bet · GO01UbU15 · 2001-05-08 00:00:00 — För dettakommer regeringen att i samma budgetpropositionföreslå ytterligare . kommer också att få iuppdrag att genomföra entidsbegränsad satsning på kompetensutveckling avlärare med inriktning mot vuxenpedagogisktarbetssätt och specialpedagogik. Verket avses fådisponera sammanlagt ca för dettaändamål.Regeringen anser att en ny statlig utvärdering avfolkbildningen bör genomföras. Denna bör innefattaen djupare utvärdering av rolloch funktion, bl.a. med utgångspunkt i rådets dubblauppdrag att fördela statsbidrag till folkbildningenoch att företräda sina medlemmar. har enligt regeringen i allt störreomfattning kommit att agera på en utbildningsmarknadpå samma villkor som övriga utbildningsanordnare.Det kan enligt regeringen finnas skäl att inom denkommande nya utvärderingen av folkbildningenundersöka om och i så fall hur den externtfinansierade verksamheten som helhet har påverkatfolkbildningen. En annan fråga för utvärderingen äratt studera vilken betydelse och roll folkbildningenhar för kulturen. Vidare bör analyser avfolkbildningens effekter för deltagarna ingå i enutvärdering. Ytterligare en intressant fråga attbelysa är huruvida och i så fall på vilket sätt deninom folkbildningen själv initierade utvärderingenhar påverkat verksamheten. Slutligen nämnerregeringen att den statliga utvärderingen bör belysaverksamheten för deltagare med behov av särskiltanpassat boende, omsorgs- och habiliteringsinsatser.MotionerVilka medel som bör avsättas till utbildningsplatserinom folkbildningen tas upp i fem motioner.Kristdemokraterna kan enligt motion 2000/01:Ub28inte acceptera att regeringen skär ned på de 10 000platser som inom har gåttdirekt till folkhögskolan via (yrk. 3).Centerpartiet vill enligt motion 2000/01:Ub33 attdet totala antalet årsstudieplatser i den framtidastatliga satsningen på vuxenutbildning skallomfördelas så att studieförbunden tillförs 5 000platser (yrk. Dessaårsstudieplatser bör läggas in iordinarie anslag till studieförbunden viaFolkbildningsrådet (yrk. 9).Enligt motion 2000/01:Ub35 (s) bör man ta tillvara studieförbundens förmåga när det gäller attuppfylla målen för . I motion1999/2000:Ub262 (fp) påpekas vikten av en stärkt ochsäkrad position för studieförbund och folkhögskolor(yrk. framhåller i motion1999/2000:N388 (mp) värdet av folkhögskolor ochstudieförbund när det gäller bevarande ochlevandegörande av kultur- och värdenoch tillgång till den egna historien (yrk. 14).Moderata samlingspartiet föreslår i motion2000/01:Ub36 att regeringen skall låta utreda enuppdelning av anslaget till folkbildning, så attmedlen till folkhögskolorna överförs tillutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning (yrk. Anslaget tillfolkbildning ingår i utgiftsområde 17 Kultur,medier, trossamfund och fritid. Motionärerna anseratt de senaste årens utveckling har inneburit enallt större skillnad mellan verksamheten inomstudieförbunden och inom folkhögskolorna.Moderata samlingspartiet och tar uppregeringens avsikt att föreslå särskilda medel tillSkolverket för forskning och utveckling medinriktning på vuxnas lärande. Enligt motionerna2000/01:Ub36 respektive 2000/01:Ub33 bör en del avdessa medel avsättas för att Folkbildningsrådetskall kunna initiera FoU för folkbildningens behov(yrk. 1 respektive 5, båda i denna del).Samma två partier samt föreslår vidareatt de medel som regeringen avser skall avsättastill en tidsbegränsad satsning påkompetensutveckling av lärare med inriktning motvuxenpedagogiskt arbetssätt och specialpedagogikockså skall komma folkbildningen till del viaFolkbildningsrådet (mot. 2000/01:Ub36 yrk. 1 i dennadel, 2000/01:Ub33 yrk. 5 i denna del och2000/01:Ub25 yrk. 16).Kristdemokraterna och tar i motionerna2000/01:Ub287 respektive 2000/01:Ub33 upp frågan ommedel till folkbildningen inom ramen för den s.k.ITiS-satsningen (yrk. 7 respektive 5 i denna del).Enligt centermotionen bör ITiS-resurserna ocksåriktas till cirkelledare och handledare inomstudieförbunden.Frågor om en kommande utvärdering av folkbildningentas upp i fem motioner.Centerpartiet vill att den av regeringen aviseradeutvärderingen skall genomföras av en parlamentarisktsammansatt kommitté (mot. 2000/01:Ub33 yrk. 7).Enligt motion 2000/01:Ub34 (s) bör den utredningsom skall genomföras ha en parlamentarisk förankringeller en referensgrupp med sakkunskap omstudieförbundens och folkhögskolornas verksamhet(yrk. Motionärerna vill också att det iutredningsuppdraget skall ingå att studera hur deökade deltagaravgifterna i studieförbundensverksamhet har påverkat den sociala rekryteringentill denna (yrk. 2).År 1998 beslutade att statens stöd tillfolkbildningen skulle tillföras syftet att medverkatill en breddning av kulturintresset i samhället,till en ökad delaktighet i kulturlivet samt tillmänniskors möjligheter till egna kulturupplevelseroch eget skapande. framför i motionerna1999/2000:Kr315, 1999/2000:Kr601 och 2000/01:Kr701förslag om att denna nya målsättning förfolkbildningen skall utvärderas (yrk. 24, 2respektive 34 i denna del). Dessa motioner väcktesalla innan propositionen lades fram.I motion 2000/01:Kr601 (fp) föreslår motionären attFolkbildningsrådets myndighetsutövning skallåterföras till staten. Hon anser att det inte är braatt regelverk och bidragsfördelning skall utformasav representanter för den verksamhet som reglernaoch stödet gäller.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet har i sitt yttrande 2000/01:KrU3yföreslagit att samtliga här redovisademotionsyrkanden skall avslås.När det gäller medel till utbildningsplatser inomfolkbildningen anser kulturutskottet att riksdagenbör godta den avtrappning som förordas ipropositionen. Bidraget bör inte omfördelas tillstudieförbunden, som inte har deltagit iKunskapslyftsprojektet med ett eget bidrag utan viabidragen till kommunerna. Möjlighet att upphandlatjänster från studieförbunden kommer kommunerna attha även i fortsättningen.Kulturutskottet hänvisar i fråga om uppdelning avfolkbildningsanslaget till att tidigarehar avslagit motsvarande yrkanden efter förslag frånkulturutskottet.När det gäller medel till FoU, kompetensutvecklingav lärare med inriktning på vuxenpedagogisktarbetssätt och specialpedagogik samt den s.k. ITiS-satsningen skriver kulturutskottet att de medel somregeringen nu aviserar inte är av den storleken attde bör delas upp på fler ändamål ochbidragsmottagare än vad som förordas ipropositionen. Dock understryker kulturutskottet attde snabba samhällsförändringarna, den utökadetillgången till information och ny teknik och deökande behoven av livslångt lärande för storagrupper i samhället medför att ett motsvarande behovav kunskaps- och kompetensutveckling finns även inomfolkbildningen som helhet, dvs. inom bådefolkhögskolorna och studieförbunden.Kulturutskottet anser att den statliga utvärderingav folkbildningen som skall ske bör genomföras iden ordning som regeringen förordar, nämligen med enutredare som preciserar inriktningen, upphandlarstudier och samordnar verksamheten. Utskottet utgårfrån att utredningen som brukligt är kommer att,efter behov, i olika former tillföras sakkunskapfrån experter, sakkunniga och referensgrupper.Motionsyrkandena om utvärdering av det nya syftetmed statsbidraget till folkbildningen, när detgäller kulturen, bör enligt kulturutskottet ansesvara tillgodosedda genom den utvärdering som nuskall påbörjas.Enligt kulturutskottet bör utbildningsutskottetavstyrka motionen om att återföraFolkbildningsrådets myndighetsutövning till staten.Kulturutskottet har inget att erinra mot att denstatliga utvärderingen av roll iförhållande till syftena med statsbidraget äveninbegriper en analys av vad Folkbildningsrådetsdubbla uppdrag innebär.Utbildningsutskottets ställningstagandeU t s k o t t e t föreslår att avslårsamtliga här redovisade motionsyrkanden.Den nedtrappning av de statliga medlen tillutbildningsplatser i vuxenutbildningen somregeringen aviserar är fördelad på ett sätt som ärmer fördelaktigt för folkhögskolorna än förkommunerna. Folkhögskolans andel av den permanentastatliga resursinsatsen kommer att vara större änhittills. Utskottet delar kulturutskottetsuppfattning att det inte finns anledning att statensärskilt avdelar medel till studieförbundensmedverkan i vuxenutbildningen. Kommunerna bör,liksom , när det är lämpligt utnyttjamöjligheten att uppdra åt studieförbund att anordnaviss del av den vuxenutbildning som kommunerna äransvariga för.Utbildningsutskottet delar kulturutskottetsuppfattning att man inte bör dela uppfolkbildningsanslaget och föra folkhögskoledelentill utgiftsområde 16.När det gäller medel till folkbildningen förforskning och utveckling med inriktning på vuxnaslärande, för kompetensutveckling av lärare medinriktning på vuxenpedagogiskt arbetssätt ochspecialpedagogik och när det gäller ITiS-satsningendelar utbildningsutskottet kulturutskottetsbedömning att de medelsförstärkningar som regeringenaviserat inte är av sådan storleksordning att de bördelas upp på fler ändamål och bidragsmottagare.Liksom regeringen anser utbildningsutskottet attfolkbildningens effekter för deltagarna bör ingå ien utvärdering. Utskottet delar ocksåkulturutskottets bedömning att det i dettasammanhang borde vara naturligt attutvärderingsarbetet även kommer in på frågan omeffekterna av höjda avgifter för individerna ochsärskilt för de resurssvaga och prioriteradegrupperna. Även i övrigt när det gäller utvärderingav folkbildningen och när det gällerFolkbildningsrådets myndighetsutövning hänvisarutskottet till vad kulturutskottet har anfört.Personer med funktionshinder och detlivslånga lärandetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden om rätt för funktionshindradeatt välja utbildningsanordnare, lagregleringav rätt till personlig assistans vidvuxenstudier, statlig finansiering avteckentolkning inom vuxenutbildningen ochyrkanden om stöd i övrigt tillfunktionshindrade vid vuxenutbildning.Jämför reservationerna 5 (m, fp), 10 (kd, c,fp), 2 (kd) och 4 (fp).PropositionenRegeringen framhåller i propositionen att en avgrundprinciperna i den offentliga handikappolitikenär att varje sektor i samhället skall utforma ochbedriva sin verksamhet så att den blir tillgängligför alla medborgare. Behövs anpassning skall dettafinansieras inom ramen för den befintligaverksamheten. De lagar och förordningar som reglerarden nuvarande vuxenutbildningen utgår från attanordnarna skall kunna ta emot alla vuxna somtillhör målgruppen för utbildningen, oavsettfunktionshinder.Sverige har ställt sig bakom de standardregler somFN har ställt upp för att tillförsäkra människor medfunktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet. Detfinns emellertid brister i det faktiska uppfyllandetav detta inom vuxenutbildningen.Personalen hos utbildningsanordnarna saknar oftaden pedagogiska kompetens som behövs för attundervisa deltagare med funktionshinder. Brister ibemötandet av funktionshindrade förekommer inomolika samhällsområden, vilket har föranlettriksdagen att anvisa medel för enflerårig satsning på kompetensutveckling kringfrågor som rör bemötandet av personer medfunktionshinder. () har fått ett särskilt ansvarför denna kompetensutveckling. Regeringen aviserar ipropositionen att den nya myndighet som den 1 juli2001 skall ersätta det nuvarande Statens institutför handikappfrågor i skolan () kommer att få iuppdrag att bistå skolhuvudmännen medspecialpedagogiskt stöd även när det gäller denkommunala utbildningen för vuxna, vilket inte haringått i uppdraget till . Den nya myndigheten,som skall heta , kommeratt tillföras medel för detta fr.o.m. budgetåret2002. kommer också atttillföras medel för utveckling avläromedel för vuxna med funktionshinder.Regeringen avser även att ge direktivtill en utredning om hjälpmedel för personer medfunktionshinder.När det gäller lokalernas fysiska tillgänglighet -som är ett stort problem inom helautbildningsområdet - nämns i propositionen bl.a. attregeringen avser att skapa ett nationellt center meduppgift att vara ett nationellt rådgivande organ ifrågor om tillgänglighet.Det tolkstöd som döva och vissa hörselskadade ivuxenutbildningen behöver skall det enligtregeringen vara respektive utbildningsanordnaresansvar att tillhandahålla. Statens skolor för vuxnabör enligt regeringens mening få i uppdrag attutveckla distansmetoder och IT-läromedel som riktarsig till studerande inom komvux och folkhögskola somhar teckenspråk som första språk. I nästabudgetproposition avser regeringen att föreslå attca anvisas för detta ändamål.Propositionen om vuxnas lärande innehåller intenågra förslag för att ta ställning tillnär det gäller studerande med funktionshinder.MotionerFolkpartiet föreslår i motion 2000/01:Ub25 etttillkännagivande om att även vuxenstuderande medfunktionshinder skall ha möjlighet att väljautbildningsanordnare (yrk. Ett problem som måsteses över är enligt motionärerna att kommuner intealltid betalar för elever med funktionshinder somväljer att studera vid folkhögskola ellerstudieförbund.Centerpartiet begär i motion 2000/01:Ub33 etttillkännagivande om att vuxenutbildning skall utgöraunderlag för rätt till personlig assistans (yrk. 4).Flera motioner tar upp frågor om stöd i övrigt tillfunktionshindrade vid vuxenutbildning.Kristdemokraterna tar i motion 2000/01:Ub287 uppett antal problem för studerande med olika typer avfunktionshinder. Det gäller personligt stöd i formav stödundervisning, assistans eller tolktjänst fördöva och när det gäller att förflytta sig tillutbildningslokalerna. Dessa problem måste lösas,framhåller motionärerna (yrk. 9).Folkpartiet understryker i motion 2000/01:Ub25vikten av att studerande med funktionshinder får detstöd de behöver för att kunna studera på sina egnavillkor (yrk. Staten skall finansierakostnaderna för teckenspråkstolkning inom denoffentligt finansierade vuxenutbildningen (yrk. 5).Studerande i behov av särskilt stöd skall ges rätttill en fördjupad studieplan där det anges vilkastödinsatser den studerande behöver för attutbildningsmålen skall nås (yrk. 7).Statligt finansieringsansvar förteckenspråkstolkning vid vuxenutbildning föreslåsockså i motion 2000/01:Ub27 (m).I motion 2000/01:Ub518 (s) påpekas attgymnasiestudierna för funktionshindrade många gångerbehöver kompletteras för att man skall bli behörigtill högre studier. Studenter med funktionshindervågar ofta inte ta studielån av rädsla för attstudierna inte leder till arbete. Regeringen böröverväga en försöksverksamhet som prövar olikamöjligheter att komplettera gymnasiebetyget, ansermotionären. Syftet är att öka antalet studenter medfunktionshinder i högre utbildning.Utskottets ställningstagandeU t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Det livslånga lärandet är - som framhålls ipropositionen - ett individuellt projekt. Utmaningenför den samhällsstödda vuxenutbildningen är att mötaalla utifrån individuella önskemål, behov ochförutsättningar. Utskottet anser inte att det finnsanledning att göra ett särskilt tillkännagivandetill regeringen om möjlighet för funktionshindradeatt välja utbildningsanordnare.Frågan om rätt till personlig assistans vidvuxenutbildning tas upp i Kunskapslyftskommitténsslutbetänkande (SOU 2000:28 s. 547 f.). Där framgåratt allmänna råd förtillämpningen av lagen (1993:398) omassistansersättning () är så utformade att densom har rätt till assistansersättning normalt ävenbeviljas detta av sin försäkringskassa i samband medvuxenutbildning. Det tillkännagivande som begärs imotion 2000/01:Ub33 yrkande 4 är därför intebehövligt.Utskottet kan inte heller ställa sig bakomförslagen till tillkännagivanden om stöd i övrigttill funktionshindrade vid vuxenutbildning. Ansvaretligger och bör ligga hos huvudmannen för respektiveutbildning. När det gäller utbildningstolkning ivuxenutbildningen delar utskottet regeringensuppfattning att huvudmannen för utbildningen haransvar både för tillhandahållande och finansieringav sådan för elever som behöver tolkning för attkunna följa utbildningen. Den nya teknikensmöjligheter att kraftigt förbättrautbildningssituationen för dem som har teckenspråksom första språk bör tas till vara. Det aviseradeuppdraget till SSV att utveckla distansmetoder ochIT-läromedel för vuxenutbildning på teckenspråk ärdärför angeläget. Behovet av en försöksverksamhet avdet slag som antyds i motion 2000/01:Ub518 kanprövas av regeringen utan ställningstagande frånriksdagens sida.StudiefinansieringUtskottets förslag i korthetUtskottet ställer sig bakom regeringensförslag om att ersätta särskiltutbildningsbidrag med en särskild form avstudiemedel för vissa vuxenstuderande. Dennya formen innebär studiemedel som till 100 %är bidrag och en möjlighet att därutöver fåytterligare av ordinarie totalbeloppsom bidrag. bör avslåmotionsyrkanden om ändringar istudiemedelssystemet med hänvisning tilltidigare ställningstaganden och yrkanden ominförande av kompetenskonton med hänvisningtill pågående beredning.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (kd) och 4 (fp).BakgrundEn ny studiestödslag (1999:1395) träder i kraft den1 . För vuxnas studier finns i det nyasystemet i princip en enda studiestödsform, nämligenstudiemedel. De äldre studiestödsformerna särskiltvuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa (svuxa) avskaffas.De nya studiemedlen består liksom av delsbidrag, dels lån. Normalt kommer avtotalbeloppet att utgöras av bidrag och resten avlån. En särskild resursram avsätts för att vissastuderande som är eller äldre skall kunnabeviljas studiemedel med en bidragsdel på 82 %.Tilläggslån utöver den normala lånedelen kan ocksåbeviljas studerande som är och äldre.För den tidsbegränsade statliga satsning somkallas , och som inleddes ochkommer att avslutas med utgången av , har ettsärskilt förmånligt studiestöd inrättats, kallatsärskilt utbildningsbidrag (UBS). Det kan beviljasför högst . UBS är i sin helhet ettbidrag, vars belopp är kopplat tillarbetslöshetsförsäkringen. Målgruppen är i förstahand arbetslösa, men en mindre del av tillgängligamedel får användas för att bevilja UBS till sökandesom har arbete, under förutsättning attarbetsgivaren under den sökandes tjänstledighet förstudier anställer en långtidsarbetslös person.PropositionenRegeringen föreslår att vissa vuxenstuderande skallkunna få en särskild form av studiemedel och attstudiestödsformen särskilt utbildningsbidrag skallavskaffas fr.o.m. år 2003.I syfte att främja rekrytering av vissa grupperstuderande till grundläggande och gymnasialvuxenutbildning skall studiemedel kunna utgå medbidrag som utgör av totalbeloppet (4,avprisbasbeloppet vid heltidsstudier, vilketf.n. ger ca ). Sådana studiemedelskall kunna lämnas till personer som är minst 25 åroch är eller riskerar att bli arbetslösa eller somhar vissa funktionshinder. Personer som under entolvmånadersperiod före studierna har haft enekonomisk levnadsnivå som överstiger totalbeloppetskall kunna få ytterligare bidrag avprisbasbeloppet . Det totala bidraget permånad blir därmed ca , dvs. ytterligare ca22,av ordinarie totalbelopp. Den föreslagna nyaformen av studiemedel skall kunna lämnas förutbildning på grundskole- eller gymnasienivå underhögst utöver den tid som gäller förstudiemedel i övrigt på den aktuella nivån.För varje kommun skall en ekonomisk ram beräknasför det nya stödet. Kommunen skall yttra sig överansökningarna om stödet och skall därmed kunna getillförlitliga besked till den sökande omstudiestödet i anslutning till vägledning ellerantagning till utbildningen.MotionerModerata samlingspartiet och föreslår imotionerna 2000/01:Ub32 respektive 2000/01:Ub25 attriksdagen skall avslå regeringens förslag (yrk. 4respektive 8).Moderaterna anser att utbildning för vuxna skallvara en personlig investering. Vuxna med behov avgrundläggande utbildning skall ges stöd, menformerna får inte innebära orättvisor i förhållandetill andra studerandegrupper. Regeringen bör enligtmotionärerna återkomma med förslag vad gällerstudiemedel, där utgångspunkten skall vara principenatt den enskilde själv skall kunna bestämma sig föratt satsa på utbildning och göra en bedömning avförutsättningarna utifrån givna och fasta villkor(yrk. Det är av stor betydelse att det systemsom erbjuds för finansiering av utbildning ärtrovärdigt, förutsägbart och överblickbart. Istudiemedelssystemet bör fribeloppet avskaffas,räntorna på studielånen göras avdragsgilla ochCentrala studie-stödsnämnden (CSN) avskaffas. Allaarbetstagare bör ges möjlighet att byggaupp personliga utbildningskonton, för vilka ingenövre åldersgräns skall finnas (yrk. 7).Kristdemokraterna vill enligt motion 2000/01:Ub28att alla som inte harfullständiga betyg från ellergymnasieskolan skall erbjudas studiemedlenstotalbelopp som ett skattefritt bidrag. Därutöverskall den studerande kunna komplettera med enlånedel på . CSN skallbedöma lämplig nivå på lånet med hänsyn till denstuderandes ålder och återbetalningsmöjlighet.Studerande på grundskole- och gymnasienivå som läserav eget intresse eller för att komplettera ellerhöja betyg skall hänvisas till de ordinarie reglernaför studiemedel, som bör ändras så att bidragsdelenblir och fribeloppet avskaffas. Förändringarnaskall kompletteras med höga krav på resultat ochprincipen att lånen skall betalas tillbaka, heterdet i motionen (yrk. villavslå den av regeringen föreslagna 50-veckorsgränsen(yrk. 6).Folkpartiet framför i motion 2000/01:Ub25 ettantal förslag om förändringar inomstudiemedelssystemet. Totalbeloppet för allastuderande skall höjas med (yrk.9). För vuxna som studerar på grundskolenivå skall80 % av studiemedlen utgöra bidrag, medanbidragsdelen för vuxna som läser på gymnasienivåskall vara av totalbeloppet (yrk. Denmöjlighet som redan finns att få tilläggslån skallenligt , förutom till funktionshindrade,i första hand erbjudas till småbarnsföräldrar (yrk.11). Personer bör kunna låna avdet allmänna pensionssy-stemet för att finansiera utbildning (yrk. 12).Utskottets ställningstagandeU t s k o t t e t föreslår att godkännervad regeringen förordar om en särskild form avstudiemedel för vissa vuxenstuderande och avslår denu redovisade motionsyrkandena.Enligt utskottets uppfattning är det nödvändigtatt, även när avslutas som ensärskild satsning, kunna erbjuda vissa vuxna ettstudiestöd som är mer förmånligt än de vanligastudiemedlen. Som regeringen framhåller ipropositionen visar erfarenheterna frånKunskapslyftet entydigt, att om man skall nå de mestsvårrekryterade, som är i störst behov avatt höja sina kunskaper, så är den personligaekonomin av avgörande betydelse. Det är ocksåangeläget att det nya stödet får en sådan utformningatt det understöder flexibelt lärande. Det nyastödet bör därför kunna utgå för såväl heltid somdeltid och kortare studier. Den nya formen avstudiemedel är inte, såsom UBS varit, kopplad tilldet belopp som i varje enskilt fall skulle ha utgåtti form av ersättning från arbetslöshetskassan.När det gäller totalbeloppets storlek,bidragsandelens storlek för vuxna i gymnasialastudier, avskaffande av fribeloppet, avdragsrätt förräntor på studielån och konkurrensutsättning av CSNhänvisar utskottet till sina tidigareställningstaganden (senast i bet. 2000/01:UbU2). Därhar även förslag om lån ur det allmännapensionssystemet avstyrkts med hänvisning tillpågående utredning om individuelltkompetenssparande. I den nya studiestödslagen(1999:1395), som antog ,föreskrivs att tilläggslån får lämnas fr.o.m. detkalenderår då den studerande fyller och attsådana lån för lämnas . Iövrigt är det regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer som skall meddela föreskrifterom de förutsättningar som skall gälla förtilläggslån (3 kap. 14 §).Utskottet kan inte ställa sig bakom någottillkännagivande om att kraven på studieresultat istudiemedelssystemet skall skärpas. En avgrundprinciperna bakom den reform av studie-stödssystemet som träder i kraft äratt studielån skall betalas tillbaka.Statsbidrag till vuxenutbildningenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att skallgodkänna att ett nytt riktat statsbidrag tillkommuner och folkbildningen inrättas .