bet · GP01UU2 · 2001-11-22 00:00:00 — Insatserna skall också bidra till att hälso- och sjukvården fungeraroch att den kan påverka andra sektorer för en bättre folkhälsa i hela samhälletatt inom ramen för sitt omfattande samarbete med Världshälsoorganisationenprogram för arbetet med hälsosystemutveckling tas fram i syfte att stärkländerna.Det svenska stödet till WHO avser bl.a. metodarbete och forskning. Organisationatt spela inom hälsoforskningsområdet för att kunna identifiera och främja undestödet till WHO finns möjlighet att påverka forskningsprogrammens utformnideltagit i vetenskapliga kommittéer och uppföljning av de olika forskningsprogsvenska forskningsstödet till WHO har gått till de särskilda programmen föreproduktiv hälsa. Dessa program är i hög grad inriktade på fattigdomens sjukdogoda resultat. Stöd har också gått till forskning inom viktiga områdenvaccinforskning.Hälsofrågor har blivit allt viktigare på den utvecklingspolitiska agendan. Etdet vuxit fram ett antal globala initiativ inriktade på bekämpnviktigaste infektionssjukdomarna. Bland dessa initiativ kan nämnas GAVI (Globaland Immunization), Roll , Stop TB och särskilda initiativ relateradMed vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 2I motion 2001/02:U328 (fp) yrkande 27 krävs att bör verka för atdödlighet som beror på aborter.Som framhålls i motionen kommer det amerikanska beslutet att stoppa allasamtliga internationella organisationer som stöder aborter att innebära atredje världen och många biståndsorganisationer kan bedrivafamiljeplanering. Även möjligheterna att arbeta med att förebygga spridningpåverkas mycket negativt. Utskottet beklagar denna utveckling. Enligt vad utsvenska regeringen i flera forum, bl.a. bilateralt och via EU, framfört oro tdenna utveckling.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U328 (fp) yrkande 2I motion 2001/02:U231 (kd) yrkande 21 framhålls att malaria dödar nästan 2,5 miår, framför allt i de fattigaste tropiska länderna i söder om visar att det finns stora möjligheter att ta fram ett definliksom mot tuberkulos. Ökade insatser krävs för att bekämpa sjukdomarna. I myrkande 3 anförs att bör kunna medverka till att ställa ekonomiska gför att ta fram och utveckla läkemedel och vacciner speciellt för utvecksynpunkter om att i-länderna skulle kunna vara beställare och finansiäläkemedelsbolagen för de fattigaste ländernas räkning framförs även i motion 213.Utskottet menar att ökad forskning inte ensamt bidrar till att rädda liv istörre insatser på bred front. Inte minst viktiga är åtgärder för att minsländer, eftersom sambandet mellan fattigdom och bristande hälsa är såmotionerna dör flera miljoner människor i de tre sjukdomarna hiv/aids,allra flesta som dör finns i de fattiga länderna.Sverige och även EU gör betydande insatser för att bygga upp hälso- ochländerna.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2001/02:U231 (kd) yrkayrkande 3 och 2001/02:U335 (kd) yrkande 13 kan besvaras.Enligt motion 2001/02:U335 (kd) yrkande 7 bör regeringen via svenska biståndsskolavgifterna slopas i de fattiga och hiv/aids-drabbade länderna.Utskottet konstaterar att utgångspunkten för svenskt utvecklingssamarbete inoatt utbildning är en mänsklig rättighet och ett grundläggande behov. Rätträttigheter och demokrati inom utbildningssystemet skall vara vägledandeutvecklingssamarbetet inom utbildningssektorn har som mål att uppnå en fri grunhela världen, vilket också är budskapet i FN:s Millenniedeklaration från septemåtagandena som FN:s medlemsländer där enade sig om var att uppnåalla barn. Att alla barn skall ha tillgång till helt kostnadsfri och obliga2015 är också ett av de sex målen i slutdokumentet från den andra världskonfehölls i i april år 2000.Utskottet är således överens med motionärerna om att slopande av skolavgifteatt underlätta för barn som förlorat sina föräldrar på grund av hiv/aids attvad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U335 (kd) yrkande 7 kanI motion 2001/02:So616 (s, v, kd, c, fp, mp) yrkande 4 krävs att biståndslfrivilligorganisationer och Sida bör stimuleras till att utveckla program för aför att kunna avstå från att producera alkohol. Till detta bör komma insanationell forskning. Också på ett internationellt plan är forskning nöalkoholindustrins påverkan på samhällsutvecklingen i tredje världen.Utskottet delar motionärernas syn på alkoholens negativa inverkan på männAlkoholen bidrar till att minska människors engagemang och påverkar därigenolands alkoholproduktion är svår att påverka av givarländerna, men frågan kan tvid bistånds- och handelsförhandlingar. , , sattealkoholkonsumtionen skulle minska fram . har anslDet har dock inte uppnåtts. WHO höll 1997 en konferens i om ungdom ochkonferensen blev att WHO förde upp frågan om alkohol högre på agendan och ävenkommitté om alkoholfrågor. Även det internationella centret för alkoholpolitikCenter for Alcohol Policies), som bildades har i uppgift att utveckla sainstitutioner, det privata näringslivet, forskarvärlden och frivilligorgafrivilligorganisationer och till forskning kring ämnet kan vara framkomliländernas inställning.Med detta anser utskottet att motion 2001/02:So616 (s, v, kd, c, fp, mp) yrkandHiv/aidsI propositionen anges att mer än 36 miljoner människor är hivpositiva ellemänniskor avlider och 16 000 smittas av sjukdomen . Inget land och insluppit undan sjukdomen som har kostat över 22 miljoner människor lisjukdomen den fattigaste delen av världens befolkning. Hela 90 %utvecklingsländerna. Mest oroande är situationen söder om . Trots att omrav världens befolkning återfinns här av de smittade. I många av ländernakatastrofal. I de värst drabbade länderna kommer inte en tredjedel av dagensålder. I södra kommer länderna att erfara befolkningsminskningar inom ddenna bakgrund framträder hälsofrågor allt tydligare på den utvecklingspolitisunder senare år tillkommit särskilda initiativ relaterade till hiv/aläkemedelsområdet.Utskottets övervägandenBehandling av motionerHiv/aids och biståndspolitiska prioriteringarI motion 2001/02:U209 (c) yrkande 15 uppmärksammas spridningen av hiv/aids ochgenom EU, FN och bilateralt verkar för att även ger stöd till alla organisaatt hindra spridningen av hiv/aids. Regeringen bör arbeta för ökad öppenhesmittspridning beträffande hiv/aids och anslå resurser till förebyggande aryrkande 16. I motion 2001/02:U229 (c) yrkande 13 framhålls betydelsen av att ipolitisk prioritet i alla länder, även i sådana som ännu inte drabbats iAfrika. I motion 2001/02:U276 (m) yrkande 1 framhålls att de länder som är imöter än svårare påfrestningar på grund av hiv/aids. Utvecklingsansträngningarekonomisk utveckling raderas ut. Svenskt utvecklingssamarbete måste därför ha epå hiv/aids-problematiken och fattigdomsbekämpningen. I yrkande 2 konstateras amot ekonomisk, social och kulturell utveckling. och svenskt biståndlindra spridningen och effekterna av hiv/aids. Utbildningsinsatser kan ha storvågat ta problemet på allvar. I de länder där regeringarna genomfört öppna inft.ex. utdelning av gratis kondomer och frivillig hivtestning har den negativaflerpartimotion 2001/02:U295 (s, c, m, fp, mp, v, kd) framhålls att ingen epidehiv/aids. Antalet människor som lever med sjukdomen är nu högre än när digerdöi . uppgick antalet personer med hiv/aids till 33,8 miljoner,Hiv/aids finns över hela världen, och alla samhällsgrupper drabbas. Genom saolika samhällsorgan har sjukdomens effekter kunnat begränsas. I yrkande 1södra inriktas på åtgärder som långsiktigt stöder utvecklingen i Afrikaav hiv/aids. I yrkande 2 understryks vikten av internationell samverkan ochför att stödja de afrikanska staterna i kampen mot hiv/aids. I kommittémotion 218 framhålls att problemet inte har varit brist på resurser. Endast en mindhade krävts för att bygga upp en grundläggande hälsovård, som i sin tur krafsocial och ekonomisk utveckling. Svenskt bistånd hade kunnat spela en betydanEnligt motion 2001/02:U326 (kd) yrkande 6 bör regeringen begära särskibekämpning av hiv/aids i de där bedriver ukommittémotion 2001/02:U332 (kd) yrkande 6 framhålls att när samhällen bryts nökar risken för konflikter. Även hiv/aids måste därför bedömas ur ett säkerhÄven i motion 2001/02:U335 (kd) yrkande 12 framhålls vikten av det förebygganinformation om smittvägar och smittrisker.Utskottet konstaterar att en övergripande strategi för svenskt internationelltantogs av regeringen . Denna genomförs nu av Sida och UD, bl.a. harsekretariatet för södra i börjat sitt arbete. En fundamentalstrategin är att arbetet mot hiv/aids skall genomsyra allt biståndssamaengagerat i FN:s globala program mot hiv/aids. När det gäller EU:s insatser såi år beslutat om en handlingsplan för bekämpande av smittsamma sjukdomar. Undvar pådrivande tillsammans med vad gäller att utökahiv/aids-området. I budgetpropositionen skriver regeringen om hiprioriterade områdena, och regeringens ambition är att stödja den fond somsyfte att förebygga och behandla hiv/aids.Målet är att världens samlade satsning på hiv/aids skall uppgå till mellan7 och . I den summan ingår desjälva skall göra, t.ex. det afrikanska åtagandet från Abujamötet om att satsaoch för att hindra spridningen av hiv/aids. Afrikanska ledare har alltmer kommispeciella med hiv/aids är att man kan skydda sig från att bli smittad gAnvändning av kondom har också andra gynnsamma effekter genom att spridninöverförda sjukdomar förhindras. Det framgår också av FN-deklarationen att dkvinnornas ställning i allmänhet och att understryka mannens ansvar i synnerhsatsningar på forskning, och ett inslag i mot hiv/aids, tbdenna satsning.Utskottet anser att ett tydligt och kraftfullt politiskt ledarskap är en av deför att i ett långsiktigt perspektiv förebygga hiv och mildra koStällningstaganden från nationella ledare och tydliga deklarationer från Finternationella forum är mycket betydelsefulla. Öppenhet om sexualitet äförebyggande arbetet mot hiv/aids. Det nationella ledarskapets inflytande på degenomslagskraften av informationen kan knappast underskattas. Utvecklingen i sUganda och har radikalt förändrats på grund av det stöd kampanjernapolitiska ledningen.Utskottet understryker vidare att hiv/aids inte enbart är en hälsofråga ututvecklingsfråga som måste angripas på bred front. En internationell samsynmycket viktig att uppnå. Utskottet noterar att en av de stora framgångarna medom hiv/aids var att framträdande företrädare för världens alla länder samladeom könsrollers betydelse för spridning av hiv/aids, vikten av användning av koi öppenhet om sexualitet och sexuellt överförda sjukdomar. Deklarationen från mfrämsta rummet. Det mest angelägna är att hindra fler från att bli smittade.Utskottet konstaterar att hiv/aids inte bara utgör ett hot mot den enskildeutan också mot en nationell hållbar ekonomisk och social utveckling. För en refattigdomsproblem kan hiv/aids bidra till en ytterligare försvagning av samhälatt påverka den säkerhetspolitiska stabiliteten i negativ riktning. Väpnade ksamhällsstrukturer bidrar i sin tur till att öka risken för spridning av hiframhålla att var en av initiativtagarna till , vars uppgift är aarbete med hiv/aids. Hiv/aids har som enda sjukdom behandlats vid flera tillfäoch tagits upp vid en extra session med . Frågan harprioritet.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2001/02:U209 (c)2001/02:U229 (c) yrkande 13, 2001/02:U276 (m) yrkandena 1 och 2, 2001/02:U295yrkandena 1 och 2, 2001/02:U311 (m) yrkande 18, 2001/02:U326 (kd) yrkande 6, 26 samt 2001/02:U335 (kd) yrkande 12 kan besvaras.I kommittémotion 2001/02:U335 (kd) framhålls att spridningen av hiv/aidsdimensioner. I yrkande 2 föreslås tillsättning av en utredning med en bredhiv/aids och liknande sjukdomar av epidemisk karaktär sätts in i ett säkerhetspUtskottet konstaterar att det redan finns stor medvetenhet på högsta politiskasjukdomens möjliga konsekvenser även på det säkerhetspolitiska området. Något outredning som den som föreslås i motionen föreligger därför inte enligt utskmenar också att resultatet av Globkoms förslag bör inväntas.Med vad som ovan anförts avstyrks motion 2001/02:U335 (kd) yrkande 2.I motion 2001/02:U335 (kd) yrkande 3 framhålls att bör ta sin del av aav hiv/aids och avsätta särskilda medel i budgeten för det globala hiv/aids-arbUtskottet framhåller med anledning härav att arbetet mot hiv/aids kräver binsatser. Länken mellan hiv/aids och fattigdom är tydlig. Även åtgärder sominriktade specifikt på hiv/aids kan medverka till att förbättra situatiosvenskt biståndssamarbete är att minska fattigdomen, och därför bidrar storakampen mot hiv/aids. Utskottet ser ingen fördel med en särskild budgetpost förkan skapa en låsning mellan budgetposter som inte medger önskad flexibilitetnödvändigtvis större samlade anslag till arbetet mot hiv/aids.Med vad som ovan anförts avstyrks motion 2001/02:U335 (kd) yrkande 3.Informations- och upplysningsverksamhetVikten av åtgärder mot utbredningen av hiv/aids i utvecklingsländerna be2001/02:U229 (c) yrkande 11. Motionärerna menar att utbildningsfrågorna bör intmot hiv/aids. I motionen yrkande 12 understryks vikten av att tala politiskt kluppträdande som en avgörande förklaring till spridningen av hiv/aids och om vikI yrkande 15 framhålls vikten av att i det förebyggande arbetet mot hiv/aids beupplysning och kondomanvändning. I motion 2001/02:U328 (fp) yrkande 26 eftkraftfulla informations- och utbildningsåtgärder sätts in för att minska sprför att ge stöd till redan smittade I motion 2001/02:So372 (m) yrkande 3 frspelar en avgörande roll i förebyggande smittskyddsarbete, och svensktinriktning på hiv/aids-problematiken, både i förebyggande och lindrande syfte. (kd) yrkande 5 framhålls vikten av att i det globala arbetet med bekämpningenhänsyn till sjukdomens allvarliga konsekvenser än till kulturella skillnamänniskosyn.Utskottet konstaterar att motionärerna tydligt pekar på de förödande följder hisamhällssektorer, i synnerhet skolsystemen, i de drabbade länderna. Detta äanser utskottet, som dock understryker att även andra samhällssektorer påverkgäller exempelvis sjuk- och hälsovård, livsmedelsförsörjning och förvaltning. Adärför enligt utskottets mening integreras i alla sektorer i allt utvecklåtgärder för att mildra följderna av epidemin måste vidtas. Detta framhållsfrån juni 2001.Utskottet instämmer med motionärerna om vikten av att ett förebyggande arbete iprioriteras. Utskottet instämmer även i det angelägna i att vara tydlighiv/aids och hur sjukdomen kan förhindras och inte minst om männens anssmittspridning.Utskottet konstaterar att förslaget om en generell satsning på behandling avmödrar och deras nyfödda barn finns med i FN-deklarationen . Dettde åtaganden som länderna själva gjort. Om förslaget genomfördes skulle dettförhindra att spädbarn smittas av sina infekterade mödrar och därmed hindraytterligare. Utskottet instämmer med motionärerna i att bör verkaprioriterar detta i sina hiv/aids-planer.Utskottet menar att i det svenska utvecklingssamarbetet är det sjukdomens föfrämst är styrande i arbetet mot hiv/aids. vill utskottet undersbiståndssamarbete grundas på en ömsesidig respekt från samtliga inblandade partMed vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2001/02:U229 (c) yrka2001/02:U328 (fp) yrkande 26, 2001/02:U335 (kd) yrkande 5 samt 2001/02besvaras.Kvinnor och barnI motion 2001/02:U276 (m) yrkande 5 och i motion 2001/02:U311 (m) yrkande 20 unav spridningen av hiv i hög grad är beroende av att bistånd ges för att stödjahennes möjlighet till självbestämmande. I motion 2001/02:U276 (m) yrkande 6 menkampen mot hiv/aids skall lyckas så krävs det att landet i fråga har en mpolitik på området. bör verka för att samarbetsländer arbetar fram ochatt bekämpa spridningen av hiv/aids. I motion 2001/02:U335 (kd) yrkande 4 konsde hiv/aids-smittade är kvinnor. bör aktivt arbeta för att kvinnans sjämställd med mannen samt att de mänskliga rättigheterna också skall gälla förUtskottet har tidigare konstaterat att hiv/aids är ett utvecklingsproblemangreppssätt och åtgärder som tar fasta på såväl förebyggande arbete som vård,av följderna för den enskilde och samhället som helhet. Unga människor ärinfektionsrisker. De har ofta inte tillgång till stöd från rådgivning. Unga kvimän, utsätts för särskilda risker genom att de är inblandade i prostitution. att sexuellt umgänge med en oskuld kan befria en man från hiviUtskottet konstaterar att vikten av att stärka kvinnans ställning för att befinns med som ett inslag i den deklaration om hiv/aids som FN:s generalfframhålls i motionen är en samlad strategi på nationell nivå för arbetet mot hför framgång. Detta slås också fast i FN-deklarationen. Enligt utskottetsdialog med samarbetsländerna stödja ländernas egna arbete med att uppfylla deinternationella sammanhang vad gäller bekämpning av hiv/aids. Utskottet delar matt det är väsentligt att i biståndssamarbetet stärka kvinnors ställning, ekonatt höja deras status och därigenom hindra spridningen av hiv/aids. Under den som hiv/aids drev igenom ett beslut som ger kvinnor större möjlighet atansvara för sin sexualitet. Stöd ges även till projekt som syftar till att stäroch sexuella rättigheter bl.a. för att motverka oönskade graviditeter bland ungUtskottet finner det angeläget att fortsätter att arbeta aktivt med deFN:s kvinnokonvention (CEDAW), som har ratificerats av mer än 160 länder.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2001/02:U276 (m2001/02:U311 (m) yrkande 20 samt 2001/02:U335 (kd) yrkande 4 kan besvaras.Antalet barn som blivit föräldralösa på grund av hiv/aids-epidemin växer lavMånga barn lämnas helt ensamma utan stöd. Enligt motion 2001/02:U335 (kd) yrkför att en kartläggning av dessa barns situation genomförs. Utredningen kanprogram för adekvat hjälp och stöd till dessa barn.Utskottet anser att en bedömning av förhållandena för exempelvis föräldralösaoch utgå från de behov som finns i respektive land. På lokal nivå kan man bästoch vad som behöver utredas i syfte att göra de insatser för föräldralangelägna. Inom ramen för UD:s barnprojekt har en strategi för barn och hiv/abl.a. baserad på en redogörelse för situationen för barn som förlorar sina föräMed vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U335 (kd) yrkande 6Sjukvård och medicinFrågan om bromsmediciner tas upp i flera motioner. I motion 2001/02:U229 (c)vikten av att skapa en infrastruktur av kliniker och vårdarbetare närmare de mäoch bromsmediciner. I 2001/02:U326 (kd) yrkande 5 framhålls behovet av verkmediciner för världens fattiga. Att öka tillgången på bromsmediciner är angelärätt använda kan bidra till att ge sjuka människor ett längre och mer männimotion 2001/02:U335 (kd) yrkande 9 bör vara pådrivande för att så fortstor generell satsning gällande behandling med bromsmedicin av hivinfekterade bnyfödda barn. Även i yrkande 10 krävs att den rika världen genom samarorganisationer som FN och näringslivet verkar för att förbättra tioch annan medicinering för hiv/aids och dess följdsjukdomar.Utskottet instämmer i vikten av att biståndet måste främja uppbyggandet av en imöjligt för människor att ta bromsmediciner. Behandling med bromsmedicineinfrastruktur för att bli framgångsrik. Utskottet menar att i svenskt biståndinsatser just på det området. Även genom den handlingsplan mot hiv/aids, tbc ocgörs ökade och påskyndade insatser inom området.Utskottet konstaterar att diskussioner pågår i WTO om ett klargöimmaterialrättsbestämmelser och möjligheten att utfärda s.k. tvångslicenser. vissa villkor kan ge tillstånd till produktion av ett patenterat läkemesamtycke.I det avslutade mötet i enades WTO:s medlemmar bl.a. om ett avaspekter av immaterialrätter, TRIPS, (Trade-Related Aspects of Intellectualinförlivades ett nytt, viktigt område i . Avtalet behandlarskyddet på områden som upphovsrätt, varumärken, patent, mönster, kretsmursprungsbeteckningar. Medlemmarna åläggs att i sina nationella rättsordningarså att det blir möjligt att vidta effektiva åtgärder mot immaterialrättsliga inGenom avtalet utsträcks grundläggande WTO-begrepp som mest gynnad nationsbehandling att gälla även på det immaterialrättsliga området. Utvecklingsländerna började implementera år 2000.länderna gäller avtalet från 2006.Vid i nåddes de största framgångarna för de fattiga ländeimmaterialrätt och folkhälsa. Den särskilda deklarationen i denna fråga ger latt tillverka billiga, kopierade mediciner för behandling av epidemier som t.exMed vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2001/02:U229 (c) yrkanyrkande 5 och 2001/02:U335 (kd) yrkandena 9 och 10 kan besvaras.I kommittémotion 2001/02:U311 (m) yrkande 6 framhålls att erfarenheter från alsnabbt pekar på hur väsentliga satsningar på hälso- och sjukvård är för utvecklstort problem i denna utveckling är att få fram effektiva och billiga medicinerDet förekommer försök med olika typer av aidsmedicin på befolkningsgrupper i Afväl är färdigutvecklad har den varit för dyr för att kunna användas imenar att en lösning på detta problem kan vara en modell som innebär att de rikmarknad för ett visst vaccin eller en viss medicin. Inget land eller organiförrän ett effektivt vaccin verkligen existerar. Läkemedelsindustrin står föroch för risken av misslyckade projekt. Även i yrkande 17 framhålls att den kvad gäller hiv/aids måste brytas. En god hälsovård måste komma alla till dhivprevention måste på ett effektivt sätt nå ut till alla. Med en snabb ekonsjukdomarna inte få de förödande konsekvenser som de nu har. Den basala hälsovåutvecklat för länge sedan, skulle väsentligt kunna reducera problemen medutvecklingen av effektiva läkemedel och vacciner mot tropiska sjukdomar bör enyrkande 21 uppmärksammas bristen på utveckling av läkemedel mot sjukdomar somVid sidan av insatser för att förebygga hiv/aids eller att hjälpa redan drabbaett fungerande hälso- och sjukvårdssystem byggas upp i framför allt de hårdastdet i motion 2001/02:U335 (kd) yrkande 8.Utskottet konstaterar att ger betydande stöd försjukvårdssystem i de fattiga länder som samarbetar med. Även genom FN ostöd. EU skall enligt sin handlingsplan mot hiv/aids, tbc och malaria under insatser på detta område.Utskottet delar motionärernas syn på problemet med att få tillgång till billigaför . Utskottet understryker att detta problem främst är en humanfråga om tillverkning eller distribution av läkemedel för att göra dem tillgänu-länder. Det avgörande problemet för de fattiga länderna är inte att läkeländerna är fattiga och därför saknar det mesta inom hälso- och sjukvårdhiv/aids är mediciner som fordrar en viss nivå på hälso- och sjukvården förDessutom har medicinerna ofta biverkningar som i sin tur kräver sjukvård. Utskogörs viktiga insatser på läkemedelsområdet. Flera internationella företag har skraftigt. Delvis har detta skett på grund av att länder som t.ex. Brasilienmediciner i egen regi utan hänsyn till licensavtal och ersättning till de multihar också tagit ställning för ett system med differentierade läkemedelsprisbetalar den fulla kostnaden medan fattiga länder betalar långt lägre priser.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2001/02:U311 (m) yrka2001/02:U335 (kd) yrkande 8 kan besvaras.Frivilligorganisationernas roll i hiv/aids-arbetetI motion 2001/02:U276 (m) yrkande 4 hävdas att det mest framgångsrika arbetet ifrivilligorganisationer som kyrkornas organisationer, Röda Korset och Läkare utmenar att effekten av det svenska biståndet sannolikt skulle öka ytterliresurserna ställdes till dessa organisationers förfogande.