bet · GP01NU2 · 2001-11-27 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling SammanfattningUtskottet tillstyrker de av regeringen föreslagnaanslagen och bemyndigandena för inomutgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling.Likaså tillstyrks förslaget angående användningen avanslaget Allmänna regionalpolitiska åtgärder.Samtliga motioner som tar upp anslagsfrågor avstyrksav utskottet. Företrädare i utskottet för Moderatasamlingspartiet, , deltar inte i beslutet om anslag. Deerinrar i särskilda yttranden om de budgetförslagsom framlagts av respektive parti. I förhållandetill regeringens förslag för utgiftsområdet villeModerata samlingspartiet minska utgiftsramen med 690miljoner kronor, med 790 miljonerkronor och med 750 miljoner kronor.Centerpartiet ville höja utgiftsramen med 138miljoner kronor.Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag ibudgetpropositionen om upphävande av lagen(1990:912) om nedsättning av socialavgifter. Skälethärtill är beslut om att stödformeninte längre får tillämpas då den inte är förenligmed EG:s statsstödsregler.Utskottet behandlar i betänkandet även frågor omEG:s struktur- och regionalpolitik. När det gällerde motionsyrkanden som bl.a. rörförskottsutbetalningar till EG-projekt, regelverketför företagsstöd och den regionala indelningen förstatistikredovisning har utskottet inte funnit skälatt vidta några åtgärder.Med anledning av inkomna motioner behandlarutskottet dessutom frågan om EG:s framtidaregionalpolitik. Enligt utskottsmajoriteten (m, kd,c, fp, mp) är det viktigt att en reform av EG:sregionalpolitik kommer till stånd inför nästaprogramperiod trots att det finns ett motstånd motdetta. Reformen måste bl.a. innebära attregionalpolitikens inriktning ändras och att dessomfattning minskas. Det innebär att regionalstödettill de nuvarande medlemsländerna måste reducerastill förmån för kandidatländerna. I de fall EUekonomiskt skall stödja olika regioner bör det varafrågan om regioner som ligger väsentligt undergenomsnittet i unionen vad gäller levnadsstandardoch medelinkomst. Vidare påpekas att gemenskapensregionalpolitik i en större utsträckning än förnärvarande måste vara koncentrerad till tydliga mål.I en reservation (s, v) sägs att EG:s framtidaregionalpolitik förvisso är i behov av reformer, menatt det är för tidigt att ta ställningtill detaljfrågor om utformningen av den framtidapolitiken. Reservanterna framhåller i sammanhangetvikten av att föra en dialog om hur EG:s framtidastruktur- och regionalpolitik skall vara utformad.I den regionalpolitiska propositionen aviserarregeringen sin avsikt att genomföra en översyn avGlesbygdsverkets framtida roll. revisorerhar inkommit med ett förslag till sominnebär en precisering av inriktningen förregeringens aviserade översyn. Utskottet är positivttill en översyn av och menar attrevisorernas granskning av påvisatatt en sådan är angelägen. Då regeringen i denregionalpolitiska propositionen meddelat att denefter en översyn har för avsikt att återkomma tillriksdagen med förslag till hur Glesbygdsverketsverksamhet bör förändras finner utskottet inte skälatt närmare precisera inriktningen för dennaöversyn. Utskottet avstyrker därför Riksdagensrevisorers förslag samt de i detta sammanhangaktuella motionsyrkandena.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag iden regionalpolitiska propositionen om att avskaffade regionalpolitiska stödformerna lån till privataregionala investmentbolag respektivesmåföretagsstöd. Regeringens förslag ligger enligtutskottets mening i linje med den regionalpolitiskautredningens slutsatser. I en reservation (c) sägsatt motiven till regeringens förslag om att avskaffastödformen småföretagsstöd inte ärtillfredsställande. Det påpekas att det faktum attsmåföretagsstöd endast används i begränsadomfattning och att det även begagnas utanför denationella stödområdena visar att risken för attstödformen skall snedvrida konkurrensen ärmarginell. Reservanten menar därför attsmåföretagsstödet inte bör avvecklas i dettasammanhang.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Allmänt om EG:s nuvarande struktur- ochregionalpolitikRiksdagen avslår motionerna 2001/02:N290,2001/02:N297, 2001/02: N348 och 2001/02:N357.2. EG:s framtida regionalpolitikRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:K426 yrkande 22,2001/02:U301 yrkande 39, 2001/02:U303 yrkandena 8och 9, 2001/02:N25 yrkande 14 och 2001/02:N262yrkande 18.Reservation 1 (s, v)3. Myndighetsfrågor inom detregionalpolitiska områdetRiksdagen avslår revisorers förslag2001/02:RR4 och motionerna 2001/02:N223 yrkande1, 2001/02:N230 yrkande 4, 2001/02:N277 och2001/02:N325 yrkande 3.4. Avskaffande av lån till privataregionala investmentbolagRiksdagen godkänner regeringens förslag omavskaffande av stödformen lån till privataregionala investmentbolag. Därmed bifallerriksdagen proposition 2001/02:4 punkt 1.7.5. Avskaffande av småföretagsstödRiksdagen godkänner regeringens förslag omavskaffande av stödformen småföretagsstöd. Därmedbifaller proposition 2001/02:4 punkt1.8 och avslår motion 2001/02:N27 yrkande 26.Reservation 2 (c)6. Upphävande av lag om nedsättning avsocialavgifterRiksdagen antar regeringens förslag till lag omupphävande av lagen (1990:912) om nedsättning avsocialavgifter. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:1 utgiftsområde 19 punkt 1.7. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19Regional utjämning och utvecklinga) bemyndigar regeringen att under år2002, i fråga om ramanslaget 33:1 Allmännaregionalpolitiska åtgärder, göra ekonomiskaåtaganden som, inklusive tidigare gjordaåtaganden, innebär utgifter på högst3 . Därmedbifaller proposition 2001/02:1utgiftsområde 19 punkt 2.b) godkänner regeringens förslag omanvändningen av anslaget 33:1 Allmännaregionalpolitiska åtgärder. Därmed bifallerriksdagen proposition 2001/02:1 utgiftsområde 19punkt 3.c) bemyndigar regeringen att under år2002, i fråga om ramanslaget 33:6 Europeiskaregionala utvecklingsfonden ,göra ekonomiska åtaganden som, inklusive tidigaregjorda åtaganden, innebär utgifter på högst4 . Därmedbifaller proposition 2001/02:1utgiftsområde 19 punkt 4.d) godkänner regeringens förslag omanvändningen av anslaget 33:7 Särskilda regionalautvecklingsprogram. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:1 utgiftsområde 19 punkt 5.e) bemyndigar regeringen att under år2002, i fråga om ramanslaget 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. göraekonomiska åtaganden som, inklusive tidigaregjorda åtaganden, innebär utgifter på högst700 . Därmedbifaller proposition 2001/02:1utgiftsområde 19 punkt 6.f) anvisar för anslagenunder utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling enligt regeringens förslag i bilaga 3.Därmed bifaller proposition 2001/02:1utgiftsområde 19 punkt 7.g) avslår motionerna 2001/02:Fi294 yrkande20 i denna del, 2001/02:N27 yrkande 46, 2001/02:N262yrkande 20, 2001/02:N295, 2001/02:N303,2001/02:N335, 2001/02:N350 yrkandena 1 och 2 och2001/02:N372 yrkandena 2, 3, 4 och 10.Stockholm den 27 november 2001På näringsutskottets vägnarPer WesterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerWesterberg (m)*, (), ReynoldhFurustrand (s), (), (), ()*, ()*, (), ()*, MarieGranlund (s), (), ()*, (), ()*,(), ()* ochYvonne ()*. *Har avstått från att delta i beslutet under punkt7.2001/02NU2Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels proposition 2001/02:1 (budgetpropositionen)såvitt gäller utgiftsområde 19 Regional utjämningoch utveckling,dels proposition 2001/02:4 om en politik förtillväxt och livskraft i hela landet såvitt gällerförslagen om avskaffande av lån till privataregionala investmentbolag respektivesmåföretagsstöd,dels revisorers förslag 2001/02:RR4angående roll i regionalpolitiken,dels två motioner som väckts med anledning avproposition 2001/02:4,dels 18 motioner från allmänna motionstiden.Förslagen i propositionerna och i motionerna samtRiksdagens revisorers förslag återges i bilaga 1.Ett lagförslag som framläggs i budgetpropositionenframgår av bilaga 2. Regeringens ochoppositionspartiernas förslag till anslag för år2002 inom utgiftsområde 19 redovisas i bilaga 3.Upplysningar i ärendet har inför utskottet lämnatsav företrädare för Verket för näringslivsutveckling(), (),och ().Utskottets övervägandenInledningDen överlämnade regeringen sinproposition om en politik för tillväxt och livskrafti hela landet (prop. 2001/02:4) till . (Propositionen benämns fortsättningsvis som denregionalpolitiska propositionen). I dennapresenterar regeringen bl.a. ett nytt politikområdeför regionalpolitiken samt nya mål och strategierför politiken. De förslag som framläggs ipropositionen och berör utskottets ansvarsområdebehandlas i huvudsak av utskottet i betänkande2001/02:NU4 som framläggs som föreliggandebetänkande.I detta betänkande behandlas frågor med anknytningtill utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1).Därtill behandlas regeringens förslag om avskaffandeav stödformerna lån till privata regionalainvestmentbolag respektive småföretagsstöd, somframläggs i den regionalpolitiska propositionen. Isamband med myndighetsfrågor behandlas även förslagfrån revisorer (2001/02:RR4) angåendeGlesbygdsverket. Även regionalpolitiska frågor medanknytning till Europeiska unionen (EU) behandlas ibetänkandet. Därjämte behandlas 20 motioner somväckts under allmänna motionstiden eller medanledning av regeringens proposition 2001/02:4. Ingamotioner har väckts med anledning av Riksdagensrevisorers förslag.Utgångspunkten för detta betänkande är att ramenför utgiftsområde 19 är fastställd för år 2002.Riksdagen fattade beslut omfördelningen av utgifterna för påutgiftsområden med finansutskottets förslag somunderlag (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU1). Genombeslutet är ramarna för statsbudgetensutgiftsområden fastlagda.Betänkandet disponeras enligt följande. Efter enredogörelse för vissa resultatuppföljningsfrågorföljer en kort redovisning av EG:s struktur- ochregionalpolitik inklusive motioner på området.Därefter behandlar utskottet myndighetsfrågor inomdet regionalpolitiska området, inklusive Riksdagensrevisorers förslag angående . Vidarebehandlas regeringens förslag om avskaffande avstödformerna lån till privata regionalainvestmentbolag respektive småföretagsstöd, samtregeringens förslag om upphävande av lagen(1990:912) om nedsättning av socialavgifter.Slutligen behandlas anslagen inom utgiftsområde 19Regional utjämning och utveckling.Regeringens resultatredovisningI budgetpropositionen (utg.omr. 19 s. 28) lämnas enresultatbedömning för i första hand år 2000.Resultatbedömningen omfattar det som vanligenbenämns den "lilla" regionalpolitiken, dvs. denverksamhet som bedrivs med anslag inom utgiftsområde19 Regional utjämning och utveckling förutomanslaget (37:1) IT-infrastruktur: Regionalatransportnät m.m. Regeringen framhåller emellertidatt åtgärder inom andra politikområden är av störrebetydelse för möjligheterna att uppnå deregionalpolitiska målen.De nuvarande målen för regionalpolitiken är attden skall skapa förutsättningar för hållbarekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet, så attlikvärdiga levnadsvillkor skapas för medborgarna ihela riket. Med regionalpolitiska åtgärder menasdels åtgärder inom politikområdet Regionalpolitik,dels åtgärder inom andra politikområden som vidtas iövervägande regionalpolitiskt syfte. Dessa åtgärderåterfinns främst inom politikområdena IT, tele ochpost, Landsbygdspolitik, Näringspolitik,Transportpolitik, Utbildningspolitik,Forskningspolitik och Arbetsmarknadspolitik. Enannan viktig åtgärd är det statliga bidrags- ochutjämningssystemet i kommunsektorn.Regionalpolitiken är främst inriktad på att främjautvecklingen i regionalpolitiskt prioriteradeområden, dvs. de nationella stödområdena A och B,områdena för EG:s strukturfonders mål 1 och 2 samtgles- och landsbygdsområden i hela landet.Målet för den lilla regionalpolitiken är attverksamheten främst skall underlätta förnäringslivet i regionalpolitiskt prioriteradeområden att utvecklas så att det bidrar till attuppfylla målen för regionalpolitiken.Enligt regeringen är den långsiktiga regionalaproblembilden förhållandevis oförändrad så till vidaatt det är samma områden som har haftden mest ogynnsamma utvecklingen. Skillnadernamellan olika delar av landet har även ökat under desenaste åren.Den resultatbedömning som lämnas av regeringen förde selektiva regionalpolitiska företagsstöden ochden regionala projektverksamheten avser beviljadestöd . Det är enligt regeringen ännuinte möjligt att redovisa utbetalade medel för dessabeslut. Resultatbedömningen av de generella stöden(nedsatta socialavgifter och transportbidrag) avserutbetalda medel . Resultatbedömningen avstrukturfondsprojekten redovisas samlat och avser beviljadebidrag.Enligt regeringens redovisning ibudgetpropositionen har beslut för1 fattats för regionalprojektverksamhet, medfinansiering avstrukturfondsprogram och selektiva regionalpolitiskaföretagsstöd. För de selektiva regionalpolitiskaföretagsstöden i form av regionalautvecklingsbidrag, landsbygdsstöd, småföretagsstödoch sysselsättningsbidrag har beslut omtotalt tagits i samband medinvesteringar. Enligt Verket förnäringslivsutveckling () beräknas detta bidratill ca 8 430 nya arbetstillfällen inom främst deregionalpolitiskt prioriterade områdena. Denberäknade genomsnittliga subventionen perarbetstillfälle uppgår till ca 110 000 kr.Investeringar om drygt 3 000 miljoner kronorberäknas delfinansieras med de selektivaföretagsstöden (exkl. sysselsättningsbidrag).Enligt gällande regelverk skall av dearbetstillfällen som tillkommer till följd av deselektiva regionalpolitiska stöden förbehållasvartdera könet. Enligt regeringens resultatbedömningberäknas detta villkor uppfyllas beträffanderegionala utvecklingsbidrag och landsbygdsstöd, där43 respektive av de nya arbetstillfällenaberäknas tillfalla kvinnor. Detta villkor beräknasdock inte uppfyllas beträffande småföretagsstödetdär motsvarande siffra uppgår till 35 %.Kostnaden för de generella företagsstöden år 2000uppgick till . Av dessa avsåg ca321 utbetalda transportbidrag medanresterande ca avsåg nedsattasocialavgifter. Enligt regeringens bedömning har degenerella stöden bidragit till att på olika sättkompensera företagen i de regionalpolitisktprioriterade områdena för bl.a. långa transporteroch merkostnader på grund av det geografiska läget.Sysselsättningen bedöms därför i högre utsträckningha kunnat upprätthållas i dessa företag än vad somannars skulle ha varit möjligt.Stöd till kommersiell service har under år 2000beviljats för ca och har enligtregeringen bidragit till att upprätthållaservicenivån i gles- och landsbygd. Såddfinansieringhar beviljats för ca tillsmå och medelstora företag. Stödet förväntas habetydelse för teknikbaserade företag i tidigautvecklingsfaser.I budgetpropositionen (s. 37) redovisas attRiksrevisionsverket i sin årliga rapport tillregeringen inte framfört några iakttagelser avstörre vikt beträffande och den regionalpolitiska propositionen presenterarregeringen ett nytt politikområde. Regeringenföreslår att politikområdet regionalpolitik ochdelområdet regional näringspolitik inomnäringspolitiken slås samman och bildar det nyapolitikområdet regional utvecklingspolitik. Måletför den nya politiken föreslås vara väl fungerandeoch hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med engod service i alla delar av landet.Med anledning av dessa förslag om bl.a. nya målför politikområdet avstår utskottet från att närmarebehandla regeringens resultatredovisning för år2000. Regeringens förslag om nytt mål förpolitikområdet behandlas av utskottet i betänkande2001/02:NU4.EG:s struktur- och regionalpolitikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med bifall till aktuellamotioner i ett uttalande till regeringenplädera för att en reform av EG:sregionalpolitik inför nästa programperiodkommer till stånd. Jämför reservation 1 (s,v).Övriga motionsyrkanden om EG:s nuvarandestruktur- och regionalpolitik bör avslås avriksdagen med hänvisning till vidtagnaåtgärder och pågående arbete.InledningÅr 1999 beslutades om den senaste reformen av EG:sstruktur- och regionalpolitik. De tidigare sju målenför politiken minskades till tre och antaletgemenskapsinitiativ skars ner från tretton tillfyra. Inför ändrades ävenorganisationen av strukturfondsprogrammen. förordning (EG/1260/1999) skall det för varjeprogram utses en förvaltningsmyndighet och enutbetalande myndighet. Dessa båda funktioner kanemellertid enligt förordningen fullgöras inom en ochsamma myndighet. valde att utse en avlänsstyrelserna i respektive mål 1- och mål 2-områdena till både förvaltnings- och utbetalandemyndighet.PropositionenI budgetpropositionen (s. 37) lämnar regeringenunder politikområde Regionalpolitik en redovisningav för programperioden1995-1999. Även en redogörelse för innevarandeprogramperiod () lämnas av regeringen(s. 21).Regeringen informerar även omhur den agerat med anledning av Europeiskarevisionsrättens rapporter. Denna redovisning lämnasvanligen till i den ekonomiskavårpropositionen, men på grund av de extrauppgifterna under ordförandeskapet presenteras den iår i stället i budgetpropositionen (vol. 1, s. 243).EG:s strukturfonder perioden 1995-1999Sverige omfattas av EG:s gemensammaregional- och strukturpolitik. För perioden1995-1999 har sammanlagt tillförts ca 13miljarder kronor (1,) från EG:solika strukturfonder. Dessa medel användes förregionalpolitiska åtgärder i vissa regioner inommålen 2, 5b och 6, för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder inom målen 3 och 4, för vissa åtgärder inomjordbruks- och fiskerisektorn inom mål 5a samt förgemenskapsinitiativ och pilotprojekt. vardet under vilket beslut om bidrag tillprojekt kunde fattas. Slutredovisningen avprogrammen till skall ske senastunder år 2002.Den nationella offentliga medfinansieringen förbeslutade projekt uppgår enligt budgetpropositionentill för programperioden.Strukturfondsfinansieringen uppgår till 12,8miljarder kronor och privat finansiering till 12miljarder kronor. Beloppen för utbetalningar äremellertid lägre än enligt besluten, eftersomprojekten slutförts till lägre kostnader. Till ochmed har av medlen för helaprogramperioden betalats ut från de olikastrukturfonderna till enskilda projekt. Den prognossom regeringen lämnar i budgetpropositionen är att97 % av strukturfondsmedlen kommer att varautbetalda vid utgången av . Utbetalda medelför mål 2, 5b och 6 uppgick till och med april 2001till 85, 79 respektive av den beslutade ramen.För gemenskapsinitiativet Interreg II varmotsvarande siffra 76 %.Den bedömning som regeringen lämnar ibudgetpropositionen är att genomförandet av degeografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen - mål2, 5b och 6 samt vissa av gemenskapsinitiativen,efter vissa initiala problem, har utvecklats väl.För dessa program har i princip samtliga medelintecknats. En stor del av utbetalningarna har dockskjutits upp till slutet av programperioden och äventill de följande åren.EG:s strukturfonder perioden 2000-2006Under utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling finns anslag uppförda för Europeiskaregionala utvecklingsfonden (regionalfonden).Regionalfonden delfinansierar mål 1 och 2 samtgemenskapsinitiativen Interreg III och Urban.Mål 1 avser att stödja de regioner som släparefter i utvecklingen. är indelat i tvåprogramområden, och Södraskogslänsregionen. Insatser inom programmeninnefattar näringslivsutveckling, livslångt lärande,landsbygdsutveckling, utveckling av infrastrukturoch särskilda insatser för samerna. Programmenstartade och genomförandet pågår genombeslut om enskilda projekt avstrukturfondsdelegationerna för respektivemålområde. Ansvarig för genomförandet och därmedförvaltningsmyndighet och utbetalande myndighet ärLänsstyrelsen i för i för Södraskogslänsregionen.Mål 2 avser områden som genomgår ekonomisk ochsocial omställning inom industri- ochtjänstesektorn, landsbygdsområden på tillbakagång,stadsområden med problem samt krisdrabbade områdensom är beroende av fiske. är indelat i fyraprogramområden: Mål 2 Norra, Mål 2 Västra, Mål 2Södra och Mål 2 Öarna. Programmen godkändes idecember 2000 varefter genomförandet startade ochbeslut kunde fattas om enskilda projekt avstrukturfondsdelegationerna för respektivemålprogram. Den huvudsakliga inriktningen i mål 2-programmen är att skapa goda förutsättningar förekonomisk tillväxt samt överföring av kunskap frånhögskolor och universitet till näringslivet.Förvaltningsmyndigheter för mål 2 Norra ärLänsstyrelsen i , för mål 2 VästraLänsstyrelsen i län samt för mål 2 Södra ochmål 2 Öarna i län.Enligt regeringen har intresset för att sökabidrag från mål 1- och mål 2-programmen varit mycketstort.Det övergripande målet för gemenskapsinitiativetInterreg är att stärka samarbetet övernationsgränserna. Interreg omfattar Interreg III A,Interreg III B och Interreg III C. Programdokumenthar utarbetats för alla Interreg III A- och III B-program, totalt åtta stycken, och dessa överlämnadestill . De program somhittills godkänts av kommissionen är ,Kvarken-Mittskandia, Skärgården och Östersjön.Interregprogrammen , Nord, och NorraPeriferin har ännu inte godkänts av kommissionen.För Interregprogrammen III A Kvarken-Mittskandiarespektive är Sverige huvudansvarig.Förvaltningsmyndigheterna är lokaliserade tilllänsstyrelserna i respektive Jämtlandslän. Avtal om genomförande, uppföljning och kontrollav programmen har utarbetats mellan regionala organi respektive länder. För Interreg III C harkommissionen lämnat riktlinjer för programskrivandeoch genomförande.Gemenskapsinitiativet avser ekonomisk ochsocial förnyelse av städer och förorter som befinnersig på tillbakagång genom att främja en hållbarstadsutveckling. Ett programförslag för ,som i skall genomföras i , lämnadesav regeringen till kommissionen.Förhandlingar om programmets godkännande påbörjasunder hösten 2001.Revision av EU-medelEuropeiska revisionsrätten svarar för den externarevisionen inom EU och presenterar varjeår en rapport i vilken rätten redovisar sinaiakttagelser från sin granskning av hur EU-budgetengenomförs. Revisionsrättens granskningar rörandeeffektivitet och måluppfyllelse gällande användningav EU-medel redovisas främst i särskilda rapporter.Revisionsrättens årsrapport för publiceradesi Europeiska gemenskapens officiella tidning(2000/C342/01).Enligt den redogörelse som lämnas av regeringen ibudgetpropositionen (vol. 1, s. 243) påpekarrevisionsrätten i revisionsförklaringen liknandeproblem med gemenskapens årsredovisning som undertidigare år. Svagheter i bokföringssystemen ochförfaranden innebär att den information som läggsfram i vissa fall är felaktig eller ofullständig,vilket ger upphov till en väsentlig förekomst avfel. Därtill har brister i handläggning och kontrolluppdagats av revisionsrätten. Som synesproblemen vara störst inom strukturfondsområdet.Beträffande strukturåtgärder anser revisionsrättenatt nivån på konstaterade fel är för högoch att nästan samtliga fel återfinns påstödmottagarnivå. De mest betydande av de väsentligafel som revisionsrätten redovisat i rapporten för år1999 är enligt redogörelsen i budgetpropositionenrapporteringen av ej stödberättigade utgifter, förhögt deklarerade utgifter, ej tillräckligt medverifierade underlag, ej tillämpning av offentligupphandling, felaktiga beräkningar och otillåtnaavdrag.Regeringen framhåller att i är en effektivoch korrekt användning av gemenskapsmedlen enprioriterad fråga. I är det de fondansvarigamyndigheterna , ,, och fem länsstyrelsersom ansvarat för att utbetalningarna följtgemenskapsreglerna.