bet · GO01UbU13 · 2001-04-05 00:00:00 — Somnämnts skall kommittén slutredovisa uppdraget den 15september 2001.I förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisninginom skolväsendet föreskrivs en skyldighet för varjekommun och skola att upprätta skriftligakvalitetsredovisningar som ett led i denkontinuerliga uppföljningen och utvärderingen avskolplanen respektive arbetsplanen. Enkvalitetsredovisning skall innehålla en bedömning avdels i vilken mån målen för utbildningen uppnåtts,dels vilka åtgärder som behövs om målen inte haruppnåtts. I regeringens skrivelse En nationellhandlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet,homofobi och diskriminering (skr. 2000/01:59)aviseras att åtgärder kommer att vidtas för attytterligare utveckla kvalitetsredovisningarna somett effektivt instrument i uppföljningen av i vadmån skolorna når uppsatta mål, t.ex. när det gällerarbetet mot kränkande behandling. Skrivelsenbehandlas av socialförsäkringsutskottet.Utskottet anser att resultatet av bl.a.Skollagskommitténs arbete bör avvaktas.Avslutningsvis bör nämnas att utskottet anser attfrågorna om hur man skall kunna förebygga ochåtgärda mobbning i skolan är av sådan vikt attutskottet har hållit en offentligutfrågning i ämnet, med särskild tonvikt påforskningen om mobbning.ArbetsmiljöKristdemokraterna anför i motion 2000/01:Ub316yrkande 26 att en god fysisk miljö är viktig ocksåur pedagogisk synvinkel. De hävdar att många skolorhar problem med ventilationssystem eller med fuktoch mögel. Detta påverkar inte bara barnens fysiskahälsa utan också deras psykiska tillstånd.Skolgården och den närmaste omgivningen runt mångaskolor har fortfarande stora brister.Kristdemokraterna menar att de idéer som kommit framunder projektarbetet Skolans uterum, som fått stödav bl.a. Allmänna arvsfonden, bör spridas i bredomfattning. Enligt motion 2000/01:Ub331 (kd) yrkande5 bör alla som verkar i skolan ges inflytande översin arbetssituation. I motion 2000/01:Ub238 (kd)framhålls vikten av att stödja och stärka enutvecklad elevdemokrati och elevernas inflytandeöver sin arbetsmiljö.Enligt i motion 2000/01:Ub239yrkande 9 är skolan elevernas arbetsplats. Både densociala och den fysiska miljön i skolan måsteanpassas efter elevernas behov. Motionärerna anseratt liknande villkor som gäller för vuxna enligtarbetsmiljölagen bör gälla även för skolelever.Folkpartiet påpekar i motion 2000/01:Ub225 yrkande11 att trots att skol-elever omfattas avarbetsmiljölagen, så har brister i skolansarbetsmiljö avslöjats, både när det gäller denpsykosociala och den fysiska arbetsmiljön. FörFolkpartiet är det självklart att även elever ochlärare skall ha en arbetsplats som uppfyller kravenpå en acceptabel arbetsmiljö.I motion 2000/01:Bo540 (fp, s, m, kd, c, mp)yrkande 2 begärs att får i uppdrag att tafram gemensamma riktlinjer och handlingsplaner förhur arbetsmiljöarbetet skall bedrivas nationellt,inom varje kommun och inom varje skolenhet så attdet tillfredsställer alla barns och anställdasberättigade krav på en säker och bra arbetsmiljö.En översyn av arbetsmiljölagen begärs i motion2000/01:Ub335 (s) i syfte att ge myndigaelevskyddsombud, t.ex. inom yrkesutbildningar, rättatt lämna förslag, rösta och stoppa ett arbete vidskyddskommittémöten (yrk. I motionen anförsvidare att bör åläggas attunderrätta elevskyddsombuden när krav påförbättringar av skyddsåtgärder gäller en skola(yrk. Även motion 2000/01:Ub342 (s) handlar omen ökad rätt för elever till inflytande påarbetsmiljön i skolan. Motionärerna framhåller attdet är rimligt att elevskyddsombuden får rätt attstoppa ett arbete samt att eleverna får rätt att halika många representanter i skyddskommittén sompersonalen har.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena med hänvisning till bl.a. pågåendeutredningsarbete.Bestämmelser om elevskyddsombud finns i 6 kap. 17och 18 §§ arbetsmiljölagen (1977:1160) samt i 6 a §arbetsmiljöförordningen (1977:1166).Elevskyddsombud, som utses av eleverna, medverkar iskolans skyddsverksamhet och har rätt till deninformation som behövs för uppdraget. De har ocksårätt till ledighet från skolarbetet för att fullgörauppdraget. Elevmedverkan gäller dock inte elever ilägre årskurser än årskurs 7 i grundskolan.Kommittén för översyn av skollagen m.m. har fåttett tydligt uppdrag att se över också frågor omarbetsmiljön (dir. 1999:15). Enligt direktiven skallkommittén göra en översyn, och vid behov föreslåförändringar, av gällande regler för att stärkabarns, ungdomars och vuxnas säkerhet, skydd ochtrygghet i barnomsorgs- och skolverksamheten,särskilt avseende arbetsmiljölagstiftningen samthälso- och sjukvårdslagstiftningen.Inom ramen för uppdraget kommer Skollagskommitténatt behandla bestämmelserna om elevskyddsombud ochelevskyddsombudens inflytande på arbetsmiljön iskolan.Frågor om vilka krav som skall ställas på en godfysisk och psykosocial skolmiljö har även tagits uppi betänkande Från dubbla spårtill Elevhälsa - i en skola som främjar lust attlära, hälsa och utveckling (SOU 2000:19).Utredningsbetänkandet kommer att ligga till grundför en proposition om elevhälsa som regeringen avseratt lägga fram för i maj 2001.Utbildning på entreprenadModerata samlingspartiet förordar i motion1999/2000:Ub227 yrkande 6 att skolornas möjlighetatt lägga ut undervisning på entreprenad släpps fri.Det kan ge tillgång till lärare med mer erfarenhetfrån annat arbetsliv än skolan. Vidare kan en ökningav undervisning på entreprenad antagas ge en störrevariation i pedagogik och arbetsformer. Vidgadeförutsättningar att lägga ut utbildning påentreprenad förordas i Moderata samlingspartietsmotion 1999/2000:Ub311 yrkande 9. Motionärerna anföratt skolans miljö måste stimulera en anda avföretagande både i vid mening och specifikt inriktadpå att starta och driva företag. En sluten skolmiljösom präglas av kommunalt skolmonopol uppfyller intede krav och har inte den kompetens som krävs för attge alla elever utbildning i entreprenörskap. Imotion 2000/01:Ub260 yrkande 8 föreslår samma partiatt entreprenadupphandling av undervisning skalltillåtas i såväl grund- som gymnasieskolan.Folkpartiet förordar i motion 1999/2000:Ub294yrkande 32 att undervisning i alla ämnen skall fåläggas ut på entreprenad och föreslår ettavskaffande av den begränsning som innebär attendast undervisning i yrkesämnen kan läggas ut påentreprenad. Även i motion2000/01:Ub236 yrkande 28 förordas att undervisning ialla ämnen skall få läggas ut på entreprenad.Motionärerna klargör att det endast ärundervisning i yrkesämnen som kan läggas ut påentreprenad. Motionärerna menar dock att det medtydliga krav på lärarkompetens och undervisningenskvalitet saknas anledning att begränsaentreprenadmöjligheten till yrkesämnen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Enligt 2 § lagen om entreprenadförhållanden inomskolan (SFS 1993:802) får regeringen på ansökan aven kommun eller ett landsting, om det finnssärskilda skäl, medge entreprenad för undervisninginom det offentliga skolväsendet för barn ochungdomar i andra fall än som anges i 1 §. Dennamöjlighet är alltså inte begränsad tillgymnasieskolan. Bestämmelserna innebär också attandra ämnen än de som anges i 1 § kan komma i fråga,vilket ligger i linje med vad motionärerna önskar.Skolverkets kvalitetsgranskningsnämnd har under år2000, på uppdrag av regeringen, granskat utbildningpå entreprenad i det offentliga skolväsendet.Nämndens uppdrag var att granska hur utbildningenskvalitet och likvärdighet säkerställs vid utbildningpå entreprenad och bedöma vilka fördelar ochinpulser sådan utbildning har gett det kommunalaskolväsendet. Enligt sina direktiv skallskollagskommittén bl.a. utreda hur lagstiftningenkan anpassas till utvecklingen av verksamheterna ikommunerna. Utskottet saknar anledning att föregripadenna behandling.Övriga frågorElevresorI motion 1999/2000:Ub201 (m) förordas en ändring ilagen om kommunernas skyldighet att svara för vissaelevresor. Motionären uttalar attkilometerangivelsen bör tas bort och anför attelevens hemkommun på samma sätt som gäller förkommunens skyldighet att anordna skolskjuts förelever på grundskolenivå, ges frihet att utifrånlokala förhållanden bestämma vilka riktvärden somskall gälla för kommunens skyldighet att svara förresekostnader mellan bostaden och skolan. Förnärvarande föreligger sådan skyldighet endast dåelevens färdväg är eller längre.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Riksdagen har vid ett flertal tillfällen behandlatoch avslagit samma förslag (bet. 1996/97:UbU7,1997/98:UbU10 och 1998/99:UbU11). Den lag sommotionären avser när det gäller gymnasieelever ärlagen om kommunernas skyldighet att svara för vissaelevresor (1991:1110). Där stadgas att hemkommunenär skyldig att svara för kostnaderna för elevs resatill skolan om färdvägen är . Förelever i skall hemkommunen svara förkostnadsfri skolskjuts om sådan behövs med hänsyntill färdvägens längd, trafikförhållandena,funktionshinder hos en elev eller någon annansärskild omständighet (4 kap. 7 § skollagen). Ingabestämmelser hindrar en kommun från att stå förgymnasieelevers kostnader för resor till skolan ävenom färdvägen är kortare än . Utrymmefinns alltså redan för kommunen att på ett föreleven gynnande sätt ta hänsyn till andraomständigheter än färdvägens längd. Utskottet ärinte berett att förorda att det öppnas en möjlighetför kommunerna att vägra stå för resekostnaderna förelever som har längre färdväg än sex kilometer.Barnomsorg och skolgång på båda sidor avÖresundFrihet att söka skola och barnomsorg på båda sidorav förordas i motion 2000/01:Ub807 (m)yrkande 6.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Utskottet påminner om att det finns ettlångtgående samarbete på skolområdet inom . Grundtanken i detta samarbete är att detskall råda frihet att söka en utbildning var somhelst i . En av de viktigaste frågorna förarbetet inom är att undanröja degränshinder som finns inom det nordiskasamarbetsområdet. Då är ett av deområden som är specifikt framhållet i rådetspågående arbete, förutsätter utskottet att ävenfrågan om rätten att söka skola och barnomsorg påbåda sidor kommer att behandlas. Utskottetsaknar anledning att föregripa Nordiska rådetsarbete.Rekryteringen till språkutbildningRekryteringen till språkutbildning behandlas iModerata samlingspartiets motion 2000/01:Ub818yrkande 2. Motionärerna framhåller behovet av enanalys av den vikande studeranderekryteringen tillspråkutbildningar från grundskola t.o.m. högreutbildning. Motionärerna anför att intresset förutbildningar i främmande språk är vikande vilket påsikt leder till svårigheter medspråklärarförsörjningen. Skälen för det vikandeintresset behöver analyseras. Motionärerna anserdärför att regeringen bör ta initiativ till enutredning vad gäller språkutbildningen frångrundskolan t.o.m. högskolan som en del av arbetetunder EU:s och europeiska språkår 2001.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Europeiska unionen har med anledning av detEuropeiska beställt en undersökningav språkkunskaperna i . Av denna undersökningframgår att svenskar är bland de mest språkkunniga iEuropa. av svenskarna kan minst ettannat språk utöver sitt modersmål. Tre fjärdedelarav svenskarna har lärt sitt första främmande språk igrundskolan, vilket är väsentligt högre ängenomsnittet för övriga länder inom EU, som var . Med anledning av det Europeiska Språkåret harregeringen utsett en nationalkommitté medrepresentanter för myndigheter och organisationer.Kommitténs uppgift är att stödja och stimuleraregionala och lokala initiativ av olika slag. Påcentral nivå gör både och Högskoleverketsärskilda insatser för att främja utbildningen ispråk.Skånelands betydelse, nutid och historiaI motion 1999/2000:Ub239 (c) yrkande 1 anförs omkulturregionen möjligheter. I yrkande 2förordas tillsättande av en historiekommitté i syfteatt historieundervisningen i , ochBlekinge skall förmedlas utifrån ett skåneländsktperspektiv.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Utskottet har tidigare behandlat och avstyrktliknande motionsyrkanden, senast i betänkande1998/99:UbU11 (s. 30 f.). Utskottet konstaterade dåatt det i kursplanen för ämnet historia fannsangivet att eleverna skall känna till hembygdenshistoria och kultur. Den översyn av kursplanerna somnyligen utförts har resulterat i att nya kursplanergäller fr.o.m. /01. I de nu aktuellakursplanerna anges att kunskap om hembygdenshistoria är ett av de mål som eleverna skall hauppnått i slutet av det femte skolåret.Andra motionsyrkandenAnsvaret för skolväsendet delas mellan staten,kommunerna och respektive skola. Enligt gällandestyrsystem skall främst fatta beslut omövergripande och nationella frågor.Ett stort antal motionsyrkanden rör frågor där detankommer på regeringen, kommunen eller skolan attfatta beslut.Utskottet föreslår med hänvisning till gällandeansvarsfördelning att följande motionsyrkandenavslås.1999/2000:Ub210 (c) yrkande 3 om enkvalitetsgranskning i hemkunskapen.1999/2000:Ub227 (m) yrkande 7 om IT och aktuellaläroböcker i skolan.1999/2000:Ub239 (c) yrkande 3 om möjlighet attbedriva undervisning om Skånelands historia.1999/2000:Ub239 (c) yrkande 4 omhistorieundervisningens utveckling.1999/2000:Ub240 (c) yrkande 2 om en översyn avkursplanen i historia.1999/2000:Ub267 (m) yrkande 3 om att aktuellinformation om framsteg på miljöområdet på ettbättre sätt skall klargöras i utbildningen.1999/2000:Ub299 (s) om minskad segregation isamhället.1999/2000:T29 (fp) yrkande 8 om vikten av utbildadskolpersonal och resurser för att klara avunderhållet av datorer i skolan.2000/01:Ub201 (m) yrkande 1 om att skolansresurser måste styras till kärnuppgifternaundervisning, lärare och läromedel.2000/01:Ub201 (m) yrkande 2 om skolanslokalutnyttjande och administration.2000/01:Ub201 (m) yrkande 3 om kommunernashyressättning för skolan.2000/01:Ub203 (m) yrkande 1 om att landetskommunala skolor skall omvandlas till självständigaenheter, där medarbetarna med fullt ansvar förverksamhetens utveckling har att besluta om skolansangelägenheter.2000/01:Ub208 (m) om behovet av allsidighistorieundervisning i de delar av landet som intealltid tillhört Sverige.2000/01:Ub213 (m) yrkande 1 om att ju bredareskolans utbud blir genom individuella skolorsprofilering, desto fler barn och ungdomar kommer attfinna sig till rätta och göra väl ifrån sig iskolan.2000/01:Ub213 (m) yrkande 2 om att varje skolafinner sitt område att bli särskilt duktig på kommerkvaliteten i det samlade skolsystemet att öka.2000/01:Ub213 (m) yrkande 3 om att skolorsprofilering kan utgöra ett incitament förvidareutbildning för lärare.2000/01:Ub217 (m) yrkande 7 om betydelsen avnätverksbyggande på skolorna samt av att allskolpersonal erbjuds utbildning om hur mobbningupptäcks och hindras.2000/01:Ub217 (m) yrkande 8 om vikten av attförekomsten av mobbning och skolans insatser motmobbning löpande mäts och värderas.2000/01:Ub218 (m) yrkande 2 om behovet av ettregionalt nät av mobbningskonsulenter som skallöverföra kunskap och ge skolor hjälp i enskildamobbningsfall.2000/01:Ub218 (m) yrkande 5 om att Skolverketårligen bör publicera de skolor som inte fullgörsina skyldigheter i arbetet mot våld och mobbning, ienlighet med skollagen, arbetsmiljölagen ochläroplanen.2000/01:Ub218 (m) yrkande 7 om att börsammanställa och offentliggöra skolors och kommunersundersökningar om mobbningens och skolvåldetsfrekvens och karaktär.2000/01:Ub218 (m) yrkande 8 om att skolor ochkommuner löpande skall ges i uppgift att undersökahur vanligt skolvåld och mobbning är och hur de tarsig uttryck.2000/01:Ub218 (m) yrkande 9 om att Skolverketårligen skall publicera och lyfta fram goda exempelpå både resultat och metod.2000/01:Ub218 (m) yrkande 11 om behovet av etttydligt politiskt ledarskap för att stödja skolansarbete mot mobbning.2000/01:Ub233 (m) yrkande 1 om fortbildning avskolpersonal i drogkunskap.2000/01:Ub233 (m) yrkande 2 om utbildning avföräldrar i drogkunskap.2000/01:Ub239 (c) yrkande 11 om framtagande avinformation om ät-störningar.2000/01:Ub239 (c) yrkande 16 om att inrättaspecialisttjänster för att utveckla det pedagogiskaarbetet.2000/01:Ub239 (c) yrkande 18 om vikten avfortbildning av lärare.2000/01:Ub245 (mp) yrkande 2 om att ett nationelltansvar behövs för genomförande av konferenser därutbyte av utvecklingen inom området sex ochsamlevnad och unga människors utsatthet kan ske.2000/01:Ub254 (m) om kristendomens ställning inomämnet religionskunskap i grundskolan.2000/01:Ub262 (s) om förnyad droginformation ilandets skolor.2000/01:Ub269 (m) yrkande 5 om behovet avhandikappkunskap i skolan.2000/01:Ub271 (m) yrkande 2 om att arbetspassenslängd i ämnet hem- och konsumentkunskap blirtillräckliga, så att ordentligt utrymme ges för de iundervisningen viktiga praktiska momenten.2000/01:Ub275 (v) om att en försöksverksamhet börstartas som innebär att skolpersonal får tillgångtill handledning av psykolog eller psykoterapeut.2000/01:Ub294 (s) om vikten av enupplevelsebaserad pedagogik vid utbildning i freds-och icke-våldskultur.2000/01:Ub295 (s) om tillgången tillundervisnings- och informationsmaterial omvegetarisk och vegansk kost.2000/01:Ub298 (m) om värdet av att ta till varabarns och ungdomars kreativitet och uppfinningsviljai skolan.2000/01:Ub307 (m) yrkande 3 om att idrottsrörelsenskall få bättre möjlighet att medverka i skolansundervisning.2000/01:Ub313 (m) yrkande 2 om förslag tilländring av behörighetsregler för historielärare2000/01:Ub314 (v) yrkande 2 om åtgärder som syftartill att säkra rätten för ochgymnasieskolans lärare och elever att ha tillgångtill allsidiga och objektiva läromedel, sommöjliggör en god inlärning och en god studieteknik.2000/01:Ub316 (kd) yrkande 28 om samverkan mellanskola och samhälle.2000/01:Ub349 (s) om vikten av livskunskap påschemat.2000/01:Ub806 (mp) yrkande 1 om betydelsen avskolans och förskolans gårdars utformning.2000/01:Ub806 (mp) yrkande 3 om olämpligheten iatt friluftsdagar minskat i skolan.2000/01:Ub806 (mp) yrkande 4 om det olämpliga iatt antalet idrottslärare minskar i skolan.2000/01:Ub806 (mp) yrkande 6 om kommunernas ökadeansvar för närmiljöns utformning och möjligheter attsöka medel för samarbete vid utformning av densamma.2000/01:Ub807 (m) yrkande 7 om undervisning idanska i i /01:Ub812 (v) om att träning i civil olydnadborde vara en självklarhet i den demokratiskaprocessen och även borde vara en del av utbildningeni ämnen såsom samhällskunskap, rättskunskap ochhistoria på högstadiet, gymnasiet, folkhögskolan ochhögskolan.2000/01:Ub821 (v) yrkande 1 om att enreferensgrupp bör få i uppdrag att ta fram ettdiskussionsunderlag för sex och samlevnad.2000/01:Ju724 (v, s, c, fp, mp) yrkande 17 omläromedel.2000/01:So358 (c) yrkande 3 om ökad demokrati ochinflytande i skolan för ökad livskvalitet.2000/01:So543 (mp) yrkande 2 om skolansmöjligheter att fånga upp elever som befinner sig iriskzonen på ett tidigt stadium.2000/01:So543 (mp) yrkande 5 om integrering avbarnhälsovården, barnomsorgen, skolan, kommunalfritidsverksamhet med barnpsykiatrin och individ-och familjeomsorgen.2000/01:Kr290 (fp) yrkande 3 om kommunalamusiklärares lönenivå.2000/01:Kr342 (mp) yrkande 1 om att det kanbehövas stimulans från samhällets sida till attsprida kunskap om de olika dataspelens kvaliteteroch marknadsföra de pedagogiska läromedlen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Skolplikt och rätt till utbildningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub206yrkandena 1 och 2, 2000/01:Ub225 yrkandena 2 och15, 2000/01:Ub239 yrkande 3, 2000/01: Ub260yrkande 3 och 2000/01:Ub316 yrkandena 5 och 10.Reservation 1 (m, kd) - delvisReservation 2 (fp) - delvis2. Övriga frågor om ansvar ochomfattning m.m.Riksdagen avslår motionerna 1999/2000:Bo231yrkande 9, 2000/01: Ub207 yrkandena 1 och 2,2000/01:Ub215 yrkandena 2-4, 2000/01: Ub270yrkande 1, 2000/01:Ub816 yrkande 1, 2000/01:A244yrkande 5 och 2000/01:Bo223 yrkande 9.Reservation 3 (m) - delvisReservation 4 (mp) - delvis3. Naturvetenskap och teknik i skolanRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Ub227yrkande 8, 1999/2000: Ub267 yrkande 1 och2000/01:Ub309.Reservation 1 (m, kd) - delvis4. ElevinflytandeRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub252,2000/01:Ub316 yrkande 22, 2000/01:Ub331 yrkande6, 2000/01:Ub813 yrkande 1 och 2000/01: K401yrkande 4.Reservation 5 (kd) - delvisReservation 4 (mp) - delvis5. Decentralisering av makt och inflytandetill skolornaRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub203yrkande 2, 2000/01:Ub239 yrkandena 4 och 13,2000/01:Ub316 yrkande 23, 2000/01:Ub324 och2000/01:So358 yrkande 4.Reservation 3 (m) - delvisReservation 5 (kd) - delvis6. Skolan som en murbräcka motsegregationRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub225yrkande 12 och 2000/01: Sf617 yrkande 7.Reservation 2 (fp) - delvis7. SkolledareRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub214yrkande 2, 2000/01:Ub225 yrkande 16,2000/01:Ub236 yrkande 21, 2000/01:Ub316 yrkandena21 och 29 samt 2000/01:Ub331 yrkandena 20 och 21.Reservation 5 (kd) - delvisReservation 2 (fp) - delvis8. LärareRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Ub227yrkande 2, 1999/2000: Ub277 yrkande 5,2000/01:Ub225 yrkande 14, 2000/01:Ub260 yrkande14, 2000/01:Ub316 yrkandena 17 och 18 samt2000/01:Ub331 yrkande 18.Reservation 3 (m) - delvisReservation 5 (kd) - delvisReservation 2 (fp) - delvis9. LektoratRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub236yrkande 20, 2000/01: Ub260 yrkande 15 och2000/01:Ub331 yrkande 19.Reservation 1 (m, kd) - delvisReservation 2 (fp) - delvis10. Sanktioner mot kommunerRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub239yrkande 12 och 2000/01: Ub288.Reservation 3 (m) - delvis11. Vissa särskilda satsningarRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Ub254,2000/01:Ub312 och 2000/01:Ju248 yrkande 2.12. KontrollsystemRiksdagen avslår motion 2000/01:Ub313 yrkande4.Reservation 3 (m) - delvis13. Miljöfrågor i undervisningenRiksdagen avslår motion 1999/2000:Ub267 yrkande2.14. Kulturens roll i skolanRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub316yrkande 13 och 2000/01:Kr290 yrkande 2.Reservation 5 (kd) - delvis15. VärdegrundenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub215yrkande 1, 2000/01:Ub246 yrkande 2,2000/01:Ub283, 2000/01:Ub284 yrkande 2,2000/01:Ub316 yrkande 2, 2000/01:Ub320 yrkandena2-4, 2000/01:Ub336 och 2000/01: Ub821 yrkandena3, 4, 7 och 9.Reservation 3 (m) - delvisReservation 6 (v) - delvisReservation 5 (kd) - delvis16. FörskoleverksamhetRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Ub294yrkandena 4 och 5 samt 1999/2000:Ub303.Reservation 2 (fp) - delvis17. Ämnesfrågor av övergripande karaktärRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub225yrkande 3, 2000/01:Ub227 yrkande 2, 2000/01:Ub291samt 2000/01:Ub316 yrkandena 11 och 31.Reservation 5 (kd) - delvisReservation 2 (fp) - delvis18. Timplanens avskaffandeRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub225yrkande 13 och 2000/01: Ub239 yrkande 8.Reservation 7 (m, kd, fp)19. Undervisningen i historia,religionskunskap, svenska samt omdemokratiRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub302,2000/01:Ub313 yrkandena 1 och 3, 2000/01:Ub316yrkande 3, 2000/01:Ub330, 2000/01:K401 yrkande 5samt 2000/01:Kr288 yrkandena 1 och 2.Reservation 5 (kd) - delvis20. Hem- och konsumentkunskapRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Ub210yrkandena 1, 2 och 4, 1999/2000:Ub216,1999/2000:Ub282 yrkande 1, 1999/2000:Ub306,1999/2000:Ub804 yrkandena 1-3, 2000/01:Ub241yrkandena 1 och 4, 2000/01:Ub271 yrkande 1,2000/01:Ub300 yrkande 1, 2000/01:Ub802 yrkandena1 och 3 samt 2000/01:Ub804 yrkande 1.21. Idrott och hälsaRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub226,2000/01:Ub247, 2000/01: Ub266, 2000/01:Ub268,2000/01:Ub307 yrkandena 1, 2 och 4, 2000/01:Ub316 yrkande 12, 2000/01:Ub318, 2000/01:Ub325,2000/01:Ub332 yrkande 1, 2000/01:Ub341 yrkandena1 och 2, 2000/01:Ub806 yrkande 2, 2000/01:Kr537yrkande 2 och 2000/01:Kr538 yrkande 4.Reservation 5 (kd) - delvis22. ModersmålsundervisningRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Ub287,1999/2000:Sf637 yrkande 22, 1999/2000:Sf640yrkande 6 och 2000/01:Ub289.23.