bet · GO01LU8 · 2001-01-16 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet 17 motionsyrkandenfrån allmänna motionstiden påimmaterialrättens område. Yrkandena gäller bl.a.patent, biotekniska uppfinningar, skydd fördatorprogram, upphovsrätt ianställningsförhållanden, inskränkningar iupphovsrätten, följerätt (droit de suite) och s.k.arenarätt (droit de stade).Utskottet avstyrker bifall till samtligamotionsyrkanden i huvudsak med hänvisningar tilltidigare ställningstaganden samt pågående nationelltoch internationellt arbete.Till betänkandet har fogats sex reservationer ochtvå särskilda yttranden. 2000/01:L801 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen begär att regeringen tillsätter enutredning som ser över möjligheten att införa s.k.arenarättigheter.2000/01:L802 av och () vari föreslås att fattar följandebeslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om patentansökan.2000/01:L803 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kravet på engelskavid patentansökningar.2000/01:L804 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en översyn av 3 kap.upphovsrättslagen och särskilt frågan omupphovsrätten i anställningsförhållanden.2000/01:L805 av m.fl. (c, fp) variföreslås att fattar följande beslut:1. begär att regeringen lägger framförslag till ändring i upphovsrättslagen om attundantag kan medges för ideella organisationer.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om representanter iSTIM:s styrelse.2000/01:So546 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om patent på liv ochmänskliga gener.2000/01:Kr230 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om upphovsrätten.2000/01:Kr346 av och () vari föreslås att fattar följandebeslut:30. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om droit de suite.2000/01:T713 av m.fl. (c) variföreslås att fattar följande beslut:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att i EU:sministerråd, dess arbetsgrupper och andrainternationella organisationer bör motsätta sig enutveckling av den europeiska och internationellapatenträtten innebärande att mjukvara, algoritmeroch programmeringstekniker inkluderas.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om svenska ståndpunkteri förhandlingar om intellektuell egendom m.m.2000/01:MJ218 av m.fl. (v) variföreslås att fattar följande beslut:10. begär att regeringen skall verka föratt förändras så att det möjliggörhänsyn till de målsättningar som finns ikonventionen om biologisk mångfald.2000/01:MJ711 av m.fl. (c) variföreslås att fattar följande beslut:20. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om patent på liv.2000/01:N328 av m.fl. (c) variföreslås att fattar följande beslut:21. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att undanta allalivsformer från kravet på patenterbarhet i TRIPSartikel 27 (3) b.22. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att översyn av TRIPSartikel 27 (3) b måste leda till att denharmoniseras med FN:s konvention om biologiskmångfald.23. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att förlängaimplementeringstiden för TRIPS artikel 27 (3) b efter det att översynen av artikeln äravslutad.2000/01:N384 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om WTO:s underavtalTRIPS. InledningImmaterialrätt är den sammanfattande beteckningenför ett antal olika regler som skyddarintellektuella prestationer och kännetecken motobehörigt utnyttjande. I huvudsak innebär de olikaimmaterialrättsliga reglerna - både i och iandra länder - att den som skapat en skyddad produkteller utfört en skyddad prestation har ensamrätt attdra ekonomisk nytta av produkten eller prestationen.Ensamrätten kan avse olika slags utnyttjanden, såsomtillverkning, försäljning eller uthyrning, ochrättighetshavaren kontrollerar i princip allanvändning av skyddsobjektet.Immaterialrätten brukar delas in i upphovsrätt ochindustriellt rättsskydd. Till det industriellarättsskyddet hör patenträtt, känneteckensrätt,mönsterrätt och växtförädlarrätt. Patenträtt gällerför nya uppfinningar som kan utnyttjas industriellt.Känneteckensrätt brukar användas som en övergripandebeteckning för varumärkesrätten, firmarätten ochandra rättsskydd för individualiseringsmedel.Mönsterskydd gäller utseendet (designen) på enprodukt, antingen det betingas av estetiska skäleller nyttoskäl. Växtförädlarrätt skyddar nyaväxtsorter som skapas genom förädling eller på annatsätt.Mellan upphovsrätten och det industriellarättsskyddet finns två grundläggande skillnader. Denena är att upphovsrätten skyddar det sätt på vilketen idé omsatts i verkligheten och inte själva idén.Patentskydd, skydd för varumärken, mönsterskydd ochväxtförädlarrätt skyddar däremot idén som sådan. Denandra skillnaden är att upphovsrätt uppkommer såfort den skyddade prestationen utförts, medanpatent, mönster- och växtförädlarrätt i principförutsätter ett registreringsförfarande. Varumärkenintar en särställning genom att skydd kan uppkommabåde genom registrering och genom faktiskanvändning.Den ensamrätt som följer med detimmaterialrättsliga skyddet är tidsbegränsad. Enligtreglerna i gäller upphovsrätten under 70 årräknat från upphovsmannens död eller beträffandevissa prestationer under från det attprestationen utfördes. Patentskyddet räknas från dendag ansökan görs om registrering. I sträckersig skyddstiden . Mönsterskyddeträknas också från ansökningsdagen och gäller , men tiden kan förlängas upp till . Iväxtförädlarrättslagen är skyddstiden utom förpotatis, vin och träd där skyddstiden är 30 år.Varumärken har en i princip obegränsad skyddstid sålänge de används. En registrering gäller dock baraunder men kan förnyas ett obegränsat antalgånger.Ensamrätten kan också vara inskränkt på olika sätt.Särskilt på det upphovsrättsliga området finns detåtskilliga regler som begränsar upphovsmannensensamrätt. Ett exempel på en sådan inskränkning äratt privatpersoner som huvudregel har rätt attkopiera skyddade verk för enskilt bruk.Den som utan rättighetshavarens samtycke vidtarnågon åtgärd som omfattas av ensamrätten begår ettimmaterialrättsligt intrång. Ett system av olikasanktioner av såväl straff- som civilrättsligkaraktär skyddar ensamrätterna mot intrång. Vidarekan en domstol besluta om vissa skyddsåtgärder ochsäkerhetsåtgärder.De svenska bestämmelserna på detimmaterialrättsliga området finns i lagen (1960:729)om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk,lagen (1992:1685) om skydd för kretsmönster förhalvledarprodukter, patentlagen (1967:837),varumärkeslagen (1960:644), kollektivmärkeslagen(1960:645), firmalagen (1974:156),mönsterskyddslagen (1970:485) och växtförädlar-rättslagen (1997:306).Som närmare framgår av följande avsnitt är detimmaterialrättsliga skyddssystemet internationellt,och de flesta länder är bundna av internationellakonventioner på området. Ett väl fungerandeimmaterialrättsligt system har ansetts nödvändigtsåväl för den globala världshandeln som för EU:sinre marknad.Konsekvenserna av den internationalisering sompräglar det immaterialrättsliga området tas upp tilldiskussion i motion T713 av m.fl.(c). I motionen anförs att immaterialrättsfrågornainom EU spelar en alltmer betydelsefull roll,som möjligheter att påverkasvenska ståndpunkter i internationella sammanhangminskar. Motionärerna anser att regeringenregelbundet bör informera och samråda med riksdagenrörande svensk politik på området samt införriksdagen presentera en redogörelse för de svenskaståndpunkterna internationellt. I motionen begärsett tillkännagivande med denna innebörd (yrkande 9).Utskottet delar motionärernas uppfattning när detgäller önskvärdheten av att regeringen kontinuerligthåller informerad om EU-samarbetet ochanser att informationen till i dettaavseende är mycket värdefull. Enligt uttryckligaföreskrifter i riksdagsordningen (10 kap.) åliggerdet också regeringen att fortlöpande informerariksdagen om vad som sker inom ramen för samarbeteti EU samt att till lämna enskrivelse med berättelse över verksamheten i EU.Enligt riksdagsordningens bestämmelser skallinformation ges om regeringens syn på förslag frånkommissionen, vilka regeringen bedömerbetydelsefulla. Såvitt utskottet kan bedömauppfyller regeringen riksdagsordningensinformationskrav, och utskottet finner inte skäl attförorda ett tillkännagivande från med kravpå ytterligare information från regeringen påimmaterialrättens område.Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillyrkande 9 i motion T713.Vidare bör beaktas att information från regeringensåvitt avser immaterialrättsfrågorna i EU och iandra internationella sammanhang numera ingår som ennaturlig del i utskottets löpande arbete. Kontaktermellan utskottet och förinformation om aktuella EU-frågor förekommerregelbundet. Utskottet förutsätter att dennavärdefulla informationsverksamhet fortsätter och attutskottet även ges möjlighet att utövadet inflytande som förutsattes i samband medSveriges EU-anslutning (se bet. 1994/95:KU22).PatentReglerna i patentlagen innebär att den som gjort enny uppfinning kan få ensamrätt att utnyttjauppfinningen yrkesmässigt genom patent. Patent kanmeddelas på ett förfarande, t.ex. ett nyttproduktionssätt, eller på en produkt som sådan,exempelvis ett nytt läkemedel. Som allmännaförutsättningar för patenterbarhet gäller attuppfinningen, förutom att den skall vara ny,väsentligen skall skilja sig från vad som tidigareär känt (uppfinningshöjd) samt att den skall kunnautnyttjas industriellt och vara reproducerbar,vilket innebär att uppfinningen skall ha sådankaraktär att den avsedda effekten med säkerhet kanuppnås vid ett upprepat utövande av uppfinningen.Den ensamrätt att utnyttja en uppfinning sompatentskyddet ger innehavaren är avsedd attstimulera forskning och utvecklingsarbete.Uppfinnare kan räkna med att utankonkurrens kunna marknadsföra uppfinningen eller påannat sätt exploatera den ekonomiskt. Häri liggerockså ett allmänt intresse. Mot de intressen somsålunda bär upp patentskyddet står samhälletsintresse av att det inte skapas ett alltförlångtgående monopol när det gäller att dra nytta aven uppfinning. Ensamrätten har därför begränsats itiden. Vidare finns möjlighet att under vissaförutsättningar genom tvångslicens ge tredje manrätt att, utan hinder av ett patent, mot ersättningtill patenthavaren utnyttja den patentskyddadeuppfinningen. Som exempel kan nämnas möjlighetentill tvångslicens vid underlåtet utövande av enpatenterad uppfinning.Patent söks i hos Patent- ochregistreringsverket (PRV), som granskar varjeansökan som kommer in till myndigheten. Vidgranskningsförfarandet skall utrönas huruvida detföreligger hinder mot bifall till ansökningen medhänsyn till patentlagens bestämmelser. En väsentligdel av granskningen avser frågan huruvidauppfinningen är ny och fyller kravet påuppfinningshöjd. Om förutsättningarna för patent äruppfyllda, dvs. om ansökningen är fullständig ochPRV gör bedömningen att det inte finns några hindermot patent, skall sökanden underrättas om att patentkan meddelas. Sedan sökanden betalat en särskildavgift, meddelandeavgift, skall patentmyndighetenbifalla ansökningen och kungöra beslutet. Närbeslutet har kungjorts är patent meddelat. Däreftervidtar det s.k. invändningsförfarandet då envar harmöjlighet att göra invändningar mot ett meddelatpatent. Framförda invändningar kan under vissanärmare angivna förutsättningar leda till att ettmeddelat patent upphävs. Förfarandet vid PRV ärtämligen tidskrävande, och det tar i genomsnittomkring från det att en patentansökan ges intill dess att patent meddelas. Antalet ansökningaruppgår till knappt 5 000 ,varav omkring 2 700 bifalls.Oftast företräds sökanden i patentärenden av ombud,om det inte är fråga om ett större företag med egenpatentavdelning. Ett patentombud bistår uppfinnarenbl.a. med att formulera ansökan och göraförberedande nyhetsundersökningar. När patent harmeddelats kan patentombudet bistå med att hållapatentet vid liv genom att betala in årsavgifter ochatt hjälpa till med upprättandet av licensavtal m.m.Ett patent som meddelas av nationellpatentmyndighet blir gällande endast i den staten.Något världspatent existerar inte. En uppfinnare somönskar få patentskydd i flera länder måste alltså iprincip söka patent i varje land. I konventionen ompatentsamarbete (, PCT)finns emellertid bestämmelser om s.k. internationellansökan som gör det lättare att ansöka om patent iflera länder . Förfarandet med en sådanansökan innefattar en centraliserad, internationellnyhetsgranskning och en möjlighet till eninternationell förberedande patenterbarhetsprövning.För att patent skall meddelas måste dock eninternationell ansökan alltid fullföljas vid dennationella patentmyndigheten, som självständigt görden slutliga prövningen enligt nationell rätt.Sverige ratificerade PCT i samband medikraftträdandet . har 108stater anslutit sig till konventionen.Genom den europeiska patentkonventionen (EPC) harvidare skapats en ordning som medger att enpatentansökan kan erhålla patentskydd iflera länder, s.k. europeiskt patent. Sådant patentmeddelas av det europeiska patentverket (EPO), somhar sitt säte i . Patentkonventionen, sominnehåller en fullständig reglering avansökningsförfarandet och förutsättningarna för attfå europeiskt patent samt handläggningsordningen viddet europeiska patentverket, trädde 1977och har tillträtts av och ett flertal andraeuropeiska stater. I den svenska patentlagen hartagits in de särskilda regler som föranletts avtillträdet. En viss anpassning av de svenska pa-tentreglerna till konventionens bestämmelser harockså skett.Ett patent som meddelas av EPO är giltigt i deländer som designerats i ansökningen. Patentet ärdock giltigt enligt respektive lands nationellapatent-rätt. Det är alltså inte fråga om etteuropeiskt patent utan om ett knippe av nationellapatent. Grunderna för att ett patent kan förklarasogiltigt bestäms visserligen i konventionen, men EPCinnefattar inte någon gemensam jurisdiktion förogiltighets- och intrångsfrågor. Det finns alltsåinte några garantier för att meddelade patent bedömslikformigt, och prövningen i domstol kan falla utolika i olika stater.Fördelarna med Europapatentet har ansetts varaflera. Endast en ansökan behöver ges in, ansökangörs på ett enda språk - engelska, tyska ellerfranska - och kostnaden är lägre än för en ansökansom avser tre separata länder. Systemet har dockenligt mångas mening vissa nackdelar beroende pådess komplexitet och på att kostnaderna trots alltanses för höga. En annan nackdel som framhållits äravsaknaden av en domstol på Europanivå som avgörtvister om patent.Dessa omständigheter har lett till attmedlemsstaterna tillskapat två internationellaarbetsgrupper till den europeiskapatentkonventionen. Den ena gruppen (Working Partyon Cost Reduction, WPR) har i uppdrag att ta framförslag till hur man skall minska kostnaderna föröversättning av europeiska patent. Den andra gruppen(Working Party on Litigation, WPL) har i uppdrag attse över möjligheterna att harmoniserapatentprocessen vad avser europeiska patent.I två motioner förespråkas olika åtgärder för attunderlätta för patentsökande.Siw och (båda s) pekar imotion L802 på det krångliga förfarandet och de högakostnaderna som är förenade med en patentansökan,särskilt när det gäller ett internationellt patent.Motionärerna menar att det finns behov av initiativför att underlätta för dem som söker patent. Imotionen begärs ett tillkännagivande om statligsupport till patentsökande.I motion L803 av () påpekas attengelska oftast är det språk som kommer tillanvändning vid ansökan om ett internationelltpatent. Kravet på engelska kan emellertid enligtmotionären utgöra ett hinder för den som vill ansökaom patent, och i motionen begärs etttillkännagivande om att krav på översättning avpatentansökningar inte får bli ett hinder förinnovatörerna.Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden omfrämjande och förenkling av patent (se bet.1997/98:LU16, 1998/99:LU14 och 1999/2000: LU18). Idessa sammanhang har utskottet varit ense medmotionärerna i fråga om patentens betydelse och omvikten av att uppfinnare och företag förmår att tatill vara de fördelar som patentskyddet erbjuder.Vidare har utskottet hänvisat till en av utgiven grönbok ompatentsystemet i med undertiteln genom patent, KOM (97) 314. I grönbokentas frågor upp om hur det nuvarandeEuropapatentsystemet fungerar och redovisas ettarbete inom EPO för att sänka kostnaderna förEuropapatentet. har därvidkonstaterat att det finns ett uttalat behov av ettnytt, enhetligt patentsystem som täcker helagemenskapen. Ett sådant gemenskapspatent måsteenligt kommissionen vara billigt, både jämfört medett amerikanskt patent och i förhållande till etteuropeiskt patent som täcker ett mindre antalstater.Ett förslag till förordning om gemenskapspatent harhärefter antagits av kommissionen , KOM(2000) 412. Avsikten är att möjliggöra för den somgjort en uppfinning att genom en enda ansökan få ettpatent som gäller i hela gemenskapen. Genomförordningen vill man därmed göra det billigare förföretag och enskilda uppfinnare att erhållapatentskydd i gemenskapen. Förslaget innebär bl.a.att Europeiska patentverket (EPO) kommer att prövaansökningar om gemenskapspatent enligt samma reglersom gäller för övriga europeiska patent. Huvuddelenav patentskriften kommer endast att finnas på det avEPO:s handläggningsspråk (engelska, franska ellertyska) som sökanden har valt. Det beviljadegemenskapspatentet måste inte översättas för att bligiltigt. Mål om intrång i och ogiltighet avgemenskapspatent skall endast få prövas av en nyspecialdomstol för immaterialrätt på EG-nivå. Enändring av EG-fördraget har möjliggjortinrättandet av en sådan domstol, och målsättningenär att gemenskapspatentet skall vara infört senastvid utgången av år 2001.Som utskottet tidigare uttalat är det mycketpositivt att frågan om kostnaderna för erhållande avpatent - inte minst internationella patent -uppmärksammas och att ansträngningar görs för atthålla dessa kostnader nere. Såvitt utskottet kanbedöma är det arbete som bedrivsinriktat på att förenkla och förbilliga förinnovatörerna. Vid ett ställningstagande till de nuaktuella motionerna vill utskottet också peka på densärskilda patenträttskonvention (,PLT) som antagits av medlemsstaterna iVärldsorganisationen för den intellektuellaäganderätten, (World Intellectual PropertyOrganization), ett FN-organ med säte i innebär åtaganden om avreglering och enviss harmonisering av bestämmelser om formalia kringpatentansökningar. Avsikten är att minskakostnaderna och förenkla förfarandet i samband medpatentansökningarna. Konventionen antogs i juni 2000men har ännu inte hunnit träda i kraft.Mot bakgrund av vad som redovisats konstaterarutskottet att det på internationell nivå pågårarbete som ligger väl i linje med motionsönskemålen.Utskottet kan därför inte finna behov av någotinitiativ från sida med anledning avmotionerna L802 och L803. Motionerna avstyrks.Biotekniska uppfinningarEn utgångspunkt för patentlagens regler om detpatenterbara området är att någon skillnad inteskall göras mellan olika tekniker. Patenträtten kandärför sägas vara neutral med avseende påteknikområden, och den innebär att man kan skyddasåväl alster (produktpatent) somframställningsmetodik (metodpatent). Patent kansålunda meddelas också för biotekniska uppfinningar,och av de omkring 5 000 patentansökningar som kommerin till PRV avser 200-300 ansökningarsådana uppfinningar.En etisk gräns för vad som är patenterbart finns i1 § fjärde stycket patentlagen. Bestämmelseninnehåller ett generellt förbud mot patent påuppfinningar vars utnyttjande skulle strida mot godaseder eller allmän ordning. I samma lagrumföreskrivs vidare ett förbud mot patent på djurraseroch växtsorter. Förbud gäller också för patent påväsentligen biologiska förfaranden för framställningav växter eller djur. Patent får dock meddelas påmikrobiologiska förfaranden och på produkter som ärett resultat av ett sådant förfarande. Förväxtsorter finns, som nämnts inledningsvis, ensärskild rättslig skyddsform, växtförädlarrätt,vilken regleras i växtförädlarrättslagen.I juli 1998 antogs EG-direktivet om rättsligt skyddför biotekniska uppfinningar (98/44/EG). Motivet harvarit att garantera fri rörlighet på den inremarknaden av patenterade biotekniska produkter genomatt harmonisera medlemsstaternas lagstiftning, såatt de rättsliga förutsättningarna för patentskydd,liksom skyddets omfattning, klargörs ochharmoniseras. I direktivet slås inledningsvis fastatt bioteknik och genteknik spelar en allt viktigareroll för ett stort antal industrigrenar och attskyddet för biotekniska uppfinningar med säkerhetkommer att vara av grundläggande betydelse förgemenskapens industriella utveckling. Pågenteknikområdet är de investeringar som måste görasi forskning och utveckling särskilt kostsamma ochriskfyllda och möjligheten att göra dem lönsammafinns endast, enligt vad som framgår av direktivet,vid ett lämpligt rättsligt skydd. Utgångspunkten idirektivet är således att biotekniska uppfinningarskall kunna skyddas på samma sätt som andrauppfinningar.I direktivet ställs upp olika principer förbiotekniska uppfinningars patenterbarhet. Vidareanges vissa etiskt betingade undantag, som innebäratt patent på vissa slags uppfinningar inte kankomma i fråga. Enligt direktivet skallmedlemsstaterna ha genomförtde författnings-ändringar som direktivet geranledning till.Erforderligt lagstiftningsarbete med anledning avdirektivet pågår inomJustitiedepartementet, och en departementspromemoriaär under utarbetande. Vad gäller huvudfrågan idirektivet, dvs. gränserna för patenterbarhet närdet gäller biotekniska uppfinningar, är bedömningenatt direktivets regler överensstämmer med gällandesvensk rätt och också med den praxis som tillämpasav EPO.Inom ramen för (, WTO) har slutits ettinternationellt avtal om handelsrelaterade aspekterav immaterialrätter (). Avtalet, somutgör ett viktigt instrument på immaterialrättensområde, trädde i kraft ochinnehåller särskilda bestämmelser för attsäkerställa skyddet för immaterialrätterna. är 137 länder anslutna, ochSverige är bundet av avtalet genom sin anslutningtill innehåller regler om att patent skallkunna erhållas för produkter och processer på allateknikområden under de vanliga förutsättningarna,nämligen nyhet, uppfinningshöjd och industriellanvändbarhet. Enligt en särskild bestämmelseundantas vissa biotekniska uppfinningar från kravetpå patenterbarhet, det s.k. bioteknikundantaget.Undantaget gäller dels växter och djur med undantagför mikroorganismer, dels väsentligen biologiskaprocesser för framställning av växter och djur, dockinte icke-biologiska och mikrobiologiska processer.Bestämmelsen, liksom hela , är förnärvarande föremål för översyn.I fem motioner framställs kritik mot möjligheten attta patent på biotekniska uppfinningar.Lennart m.fl. (c) yrkar i motion MJ711 etttillkännagivande om behovet av fri tillgång tillforskningsresultat och förbud mot patent på liv(yrkande 20).I motion N328 hävdar m.fl. (c) attmöjligheten att patentera levande organismer äretiskt oförsvarbar. Motionärerna begärtillkännagivanden om att krav påpatenterbarhet bör undanta livsformer, att avtaletmåste harmoniseras med FN:s konvention om biologiskmångfald samt att implementeringstiden för denna delav avtalet bör förlängas till efter avslutadöversyn (yrkandena 21, 22 och 23).Marianne m.fl. (mp) förespråkar i motionSo546 ett förbud mot patent på liv. Regeringen bördärför enligt motionärerna återkomma med förslagtill lagändringar i enlighet härmed samt verka fören internationell konvention med denna innebörd.