bet · GO01FiU20 · 2001-05-31 00:00:00 — Attidentifiera och förändra de strukturersom leder till att kvinnor och män gesvillkor utifrån könstillhörighet ärdärför den stora jämställdhetsutmaningen.Den könsuppdelade statistiken ger ossexempelvis information om att kvinnorgenerellt har lägre löner och kortaremedelarbetstid än män, liksom att de harhögre ohälsotal. Det är orsakerna bakomdetta som måste identifieras, analyserasoch åtgärdas.Arbetsmarknadsutskottet anför i sittyttrande att RRV i rapporten hur styr regeringen? (RRV 2000:17) slårfast att hälften av alla myndighetersaknar någon form avåterrapporteringskrav när det gäller detexterna jämställdhetsarbetet iregleringsbreven för . RRV skrivervidare att kopplingen mellan deövergripande jämställdhetspolitiska målenoch målformuleringarna i regleringsbrevenär otydlig och att både målformuleringaroch återrapporteringskrav är mycketallmänt hållna. RRV anser att regeringensjämställdhetsstrategi behöver förtydligasför att fungera effektivt som bas förstyrningen av myndigheterna.En sådan jämställdhetsstrategi börfrämst bestå i att integrera jämställd-hetsarbetet i alla politikområden medsyfte att undanröja orsakerna till attkvinnor och män har olika möjligheter ochvillkor, grundat på könstillhörighet.Vi vill framhålla vikten av att dessafrågor förs framåt med all kraft, och attsåväl den praktiska utformningen avkönsuppdelad statistik som preciseringenav kraven i myndigheternas regleringsbrevges ett tydligt och uppföljningsbartinnehåll.Vad vi här anfört innebär att viavstyrker motion Fi34 (v).Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet harföranlett följande särskilda yttrande.I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Mål för budgetpolitiken (c)av ().I vårbudgeten föreslår regeringen attmålet för den offentliga sektornssparande skall sättas till 2,0 %av BNP, dvs. samma nivå som sen tidigaregäller . Eftersomvårpropositionens prognoser är mycketosäkra har även ansett detmotiverat att tills vidare utgå fråndenna nivå på överskottsmålet för åren2002-2004. Liksom regeringen kommer vi ianslutning till budgetpropositionen attför vart och ett av dessa år ta ställningtill vilken målnivå som bör gälla för detnärmast efterföljande året samt vilkaskattesänkningar som vi då skall förorda.I avvaktan på detta redovisar vi ettbudgetalternativ som är starkare änregeringens. Nivån på det finansiellasparandet i den offentliga sektorn uppgårmed förslag till mellan2,5 och av BNP under de tre närmastföljande åren.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagVårpropositionen 2001I proposition 2000/01:100 2001 årsekonomiska vårproposition föreslårregeringen ()Såvitt avser den ekonomiska politiken ochutgiftstaket1. att godkänner de allmännariktlinjer för den ekonomiska politikensom regeringen förordar (kapitel 1),2. att fastställer målet fördet finansiella sparandet i denoffentliga sektorn till avbruttonationalprodukten för (avsnitt 4.1.3),3. att fastställerutgiftstaket för staten inklusiveålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten för till 877miljarder kronor (avsnitt 4.1.1),4. att godkänner denpreliminära fördelningen av utgifterna påutgiftsområden enligttabell 6.5 som riktlinje för regeringensbudgetarbete,5. godkänner beräkningen av deoffentliga utgifterna (avsnitt 4.1.2).Regeringens skrivelse 101 Årsredovisningför statenI regeringens skrivelse 2000/01:101lämnar regeringen en redogörelse för detekonomiska utfallet i staten budgetåret2000. Budgetförslag redovisade eller aviserade i2001 års vårpropositionKatalog över regeringens samt ochMiljöpartiet de grönas förslag till budgetåtgärderför åren 2002-2004redovisade i proposition 100 samt övrigariksdagspartiers syn på förslagenInledningDen ekonomiska vårpropositionen bygger påen överenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen,och de gröna.Dessa partier står bakom riktlinjerna förden ekonomiska politiken,budgetpolitiken, utgiftstaken och tilläggsbudgeten för 2001.Samarbetet berör fem områden - ekonomi,sysselsättning, rättvisa, jämställdhetoch miljö - och innefattar både konkretaförslag och åtaganden inför framtiden.Genom detta samarbete bekräftas enligtpropositionen att det finns en politiskmajoritet för en ekonomisk politik som ärinriktad på full sysselsättning och påett offentligt överskott på av BNP igenomsnitt över en konjunkturcykel samtpå prisstabilitet. Denna politik syftarockså till jämlikhet, jämställdhet ochekologisk hållbarhet.Målet för budgetpolitiken är dels attlångsiktigt etablera ett överskott i deoffentliga finanserna, vilket igenomsnitt skall motsvara av BNP settöver en konjunkturcykel, dels att hållautgifterna inom de utgiftstak som lagtsfast för de tre efterföljande åren.Målet för den ekonomiska politiken ärfull sysselsättning och ökat välståndgenom en god och uthållig tillväxt. Somdelmål angav regeringen att denöppna arbetslösheten skulle ha reduceratstill . Detta delmål nåddesi slutet av 2000. Ett annat delmål är attandelen reguljärt sysselsatta mellan 20och skall ha ökat till minst 80 %2004. Sysselsättningen väntas stiga till78,2002, och enligt regeringen liggermålet inom räckhåll, men detförutsätter att den ekonomiska politikenmed all kraft riktas in mot fullsysselsättning.På efterföljande sidor redovisas de nyareformförslag som förs fram ivårpropositionen. I sammanställningenåterges översiktligt också några förslagi fem propositioner vilka påverkarstatsbudgetens utgiftsramar förefterföljande år. Förslagen återfinns ipropositionerna 71 om nytt huvudmannaskapför vårdhögskoleutbildningar, 72 omvuxnas lärande och utvecklingen avvuxenutbildningen, 96 om sjukersättningoch aktivitetsersättning i stället förförtidspension, 119 om iomvandling - Sverigesutvecklingssamarbete med Central- ochÖsteuropa samt 127 om sjöfartsstöd..Redovisningen följer statsbudgetensuppställning. Först återges inkomstförslag, därefter utgiftsförslaggrupperade utgiftsområdesvis. Varjeutgiftsområde inleds med en översikt somvisar hur stora utgifter regeringen ochoppositionspartierna preliminärt villavdela för utgiftsområdet under dekommande tre åren. Oppositionspartiernassyn på dessa nivåer återges i form avavvikelser från regeringens förslagrespektive år.Liksom utgiftstaket läggs preliminäraramar för utgiftsområden fast för denärmaste tre åren. En för ett visst årpreliminärt fastställd utgiftsområdesramomprövas emellertid successivt med hänsyntill bl.a. den ekonomiska utvecklingenoch nytillkomna reformförslag. Isammanställningen redovisas i anslutningtill varje utgiftsområde hur regeringensberäkning av den för ett visst årfastställda preliminära ramen för områdethar förändrats i jämförelse med beräkningarna i tidigare budgetpropositioner.I anslutning till varje förslag ivårpropositionen görs en hänvisning tillaktuell sida i propositionen liksom iförekommande fall till aktuellförslagspunkt. Sammanställningen omfattarinte de förslagsom framförs på tilläggsbudget för 2001såvida inte förslagen har mer beståendeeffekt och påverkar även efterföljandeårs budgetar.I anslutning till respektive förslagåterges kortfattat oppositionspartiernasuppfattning som den kommit till uttryck ide motioner som väckts med anledning avvårpropositionen. Huvudregeln har varitatt samtliga förslag som förts upp avmotionärerna som formella yrkanden harbeaktats. Har emellertid motionärernaendast kommenterat regeringens förslag ivårpropositionen är även sådanakommentarer återgivna i anslutning tillpropositionens förslag. Likaså redovisasöversiktligt sådana från propositionenfristående förslag som förklarar destörre avvikelser som respektive partihar från regeringens preliminärtföreslagna ramar för de 27 utgiftsområdena. Förslag framförda avoppositionspartierna i form av yrkandenutan direkt koppling till förslagen ipropositionen redovisas partivis sist ikatalogen.Ett Ja eller Nej i sammanställningenmarkerar att partiet tagit ställning tillförslaget antingen i motivtexten tillmotionen eller i motionens förslag tillriksdagsbeslut. Ett streck (---) markeraratt partiet inte kommenterat frågan,vilket i allmänhet innebär att förslagetgodtagits.Redovisningen av oppositionspartiernasuppfattning grundas på de parti- ellerkommittémotioner som väckts i ärendet. Demotionersom beaktats i denna katalog är förModerata samlingspartiets del följandesex motionerFi17 av av Carlm.fl. m.fl.Fi21 av av Per UnckelBilling m.fl. m.fl.Fi24 av av Bo Lundgrenm.fl. m.fl.för del två motionernaFi18 av m.fl. ochFi29 av m.fl.för del motion Fi19 avAgne m.fl.för del motion Fi20 av LarsLeijonborg m.fl.De sidhänvisningar som görs tillmotionerna avser de tryckta versionernaav motionerna. Några av motionerna ingåri häften med flera motioner. I dessa fallavser sidhänvisningen motionshäftetssidnumrering. Sammanställningen hargranskats och godkänts avRegeringskansliet och av respektiveparti.Bilaga 3Utgiftstak och utgiftsramarför åren 2002-2004föreslagna av regeringen ochövriga riksdagspartierRegeringens och oppositionspartiernas förslag tillutgiftsramar för 2002Miljonrer kronor, avvikelse från regeringensförslagRegeringens och oppositionspartiernasförslag till utgiftsramar för 2003Miljonrer kronor, avvikelse frånregeringens förslagRegeringens och oppositionspartiernas förslag tillutgiftsramar för 2004Miljonrer kronor, avvikelse från regeringensförslag1 föreslår attramen för utgiftsområde 25 Allmännabidrag till kommuner skall öka med 25miljarder kronor jämfört med regeringensförslag. föreslår en ram somär ytterligare 4,4 miljarder kronorhögre. föreslårCenterpartiet ett utgiftstak som är 7miljarder kronor högre än regeringens.Folkpartiets ram överstiger regeringensmed ytterligare .