bet · GP01KRU1 · 2001-11-15 00:00:00 — 1997/98:117,bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). Vidare har målför arbetet för kulturmiljön godkänts av (prop. 1998/99:114, bet. 1999/2000:KrU7, rskr.1999/2000:196).MotionernaI motion 2001/02:Kr419 (fp) hemställs att riksdagenskall begära att regeringen lägger fram förslag till ensådan ändring av kulturpolitiken som förordas imotionen (yrkande 1). Motionärerna föreslår att denuvarande sju kulturpolitiska målen skall ersättas medförändrade kulturpolitiska mål avseende frihet,kvalitet och mångfald, vilket även skall innebära atten kursomläggning görs inom kulturpolitiken.Kulturpolitiken får enligt motionen inte reducerastill ett verktyg för att lösa problem såsomarbetslöshet, regional obalans och bristandejämställdhet. Kulturen skall erbjuda visioner,reflektion, fördjupning och livsglädje. Den stora öppnahorisont som kulturen öppnar inför människorna utgör engrogrund för tolerans och skapande möten.Kulturpolitiken får och kan inte sträva efter attstyra kulturlivets utveckling. Den skall däremot gestarka impulser, bestämt försvara de demokratiskaprinciperna om tanke- och yttrandefrihet samt garanteraförutsättningarna ekonomiska och organisatoriska fören sund vardag när det gäller produktion, distributionoch mottagning av kultur, anförs det i motionen.Kulturpolitiken måste struktureras av konkreta ochmätbara mål. Det måste gå att avgöra om kulturpolitikenuppnått sitt syfte eller inte. De kulturpolitiska målsom fastställdes erbjuder enligtmotionen liten vägledning, varför de måste förändrasför att uppnå större klarhet.Frihet, mångfald och kvalitet är grundprinciperna iden liberala kulturpolitiken och skall enligt motionenläggas till grund för kulturpolitiken för att skapagoda förutsättningar för ett fritt, utmanande ochständigt förnyande kulturliv, tillgängligt för alla. Imotionen utvecklas denna syn på kulturpolitiken vidare.I motion Kr422 (mp) yrkas att skall beslutaom ytterligare ett nationellt kulturpolitiskt mål. Detnya målet för kulturpolitiken skall vara "att verka fören hållbar livsstil som utvecklar förmågan att hanterasitt liv med minskat beroende av myndigheter och snävtmarknadstänkande" (yrkande 1). Kulturpolitiken skallfrämja ett personligt ansvarstagande för naturen,miljön och vår omgivning så att ett större ekologisktmedvetande uppnås.I två motioner, 2000/01:Kr701 (mp) yrkande 4 och2001/02:Kr422 (mp) yrkandena 2 och 3, hemställs atthänsyn skall tas till de nationella kulturpolitiskamålen i lokala och regionala avtal och attkulturaspekten bör utgöra ett centralt inslag vidutvecklingen av lokala tillväxtavtal.Utskottets ställningstagandeUtskottet påminner om att på utskottetsförslag vid varje efter det att de nu gällandenationella kulturpolitiska målen antogs hösten 1996avslagit motionsyrkanden om nya eller ändradekulturpolitiska mål (se senast i bet. 2000/01:KrU1 s.23).Utskottet anser nu - liksom vid tidigare tillfällen -att det är angeläget att nationellakulturpolitiska mål får gälla , såatt de på samma sätt som mål fårgenomslagskraft inte endast inom det kulturpolitiskaområdet utan även inom andra sektorer både inom ochutanför det statliga området. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna 2001/02:Kr419 (fp) yrkande 1 och2001/02:Kr422 (mp) yrkande 1.De nationella kulturpolitiska målen är avsektorsövergripande karaktär. De skall vara styrandeför statlig verksamhet och är avsedda att varavägledande utanför det statliga området. Utskottetanser att det vare sig är möjligt eller lämpligt attföreskriva att de nationella kulturpolitiska målenskall vara ett icke förhandlingsbart inslag i allaregionala och lokala avtal eller vid utvecklingen avlokala tillväxtavtal. Utskottet anser att det finns enväxande insikt om att kulturen är en betydelsefullkraft i samhällets utveckling, vilket bör kunnaavspeglas t.ex. i de sammanhang som nämns i motionerna.Utskottet anser att inte bör göra ett sådantuttalande som begärs i motionerna. bör därföravslå motionerna 2000/01:Kr701 (mp) yrkande 4 och2001/02:Kr422 (mp) yrkandena 2 och 3.2.1.2 Utgångspunkterna för kulturpolitikenMotionenI motion 2001/02:Kr205 (m) framhålls att en ny tidkräver en ny kulturpolitik (yrkande 1). Sedan riksdagen1996 fattade ett principbeslut om inriktningen avkulturpolitiken, dvs. , har mycket häntinom kulturen. Internet är snart var mans dagligaredskap, MPEG har förändrat vårt sätt att lyssna påmusik, ICQ har över 100 miljoner användare jorden runtsom kommunicerar med varandra i realtid och byterfreeware, bilder och mycket annat med varandra, digitalTV kommer snart att finnas i de flesta hushåll och DVD-spelare börjar ta över videons roll. Utvecklingen inomden nya tekniken går hissnande fort. Denna utvecklingär av godo och bör inte begränsas och försvåras.Motionärerna framhåller att kulturen har blivitalltmer gränslös. Kulturyttringarna blir också fler.Gästspel av teatergrupper från andra världsdelar,konstutställningar med konstnärer från hela världen ochförfattare från andra språkområden är tillgängliga föralltfler. Nationalstatens definition av kultur ochkulturarv måste med nödvändighet förändras.Kultur och kulturhistoria är en del av vårt liv.Motionärerna poängterar att vi har en skyldighet attbevara det som vi erhållit i arv. Kulturen måste ocksåutvecklas så att dagens generationer överlämnar sinkultur och sin kulturhistoria till nästa generation.Att så sker är enligt motionärernas mening inte baraett privilegium, utan lika mycket en skyldighet.Motionärerna efterlyser en strategi för en merdynamisk kulturpolitik. En strategi som tar hänsyn tillatt kulturlandskapet i och världen förändrasi en allt snabbare takt. Funktionshindrades självklararätt till tillgång på ett rikt och varierat kulturlivbetonas också.Staten skall enligt motionen koncentrera sinakulturpolitiska insatser till i princip tre områden:Befrämja barn- och ungdomskultur.Värna vårt gemensamma kulturarv.Ge landets kulturskapare ordentliga förutsättningarför sitt konstnärsarbete.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid tidigare riksmöten avstyrkt yrkandenmotsvarande det som är aktuellt i motion2001/02:Kr205 (m) yrkande 1 med hänvisning till attmotionärerna dels utvecklat sin allmänna syn påkulturpolitiken, dels framfört synpunkter av meraprogrammatisk karaktär som utskottet inte funnit skälatt närmare diskutera (senast i bet. 2000/01:KrU1 s.25-26). Utskottet har vidare hänvisat till dendiskussion om statens ansvar som fördes iKulturutredningens slutbetänkande (SOU 1995:84 s.93-129). Utredningen markerade bl.a. att det är viktigtatt många tar ett direkt och personligt ansvar förkulturen och att det offentliga inte bör ta ansvar fördet som idéburna rörelser eller andra kan göra lika braeller bättre. Utredningen anförde även att andrakulturella intressen kan tillgodoses genom en välfungerande marknad. Utredningen uttryckte detoffentligas ansvar genom förslagen till kulturpolitiskamål och diskuterade rollfördelningen med tyngdpunkt påfrågan om motiven för offentliga åtaganden och fråganom hur ändamålsenligt och nödvändigt det statligakulturstödet är. Utskottet har senast vid 2000/01 årsriksmöte uttryckt att det i vart fall inte vid dennatidpunkt skulle vara en meningsfull resursinsats attsöka åstadkomma en sådan precisering av statens ansvarpå kulturområdet som motionärerna efterlyser. Utskottethar i sammanhanget framhållit att det inte hellerskulle vara möjligt att få en mera långtgåendeuppslutning kring ett sådant preciseringsförslag.Utskottet anser att prövning av statens ansvar får -för olika kultursektorer - göras med utgångspunkt ifastställda nationella kulturpolitiska mål.Utskottet vill framhålla att samhällets och kulturensförutsättningar, liksom människors möjligheter att varadelaktiga och aktivt medverkande i kulturens yttringar,snabbt förändras bl.a. mot bakgrund av den snabbatekniska utvecklingen inom medie- och IT-områdena ochatt detta synsätt kommer till uttryck inte endast i dennu aktuella motionen utan på olika sätt och utifrånskilda politiska bedömningar även i den kulturpolitiksom förordas av övriga partier i riksdagen.Utskottet redovisade (bet.1999/2000:KrU2 s. 6-7) vissa förhållanden beträffandeden tekniska utvecklingens betydelse för kultur ochmedier och framhöll att den nationella IT-strategin (seregeringens skr. 1998/99:2) syftar till att stimuleraanvändningen av informationsteknik på ett sätt sombefrämjar kreativitet, tillväxt och sysselsättning.Utskottet hänvisar till sina tidigareställningstaganden och avstyrker motion 2001/02:Kr205(m) yrkande 1.2.1.3 Kulturpolitiska utredningarMotionernaI motion 2001/02:Kr342 (v) konstateras att det är uppgift att se till att alla i hela landet fårtillgång till kultur och yttrandefrihet i enlighet med1996 års kulturpolitiska mål. I motionen tas särskiltupp de frågor som rör vissa strukturella problem inomkulturområdet, vilka enligt motionärernas mening börlösas om de kulturpolitiska målen skall kunna uppnås.Motionärerna anför att en förutsättning för attkulturpolitiska satsningar skall nå ut till allainvånare i landet är att sådana satsningar ingår inomalla politikområden t.ex. förskola, skola och vård,samhällsplanering och bostadspolitik,integrationspolitik, socialpolitik, kriminalpolitik ochbrottsförebyggande verksamhet. Detta kräver ett nyttsätt att tänka och att lägga upp budgetarbetet. Statenmåste gå i bräschen för att detta tänkande även skallfå genomslag på den lokala nivån.Motionärerna exemplifierar med sådan kunskap på olikaområden som finns om kulturens betydelse. Kulturi vården ger effekter på patienternas hälsa. Där skolaninrymmer rikligt med kulturella element - dans, musik,teater, skönlitteratur - går även lärandet lättare.Juridikstudenter i får exempelvis bättrestudieresultat när de läst ett stort antalskönlitterära böcker jämsides med facklitteraturen. utbildas konstnärer för attarbeta i förskola, grundskola och gymnasium.Bostadsmiljöer och andra sociala sammanhang behöverkonst, musik och kulturella upplevelser av olika slag.Det finns enligt motionen gott om exempel på hurkulturella upplevelser kan föra samman människor frånolika kulturer och med olika etnisk bakgrund. Dettaarbete bärs ofta upp av enstaka kvinnor eller män somär besjälade av sin idé och sin uppgift.Riksdagen bör enligt motionen uppdra åt regeringenatt göra en översyn av dessa frågor och sedan återkommamed förslag till hur medel för kultursatsningar skallkunna integreras i alla politikområden i budgeten(yrkande 4).I samma motion anförs vidare att kulturlivet kan göraseffektivare och starkare om resurserna utnyttjas på ettmera medvetet och samordnat sätt. Det finns enligtmotionärernas mening ett problem med inbördeskonkurrerande och/eller dåligt samordnad kulturellinfrastruktur. Motionärerna anför att detta exempelvisgäller de tre riksorganisationerna Rikskonserter,och Riksutställningar i förhållande tilllänsmusik, länsteatrar och länsmuseer. Ävenlänskonsulenternas och arrangörsföreningarnas rolleroch förhållande till övrig struktur måste tydliggöras.Regeringen bör utreda hur den i motionen förordadeeffektiviseringen bäst kan ske. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna (yrkande 8).I motion 2001/02:Kr279 (c) anförs att kulturen inteendast stärker vår framtidstro och samhörighet utan attden också är en drivkraft för människors kreativitetoch vilja att utveckla det egna samhället.En långsiktig kulturpolitik bör ge utrymme för nyalösningar, nya idéer och nya organisationsformer.Utöver den kulturella infrastrukturen med institutioneroch myndigheter bör också den "nya" delen avkulturlivet med filmfestivaler, rockkonserter, m.m.,som är mera tillfälliga, oreglerade och kortsiktiga ochsom står för förnyelse och utveckling, främjas. Ettlysande exempel på "morgondagens" kulturrörelse ärenligt motionen i medinternationella teater- och dansgästspel, världsmusik,pop och rock, seminarier, föreläsningar, debatter ochmusikklubbar.Det är viktigt att få en diskussion kring hur dennationella kulturpolitiken kan anpassas till vårföränderliga omvärld. För att se om de kulturpolitiskaprioriteringarna följer människors prioriteringar ansermotionärerna att regeringen bör göra en utredning omden statligt stödda kulturen. Utredningen skall belysautbud och efterfrågan och undersöka om de statligabidragen till kulturinstitutioner, sett under ett antalår, givit en ökning och breddning av publiken.Riksdagen bör som sin mening tillkännage för regeringenatt en utredning i dessa frågor bör tillsättas (yrkande1).I samma motion framhålls även att kulturpolitikenpåverkar de flesta andra politikområden. Det finns dockmycket kvar att göra för att öka samspelet mellankulturpolitiken och andra samhällsområden. Exempelfinns på kommuner där kulturfrågor lyfts in på andraområden. En lokal kulturpolitik för framtiden kan inteenbart vara en fråga om att förvalta det kommunen redanhar. De politiska besluten måste enligt motioneninriktas på att skapa goda förutsättningar för ettlevande, lokalt kulturliv i alla delar av landet - ettkulturliv med mångfald, hög kvalitet och plats för bådeamatörers skapande och professionella konstnärersgästspel och medverkan. Den lokala kulturen måste görassynlig. Regeringen bör enligt motionen ge ett gemensamtuppdrag till och Kommunförbundetbeträffande kommunernas kulturarbete för att under entreårsperiod utveckla kommunernas samverkansformer,förändringsarbete och erfarenhetsutbyte samt utvecklavägledning för kommunerna (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser - liksom motionärerna bakom motion2001/02:Kr342 (v) - att det är viktigt att dekulturpolitiska målen genomsyrar andra politikområdenoch att detta också tar sig uttryck i kulturpolitiskasatsningar av olika slag inom alla politikområden.Utskottet konstaterar att detta också är avsikten medde kulturpolitiska målen. De skall vara styrande förstatlig verksamhet och vägledande för landstingens ochkommunernas verksamhet.Det är väsentligt att kunskapen om kulturensbetydelse inom andra politikområden utvecklas, spridsoch kommer till praktisk användning. Utskottet anseratt det inom det statliga området bör åligga decentrala myndigheterna att, utifrån de mål somspecifikt gäller deras respektive verksamhetsområden,främja en sådan utveckling som motionärerna beskriver.Dessa myndigheter besitter också en sådan ingåendekunskap inom sina respektive områden om behoven av ochtillgången på kulturella verksamheter integrerade iverksamheten att de bör kunna bedöma i hur storomfattning och på vilket sätt de kulturella inslagenbör utvecklas. Utskottet är inte övertygat om att och omfattande, särskild utredning av det slag somförordas i motionen skulle ha möjlighet att tillägnasig denna kunskap om varje berört politikområde ochsamtidigt ha den överblick som skulle behövas förutredningsarbetet.Kulturrådet har inlett årets omvärldsanalys (Omvärlden ) med att konstatera att kulturendiskuteras i nya sammanhang, t.ex. i samband med hälsaoch turism, att den blivit ett verktyg iutvecklingsstrategier för näringslivet och att denbehandlas i samband med regionalpolitik ochglobalisering. sammanfattar utvecklingenmed att kulturen håller på att ta sig in mot centrumför samhällsutvecklingen. anför att det ärangeläget att få en diskussion kring hur den nationellakulturpolitiken kan anpassas till en föränderligomvärld, hur en större öppenhet och flexibilitet kanbidra till ett dynamiskt samspel - inte bara med andrakulturaktörer utan också med andra politikområden.För att uppnå sådana resultat som eftersträvas avmotionärerna bör enligt utskottets uppfattning centralamyndigheter utifrån sina kunskaper på sina respektiveområden kunna samverka i olika former med kulturområdetoch med den centrala myndigheten inom kulturområdet,. Ett exempel på sådan samverkan påcentral nivå är den som pågår på regeringens uppdragmellan och . Utskottet påminner isammanhanget också om att (Hälsapå lika villkor, SOU 2000:91) behandlat frågan omsambandet mellan kultur och hälsa.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion /02:Kr342 (v) yrkande 4 om en utredning omkultursatsningar på andra politikområden.Frågan om kulturlivets strukturer är ett inslag i denkontinuerliga och systematiska uppföljning ochutvärdering som genomför område för område.Resultaten av dessa uppföljningar och utvärderingarläggs till grund för rådets analyser och förslag tillregeringen. I årets omvärldsanalys (Om världen )sägs bl.a. att staten måste vara pådrivande i enutveckling som syftar till utbyte och samverkan mellande regionala institutionerna och även kunna verka föratt utbudet från de centrala institutionerna spridstill olika delar av landet. I budgetpropositionenredovisar regeringen en årlig analys av fördelningenöver landet av de statliga kultursatsningarna (utg.omr.17 s. 58-64).Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning avkulturpolitiska medel har pågått i tre regioner, ,och , sedan den 1 juli 1997.Försöksverksamheten har utvärderats av denparlamentariska regionkommittén (), somlade fram sina förslag i betänkandet Regionaltfolkstyre och statlig länsförvaltning (SOU 2000:85). Pågrundval av betänkandet och remissyttranden harregeringen lagt fram sina förslag omframtida organisation för samverkan inom länen (prop.2001/02:7). Förslagen innebär bl.a. att fördelningen avkulturbidrag skall återföras till skall enligt propositionen öka sittdeltagande i pågående regionala processer genom samrådoch samverkan. Därigenom skall regionalt inflytande gesöver hur statliga kulturbidrag används i länet. Imotioner har föreslagits dels fortsattförsöksverksamhet, dels ändringar i regeringensförslag. Ärendena bereds nu inomkonstitutionsutskottet. Frågan om den framtidakulturella strukturen torde påverkas av de kommandebesluten med anledning av regeringens proposition2001/02:7.Mot bakgrund av allmänna uppföljnings-och utvärderingsuppdrag och den nu pågående beredningeninom av regeringens förslag om framtidaorganisation av samverkan i länen (prop. 2001/02:7)anser utskottet att inte bör begära attregeringen skall tillsätta en särskild utredning om denkulturella strukturen i landet. Motion 2001/02:Kr342 (v) yrkande 8 avstyrks.Beträffande yrkandet i motion 2001/02:Kr279 (c) om enutredning om den statligt stödda kulturen villutskottet anföra följande.Utskottet påminner om att till Kulturrådetshuvuduppgifter hör att följa utvecklingen inomkulturområdet i stort, ge regeringen ett samlatunderlag för den statliga kulturpolitiken och biträdavid genomförandet av denna. Rådet skall också utvecklametoder för mål- och resultatstyrning inomkulturområdet. Som utskottet redovisat i det föregåendegenomför en kontinuerlig och systematiskuppföljning och utvärdering område för område. Dettaarbete syftar till att måluppfyllelse och effekter avbidragsfördelningen skall kunna bedömas. I arbetetingår undersökningar av spridningen av det statligtstödda kulturutbudet och publikundersökningar. Sådanagörs också inom institutionerna. På begäranlämnar regeringen, som nämnts, en redovisningoch analys av utvecklingen av den regionalafördelningen av statens stöd till kultur.Kulturrådet diskuterar i sin omvärldsanalys år 2001de utvecklingstendenser på olika områden som på olikasätt påverkar konsten, kulturen och kulturpolitiken.Rådet konstaterar t.ex. att nya arenor, nya arrangörer,informella spelplatser och nya konstformer uppstår,oftast utan offentligt stöd. sammanfattarmed att kulturpolitiken står inför flera viktigavägval. Genom de frågeställningar som presenteras iomvärldsanalysen avser att stimulera debattom kulturens betydelse som dynamisk, utmanande ochobunden kraft i samhället.Utskottet förutsätter självfallet att isina fortsatta utvärderingar belyser bl.a. defrågeställningar om förnyelse, delaktighet ochspridning av kulturen som lyfts fram i motionen. Någonsärskild utredning om den statligt stödda kulturen ienlighet med motionen är enligt utskottets mening intenödvändig. Motion 2001/02:Kr279 (c) yrkande 1 avstyrks.Utskottet instämmer i vad som anförs i motion2001/02:Kr279 (c) om att det är viktigt attsamverkansformer och erfarenhetsutbyte mellankommunerna och vägledning för kommunernas kulturarbeteutvecklas. Utskottet utgår från att sådant arbete pågårpå många håll i landet och att Kommunförbundetstimulerar denna verksamhet och stöder den genomrapporter, utredningar och statistik. I detta arbetekan även resultaten av utvärderings- ochanalysarbete och den statistik och de rapporter somKulturrådet publicerar användas. Den samverkan somKulturrådet och finner nödvändig kangenomföras utan att gör något uttalande omett uppdrag från regeringen i frågan. Utskottetföreslår mot bakgrund av det anförda att riksdagenavslår motion 2001/02:Kr279 (c) yrkande 2.2.1.4 Kultur riktad till barn och ungdomarMotionenEnligt motion 2001/02:Kr279 (c) är det främst ikommunerna som förutsättningarna skapas för barnskulturverksamhet. De påpekar att stora nedskärningarhar gjorts i kommuner och landsting,inte minst i verksamheter för barn och ungdomar.Motionärerna understryker att barnkultureninte bör diskrimineras i den nationella kulturpolitikeni förhållande till vuxenkulturen. Därför bör riksdagensom sin mening tillkännage för regeringen att avde statliga kulturanslagen bör avsättas för kultur förbarn och ungdomar (yrkande 8).Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlatmotionsyrkanden om att av de statliga bidragenskall avsättas för kultur riktad till barn och ungdom,senast vid föregående (bet. 2000/01:KrU1 s.29-30). Utskottet behandlade frågor om barns ochungdomars rätt till kultur även i sitt ungdomspolitiskabetänkande (bet. 1999/2000:KrU4 s. 44-45).Utskottet påminde därvid bl.a. om att barns och ungasrätt till eget skapande och deltagande i kulturlivetvar ett genomgående tema när hösten 1996beslöt om en långsiktig kulturpolitik och om nationellakulturpolitiska mål. Dessa mål gäller hela befolkningeni landet, således även barn och unga.Utskottet vill framhålla att det ankommer på allainstitutioner, organisationer m.m. som fördelar ellerfår statligt kulturstöd att beakta att dekulturpolitiska målen omfattar barns och ungas rätttill delaktighet i kultur och till eget skapande. Detförefaller utskottet mindre lämpligt att införa engenerell regel om att en särskild procentsats av allastatliga kulturbidrag skall avsättas för barns ochungas kultur. Verksamheter är olika, förutsättningarnaskiljer sig åt, bidragsmottagarna är av mycket skildaslag och har skiftande uppdrag. Utskottet anser därföratt bör avslå motion 2001/02:Kr279 (c)yrkande 8. vill utskottet framhålla att detär viktigt att diskussionen om prioritering av barnsoch ungas kultur fortgår, t.ex. när det gällerfortsatta sådana särskilda satsningar på kultur förbarn och unga som gjorts och sådanafrågor om kulturlivets prioritering av barn och ungasom berört i sin senaste omvärldsanalys.2.1.5 Stiftelsen två motioner, 2000/01:Kr346 (fp) yrkande 7 och2001/02:Kr419 (fp) yrkande 7, hemställs att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna att detursprungliga syfte och den självständiga ställning somStiftelsen hade från början skallåterställas. Motionärerna anser att stiftelsens syftehar förfelats genom att stiftelsens medel enligt derasmening har blivit en integrerad del av den statligabidragsgivningen.Enligt två andra motioner, 2000/01:Kr701 (mp) yrkande6 och 2001/02:Kr422 (mp) yrkande 4, bör somsin mening tillkännage för regeringen behovet av enbättre fördelning av medel som disponeras förlångsiktigt hållbar verksamhet (varmed menas medel tillKulturrådets förfogande) och medel till mera temporärverksamhet (dvs. medel som disponeras av Framtidenskultur för tidsbegränsade projekt).Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade senast i sitt betänkande1999/2000:KrU9 (s. 13-15) frågor som rör StiftelsenFramtidens kultur. Utskottet redovisade då kortbakgrunden till bildandet av stiftelsen och dessuppdrag enligt stiftelseförordnandet. Regeringen utseroch entledigar stiftelsens styrelse och bestämmer vemsom skall vara ordförande.