bet · GP01TU2 · 2001-11-27 00:00:00 — Medelsfördelningen på olikaändamål framgår av följandesammanställning.CENTERPARTIETS FöRSLAG TILL PLANERINGSRAMFöR PERIODEN 2004-2015Ändamål MiljarderkronorDrift och underhåll av 120statliga vägarDrift och underhåll av 38statliga järnvägarSektorsuppgifter 8Järnvägsinvesteringar 63Nationala väginvesteringar 46,5Regional infrastruktur 84Miljöanslag 4,5Totalt 364Enligt motionärerna råder det ingettvivel om att det finns många angelägnasatsningar som måste göras. Detta, ikombination med att infrastrukturen liderav ett eftersläpande underhåll, gör attinom måste storainvesteringar göras för att mötaframtidens behov. Prioriteringsordningenbör vara följande:1. Ta igen det eftersattaunderhållet och garantera enunderhållsnivå som inte tillåter att nyaeftersläpningar uppstår. Genomförsatsningar på tjälsäkring, bärighet ochrekonstruktion.2.3. Bygg bort flaskhalsar ibefintliga transportsystem och genomförredan planerade projekt.4.5. Genomför ännu icke planeradenyanläggningar och nyinvesteringar.6.En stor del av transporterna inom samttill och från sker i ettbegränsat antal huvudstråk. Stråkensutformning ställer stora krav påhelhetssyn och etttrafikslagsövergripande synsätt. Dettafaktum borde ha fått störreåterverkningar i regeringens proposition.Planeringsdirektiven till trafikverkenbör utformas så att stor hänsyn tas tillvikten av väl fungerande stråk förgodstrafiken.På många håll i landet är vägtrafik detenda realistiska kommunikationsmedlet.Det ställer stora krav på attvägstandarden i hela landet är god. Detbehövs mer medel till drift ochunderhåll, bärighet, tjälsäkring ochrekonstruktion men också till byggande avvägar. Anslagen till de regionalaplanerna måste höjas för att denregionala infrastrukturen skall kunnautvecklas.Enligt motionen är det därför angelägetmed ordentliga resurser till drift ochunderhåll av det statliga vägnätet, bådeför att kunna garantera atteftersläpningar inte uppstår och för attta igen de eftersläpningar som just nufinns. Enligt mening börramen för investeringar i nationellavägar vara 46,5 miljarder kronor.Dessutom föreslås en utökad regionalplaneringsram.Främst från miljösynpunkt, men ocksåför att minska belastningen på vägnätet,är det angeläget att den långvägagodstrafiken i större utsträckning förs över från vägar till järnvägar,där så är möjligt. Detta kräver fortsattarbete med att förbättra möjligheternaför kombitrafik. är ettlysande exempel på järnvägens storapotential. Denna utveckling kan och måstekomma även andra delar av landet tilldel. Ambitionen skall vara hög när detgäller en fungerande järnvägstrafik ihela landet, både i nord-sydlig riktningoch i öst-västlig riktning.I motionen framhålls att det är viktigtatt det enskilda vägnätet tillförsäkrasde resurser som behövs för att ta igeneftersatt underhåll och för att framöverhålla en god standard. Centerpartietanser att posten "Drift och byggande avenskilda vägar" bör räknas upp med 170miljoner kronor . Därtill behövs ennationell fond för oförutsedda händelser,såsom översvämningar som spolar bortbroar och liknande, i det enskildavägnätet. Fonden bör omfatta 70 miljonerkronor per år.Ledamöter från har väckt enrad andra motionsyrkanden om trafikensinfrastruktur. Motionerna gäller i storutsträckning krav på ökade insatserfrämst vad gäller vägunderhåll,bärighetshöjning, tjälsäkring samtfastläggande av en lägsta nivå,"skamgräns", för vad som skall vara enacceptabel vägstandard. Det gällermotionerna 2001/02:T447 av BirgittaCarlsson, 2001/02:MJ338 av , 2000/01:T231 av , 2000/01:T372 av ,2000/01:MJ840 av ,1999/2000:T325 av ochMargareta , 1999/2000: T357 avViviann och 1999/2000:N214 avLennart m.fl. Motionsförslagenmotsvarar i huvudsak de förslag somväckts i motion 2001/02:T15 (c).Folkpartiet liberalernaKenth Skårvik m.fl. (fp) anser i motion2001/02:T46 att den ekonomiskaplaneringsramen förtransportinfrastruktur för perioden2004-2015 skall uppgå till 375 miljarderkronor. Av denna planeringsram skall 325miljarder kronor vara anslagsfinansieradeoch 50 miljarder täckas genom privatafinansieringslösningar. Folkpartietsfördelning av planeringsramen på olikaändamål redovisas i följandesammanställning.FOLKPARTIET LIBERALERNAS FöRSLAG TILLPLANERINGSRAM FöR PERIODEN 2004-2015Ändamål MiljarderkronorDrift och underhåll av 97statliga vägarDrift och underhåll av 38statliga järnvägarTjälsäkring, bärighet och 24rekonstruktion av vägarSektorsuppgifter 8Järnvägsinvesteringar 78Nationella väginvesteringar 49Regional infrastruktur 35Kapitalkostnader 45Totalt 375Enligt finns det två bristeri dagens transportsystem som bordeuppmärksammas mer. Det gäller delsbristande bärighet på icke tjälsäkradevägar, dels flaskhalsproblem istorstadsregionerna. anseratt det behöver satsas på en utbyggnad avjärnvägssektorn, men de stora behovenfinns på vägsidan och då speciellt närdet gäller drift och underhåll.Det är av yttersta vikt att hela landethar en sådan standard på vägnätet attråvaruförsörjningen till industrin kantryggas och att färdigaprodukterna kan fraktas därifrån.Folkpartiet anser att väganslaget måstehöjas och hållas på en hög nivå ocksåframöver. Ansträngningar måste ocksågöras för att hitta alternativafinansieringslösningar inominfrastruktursektorn.Enligt motionen finns det en radangelägna vägprojekt som bör genomföras.Det förslag till stomvägnät medanslutande vägar av hög kvalitet som denborgerliga regeringen lade fram år 1993måste genomföras. När det gäller nyavägbyggnationer bör bl.a. den s.k.skandinaviska motorvägstriangeln mellanKöpenhamn, och genomföras.Angelägna utbyggnader måste göras påEuropavägarna E 4, E 6 och E 18.Det finns även andra vägprojekt som böringå i planeringsram och sombör komma i gång så snart som möjligt.Det gäller motorvägsstandard hela vägenmellan och , utbyggnadav och (). Vidare måste en nylösning för E 4 vid tas framoch en utbyggnad göras av mellanSkellefteå och . I Stockholmsområdetbör en komplett ringled byggas. Riksväg73 bör vidare få en standardhöjning påsträckan mellan och krav på en upprustning ochtjälsäkring samt utbyggnader avtransportsystemet har förts fram i en radandra motioner från ledamöter frånFolkpartiet. Det gäller motionerna2000/01:T211 av m.fl.,2000/01:N225 av och , 2000/01:N268 av YvonneÅngström m.fl., 2000/01:N325 av RunarPatriksson, 2001/02:N262 av YvonneÅngström m.fl. och 2001/02:T463 av KenthSkårvik m.fl. m.fl. harvidare i motion 2001/02:N267 yrkande 28begärt en infrastrukturpolitik förföretagsamhet i hela . Enligtmotionärerna bör satsningar främst göraspå vägar och IT-teknik.Miljöpartiet de grönaMikael m.fl. (mp) redovisar imotion 2001/02:T30 att propositionensekonomiska planeringsram har bestämts ide förhandlingar om budgetpropositionensom skett mellan Socialdemokraterna,har därmed sett till att fåmed viktiga krav om järnvägssatsningaroch vägsatsningar i landsbygden.Den föreslagna planeringsramen förtjälsäkring, bärighet och rekonstruktionär dock otillräcklig. villdärför anslå ytterligare 13 miljarderkronor till en särskild satsning på vägarför landsbygden. Syftet skall vara attmänniskor året runt skall kunna kommafram och företagen få sina transportbehovtillgodosedda. villsamtidigt reducera planeringsramen förnationella väginvesteringar med 30miljarder kronor och planeringsramen förregional infrastruktur med 15 miljarderkronor. Om godtarpropositionens fördelning på övrigaändamål blir planeringsramen därmedenligt följande sammanställning:MILJöPARTIET DE GRöNAS FöRSLAG TILLPLANERINGSRAM FöR PERIODEN 2004-2015Ändamål MiljarderkronorDrift och underhåll av 87statliga vägarDrift och underhåll av 38statliga järnvägarTjälsäkring, bärighet och 30rekonstruktion av vägarSektorsuppgifter 8Järnvägsinvesteringar 100Nationella väginvesteringar 9Regional infrastruktur 15Kapitalkostnader 45Totalt 332När det gäller planeringsinriktningen ochmedelsanvändningen framhålls att förmiljöns skull måste målet vara attjärnvägen det närmaste decenniet kraftigtökar sin andel av transportarbetet påvägtrafikens och flygets bekostnad. Föratt stärka godstrafikens konkurrenskraftbehövs därför omfattande investeringarsom stärker kapaciteten bland annat i detstora nord-sydliga huvudstråket genomSverige. Det kräver bland annat flermötes- och förbigångsspår, höjdaaxellaster, ökade lastprofiler,förbättrad kraftförsörjning ochförbättrade tågledningssystem. På siktbör ambitionen vara att renodla vissalinjer, t.ex. delar av Södra och Norrastambanan, för godstrafik genom att skapaandra alternativ för den snabbapersontrafiken. För persontrafiken måstemålet vara att komma ner i restider för de flesta relationermellan större städer i södra ochmellersta . Då kan tåget på allvarkonkurrera med flyget och bilarna.Enligt motionärerna intarjärnvägstrafiken en nyckelroll imiljöanpassningen av trafiksystemen.Samordningen och integreringen avjärnvägstrafik med vägtrafik, sjöfart ochluftfart är därvid mycket viktig. Med denangivna planeringsinriktningen kanomfattande järnvägssatsningar göras ihela landet. För en närmare beskrivningav vilka järnvägsinvesteringar somMiljöpartiet förespråkar hänvisas tillmotion 1999/2000:T534.När det gäller vägar vill Miljöpartietha en ytterligare satsning påtjälsäkring, bärighet och rekonstruktion.Sammantaget innebär detta ettåtgärdsbehov motsvarande ca 30 miljarderkronor i ställetför av regeringen föreslagna 17 miljarderkronor. Medelsanvändningen bör inriktaspå följande fem områden:1. Framkomlighet för lätt trafikåret runt på alla vägar2.Målet innebär en partiell förstärkning avvägar där bilar kan ha svårt att ta sigfram under tjällossningen. Förutom förlätt trafik skall vägarna även varaframkomliga för fordon med generelladispenser. Behovet bedöms vara ca 1miljard kronor.3. Full bärighet året runt påviktiga näringslivsvägar4.Målet har delats upp i två typer avåtgärder. Det gäller delsbärighetsklasshöjning vilken syftar tillatt kunna höja vägens eller bronsbärighet till bärighetsklass 1. Behovetbedöms vara ca . Vidaregäller det upprustning och tjälsäkringsom syftar till att undvika ellerbegränsa tjälrestriktioner under ettnormalt år. Behovet bedöms vara ca 17miljarder kronor.5. Begränsning av tjälrestriktionertill maximalt på övriga vägar6.Målet avser lågtrafikerade vägar som inteär utpekade som viktiga näringslivsvägar.Förstärkningen är mindre kraftfull ochdärmed mindre kostsam än för viktiganäringslivsvägar. Behovet är ca 2,5miljarder kronor.7. Beläggning av prioriteradegrusvägar8.Målet har avgränsats till grusvägar medmycket trafik eller med måttlig trafikoch randbebyggelse. Dessutom inkluderarmålet grusvägar där beläggningen kanmotiveras med en kalkylmässigt lönsameffektivisering av vägunderhåll. Behovetär ca 2 miljarder kronor.9. Anpassning av äldre huvudvägartill dagens trafiklaster10.Detta mål syftar till att i efterhandreparera skador orsakade av väsentligttyngre trafik än vad vägen ärdimensionerad för och till att möjliggörafortsatt trafikering med dessa laster.Behovet har uppskattats till ca 5miljarder kronor.När det gäller övriga vägsatsningarframhålls att vägtrafiken står för englobal såväl som lokal miljöpåverkan somi längden är ohållbar. Enligt motionen ärdet svenska vägnätet i huvudsak redantillräckligt utbyggt. Miljöpartietföreslår därför att medel uteslutandesatsas på miljö- ochtrafiksäkerhetsåtgärder, påreinvesteringar i de delar av vägnätetsom inte är asfalterade samt påförstärkning av vägar med hårdbelastning. förordargenerellt sett inte stråktänkandet ochavvisar i huvudsak investeringar meddenna inriktning. förslagtill väginvesteringar innebär därmed enkraftig nedskärning i förhållande tillpropositionens förslag. Vägtransporternasproblem måste lösas på annat sätt än bygger sig ur dem. är avuppfattningen att trafiken måste anpassastill de ekologiska förutsättningarna.I motionen framhålls vidare atttrafiksäkerheten måste förbättras och ettåtgärdsprogram redovisas för sju olikaområden. Beträffande trafiksäkerheten påstamvägnätet innebär programmet att degoda trafiksäkerhetsresultat som uppnåttsdär vägar byggts om till s.k. 2+1-väg medmittseparering i form av vajer bör varastyrande för framtida investeringar. Denambitionsnivå för fysiskatrafiksäkerhetsåtgärder som beskrivs ipropositionen kan därmed uppnås medbetydligt mindre resurser. Regeringen börge i uppdrag att uteslutandeutnyttja 2+1-väg på befintlig sträckningvid fysiska åtgärder. börvidare inrikta sitt trafiksäkerhetsarbeteenligt de riktlinjer som Miljöpartietangett för att uppnå nollvisionen.Miljöpartiet de gröna har i två motionerfrån tidigare riksmöten (mot.1999/2000:Sk637 och mot. 2000/01:N319)begärt att en långsiktig plan tas framför att höja standarden på grusvägnätet ilandets glesbygdskommuner. Förslagetmotsvarar i huvudsak det program somredovisas i motion 2001/02:T30 (mp) om ensärskild satsning på landsbygdsvägar. Imotion 1999/2000:T534 (mp) redovisasvidare med prioriteringsordning enomfattande utbyggnad av järnvägsnätet.Övriga motionerStig () framhåller i motion1999/2000:T205 att underhållet avgrusvägarna har eftersatts under mångaår. Medel bör därför omfördelas frånnyinvesteringar i vägar till bättreunderhåll av existerande vägnät och tillåtgärder för ekologiskt hållbartrafikomställning.Michael och (bådas) framhåller i motion 1999/2000:T236 attnuvarande planeringsprocess försvårarsamordning mellan olika trafikslag. Detär därför viktigt att följa utvecklingenoch utvärdera resultaten för att främjaeffektiva infrastruktursatsningar införframtiden.Carin m.fl. (s) föreslår imotion 1999/2000:T243 en rad insatser föratt utveckla kommunikationerna iskogslänen. Det gäller att större hänsynbör tas till de tunga transporterna vidfördelning av väganslag för såväl driftsom investeringar. Enligt motionen krävsökade insatser för drift och underhåll avvägnätet i skogslänen i syfte att nåmålet att alla landets vägar skall kunnahållas öppna året om. Bra vägar behövsockså för turistnäringen. Standarden pådet nationella stamvägnätet i skogslänenbör vidare vara hög för att näringslivetskall kunna utvecklas. När det gällermedelsfördelningen på järnvägsområdetframhålls att investeringar förgodstrafikens behov bör ges en betydligthögre prioritet. Motsvarande förslag harväckts i motion 2000/01:T232 av AgnetaLundberg m.fl. (s).Hans Karlsson m.fl. (s) begär i motion1999/2000:T354 ökade insatser för attförbättra vägunderhållet.Inga Berggren m.fl. (m, kd, c) framhålleri motion 2000/01:T347 att ökade medel böravsättas för vägunderhåll samt att de förnäringslivet viktigaste projekten börsättas i gång utan dröjsmål.Utskottets ställningstagandeInfrastrukturen måste tryggas ochutvecklasUtskottet anser att det behövs storainsatser i infrastrukturen för att främjatillväxt, regional utveckling ochomställning till ett ekologisk uthålligtsamhälle. Insatser måste också göras föratt förbättra trafiksäkerheten och stärkakollektivtrafikens konkurrenskraft.Enligt utskottet möjliggör regeringensförslag till långsiktig planeringsram en kraftfull ochefterlängtad upprustning av de svenskajärnvägs- och vägnäten. Förslaget innebärockså ett viktigt steg mot ett nytttransportsystem som möter Sverigesväxande behov av snabba, effektiva, säkraoch miljövänliga transporter. Somframhålls i propositionen främjas helaSveriges utveckling och ekonomi av enomställning till långsiktigt hållbaratransporter.Vidgad planeringsramSynen på transportsystemet och statensansvar har förändrats. Från att statensroll främst har varit att tillhandahållainfrastruktur i form av vägar ochjärnvägar har intresset kommit attförskjutas mot att se trafiksystemet somen helhet där åtgärder i infrastrukturenär ett av flera medel att utveckla ettväl fungerande transportsystem.Vägverkets och roller harsamtidigt utvecklats från att varaväghållare och banhållare till att bliansvariga myndigheter för utvecklingeninom hela vägtransportsystemet respektivejärnvägssystemet.Regeringen föreslår att planeringsramenför järnvägsinvesteringar skall omfattainvesteringar på hela det statligajärnvägsnätet, miljöförbättrande åtgärderlängs samma nät samt statsbidrag tillinvesteringar i järnvägar,spåranläggningar, rullande materiel förregional kollektivtrafik och terminalersom staten inte är huvudman för. Enligtpropositionen bör vidare planeringsramenför nationella väginvesteringar omfattainvesteringar på stamvägnätet, åtgärderför förbättrad miljö på hela det statligavägnätet samt åtgärder för förbättradtrafiksäkerhet på stamvägnätet.Utskottet anser att den förordadeutökade användningen av planeringsramarnaär naturlig. För att uppnå detransportpolitiska målen på ett effektivtsätt krävs i ökad utsträckning åtgärderutanför det traditionellainfrastrukturområdet.Sjöfarten och infrastrukturplaneringenMotionsförslag har väckts om attplaneringsramen bör vidgas och ävenomfatta sjöfartens infrastruktur. mening är det angeläget med enhelhetssyn på transportsystemet. Engrundläggande princip itransportpolitiken är att få till stånden ökad samverkan mellan olikatransportmedel och trafikslag.Infrastrukturen skall därför så långt sommöjligt möjliggöra en effektiv samverkanmellan transportslagen. Redan i dagförekommer ett omfattande samarbetemellan trafikverken och dettransportslagsövergripande synsättet harytterligare förstärkts genom denregionala planeringsprocessen.Av propositionen framgår att enbedömning av utvecklingen inomsjöfartssektorn under planeringsperiodenär värdefull för att främja ett transport-slagsövergripande synsätt i den fortsattaplaneringen. För att främja en helhetssynpå transportsystemet anges attSjöfartsverket bör presentera enbedömning av utvecklingen inomsjöfartssektorn för perioden 2004-2015som underlag för planeringen av vägar ochjärnvägar. Regeringen framhåller särskiltatt landanslutningarna till nationelltviktiga hamnar skall beaktas iinfrastrukturplaneringen.Enligt utskottets mening är sjöfartenviktig när det gäller att utveckla ettsamhällsekonomiskt effektivt ochlångsiktigt hållbart transportsystem. Somframhålls i propositionen utnyttjas dockinte sjöfartens kapacitet tillfullo. Utskottet anser att det ärangeläget att sjöfartens möjligheter somett effektivt och miljövänligttransportmedel kan tas till vara.Sjöfartsutvecklingen styrs emellertidinte i första hand av investeringar it.ex. hamnar eller farleder. Det handlari stället om att skapa bl.a. rättvisakonkurrensförutsättningar och effektivatransportkedjor där sjöfartens fördelarkan tas till vara.När det gäller åtgärder för attutveckla ett effektivtgodstransportsystem vill utskottethänvisa till den pågående beredningen avGodstransportdelegationens slutbetänkandesom bl.a. förordar åtgärder för att uppnåen ökad samverkan och helhetssyn påtransportsystemet. Enligt utskottetsmening är det angeläget att rationellaintermodala transportkedjor utvecklas somger näringslivet goda möjligheter tilleffektiva och långsiktigt hållbaratransporter. Sjöfarten har därvid enviktig uppgift att fylla. Utskottetförutsätter attGodstransportdelegationens förslag kommeratt beaktas inom ramen för den fortsattaplaneringsprocessen. Som regeringenredovisar i propositionen avses vidareen trafikslagsövergripande utvärderinggöras när trafikverkens förslag tillinvesteringsplaner redovisas. Medhänvisning till det anförda bedömerutskottet att sjöfartens fördelar kan tastill vara inom ramen förinfrastrukturplaneringen.Planeringsperiodens längdUtskottet har ingen erinran motregeringens förslag attplaneringsperioden förlängs till tolv årmed hänsyn till det alltmer uttaladebehovet av en längre framförhållning vadgäller den fysiska planeringen. Utskottetförutsätter att regeringen närmare kommeratt redovisa hur planen kommer att följasupp.Däremot kan utskottet inte tillstyrkamotion 2001/02:T18 (m) i vilken begärsatt planeringsperioden startar redan år2002. Enligt utskottets mening krävs enstark demokratisk förankring av åtgärderi trafikens infrastruktur. Somillustreras av följande sammanställningföljer ett omfattande beredningsarbeteefter det att har lagt fast denekonomiska planeringsramen ochplaneringsinriktningen. ochBanverket samt länen skall bl.a. upprättaoch förankra planer som skall granskasoch fastställas av regeringen. När detgäller motionärernas krav på åtgärderunder vill utskottet istället hänvisa till den av regeringenföreslagna särskilda ekonomiskasatsningen i närtid under perioden2002-2004. Det betyder att nästaplaneringsperiod bör, som regeringenföreslår, omfatta åren 2004-2015.SCHEMATISK BESKRIVNING AVBESLUTSPROCESSEN FöR PLANERINGSPERIODEN2004-2015Åtgärd TidsperiodPlaneringsunderlag utarbetas av 1998-olika myndigheter, utredningar 2001m.m.Regeringen framlägger oktobeinriktningsproposition r 2001Riksdagen beslutar om decembinriktning och planeringsram er2001Regeringen utfärdar tidigtplaneringsdirektiv 2002Vägverket, och länen 2002-upprättar åtgärdsplaner efter 2003samråd med bl.a. kommunerRegeringen granskar och 2003fastställer åtgärdsplanernasamt lämnar en redovisning tillriksdagenPlanerna börjar att gälla 2004Planeringsramens ekonomiska omfattningUtskottet konstaterar att regeringensförslag till långsiktig planeringsram innebär en betydandeambitionshöjning såväl i förhållande tillnuvarande anslagsnivå som till gällandeplaneringsram för . Somframgår av följande sammanställning ökarden årliga medelsramen från 21 till 26miljarder kronor. I jämförelse med denfaktiska medelstilldelningen förinnevarande budgetår är medelsökningen änmera markant. När det gällerjärnvägsinvesteringar innebär regeringensförslag en en kraftig ökning avplaneringsramen. Även drift och underhållav vägnätet samt åtgärder för denregionala infrastrukturen ökar markant.PLANERINGSRAM ENLIGT REGERINGENS FöRSLAG,NUVARANDE PLANERINGSRAM SAMT ANSLAG FöRåR 2001 (äNDAMåL ENLIGT PROP. 2001/02:20,MILJARDER KRONOR PER åR)Ändamål enligt 2001prop (prisniv2001/02: beslut å 2001)20(prisniv(prisniv å 2004)å 2004)Drift och 3,2 3,3 2,6underhålljärnvägDrift och 7,2 6,1 6,1underhållvägTjälsäkring, 1,4 1,0 1,0bärighet ochrekonstruktionSektorsuppgi 0,7 1,1 0,6fterJärnvägsinve 8,3 4,4 2,7steringarNationella 3,2 3,4 1,7väginvesteringarRegional 2,5 1,7 2,1infrastrukturTotalt 26,5 21,0 16,8Av motionerna framgår att det finns olikauppfattningar om den ekonomiskaplaneringsramens omfattning ochfördelning på olika ändamål.Planeringsramarna redovisas på skildasätt och med olikafinansieringsantaganden vilket försvåraren jämförelse. Beaktas den sammanlagdaplaneringsramen kan konstateras att detråder en bred samstämmighet om att ökademedel bör anvisas för trafikensinfrastruktur. När det gällerfördelningen på olika ändamål har dockpartierna olika uppfattning. Det gällerfrämst medelsfördelningen mellan väg ochjärnväg, men även fördelningen mellan åena sida drift och underhåll och å andrasidan investeringar samt hur insatser börfördelas nationellt och regionalt.Utskottet delar för sin del regeringensuppfattning att den långsiktigaplaneringsramen för perioden 2004-2015bör uppgå till ,varav för verksamhetoch förkapitalkostnader i form av räntor ochamorteringar för investeringar somfinansieras med lån. Enligt utskottetsmening är vidare regeringens förslag tillmedelsfördelning på olika ändamål välavvägd. Det innebär att planeringsramenför bör utformasenligt följande sammanställning:TRAFIKUTSKOTTETS OCH REGERINGENS FöRSLAGTILL PLANERINGSRAM FöR PERIODEN 2004-2015Ändamål MiljarderkronorDrift och underhåll av 87statliga vägarDrift och underhåll av 38statliga järnvägarTjälsäkring, bärighet och 17rekonstruktion av vägarSektorsuppgifter 8Järnvägsinvesteringar 100Nationella väginvesteringar 39Regional infrastruktur 30Kapitalkostnader 45Totalt 364Planeringsramens användningUtskottet anser att det är av storbetydelse att landets vägar och järnvägarunderhålls på ett ansvarsfullt sätt.Utskottet ser därför medtillfredsställelse på att uppgiften attbevara och säkerställa befintliga vägaroch järnvägar prioriteras underplaneringsperioden och att totalt 150miljarder kronor avsätts för dettaändamål. För att möjliggöra en effektivmedelsanvändning är det viktigt attVägverket och tar fram drift-och underhållsstrategier i samband medupprättandet av de långsiktigainvesteringsplanerna.