten att balansera höjningar avdieselskatten med förändringar i fordonskatten bördärför i stället övervägas - i den utsträckningdetta är möjligt i relation till gemenskapsrätten.Önskvärdheten av att ersätta dagens vägavgifter meden reformerad kilometerskatt bör också utredas.Vidare nämndes behov av att komplettera tidigaregjorda analyser av system för miljöstyrandevägavgifter i tätorter.MotionerI motion Sk639 (yrkande 1) av ochAnders G Högmark (m) begärs att skatten på bensinsänks med mellan 0,75 och per liter samt attaviserade årliga höjningar av bensinskatten inteskall återtas. Motionärerna pekar på attbensinpriserna slår hårt mot barnfamiljer,glesbygdsbor och andra som behöver använda sin bildagligen.I motion Sk687 av och (m) föreslås att skatten på bensin sänks.Enligt motionärerna måste skatten på bensin sänkasrejält för att människor i glesbygd skall kunna levaett normalt liv, delta i olika fritidsaktivitetersamt ta sig till och från sina arbetsplatser.I motion Sk647 av () begärs etttillkännagivande om att utreda förutsättningarna föratt sänka bensinskatterna.I motion N325 (yrkande 10) av () föreslås en "maxtaxa" på bensin. Motionärenmenar att om skatten (energiskatt plus moms) påbensin tas ut med en fast skattesats så kommerhöjningen av priset (exklusive skatt) inte att blilika märkbar för den enskilde som i nuläget.I motion Sk648 av och () yrkas att nuvarande system med inköpmot försäkran vid inköp av dieselolja till mindrefiskefartyg skall behållas. Motionärerna vänder sigmot förslagen i förslag (SOU2000:46) om att dagens system med skattefria inköpav bränsle mot försäkran att varorna skall användasför ett speciellt ändamål skall ersättas med ettsystem där skattefria inköp förutsätter att köparenär godkänd av skattemyndigheten som skattebefriadförbrukare. Vidare kritiseras utredningens förslagom att endast den som i betydande omfattninganvänder skattebefriade varor skall kunna godkännassom skattebefriad förbrukare. Enligt utredningen fårförbrukningen normalt anses betydande omskattebeloppet uppgår till per år.Utskottets ställningstagandeRegeringens strategi för en grön skatteväxling somriksdagen ställt sig bakom, har som främsta syfteatt öka miljörelateringen av skattesystemet (prop.2000/01:1, FiU1, SkU1y). Redan av det skälet anserutskottet att det saknas anledning att nu överväganågon sänkning av bensinskatten. Därtill kommer attavsikten med den utredning som aviseras avregeringen är att den skall ligga till grund för defortsatta förändringarna på vägtrafikbeskattnings-området.När det gäller motionsyrkandet om att behållanuvarande s.k. försäkranssystem vid inköp avdieselolja till mindre fiskefartyg har regeringen ien avlämnad lagrådsremiss rörande bl.a.inköp av bränsle utan punktskatt frångåttPunktskatteutredningens förslag såvitt gällerskattefri försäljning av bränsle till båtar medfartygstillstånd enligt fiskelagen. Regeringenföreslår att skattefri försäljning av bränsle tillsådana båtar skall få ske även om mottagaren inte ärgodkänd som skattebefriad förbrukare. Regeringenanser också att systemet med skattebefriade ävenskall vara öppet för företag som förbrukarförhållandevis små mängder bränsle, dvs. något kravpå ställs inte. En proposition äraviserad till den 29 mars 2001.Av det anförda följer att utskottet anser attriksdagen bör avslå motionerna om skattesänkningarpå bensin liksom yrkandet om att nuvarande systemför skattefria inköp av bränsle i lagen om skatt påenergi skall behållas.ÅkerinäringenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om sänktskatt på diesel, om restitution avbränsleskatten, om konkurrensneutralitet, omen inom EU gemensam kilometerskatt pålastbilstrafik och om ett vägavgiftssystemför busstrafiken.Jämför reservationerna 14 (m,kd) och 15 (fp,mp).BakgrundSverige deltar i detgemensamma vägavgiftssystem som , ,, och tidigareinfört, det s.k. Eurovinjettsystemet (prop.1997/98:12, bet. 1997/98:SkU7). Avgiften gäller förlastbilar och lastbilsekipage med en totalvikt påminst . För dessa fordon har fordonsskattensänkts. Bevis för betald vägavgift ger rätt atttrafikera vägarna i anslutna länder.En samlad handlingsplan för åkerinäringenredovisades för (prop.1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11). I en debatt den25 med anledning av interpellation2000/01:170 uppgav näringsministern att arbetet medde olika åtgärderna i denna plan pågår i samarbetemed företrädare för branschen.Riksdagen biföll regeringens förslag ibudgetpropositionen för om en höjning avenergiskatten på dieselolja med perkubikmeter (bet. 2000/01:FiU1, SkU1y). Enligtregeringens och mening finns det frånmiljösynpunkt inte skäl att ta ut lägre skatt fördieselolja än för bensin. Vidare hänvisades till attden lägre skattenivån för dieselolja jämfört medbensin har motiverats med hänsyn till denyrkesmässiga trafikens konkurrenssituation och attfrågan om en framtida harmonisering avdrivmedelsskatterna bör kunna tas upp i denaviserade utredningen om en ökad miljörelatering avvägtrafikbeskattningen. Motionsyrkanden om sänktadrivmedelsskatter på olika områden avslogs avriksdagen.MotionerI motion Sk620 (yrkande 1) av ochOlle () framhålls att svensk åkerinäringi längden inte kan bära den tunga bördan med 20 %högre kostnader än motsvarande näring ikonkurrentländerna. För att förbättra villkoren försvensk åkerinäring och därmed rädda jobben inomnäringen måste de svenska skatterna och avgifternaharmoniseras med övriga EU-länders (yrkande 2).Vidare anser motionärerna att det är hög tid attregeringen återkommer till med förslag somförbättrar branschens villkor (yrkande 3).I motion Sk636 av och () begärs tillkännagivande om behovetav att utreda de samhällsekonomiska konsekvensernaav en sänkt miljödieselskatt till en nivå som liggerunder våra närmaste konkurrentländers. Motionärernaframhåller att svensk miljödiesel har en mycket högkvalitet i förhållande till den som är vanlig i våragrannländer inom EU. Att utländska åkare inte tankarsina fordon med svensk diesel under transporter iSverige beror på den höga beskattningen. Det är,menar motionärerna, angeläget från såväl miljö- somkonkurrenssynpunkt att frågan om en sänkning av densvenska dieselskatten utreds.I motion Sk656 (yrkande 1) av () förordas ett restitutionsförfarande påbränsleskatten som innebär att åkerinäringen återfårdelar av den skatt om erlagts.Restitutionsförfarandet bör utformas så att energi-skatten för diesel i miljöklass 1 motsvarar EU:sminiminivå.I motionerna Sk711 av och (), Sk724 av och () och Sk731 av () yrkasatt dieselskatten skall sänkas. En sådan åtgärd ärenligt motionärerna nödvändig för att svenskåkerinäring skall bli konkurrenskraftig och för atträdda arbetstillfällena inom landet. Enskattesänkning skulle också få utländska åkare atttanka ren diesel i , vilket i sin tur ledertill positiva effekter på miljön.I motion Sk1029 (yrkande 1) av () begärs att åkerinäringens skatte- ochavgiftssystem skall ses över i syfte att sänkanäringens kostnader till en internationelltkonkurrenskraftig nivå.I motion MJ841 (yrkande 5) av ochLennart Kollmats (fp) begärs ett uttalande om attregeringen bör verka för att införa en för EUgemensam kilometerskatt på lastbilstrafik.I motion Sk1008 av och () begärs att skall vidta åtgärder för attåstadkomma konkurrensneutralitet på bussområdet.Motionärerna anser att bör gå i spetsen föratt införa ett gemensamt vägavgiftssystem förbusstrafiken inom EU motsvarande det s.k.Eurovinjettsystem som gäller för lastbilstrafiken. har utländska bussföretag som trafikerar villkor än svenska bussföretag somtrafikerar andra europeiska länder eftersom Sverigevarken tar ut vägskatter, vägtrafikavgift ellervägmoms.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringen på olika sätthar uppmärksammat åkerinäringenskonkurrenssituation, bl.a. genom det transport- ochnäringspolitiska program för svensk åkerinäring sompresenterades och det arbete med olikaåtgärder i detta program som pågår i samarbetemellan representanter för branschen och regeringen.Programmet innefattar planerade åtgärder på kortareoch inom bl.a. skatteområdet, kontrollav yrkesmässig trafik, kvalitetssäkring ochkompetensutveckling. Vidare kommer frågor som rörden yrkesmässiga trafiken att tas upp av den utred-ning som regeringen skall tillsätta med uppgift attöka miljörelateringen i skattesystemet. Avsikten äratt genomföra en analys av de sammantagna effekternaav alla vägrelaterade skatter, dvs. hänsyn skallockså tas till verkningarna av fordonsskatter m.m.Målsättningen är att öka trafikbeskattningenssamlade miljöstyrning och att vägtrafiken därmedskall betala sina samhällsekonomiska kostnader. Iutredningen skall också frågan om en framtida har-monisering av drivmedelsskatterna tas upp. För denyrkesmässiga trafikens del skall förhållandena ivåra grannländer beaktas. Även frågan om att ersättadagens vägavgifter med en reformerad kilometerskattbör enligt regeringens uttalanden ibudgetpropositionen för tas upp under utred-ningsarbetet. Mot bakgrund av det omfattande ochgrundläggande utredningsarbete som planeras anserutskottet att det inte finns anledning till någottillkännagivande till regeringen av det slag somefterlyses i motionerna. Motionerna avstyrks.BiobränslenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden ombeskattning av biobränslen och biodrivmedeloch om en strategi för s.k.pilotprojektsdispenser samt yrkanden om attfler producenter av bl.a. etanol skall medgesskattebefrielse och att skattelättnader skallmedges även efter 2003 då nuvarande dispenserlöper ut.Jämför reservationerna 16 (m), 17 (v), 18(kd), 19 (c) och särskilt yttrande 3 (mp).Gällande bestämmelserI dag gäller full skattebefrielse för användning avbiobränslen för andra ändamål än drift avmotordrivna fordon. Dit räknas vanliga trädbränslen(t.ex. ved, bark, flis, spån) men även energiskog(sälg, asp), ettåriga grödor och vissa biprodukterfrån industrin (med undantag av råtallolja frånmassaindustrin, som beskattas på ett särskilt sätt isyfte att minimera de negativa effekterna somenergibeskattningen indirekt haft för den kemiskaförädlingsindustrins råvaruinköp).Beskattning av fordonsbränslen regleras av dets.k. mineraloljedirektivet (rådets direktiv92/81/EEG om harmonisering av strukturerna förpunkt-skatter på mineraloljor). Av direktivet följeratt vissa minimiskattenivåer måste iakttas vadgäller beskattningen av samtliga fordonsbränslen,dvs. såväl fossila som förnyelsebara drivmedel.Skatten skall i fråga om biodrivmedel betalas med deskattebelopp som gäller för motsvarandemineraloljeprodukt, vanligen dieselolja ellerbensin.Mineraloljedirektivet (art. 8.2) ger dockmedlemsstaterna möjlighet att medge skattelättnaderför bränslen som används i försöksverksamhet inomramen för pilotprojekt som syftar till att utvecklamer miljövänliga bränslen. Regeringen har under åren1995-1998 med stöd av energiskattelagensbestämmelser om pilotprojekt (2 kap. 12 § LSE)beviljat ett tjugotal företag, däribland AgroetanolAB, skattenedsättning för vissa biodrivmedel (främstetanol och rapsmetylester, ). Nuvarande dispensergäller som längst t.o.m. utgången av år 2003.Biogas är befriat från energi- och koldioxidskatt(2 kap. 11 § första stycket 1 LSE) med stöd av ettrådsbeslut inom EU (art. 8.4 mineraloljedirektivet)för biologiskt framställd metan. I annat fall skullemetanet ha beskattats som naturgas. I hardetta tolkats som att också biogas som drivmedel kanskattebefrias.I direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin ochdieselbränslen (Auto/oildirektivet) begränsasinblandning av etanol i bensin till en volymhalt omhögst . Direktivet innebär inte något hinder motfortsatt användning av (etanol ochåterstoden främst bensin); inte heller påverkasmöjligheterna att använda ren etanol i bussar ikollektivtrafik. Bestämmelserna i direktivettillämpas i medlemsstaterna fr.o.m. den 1 januari2000. Direktivet har genomförts i svensklagstiftning genom ändringar i (prop.1999/2000:9, bet. 1999/2000:SkU11). I samband medriksdagsbehandlingen föreslog utskottet bl.a. attregeringen i avvaktan på att Auto/oil-programmetsandra del slutförts bör pröva möjligheten att avkommissionen få dispens från direktivetsbestämmelser om högsta tillåtna volymhalt etanol ibensin. Detta blev också beslut (rskr.1999/2000:110).MotionerI motionerna Sk1027 av ()yrkande 1, Sk1014 av () och Sk701av () begärs tillkännagivandenom att energiskattelagen skall ändras så attdrivmedel och bränslen producerade urkoldioxidneutral råvara ej belastas medkoldioxidskatt.I motion Sk776 av m.fl. (v) begärsatt regeringen skall utreda förutsättningarna föratt ändra energiskattelagen så att förnybara driv-medel inte missgynnas (yrkande 1). I motionenframställs också yrkande om att regeringen skallåterkomma med ett förslag om att nuvarande undantagfrån energi- och koldioxidskatt för biogas skallvidgas till att gälla all biogas, dvs. omfatta allmetan som framställs ur biologisk råvara (yrkande4).I motion Sk1027 yrkande 4 av () begärs att energiskattelagens bestämmelserörande undantag från energi- och koldioxidskattsåvitt avser biogas får en ny lydelse som integynnar en specifik produkt tillverkad med enspecifik process. Samma yrkande framställs i motionSk700 av ().I motionerna Sk1027 yrkande 5 av () och Sk684 av () begärs ett tillkännagivande om behovet av enstrategi för hur instrumentet pilotprojektsdispenserskall användas och tydliga kriterier förbedömningen av ansökningarna.I motion T212 av m.fl. (kd) yrkande15 framhålls vikten av att skatter på förnyelsebarabränslen inte utformas så att de hindrar utveck-lingen av alternativa bränslen. Ökad låginblandningav etanol kan utan modifieringar i befintligamotorer och skapar en omedelbar marknad för inhemskproduktion i stor skala. Utvecklingen måste drivas ien riktning som ökar aktörernas möjlighet att arbetamed god framförhållning. Staten måste medverka tillatt stimulera marknaden på det området, och ettuttalat mål bör vara att minst hälften av alla bilardrivs med annat än fossila bränslen år 2010.I motion MJ845 av m.fl. (kd)begärs ett riksdagsuttalande om att den inhemskaproduktionen av etanol skall skattebefrias ävenefter (yrkande 4). Vidare begärstillkännagivanden dels om att antalet projekt sombeviljas skattelättnad inte skall begränsas på detsätt som sker eftersom det bl.a. hindrarutvecklingen av nya produkter och utbyggnaden avservicenät för alternativa bränslen (yrkande 5),dels om behovet av att skapa en större differensmellan miljövänliga och miljöförstörandebränslealternativ. Fossila bränslen bör fasas ut ochpå sikt beläggas med högre koldioxidskatt efterhandsom miljöanpassade alternativ kan erbjudas (yrkande6).I motion Sk671 av Skånberg och () föreslås att biobränslen skall befrias frånskatt under relativt lång introduktionstid (yrkande1) samt att ett fullskaleförsök med skattebefriadebiodrivmedel bör genomföras i (yrkande 2).I motion MJ711 yrkande 32 av m.fl.(c) anförs att i ett tidigaretillkännagivande uppmanat regeringen att lämna in ensvensk dispensansökan för att i fortsättningen kunnablanda in ersättningsbränslekomponenter(främst etanol) i bensin. Eftersom regeringen ännuinte lämnat i en sådan ansökan anser motionärernaatt ånyo bör uppmana regeringen attsnarast agera i enlighet med begäran.Vidare anser motionärerna att fler företag måste fåmöjlighet att sälja skattebefriade biodrivmedel ochatt etanol och rapsmetylester () skall gynnasskattemässigt även . Även i motionSk619 av () begärs att regeringeninom ramen för den s.k. pilotprojektsbestämmelsen ienergiskattelagen skall bevilja fler producenter avetanol skattebefrielse, givetvis under förutsättningatt projekten bedöms som seriösa och utveck-lingsbara.I motion MJ839 av ()yrkande 2 föreslås att alternativa fordonsbränslenskall ges en tioårig befrielse från koldioxidskattoch därefter en beskattning som relaterar tillkostnaden för miljöpåverkan.Tidigare behandling av pilotprojektsdispenserRegeringen avslog ansökningar omskattebefrielse för biodrivmedel. Skälet var attansökningarna motsvarade ett skattebortfall om drygt1 miljard kronor och att det blev uppenbart att ettgenomförande av pilotprojektsprogrammet i dessdåvarande form skulle få allvarliga statsfinansiellakonsekvenser. När det gällde etanol och RMEhänvisades också till osäkerheten om en ökadanvändning av dessa bränslen skulle resultera inågon mer betydande miljövinst.Regeringens beslut (. 1997) rörandeAgroetanol innebär att energiskatt ochkoldioxidskatt under kalenderåren 1999-2003 inteskall tas ut för ren etanol och etanol som ingår ien bränsleblandning som innehåller mine-raloljeprodukter och som av Agroetanol säljs ellerförbrukas som motorbränsle eller som tillsats tillmotorbränsle.