bet · GO01SfU11 · 2001-03-27 00:00:00 — Motfascism och rasism arbetar man målmedvetet på mångaställen, men den allmänna debatten ägnar betydligtmindre uppmärksamhet åt de brott mot de mänskligarättigheter som har rötter i marxism-leninismen.Trots har politiskaställningstaganden som försöker ursäkta kommunismensbrott mot mänskliga rättigheter fortfarande storspridning. hämtar dessa strömningar sinstyrka ur det som bör kallas för vänsternsrevisionism - den historieförfalskning som syftartill att antingen förminska eller helt bortförklarakommunismens fasansfulla konsekvenser för människorrunt om vår planet. I historia ochi de svenskt initierade konferenserna omintoleransen bör även vänsterrevisionismen blirobjekt för ständiga analyser och allt djupareavslöjanden. Historieundervisningen bör få enbetydligt starkare ställning än i grundskoloroch gymnasier, på högskolor och universitet.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagSkrivelse 2000/01:59Regeringen har till överlämnat skrivelse2000/01:59 En nationell handlingsplan mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Yttrande från annat utskottKonstitutionsutskottets yttrande2000/01:KU11yEn nationell handlingsplan motrasism, främlingsfientlighet,homofobi och diskrimineringTill socialförsäkringsutskottetSocialförsäkringsutskottet har den 6 mars 2001beslutat bereda tillfälle attyttra sig över regeringens skrivelse 2000/01:59 Ennationell handlingsplan mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskrimineringsamt de motionsyrkanden som väckts med anledning avskrivelsen.Utskottet begränsar sitt yttrande till att gällafrågor om- ombudsmännen och en samlad lagstiftning motdiskriminering- utmönstrande av ordet ras ur all lagstiftning- kriminalisering av hets mot homosexuella m.fl.- informationsinsatser.I flera motionsyrkanden från den allmännamotionstiden, vilka hänvisats tillkonstitutionsutskottet, har tagits upp frågorliknande dem som väckts med anledning av skrivelsen.Det gäller frågan om en samlad lagstiftning motdiskriminering och frågan om kriminalisering av hetsmot homosexuella m.fl. Utskottet avser att underhösten 2001 behandla dessa motionsyrkanden från denallmänna motionstiden.Utskottets övervägandenSkrivelsens huvudsakliga innehållRegeringen lämnar i skrivelsen en redogörelse föråtgärder som vidtagits mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering pågrund av etnisk tillhörighet och sexuell läggningsamt för gällande lagstiftning på området. Vidareredovisar regeringen en nationell handlingsplan. Ihandlingsplanen identifieras olika nyckelområden föroch brister som bör tillgodoses i det fortsattaarbetet mot rasism, främlingsfientlighet, homofobioch diskriminering. Handlingsplanen innehåller ocksåett antal nya konkreta initiativ. Det fortsattaarbetet med inriktning mot inrättandet av ett Forumför Levande historia redovisas liksomIntegrationsverkets fortsatta arbete med bl.a.uppbyggnaden av en nationell kunskapsbank och enrådgivande och stödjande verksamhet för kommuner.Viktiga delar av handlingsplanen rör formerna församverkan mellan regeringen och andra aktörer, inteminst frivilligorganisationerna.En utredning om möjligheterna till en generelllagstiftning mot diskriminering som omfattar allaeller flertalet diskrimineringsgrunder ochsamhällsområden aviseras. Detta utredningsarbeteskall även omfatta frågan om olika ombudsmänsuppgifter och ansvarsområden samt frågan om ensammanslagning av några eller samtliga ombudsmän somär underställda regeringen.OmbudsmännenSkrivelsenI EG-direktivet om likabehandling oavsett ras elleretniskt ursprung uppställs krav på att det i varjemedlemsstat skall finnas ett eller flera organ sompå ett oberoende sätt bl.a. skall kunna drivaklagomål om diskriminering. På arbetslivsområdet fårDO enligt skrivelsen anses uppfylla de krav somställs upp i direktivet på ett sådant organ. När detgäller andra områden finns det enligt skrivelsenskäl att analysera hur gällande rätt förhåller sigtill direktivet. Det är enligt regeringens meningnaturligt att i det sammanhanget även överväga omombudsmännens uppgifter inte borde vara likautformade och därmed ge samma möjligheter attmotverka diskriminering oavsett diskrimineringsgrundoch samhällsområde.I skrivelsen framhålls att frågan om en samordningav några eller samtliga ombudsmän under regeringenhar diskuterats i olika sammanhang. I samband därmedhar det bl.a. framförts farhågor för att många olikaspecialiserade ombudsmän kan undergräva denauktoritet som ligger i ombudsmannainstitutionen somsådan samt medföra risker för att vissa grupper kanfalla mellan ombudsmännens ansvarsområden.Regeringen redovisar sin avsikt att itilläggsdirektiv ge utredningen som har till uppgiftatt utreda ett utvidgat skydd mot diskriminering(N2001:1) i uppdrag att utreda möjligheterna till engenerell lagstiftning mot diskriminering somomfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunderoch samhällsområden samt att överväga frågan om ensammanslagning av några eller samtliga ombudsmänunderställda regeringen.Det finns enligt regeringen starka skäl för attbehandla alla diskrimineringsgrunder lika ilagstiftningen, något som bl.a. flera avombudsmännen har framfört. En samlad lagstiftninghar lättare att få genomslag i det allmännarättsmedvetandet och skulle därmed kunna utgöra etteffektivare skydd mot diskriminering. Översynenskall också gälla om ombudsmännen bör gesytterligare uppgifter utanför arbetslivet. Om denlagstiftning som styr ombudsmännens verksamhetkommer att samordnas finns det enligt regeringenskäl att även överväga en sammanslagning avombudsmännen. Det är enligt regeringen lämpligt attlåta utredningen överväga möjligheterna att slåsamman några eller samtliga ombudsmän som ärunderställda regeringen till en institution. Det ärdock angeläget att i sammanhanget beakta desärskilda förutsättningar som gäller för de olikaombudsmännens verksamhet.MotionernaI flera motioner understryks vikten av att denuvarande ombudsmännen mot diskriminering sammanslåstill en myndighet. m.fl. (alla m)begär i motion 2000/01:Sf20 tillkännagivanden tillregeringen om att de nuvarande ombudsmännen motdiskriminering slås samman till en myndighet(yrkande 1) och om samordnaddiskrimineringslagstiftning (yrkande 2).Motionärerna anger att den nya sammanslagnamyndigheten skulle kunna kallas Ombudsmannen motdiskriminering och understryker att den även böromfatta . Motionärernautgår från att förslaget om samordning avdiskrimineringslagstiftningen inte stannar vid entanke utan omsätts i praktisk handling. Enligtmotionärerna riskerar regeringens förslag attmotverka sitt syfte genom att entydigt peka ut vilkagrupper som drabbas av diskriminering i stället föratt anlägga ett individperspektiv på dendiskriminering som förekommer i samhället. Tillexempel bör diskriminering på grundval av sexuellläggning förbjudas och inte inrikta sig enbart motdiskriminering av homosexuella. Motionärerna anseratt diskriminering föreligger när hänsyn tas till enmänniskas sexuella läggning i ett sammanhang dådetta är irrelevant.Marietta de () begär i motion2000/01:Sf21 ett tillkännagivande till regeringen omatt ombudsmännen bör vara underställda istället för regeringen (yrkande 3). Motionären anseratt det är utomordentligt viktigt att ombudsmännenunderställs i stället för regeringen föratt kunna bedriva sitt arbete fristående frånregeringen och . Det skullekraftigt förstärka deras roller och förtroendet fördem hos allmänheten. Mot den bakgrunden börtilläggsdirektiven också innehålla uppgiften attföreslå ett överförande avombudsmannainstitutionerna till riksdagen.Också i motion 2000/01:Sf18 av . (c) begärs bl.a. ett tillkännagivande tillregeringen om samordning av de femombudsmannafunktionerna, då underställda riksdagen.Motionärerna framhåller att en sammanhållenlagstiftning som gäller utanför arbetslivet gör detmöjligt att ställa krav på en större del avsamhällslivet som även omfattaråldersdiskriminering. Vidare framhålls attmöjligheterna att låta ombudsmännen bli underställdariksdagen borde ses över. Ombudsmännen borde dåverka inom en organisation på samma sätt som JO och därigenom bli ett kraftfullare redskap. Tillsitt stöd bör ombudsmännen ha en samladdiskrimineringslagstiftning som omfattar hela livetoch inte bara arbetslivet (yrkande 4).I motion 1999/2000:25 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande till regeringen om attOmbudsmannen mot diskriminering skall varaunderställd och att denna fråga börbehandlas av den utredning som utreder ensammanslagning av rättighetsombudsmännen.Motionärerna anser att Ombudsmannen mot etniskdiskriminering bör ha ett speciellt ansvar ochfungera som motor i opinionsbildningen motdiskriminering, främlingsfientlighet och rasism(yrkande 12).Konstitutionsutskottets ställningstagandeKonstitutionsutskottet behandlade under hösten 2000en rad motionsyrkanden som gällde de skildaombudsmännen (bet. 2000/01:KU3). Med anledning avmotionsyrkandena ansåg utskottet när det gällerfrågan om att föra ihop de ombudsmän som ärunderställda regeringen till enombudsmannaorganisation att tiden nu var mogen attutreda frågan. Enligt utskottet borde således enutredning tillsättas med uppgift att undersöka omdet finns förutsättningar att slå samman några ellersamtliga av dessa ombudsmannainstitutioner till eninstitution. Frågan om huvudmannaskapet för dessaombudsmän måste enligt utskottet ses i ljuset av deuppgifter ombudsmännen tilldelas. Enligt utskottetborde som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört. ställde sigbakom utskottsmajoritetens förslag (rskr.2000/01:35).De tilläggsdirektiv till utredningen med uppgiftatt utreda ett utvidgat skydd mot diskriminering somaviseras i skrivelsen grundar sig bl.a. på dettaställningstagande. vidhållersin bedömning att huvudmannaskapet för ombudsmänneni fråga bör ses i ljuset av de uppgifterombudsmännen tilldelas. Enligt utskottets mening börresultatet av utredningens arbete avvaktas.Motionerna SF18 yrkande 4 (c), Sf20 yrkandena 1 och2 (m), Sf21 yrkande 3 (m) och Sf25 yrkande 12 (kd)avstyrks.Utmönstrande av ordet ras ur alllagstiftningMotionenKerstin-Maria och (båda mp)begär i motion 2000/01:Sf24 ett tillkännagivandetill regeringen om att ordet ras tas bort frånsvensk författningstext (yrkande 6).Konstitutionsutskottets ställningstagandeVåren 1998 behandlade ettmotionsyrkande om att ordet ras borde utmönstras urall lagstiftning (bet. 1997/98:KU29). Motionenremitterades till , Kungl.Vetenskapsakademien samt till samordnaren för svensköversättning vid Europeiska kommissionen,översättaren fil.dr. konstaterade att ordet rasförekommer på flera håll i svensk lagstiftning menatt detta så gott som uteslutande gällerförfattningar som grundas på internationellakonventioner eller författningar som genomför EG-direktiv. Det var därför inte möjligt för ,att som motionärerna begärt, då besluta attutmönstra ordet ras ur all lagstiftning. Utskottetdelade emellertid motionärernas uppfattning attanvändningen av ordet ras i författningstexterriskerade att underblåsa fördomar. Regeringen bordedärför i internationella sammanhang verka för attordet ras, använt om människor, i så storutsträckning som möjligt undviks i officiellatexter, i likhet med vad som också förordats i enresolution av från år 1996.Regeringen borde också göra en genomgång av i vilkenutsträckning begreppet ras förekommer i svenskaförfattningar som inte grundas på internationellatexter och, där så är möjligt, föreslå en annandefinition. Vad utskottet anfört gav somsin mening regeringen till känna (rskr.1997/98:185).Regeringen beslutade atttillkalla en särskild utredare för att göra enöversyn av lagstiftningen om olaga diskrimineringm.m. (dir. 1999:49). I uppdraget ingår frågan om hurtermen ras används i lagstiftningen. Utredningenskall enligt tilläggsdirektiv (dir. 2001:14) intelängre ha till uppgift att lämna konkreta förslagtill författningsändringar eller andra åtgärder.Utredningen skall i stället övergripande redovisasina resultat och ställningstaganden i de frågoruppdraget nu omfattar samt lämna förslag tillinriktning på det fortsatta arbetet i dessa frågor.Uppdraget skall enligt uppgift redovisas senast den8 . Anledningen till begränsningen avuppdraget är enligt direktiven att regeringen avseratt ge utredningen som har att utreda ett utvidgatskydd mot diskriminering (N2001:01) i uppdrag attstudera möjligheterna till en mer generelllagstiftning mot diskriminering som omfattar allaeller flertalet samhällsområden ellerdiskrimineringsgrunder. I denna översyn skall 1999års diskrimineringsutrednings ställningstagandeningå som ett underlag.Enligt regeringens skrivelse medredogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen har även iinternationella sammanhang, bl.a. i ,framfört synpunkten att termen ras bör utmönstras.Regeringen förklarade i skrivelsen sin avsikt attäven verka för en utmönstring av termen iinternationella sammanhang.I detta sammanhang kan nämnas att 1999 årsförfattningsutredning i betänkandet Vissagrundlagsfrågor (SOU 2001:19) valt att i sittförslag till ny lydelse av 1 kap. 2 §regeringsformen inte använda begreppet ras, bl.a.med hänsyn till att begreppet numera inte kan ansesvetenskapligt förankrat. I stället används orden"hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung".Med hänsyn till de åtgärder som vidtagits och tilldet pågående och aviserade utredningsarbetet ärenligt mening ett nytttillkännagivande till regeringen om en utmönstringav ordet ras ur all lagstiftning inte påkallat.Utskottet avstyrker följaktligen motion Sf24 yrkande6 (mp).Kriminalisering av hets mothomosexuellaSkrivelsenRegeringen anser att det finns skäl som talar för enkriminalisering av hets mot homosexuella som grupp.En parlamentariskt sammansatt kommitté har iett betänkande lämnat förslag med en sådaninriktning. Betänkandet remissbehandlas förnärvarande och kommer därefter att beredas vidareinom med inriktning på enproposition under senhösten 2001.MotionernaBirgitta m.fl. (c) begär i motion2000/01:Sf18 ett tillkännagivande till regeringen omkriminalisering av hets mot homosexuella.Motionärerna framhåller att hets mot homosexuellakan förekomma var som helst och ta sig olikauttryck. För att motverka detta kräver motionärernaett genomgripande arbete på såväl individ-, grupp-som samhällsnivå. Ordet integration nämns ofta irelation till utomnordiskt födda personer.Motionärerna vill poängtera vikten av integrering avandra grupper än utomnordiskt födda personer, såsomhomosexuella (yrkande 1).I motion 2000/01:Sf22 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande till regeringen om attden av regeringen aviserade utvidgningen av lagen omhets mot folkgrupp skall gälla hets på grund avsexuell läggning (yrkande 6).Konstitutionsutskottets ställningstagandeKonstitutionsutskottet behandlade iett betänkande om yttrande- och tryckfrihetsfrågorett antal motioner som gällde frågan om förbud mothets mot homosexuella m.fl. (bet. 2000/01:KU9).Utskottet redovisade att Kommittén om straffansvarför organiserad brottslighet, m.m. i sitt betänkandeOrganiserad brottslighet, hets mot folkgrupp, hetsmot homosexuella, m.m. (SOU 2000:88), som avlämnadesi föreslagit att hets mot homosexuellakriminaliseras. Kommittén hade bl.a. hänvisat tillatt diskrimineringsutredning har i uppdragatt behandla frågan om användningen av termensexuell läggning i lagstiftningen. Utskottet anfördemot bakgrund av att begreppet sexuell läggningdiskuterats i kommittébetänkandet att det på godagrunder kunde antas att frågan om huruvidakriminaliseringen borde avse andra sexuellaläggningar skulle komma att behandlas underberedningsarbetet avseende betänkandet. godtog utskottets bedömning(prot. 2000/01:55).Utskottet gör inte nu någon annan bedömning. Etttillkännagivande till regeringen i fråga omlagstiftning mot hets mot homosexuella eller hets pågrund av någons sexuella läggning är således enligtutskottets mening inte påkallat. Motionerna Sf18yrkande 1 (c) och Sf22 yrkande 6 (v) avstyrks.InformationsinsatserSkrivelsenI skrivelsen framhålls att det i gränslandet mellanutbildningssatsningar och kulturpolitik finnsmöjlighet att vidta åtgärder för att på lång siktöka engagemanget för och insikten om demokratinsvillkor. Erfarenheterna från regeringensinformationssatsning Levande historia måste tas tillvara och vidareutvecklas. Efter remissbehandling avbetänkandet från för Levandehistoria avser regeringen att ta ställning tillformerna för och inriktningen på ett framtida forumsverksamhet. En ny kommitté har tillsatts för attunder 2001 och 2002, fram till dess att forumetinleder sin verksamhet, leda och bedriva en sådanutåtriktad verksamhet som bedrivits inomramen för projektet och KommitténForum för Levande historia. Forumet har behandlatfrågor som rör demokrati, tolerans och mänskligarättigheter med utgångspunkt i Förintelsen.Regeringen har beviljat medel för fortsatt arbete mot rasism ochfrämlingsfientlighet . kommerunder 2001 att arbeta vidare med frågor kringundervisningen i nutidshistoria. Ett material skalltas fram som koncentreras kring utvecklingslinjer,fördjupningar och källor i nutidshistorien, därbl.a. stalinismens brott och andra övergrepp skallingå som en integrerad del. Skolverketsarbetsstipendier för läromedelsförfattare kommer2001 att reserveras för att utveckla idéer ochläromedel med denna inriktning.Frivilligorganisationernas särskilda roll betonas.Aktiva insatser från folkrörelser ochfrivilligorganisationer av olika slag är enligtskrivelsen oumbärliga i arbetet mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering.Åtgärder bör därför vidtas för att främja ochutveckla dessa organisationers arbete och skapaförutsättningar för kontinuitet i deras verksamhet.Regeringen utesluter inte att det kan finnas behovav förändringar när det gäller centrala aktörer iarbetet mot rasism, främlingsfientlighet ochhomofobi framöver. Regeringen menar att det ärnödvändigt att först avvakta vilka former och vilkeninriktning ett framtida Forum för Levande historiakommer att ha samt i vad mån andra aktörer kantillgodose de angelägna behov som finns för arbetetmot rasism, främlingsfientlighet och homofobi skallbli så effektivt som möjligt.MotionernaI motion 2000/01:Sf22 av m.fl. (v)begärs bl.a. ett tillkännagivande till regeringen omstatens roll i handlingsplanen (yrkande 1).Motionärerna framhåller det principielltproblematiska i att staten direkt arbetar motåsikter och människosyn. Det kan enligt motionenknappast vara statens uppgift att påverka människorsåsikter och uppfattningar. I stället bör statensuppgift vara att motverka orsakerna till uppkomstenav rasism, främlingsfientlighet och homofobi, och påsin höjd sprida kunskap om verkliga fakta - men inteatt försöka påverka människors åsikter på ett direktsätt. Denna uppgift bör staten snarare ge partier,frivilligorganisationer och enskilda godaförutsättningar att sköta. Denna insikt bör enligtmotionärerna få betydelse för uppläggningen av detkommande arbete som föreslås i handlingsplanen.Marietta de () begär i motion2000/01:Sf21 ett tillkännagivande till regeringen ombehovet av samhälleliga informationsinsatser om allaolika genom historien och i nutid förekommandeodemokratiska samhällen och samhällssystem (yrkande1). Det är enligt motionären viktigt att dennationella handlingsplanens insatser för detlångsiktiga främjandet av demokratin ochdemokratiska värderingar också innehåller aktivasamhälleliga informationsinsatser om alla olikagenom historien och i nutid förekommandeodemokratiska samhällen och samhällssystem, vilketinnebär att det som en viktig del bör ingå en samladinformationsinsats om de brott mot mänskligarättigheter som begåtts i den kommunistiskaideologins namn.Bo Könberg m.fl. (fp) begär i motion 2000/01:Sf23ett tillkännagivande till regeringen om att brottinspirerade av kommunismen bör inkluderas i arbetetmed Levande historia och Forum mot intolerans(yrkande 2). Enligt motionärerna räcker det inte medde hänvisningar till stalinismens historia somskrivelsen innehåller. Det behövs en analys av denlångvariga och blodiga politiska praktik som verkadeför att överföra kommunismens principer i handling.Denna art av intolerans har gett upphov tilloändligt många våldsamma konflikter, terror ochmassmord av astronomisk omfattning. I kampanjenLevande historia och i de svenskinitieradekonferenserna om intoleransen bör den systematiskthistorieförvrängande vänsterrevisionismen bli objektför ständiga analyser och allt djupare avslöjanden.Också andra typer av intolerans, som religiösfanatism som inte respekterar andraslivsuppfattningar, bör bemötas aktivt ochsystematiskt.Kerstin-Maria och ()framhåller i motion 2000/01:Sf24 att det arbete somForum för Levande historia förväntas driva ärvällovligt men långt i från tillräckligt (yrkande14). Den antirasistiska rörelsen bör få i uppdragatt driva ett antirasistiskt center. En årligåterkommande nationell konferens mot rasism ochdiskriminering behövs. Den kan organiseras inomramen för ett antirasistiskt center (yrkande 15).Konstitutionsutskottets ställningstagandeHösten 1999 behandlade ettpar motionsyrkanden om att regeringen skulle tainitiativ till en omfattande nationellinformationsinsats om kommunismens illdåd (bet.1999/2000:KU2). Motionärerna hänvisade bl.a. tillskriften Om detta må ni berätta om nazismens offer.Konstitutionsutskottet redovisade att olikapolitiska initiativ tagits för ettprojekt liknande Levande historia som skulle geupplysning om förbrytelser som begåtts avkommunistiska regimer. Under en frågestund iriksdagen gavstatsministern beskedet att frågan bereddes iRegeringskansliet i avvaktan på planeradepartiledaröverläggningar . Dessaöverläggningar, som genomfördes ,ledde emellertid inte till någon överenskommelsemellan de politiska partierna.Konstitutionsutskottet hänvisade vidare till attSkolverket fått i uppdrag att stödja och stimuleraundervisningen i nutidshistoria och att vidtastödåtgärder för att stimulera utveckling avundervisningen i nutidshistoria med särskildtyngdpunkt på demokrati och mänskliga rättighetersamt de brott som begåtts av totalitära regimer.Vidare hänvisades till att Stiftelsen omkommunismens brott mot mänskligheten bildats i mars1999 och till att Socialdemokraterna beslutatavsätta pengar till en egen upplysningsinsats isamarbete med ABF och . Slutligen redovisades att statsministerGöran i ett svar under en frågestund hänvisat till de nämndapartiledaröverläggningarna där man funnit att detsaknades stöd för att med hjälp av staten bedriva enkampanj i den aktuella frågan. Att sprida upplysningom och ta avstånd från kommunismens brott var enligtstatsministern en uppgift för förtroendevalda och depolitiska partierna.Konstitutionsutskottet hänvisade i sin bedömningtill dessa initiativ som var ägnade att i olikaavseenden sprida kännedom om förbrytelser sombegåtts av kommunistiska och andra totalitäraregimer. Enligt utskottets mening fanns det motdenna bakgrund ingen anledning för utskottet attföreslå någon åtgärd från sida iöverensstämmelse med motionerna. gör inte nu någon annanbedömning. Utskottet är således fortfarande inteberett att föreslå någon åtgärd med anledning avmotionsyrkandena om informationsinsatser om brottsom begåtts av kommunistiska och totalitära regimer.Staten har enligt regeringsformen ett ansvar förverka för att demokratins idéer blir vägledande inomsamhällets alla områden. Detta kan bl.a. ske genomstöd till t.ex. partier och frivilligorganisationer.För att förändra de värderingar som utgör grund förrasism, främlingsfientlighet, homofobi ochdiskriminering behövs insatser från många håll.Konstitutionsutskottet delar regeringens uppfattningatt det är angeläget att åtgärder vidtas för attfrämja och utveckla frivilligorganisationernasarbete och skapa förutsättningar för kontinuitet ideras verksamhet.