bet · GO01SkU16 · 2001-03-20 00:00:00 — Enligt motionärerna bör alla som villfå en F-skattsedel.I partimotion N385 yrkande 4 av BoLundgren m.fl. sägs att på landsbygden är en stordel av befolkningen beroende av företagande ochsärskilt småföretagande för sin försörjning.Eftersom F-skattsedeln är företagandetsskattemässiga grund måste, enligt motionen,utgångspunkten vara att alla som begär det skalltilldelas en sådan skattsedel, om inteföretagssyftet är uppenbart oseriöst.I partimotion A812 yrkande 8 av LarsLeijonborg m.fl. anförs att reglerna för utfärdandeav F-skattsedel är för krångliga och utgör etthinder för den som vill bli företagare itjänstesektorn. De regelförändringar som skett ärinte tillräckliga och motionärerna anser att allasom vill skall få F-skattsedel.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill till att börja med framhålla attförutsättningarna för att starta nya företag iSverige på det hela taget är mycket goda. Frågor omregelförenklingar och om insatser för informationtill nya företagare är som utskottet redogjort förvid åtskilliga tillfällen (se bet. 1999/2000:SkU18)väl uppmärksammade inom och inomskatteförvaltningen. Utskottet lämnar i nästaavsnitt en redogörelse för det pågåenderegelförenklingsarbetet för småföretag.Den ändring i skattebetalningslagens regler omutfärdande av F-skattsedel som gjordes 1998 syftadetill att underlätta för egenföretagare i ettinledningsskede. Reglerna om tilldelning av F-skattsedel har genom ändringen utvidgats så att deträcker att en skattskyldig uppger sig ha för avsiktatt bedriva näringsverksamhet för att han skall harätt att få en F-skattsedel - såvida det inte finnsskälig anledning att anta att näringsverksamhetvarken bedrivs eller kommer att bedrivas.Bevisbördan ligger genom lagändringen påskattemyndigheten. Om skattemyndigheten övervägeratt avslå en ansökan på den grunden attnäringsverksamhet inte föreligger, ankommer det påmyndigheten att visa detta.År 2000 var totalt drygt 400 000 personerregistrerade för F-skatt i landet. Antaletnyregistrerade till F-skatt var detta år drygt 38000. Totalt avslog skattemyndigheten 873ansökningar på den grunden att närings-verksamhetinte ansågs bedrivas. Behovet som framförs imotionerna om ytterligare utvidgningar av deaktuella reglerna förefaller mot den bakgrundenöverdrivet.Enligt utskottets uppfattning bör prövningen av omnäringsverksamhet bedrivs inte vara så summarisk attsyftet med F-skattsedeln går förlorad. Det skulleföra för långt om alla som begär det automatisktskulle tilldelas en F-skattsedel. Redan med de sedan1998 gällande reglerna för tilldelning av F-skattsedlar kan man räkna med att ett ökande antalskattskyldiga kommer att få F-skattsedel trots attinkomsten av verksamheten vid taxeringen befinnsvara inkomst av tjänst. Detta kan få negativakonsekvenser vid beskattningen som de berörda F-skattsedelinnehavarna inte har räknat med. Enytterligare uppluckring av systemet skulle ökaproblemet. Risken för missbruk talar också starktför att prövningen om den som söker en F-skattsedelär näringsidkare inte får bli alltför summarisk. Idet sammanhanget vill utskottet också erinra om attBranschsaneringsutredningen i sitt huvudbetänkande(SOU 1997:111) Branschsanering och andra metoder motekobrott föreslagit en skärpning när det gäller F-skattsedel för den som bedriver verksamhet i vissabranscher samt att skatteavdrag alltid skall görasfrån ersättningar till underentreprenörer vid vissaarbeten, dvs. även om mottagaren har en F-skattsedel.Det är givetvis viktigt att skattemyndigheternashandläggning av ärenden om F-skattsedlar inte ionödan drar ut . Enligt en redovisning frånRSV förefaller handläggningstiderna av de aktuellaärendena i allmänhet vara rimliga. Det ankommer påmyndigheterna att följa denna typ av frågor, ochnågot uttalande av behövs därför inte.Utskottet vill avslutningsvis peka på att både PRVoch RSV, för att förenkla registreringen av företag,arbetar med att ta fram en gemensam Internetbaseradlösning för företagsregistrering hos de bäggemyndigheterna som kommer att förkortahandläggningstiderna och ge ökad information tillföretagen.Såväl i IT-propositionen som i denförvaltningspolitiska propositionen understryksvikten av att myndigheterna utnyttjar de möjlighetersom informationstekniken ger till att öka servicengentemot medborgare och företag.Utskottet avstyrker med det anförda samtliga nuberörda motioner i motsvarande delar.Förenklingar för företagare:bokföring, deklaration och andraskattereglerUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionerna om förenklingarför företagare: bokföring, deklaration ochandra skatteregler.Jämför reservationerna 4 och 5 (m, kd, fp,mp).MotionernaI flera motioner berörs behovet av att förenkla detskattemässiga regelverket kring företagandet främstför små och medelstora företag.I motion Sk634 yrkandena 1 och 2 av () framhålls att den krångligalagstiftningen och den osmidiga hanteringen frånmyndigheternas sida försämrar företagsklimatet.Motionärerna vill att skattelagarna ochmyndigheternas arbete utformas mer från ett före-tagarperspektiv.I motion Sk695 delvis av ()föreslås att en förenklad företagardeklarationutformas så att en okomplicerad verksamhet kandeklareras lika enkelt som en löntagare kan fylla ien förenklad deklaration. Motionären anser också attdet skall gå att göra avdrag för arbetsrum i hemmet.I kommittémotion Sk735 yrkandena 19och 20 av m.fl. anförs attnystartade företag ofta har ett begränsat egetkapital, vilket kan skapa likviditetsproblem närskatten skall betalas. Motionärerna föreslår attregeringen skall utreda hur nystartade företagskulle kunna få möjlighet att skjuta uppskattebetalningen. I motionen påtalas också attskatte- och redovisningsreglerna i princip ärdesamma för stora och små företag. Motionärernaifrågasätter detta förhållande och menar attregeringen bör lägga fram förslag till förenkladeregler för mindre företag.I flerpartimotionen Sk737 av m.fl.(m, kd, c) skisseras hur en förenklad bokföring ochdeklaration för de mindre företagen kan utformas.I motion Sk825 yrkandena 1-3 av ()beskrivs problem när det uppstått underskott påskattekontot och skulden överlämnats tillkronofogden. I motionen beskrivs vilket arbete ensmåföretagare måste lägga ned för att rätta tillsaken. Motionären efterlyser förenklingar och ensamordning av myndighetsbeslut så att det intefordras beslut från flera håll för att rätta tillfel. Motionären föreslår slutligen också att normalatidsfrister () tillämpas för att skapatillräckligt rådrum att rätta till fel.I motion N263 yrkande 4 av ()ges bl.a. förslag till åtgärder i syfte attunderlätta för turistnäringen. I motionen föreslåssänkta inkomstskatter och arbetsgivaravgifter samtbättre och enklare skatteregler för småföretag.I partimotion N267 yrkande 8 av LennartDaléus m.fl. anförs att den nya tekniken börutnyttjas effektivare när det gäller redovisning ochadministration. Genom att ge iuppdrag att ta fram en lösning för redovisning avföretagsbeskattningen över Internet och ha ett system för detta idrift /2002 kan, enligt motionen,stora administrativa och ekonomiska besparingargöras. Extra resurser motsvarande 20 miljoner kronorföreslår motionärerna att verket tillförs för dettaändamål.I kommittémotion N323 yrkandena 2, 5och 9 av m.fl. föreslås införande av enförenklad deklaration för företagare och lättnader iuppgiftslämnandet till olika myndigheter.Motionärerna föreslår vidare att regeringen uppdraråt myndigheterna att lämna bindande löften om hurlång tid det tar att avgöra ett ärende.I partimotion N388 yrkande 4 av MatzHammarström m.fl. slutligen anförs attföretagsredovisningen visserligen blivit enklare menatt den är så komplicerad attsmåföretagare måste ta hjälp för att klara den. Närandra inkomsttagare kan kryssa i en förenkladsjälvdeklaration måste företagare, framhållermotionärerna, fortfarande anlita kostsam hjälp föratt deklarera. Enligt motionen bör en förenkladsjälvdeklaration införas för soloföretagare med enårslön som är lägre än åtta basbelopp.Utskottets ställningstagandeUtskottet har under en följd av år kunnat notera ettstort engagemang i för regelförenklingarpå skatteområdet, särskilt för småföretagare.Utskottet har konstaterat att frågan ärväl uppmärksammad inom och hosRiksskatteverket (RSV).Riksdagen har uppdragit åt regeringen (se bet.1998/99:NU6) att lämna en årlig redogörelse omregelförenklingsarbetet samt att formulera ett målför arbetet. Regeringen har också fått i uppdrag attgöra en avstämning mot Småföretagsdelegationenssamtliga förslag. En redogörelse har lämnats senasti budgetpropositionen (prop. 2000/01:1 utg.omr. 24,s. 23-25).Regeringen inrättade 1998 en statssekreterargruppmed särskilt ansvar för arbetet medregelförenklingar. Gruppen, som består avstatssekreterare från Justitie-, Finans- ochNäringsdepartementen, utfärdade riktlinjer förRegeringskansliet avseende arbetet med särskildkonsekvensanalys av reglers effekt för små företagsvillkor. samordnasregelförenklingsarbetet med särskild inriktning påsmå företag inom den s.k. Simplexenheten påNäringsdepartementet.Bland utredningarna på skatteområdet, vars arbetesyftar till att åstadkomma regelförenklingar för småföretag, kan följande utredningar nämnas.Förenklingsutredningen (Fi 1996:14) somtillkallades har ett allmänt uppdragatt se över regelsystemet för enskilda näringsidkareoch delägare i handelsbolag i syfte att finnamöjligheter till förenklingar (dir. 1996:78).Utredningen lämnade delbetänkandetEnskilda näringsidkare - översyn av skattereglerna(SOU 1997:178). I delbetänkandet redovisasutredningens bedömningar och förslag vad gällerskattereglerna för enskilda näringsidkare.Utredningen har därefter erhållittilläggsdirektiv. Enligt tilläggsdirektiven (dir.1998:4) skall utredningen redovisa hur en alternativmöjlighet till kontantredovisning skulle kunnautformas för tjänsteföretag med mindre omsättningoch utan tillgångar av betydelse och som bedrivs somenskild näringsverksamhet. Uppdraget omfattar bådeskattereglerna och redovisningslagstiftningen.Utredningen har avlämnat betänkande (SOU 1999:28)Kontantmetod för småföretagare. Förslagen bereds förnärvarande inom . Utredningenberäknas avsluta sitt arbete den 30 juni 2001.Skattekontrollutredningen (Fi 1995:05) har i sittslutbetänkande (SOU 1998:12) Självdeklaration ochkontrolluppgifter - förenklade förfaranden lämnatett förslag till en ny lag om självdeklarationer ochkontrolluppgifter. har medutgångspunkt från Skattekontrollutredningensbetänkande upprättat promemorian (Ds 2000:70) En nylag om självdeklaration och kontrolluppgifter. Ipromemorian föreslås bl.a. en utökad förtryckning avuppgifter i självdeklarationsblanketten beträffandebl.a. fysiska personer som redovisar inkomst isärskild självdeklaration, dvs. den som ärnäringsidkare eller den som redovisar moms m.fl. Enproposition i ämnet har aviserats till maj månad2001.Slutligen kan nämnas Utredningen om reglerna förbeskattning av ägare i fåmansföretag m.m. (dir.1996:78 och 1998:4 respektive 1999:12).RSV har offensivt bedrivitförenklingsarbetet avseende mindre företag. Iverkets riktlinjer har verksamheten lyfts fram somett prioriterat område. Resultatet av arbetet harredovisats i RSV Rapport 1995:10 Förslag tillförenklingar i skattelagstiftningen. Många av dessaförslag har genomförts medan andra har tagits upp avoffentliga utredningar etc. RSV har vidare underslutet av 1999 beslutat (dnr 10407-99/830) genomföraen förstudie och ta fram underlag för beslut om enomfattande utredning kring möjligheten att starktschablonisera företagsbeskattningen för mindreföretag. Förstudien redovisas i RSV Rapport 2000:12Schablon-beskattning?. RSV har därefter beslutat attgå vidare med frågan.För att göra det lättare för de minsta företagenatt deklarera har RSV vidare på sin hemsidawww.rsv.se lagt ut interaktivadeklarationsblanketter, där småföretag som intebehöver göra årsbokslut får hjälp att fylla i vissablanketter. RSV kommer att bedriva enförsöksverksamhet och erbjuda ett stort antalföretag en möjlighet att gratis lämna in sinmånatliga skattedeklaration via Internet. RSV harmed anledning av försöksverk-samheten slutit avtalmed Posten om inköp av certifikattjänster ochprogramvara för elektronisk signering avföretagarnas skattedeklarationer.Inom RSV pågår slutligen en utvärdering avskattekontoreformen. Målet är att på sikttillhandahålla ett fullgott stöd för redovisning ochbetalning av de skatter och avgifter som hanteras iskattekontosystemet. I utvärderingen ingår en störreenkätundersökning där företag m.fl. får ge sin synpå skattekontot.Utskottet anser att det inte behövs någottillkännagivande från i dessa frågor ochavstyrker samtliga motioner i berörda delar.Beräkning av F-skattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionen om beräkning av F-skatt.Jämför reservation 6 (fp).BakgrundEn schablonmetod för debitering av F-skatt (tidigareB-skatt), som innebär att sådana skatter skalldebiteras med utgångspunkt från den senastdebiterade slutliga skatten, infördes redan år 1954.För närvarande gäller enligt skattebetalningslagenatt preliminär F-skatt skall tas ut med ett beloppmotsvarande av den slutliga skatt som påförtsden skattskyldige året före inkomståret. Understigerden slutliga skatten den ursprungligen debiterade F-skatten skall preliminär skatt i stället tas ut med105 %.Skattebetalningslagen medger även andra metoderför att beräkna F-skatt. Reglerna syftar till attuppnå så god överensstämmelse som möjligt mellan denpreliminära skatten och den slutliga skatten.MotionenI partimotion Sk324 yrkande 20 delvisav m.fl. framhålls att den som harF-skatt skall beräkna sin årsinkomst i förväg ochsedan betala in beräknad F-skatt, oavsettom inkomsterna uppgår till de beräknade beloppeneller om inkomsterna kommer mer oregelbundet. Imotionen föreslås att företagen i stället skallbetala in preliminärskatt i förhållande till denfaktiskt intjänade inkomsten för månaden som gått.Utskottets ställningstagandeUtskottet har även i andra sammanhang (se bet.1999/2000:SkU18 och bet. 1998/99:SkU9) framhållitatt schablonuppräkningen vid debiteringen av F-skattinnebär en förenklad och arbetsbesparande hantering.Utskottet gör vidare bedömningen att den förväntadeekonomiska utvecklingen inte är sådan att det finnsanledning att ändra procentsatserna för uttaget.Utskottet avstyrker därför motion Sk324 imotsvarande del.Nordiskt gränssamarbeteUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionerna om nordisktgränssamarbete.Jämför reservation 7 (v).BakgrundGenom EU-medlemskapet har de nationella reglerna förmedgivande av temporär tullfrihet upphört, och detär gemenskapens bestämmelser om temporärtullfrihet för vägfordon för privat bruk som gälleri . innehåller generösaregler för pendlare som kan åberopas av personer somär bosatta i och arbetar i . När enperson har sin bostad i men arbetar i Norgeskall bilen enligt huvudregeln vara registrerad ochskattad i . Problem kan uppstå om norskanationella regler inte medger temporär tullfriheteller om enighet inte kan nås mellan myndigheterna iSverige och om var en person skall ansesbosatt i skatte- och tullhänseende. För att försökalösa den senare frågan har de nordiskafinansministrarna beslutat att införa enkonsultationsprocedur. Lösningar i enskilda ärendensom gäller förhållanden i måste dock rymmasinom ramen för EU:s lagstiftning på området.Skattefrågorna regleras bl.a. i det nordiskadubbelbeskattningsavtalet (1996:1512) och lagen(1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands-bosatta (SINK). syftartill att inkomster endast skall beskattas i ett avde nordiska länderna beroende på hemvist och arbets-förhållanden. Enligt SINK gäller att fysiskapersoner som är bosatta utomlands är skattskyldiga iSverige för vissa inkomster som uppburits här.Det nordiska dubbelbeskattningsavtalet reglerarsärskilt beskattningen av s.k. gränsgångare, dvs. demänniskor som bor och arbetar i gränskommunerna. Ettalltför högt preliminärskatteavdrag, sommyndigheterna på ömse sidor prövar vilka skattavdragsom skall göras, regleras när den slutliga skattenberäknas.För att tillgodose importörers behov av förvaringoch viss bearbetning av importerade varor innan deövergår i fri omsättning eller blir föremål förannan tullmässig bestämmelse eller användning finnsinom EU en möjlighet att inrätta bl.a. frizoner.Regeringen kan ge tillstånd att inrätta frizon ellerfrilager med stöd av artikel 167 i förordningen (EG)nr 2913/92 (EG:s tullkodex) och 46 § tullagen(1994:1550). I sådana frizoner får enligt 50 §tullagen industriell verksamhet bedrivas med debegränsningar och på de villkor som regeringenföreskriver. Enligt EU:s tullkodex skall frizonervara inhägnade.MotionernaI motion Sk794 yrkandena 1 och 2 av . (s) påtalas bl.a. problem som finns, inteminst för mindre företag, att bedriva verksamhet iflera nordiska länder. Exempelvis medför ofta reglerom beskattning, kontroll och behörighet svårigheteratt genomföra entreprenadarbeten utanför hemlandet.Motionärerna föreslår att en utredning ser övermöjligheten att etablera ett system för koordineradeeller gemensamma godkännanden och kontroller förföretag och anställda när de agerar på nordisktplan. Motionärerna efterlyser också en instans somkan ge tillförlitliga och bindande besked omrättigheter och skyldigheter vid flyttning ellerarbetspendling i Norden.I motion Sk811 av och () behandlas betydelsen av en effektivarbetsmarknad över gränsen till . Motionärernaberör tillhandahållandet av skattekort ochpersonnummer, förbättrat skydd vid sjukdom samt enöversyn av regelverket för användande av bil i detandra landet och hur informationen kring frågor omatt arbeta i ett annat land kan förbättras.Motionärerna efterlyser konkreta åtgärder bl.a. medutgångspunkt från rapporten för enfördjupad integration mellan och Sverige.Enligt motionen bör också ansvaret inom regeringenför dessa frågor tydliggöras.I motion U705 yrkande 3 av och () berörs likaledes problem för dem sombor i gränsregionen mot . Enligt motionen harproblemen varit aktuella i i mångaår. Motionärerna vill anmoda regeringen attåstadkomma lösningar på de kvarstående problem somförsvårar för nordbor att bosätta sig och arbeta iett annat nordiskt land.I motion T612 yrkande 2 av ()föreslås åtgärder för att utveckla Öresundsregionen.Motionären föreslår bl.a. att det anordnas en frizoni anslutning till godsterminalen vid Sturup.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att problem av den typ motionärernatar upp bör lösas i lämpligt internationelltsammanhang. Arbetet med att förbättra förhållandenaför utbytet av varor och tjänster och stimulera tillökad rörlighet generellt inom harintensifierats . De norska ochsvenska regeringarna beslöt attnärmare granska de gränshinder som finns mellanländerna. Regeringen gav därefter iuppdrag att göra en inventering av förekommandehinder. En norsk-svensk arbetsgrupp för ökadintegration tillsattes för ändamålet. Arbetsgruppenredovisade Handlingsplan för enfördjupad integration mellan och Sverige.Motsvarande handlingsplaner finns också förÖresundsregionen och i förhållande till Finland.Utskottet räknar med att handlingsplanernasuccessivt kommer att omsättas i konkreta åtgärder.Inom pågår också ettomfattande utredningsarbete för att bearbeta ochförsöka lösa hinder av det aktuella slaget inomNorden.Näringsministern anförde i riksdagsdebatten i maj1999 (Interpellation 1998/99:321, prot. 1998/99:103)att enligt hans bedömning skulle en hel del avproblemen i gränspendlingen komma att lösas avNordiska ministerrådet och inom ramen för dediskussioner som förs på annat sätt mellan de nor-diska länderna. Utskottet instämmer i detta ochförutsätter att regeringen återkommer till riksdageni frågan i lämpligt sammanhang. Med detta avstyrkerutskottet motionerna Sk794 yrkandena 1 och 2, Sk811och U705 yrkande 3.Med anledning av motion T612 villutskottet framhålla att regeringen ijuni 1998 beviljade en ansökan frånett bolag om att inrätta en frizon ianslutning till flygplats.Syftet var att stärka och erbjuda ettheltäckande flygplatskoncept och enförstärkt inriktning på fraktflyg,vilket kunde ge möjligheter tillsamarbete med . erfarit har inte någonfrizon tagits i drift och detaktuella tillståndet har numeraförfallit. Som framgått kanregeringen efter ansökan getillstånd att inrätta en frizon, ochutskottet anser därför att det intebehövs något särskilt uttalande frånriksdagen i frågan. Motion T612yrkande 2 avstyrks med detta.Skattemyndigheternaskontrollverksamhet,skattebrottsenheternaUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionerna omskattemyndigheternas kontroll-verksamhet ochskattebrottsenheterna.Jämför reservation 8 (v).MotionerI motion Sk801 av Per () anförs att en avorsakerna till att myndigheterna inte kommer åtskatteundandragandet bl.a. är att de saknartillräckliga befogenheter i samband med revisioner.I motionen föreslås att skatterevisorerna skall harätt att utföra legitimationskontroller vidrevisioner.I motion Sk803 av de ()ifrågasätts om det är ändamålsenligt att samma typav brott utreds av två myndigheter,skattebrottsenheterna respektiveEkobrottsmyndigheten. Motionären anser att det nu ärlämpligt att utvärdera om skattebrottsenheternaeffektiviserat kampen mot den ekonomiskabrottsligheten.I motion Sk818 () framhållsatt samhället förlorar åtskilliga tiotalsmiljarder kronor i uteblivna skatteintäkter tillföljd av svartarbete, momsbedrägerier ochförsäljning av obeskattade varor etc. Enligtmotionären är utvecklingen densamma i många andraländer. I flera länder inom EU kontrollerarmyndigheterna olika verksamheter direkt på fältet.Enligt motionären är tiden mogen att myndigheternaäven i får effektivare metoder mot ekonomiskbrottslighet.I motion Sk823 av och (s) uppmärksammas skattemyndigheternaskontrollverksamhet. Mot bakgrund av tidigarebesparingar och faktiska behov är det nyligenbeslutade resurs-tillskottet otillräckligt.Situationen är prekär hos flera skattemyndigheteroch situationen på skattekontrollens område börföljas noga, menar motionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i budgetsammanhang ofta understrukitvikten av att skatte-myndigheterna har tillräckligaresurser för kontrollverksamheten. har vidden senaste budgetbehandlingen (bet. 2000/01:SkU1),efter utskottets hemställan, beslutat att fr.o.m.2001 tilldela skatteförvaltningen ett varaktigtresurstillskott på som skallanvändas bl.a. för att höja kontrollnivån i riktningmot nivå. Utskottet som instämmer medslutsatsen i motion Sk823 utgår från att regeringen,även utan tillkännagivande från , nogaföljer utvecklingen på skattekontrollens område ochi lämpligt sammanhang redovisar för hurverksamheten utvecklas.Vid sidan av de ekonomiska resurserna är det, somäven påpekas i motionerna Sk801 och Sk818, givetvisutomordentligt viktigt att skattemyndigheterna hartillräckliga befogenheter vid revisioner och attmyndigheterna tillämpar effektiva metoder för attbekämpa skattebrottslighet. Utskottet kan inte finnaannat än att arbete pågår i dessa frågor sedan längeinom och på myndighetsnivå, bl.a.inom ramen för den av regeringen beslutadesamlade strategin mot den ekonomiska brottsligheten.Skatteflyktskommittén (Fi 1995:04) föreslog attskattemyndigheten i samband med skattekontroll iverksamhetslokaler skulle få befogenhet att begäralegitimation av personer på platsen. Förslaget mötteinvändningar från vissa remissinstanser. Regeringen(prop. 1997/98:100) ansåg att förslaget inte skullegenomföras bl.a. med hänvisning till attskattemyndigheten i detta avseende skulle fåväsentligt mer långtgående befogenheter än polisen.Utskottet (bet. 1997/98:SkU28 s. 48) avslogmotsvarande motionsyrkande (se även bet.1998/99:JuU9) med hänvisning till att förslaget varalltför långtgående. Utskottet vidhåller sinuppfattning i denna fråga.När det gäller frågan om en utvärdering avskattebrottsenheterna och motion Sk803 villutskottet framhålla att det pågår treutvärderingar med inriktning mot ekonomiskbrottslighet.