bet · GO01SfU8 · 2001-02-06 00:00:00 — Enligt vårmening begränsar detta med stor sannolikhetindividers möjlighet att ansöka om svensktmedborgarskap.Migrationsverket erhåller anslag som skalltäcka kostnaderna för själva handläggningen medanavgifterna går till statskassan. En förändring avavgifterna medför därför inte ökade utgifter utanendast minskade statliga intäkter. Vi anser attregeringen bör se över systemet med avgifter isamband med förvärv av svenskt medborgarskap medmålsättningen att svenskt medborgarskap skall kunnasökas kostnadsfritt.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 1999/2000:147 Lag om svensktmedborgarskap har regeringen ()föreslagit1. att antar regeringens förslag tilllag om svenskt medborgarskap,2. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuellasambor,3. att godkänner att säger upp1963 års konvention om begränsning av fall avflerfaldigt medborgarskap och om militäraförpliktelser i fall av flerfaldigt medborgarskap(avsnitt 5),4. att godkänner europeiskakonvention om medborgarskap (avsnitt 22). (Lagförslagen återfinns som bilaga 2)Följdmotioner2000/01:Sf1 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om krav på svenskkunskaper ochdispensmöjligheter.2000/01:Sf2 av m.fl. (m) vari föreslåsatt fattar följande beslut:1. begär att regeringen lägger framförslag där dokumenterade språkkunskaper ochkunskaper i samhällskunskap krävs för erkännande avsvenskt medborgarskap.2. begär att regeringen lägger framförslag på hur språk- och samhällskunskapsprov förerkännande av svenskt medborgarskap kan utformas.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförts omkonkurrensutsättning av utbildningen svenska förinvandrare.2000/01:Sf3 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:1. avslår regeringens förslag att övergeprincipen om undvikande av dubbelt medborgarskap.2. avslår regeringens förslag att sägaupp konvention om begränsning av fall avflerfaldigt medborgarskap och om militäraförpliktelser i fall av flerfaldigt medborgarskap.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs angående dubbelrösträtt och dubbelt medborgarskap.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs angående möjlighet tillkonsulärt bistånd vid dubbelt medborgarskap.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs angående värnplikt ochsäkerhetsaspekter vid dubbelt medborgarskap.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs angående integrationoch dubbelt medborgarskap.7. begär att regeringen lägger framförslag på lämpliga former för att bibringa blivandemedborgare kunskaper om den gemensamma värdegrundsom under århundraden byggt upp, i enlighetmed vad som anförs i motionen.8. begär att regeringen lägger framförslag på lämpliga ceremonier vid förvärv avsvenskt medborgarskap, i enlighet med vad i motionenanförs.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs angående förlust avsvenskt medborgarskap.2000/01:Sf4 av m.fl. (kd) vari föreslåsatt fattar följande beslut:1. begär att regeringen lägger framförslag att adoptivbarn, som fyllt men inte 18år, genom anmälan och utan krav på hemvist skall fåförvärva svenskt medborgarskap.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att klargöra vem somskall göra en medborgarskapsanmälan för ettstatslöst barn.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att Migrationsverketskall utge grundlig information vid ansökan omdubbelt medborgarskap.Motioner från allmänna motionstiderMotioner väckta under allmänna motionstiden19991999/2000:Sf601 av de ()vari yrkas att hos regeringen begärförslag om att det för erhållande av svensktmedborgarskap för utländsk medborgare skall införaskrav på dokumenterade kunskaper i vardagligtanvändande av det svenska språket i enlighet med vadsom anförts i motionen.1999/2000:Sf613 av m.fl. (v) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att börsträva efter ett kostnadsfritt ansökningsförfarandeför svenskt medborgarskap.1999/2000:Sf622 av och (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt medborgarskapsfrågor skall handläggas avIntegrationsverket.1999/2000:Sf631 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kostnader vid ansökan omsvenskt medborgarskap.1999/2000:Sf637 av m.fl. (c) variyrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om medborgarskapför statslösa barn,11. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om dubbeltmedborgarskap.1999/2000:Sf640 av () vari yrkas12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ändradedirektiv för kommittén med översyn av lagen omsvenskt medborgarskap.Motioner väckta under allmänna motionstiden20002000/01:Sf274 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:10. begär att regeringen lägger framförslag till ändring om vad som anförs i motionen ommedborgarskap.2000/01:Sf632 av och () vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt underlätta medborgarskap.2000/01:Sf634 av m.fl. (v) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om ansökan om svensktmedborgarskap.BILAGA 2Regeringens lagförslagBilaga 3Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet yttrande2001/01:KU4yLag om svenskt medborgarskapgrundlagsfrågorTill socialförsäkringsutskottetSocialförsäkringsutskottet har den 11 september 2000beslutat bereda tillfälle attyttra sig över proposition 1999/2000:147 Lag omsvenskt medborgarskap jämte eventuella motioner.Konstitutionsutskottets yttrande avser frågor somberör regeringsformen.UtskottetPropositionenI propositionen (prop. 1999/2000:147) föreslås en nylag om svenskt medborgarskap. att det skall bli fullt ut möjligt att hadubbelt medborgarskap. Det skall således inte krävasav den som söker svenskt medborgarskap att han ellerhon avsäger sig sitt tidigare medborgarskap. Inteheller skall en svensk medborgare som söker ochförvärvar ett annat medborgarskap därmed förlora detsvenska medborgarskapet. Med dubbelt medborgarskapavses medborgarskap i en, två eller flera länder.Regeringen föreslår också att godkännaatt säger upp konvention ombegränsning av fall av flerfaldigt medborgarskap ochom militära förpliktelser i fall av flerfaldigtmedborgarskap samt godkänna europeiskakonvention om medborgarskap.MotionerPropositionen har föranlett fyra motioner, varav enkommittémotion från Moderata samlingspartiet och enkommittémotion från samt tvåenskilda motioner (m).Av de nämnda motionerna berör endast motion2000/01:Sf3 av m.fl. (m)beredningsområde. Imotionen, vari inledningsvis yrkas avslag påförslaget att överge principen om undvikande avdubbelt medborgarskap, begärs tillkännagivanden omvad som anförs i motionen dels om dubbel rösträttoch dubbelt medborgarskap (yrkande 3), dels omförlust av svenskt medborgarskap (yrkande 9).Motionärerna anser att det ur principiell synpunktär viktigt att fastslå att en medborgare inte genomdubbelt medborgarskap och därav följande dubbelrösträtt bör ha möjlighet att aktivt genomvalhandlingar eller genom valbarhet vara med ochpåverka den politiska utvecklingen i flera länder.Motionärerna hänvisar i frågan om förlust avmedborgarskap till att de tidigare föreslagit attmedborgarskap skall kunna förloras i vissa fall. Deanser det stötande för den allmänna rättskänslan attgrova brottslingar som har förvärvat svensktmedborgarskap genom falska uppgifter inte skallkunna fråntas medborgarskapet. Om regeringensförslag godtas av borde det enligtmotionärerna i större utsträckning vara möjligt attfrånta en sådan person det svenska medborgarskapet,eftersom personen då i de flesta fall har ett annatmedborgarskap.BakgrundGällande ordningGrundlagsbestämmelserRösträtt och valbarhet vid riksdagsvalRegler om rösträtt och valbarhet till den svenskariksdagen finns i 3 kap. regeringsformen. Rösträttvid val till tillkommer endast svenskamedborgare, som har fyllt , och som är ellernågon gång har varit bosatta i . Endast densom uppfyller villkoren för rösträtt kan varaledamot i eller ersättare för ledamot.Den svenska regleringen motsvarar vad som gäller ide flesta andra stater, dvs. rösträtten knyts vidval till ett lands parlament normalt till innehav avlandets medborgarskap. Vissa länder kräver förrösträtt att man är eller har varit bosatt i landet.Återkallelse av medborgarskapI 2 kap. 7 § regeringsformen föreskrivs dels attingen medborgare får landsförvisas eller hindras attresa in i riket, dels huvudregeln att ingenmedborgare som är eller har varit bosatt i riket fårberövas sitt medborgarskap. Undantag från förbudetatt beröva en medborgare medborgarskapet gäller ommedborgaren , efter uttryckligt samtyckeeller genom att inträda i allmän tjänst, blirmedborgare i en annan stat. Vidare får föreskrivasatt barn skall följa sina föräldrareller en av dem i fråga om sitt medborgarskap samt -i enlighet med överenskommelse med en annan stat -att den som sedan födelsen är medborgare även i denandra staten och är varaktigt bosatt där förlorarsitt svenska medborgarskap ellersenare.Medborgarskapskrav i grundlagenSvenskt medborgarskap är ett behörighetskrav förvissa befattningar. I regeringsformen föreskrivsdetta krav för - utom statschef och statsråd - ävendomare och vissa förvaltningstjänstemän. Även itryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen finns vissa bestämmelserom krav på svenskt medborgarskap. Bestämmelsernainnehåller endast krav på svenskt medborgarskap, ochmedborgarskap även i en annan stat utgör aldrignågot behörighetshinder enligt regeringsformen. Enannan sak är att medborgarskap även i en annan statär en av de aspekter som bör vägas in vidsäkerhetsprövning enligt säkerhetsskyddslagen(1996:627).En översyn har gjorts av krav i lagstiftningen,som är relaterade till medborgarskap. Utredningen(Ku 1999:02, dir. 1999:4) skall bl.a. kartlägga ivilka sammanhang det i lagar och andra författningarställs krav på svenskt medborgarskap eller andrakrav relaterade till medborgarskap samt analyseradels de argument med vilka förekommande kravtidigare motiverats, dels vad olika krav relateradetill medborgarskap i praktiken innebär. Utredarenskall pröva relevansen av befintliga krav samt vidbehov föreslå författningsändringar. Den ledandeprincipen i arbetet skall vara att lika rättigheteroch skyldigheter oavsett medborgarskap i störstamöjliga utsträckning skall gälla för landetsinvånare. Bakom krav på svenskt medborgarskap ellerandra krav relaterade till medborgarskap skall detalltid ligga i sammanhanget godtagbara sakliga skäl.Sådana skäl kan vara t.ex. hänsyn till riketssäkerhet eller allmän säkerhet eller förhållandettill främmande stat eller mellanfolkligorganisation.Utredningens arbete är enligt vad utskottetinhämtat avslutat, och utredningen skall redovisasitt uppdrag den 1 december 2000.Rösträtt och valbarhet vid kommunalval ochfolkomröstningarRösträtt vid val till kommun- respektivelandstingsfullmäktige regleras i 4 kap.kommunallagen (1991:900). För rösträtt vidkommunalval gäller - utom vissa medborgarskapskrav -att man skall ha fyllt och vara folkbokförd ikommunen, vid val till att manär röstberättigad vid val till kommunfullmäktige ien kommun inom . Medborgarskapskravetinnebär krav på medborgarskap i eller någonannan EU-stat, i eller i . Den som inteär medborgare i någon av dessa stater har rösträtt,om han eller hon har varit folkbokförd i treår i följd före valdagen.Rösträtt vid folkomröstningar tillkommer enligtfolkomröstningslagen (1979:369) den som ärröstberättigad vid riksdagsval. Det finns dock intenågot hinder att i en lag om folkomröstning i ensärskild fråga bestämma rösträtten på annat sätt.Genom lagen (1980:7) om folkomröstning ikärnkraftsfrågan tillerkändes dock utländskamedborgare bosatta i rösträtt i 1980 årsfolkomröstning under samma förutsättningar som i dekommunala valen.Lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap,MedbLDen nuvarande svenska medborgarskapslagstiftningenbygger på att dubbelt medborgarskap i princip börundvikas. Principen har i många delar varitavgörande för utformningen av den nuvarande lagen omsvenskt medborgarskap. Flera av lagens bestämmelserhar till syfte att begränsa uppkomsten av dubblamedborgarskap.Enligt 7 § förlorar den som är svensk medborgaresitt svenska medborgarskap, om han eller honförvärvar utländskt medborgarskap efter ansökaneller uttryckligt samtycke. Den som harvarit svensk medborgare och enligt 4 § skulle kunnaåtervinna det svenska medborgarskapet genom anmälankan inte göra det om han eller hon inte styrker atthan eller hon därigenom skulle förlora detutländska.För en utländsk medborgare som söker svensktmedborgarskap kan det enligt 6 § femte stycket varaett villkor för naturalisation att sökanden inomviss tid styrker att han eller hon fått medgivandetill befrielse från sitt utländska medborgarskap.I 7 a § finns föreskrifter om förlust av svensktmedborgarskap i vissa fall för den som från födelsengenom sin far eller mor förvärvat medborgarskap i enannan stat. Syftet med föreskrifterna är att genomavtal begränsa antalet dubbla medborgarskap.Europarådskonventioner m.m.1963 års konvention om begränsning av fall avflerfaldigt medborgarskap och om militäraförpliktelser i fall av flerfaldigtmedborgarskapKonventionen, som ratificerades av ,har till huvudsakligt syfte att reducera antaletfall av dubbla medborgarskap. En vuxen person som ärmedborgare i någon av konventionsstaterna och som avfri vilja förvärvar medborgarskap i en annan sådanstat skall enligt konventionen förlora sitt tidigaremedborgarskap.Konventionen har ratificerats av - utöver Sverige- , , , , ,, , , , ,och Storbritannien.1997 års europeiska konvention om medborgarskap1997 års konvention är neutral i fråga om dubbeltmedborgarskap och överlämnar tillkonventionsstaterna att själva bestämma i vilkenutsträckning dubbelt medborgarskap skall tillåtas.1997 års konvention behandlar samtliga aspekter påmedborgarskap, bl.a. bestämmelser om s.k.expatriering. Konventionen inverkar inte påtillämpningen av konvention mellan dekonventionsstater som är bundna av bådakonventionerna.Utveckling mellan konventionernaSedan tillkomsten av Europarådskonventionhar det skett en ständig ökning av antalet personeri med dubbelt medborgarskap. En stor grupp avdessa utgörs av barn som vid födelsen fått dubblamedborgarskap på grund av att deras föräldrar harolika medborgarskap. Utvecklingen är en följd av attett flertal länder med tiden ändrat sin nationellalagstiftning så att det råder större jämställdhetmellan föräldrarna i fråga om rätten att överföramedborgarskap på sina barn, vilket står helt iöverensstämmelse med en rekommendation somEuroparådet utfärdade . I rekommendationenförutsattes att berörda stater genom konventionereller bilaterala avtal skulle kunna enas omprinciper varigenom barn som innehade flerfaldigamedborgarskap skulle kunna avsäga sig - alternativttvingas avsäga sig - alla utom ett avmedborgarskapen vid uppnådd myndig ålder. Enmöjlighet att för svenskt vidkommande ingå deförutsatta avtalen finns inskriven i 7 a § MedbL.Något sådant avtal har dock inte ingåtts.I ett protokoll 1993 till konventionhänvisas till det stora antalet migranter som ärpermanent bosatta i medlemsländerna och till attderas integration skulle underlättas av möjlighetentill dubbelt medborgarskap. gavskonventionsstaterna rätt att i sin nationellalagstiftning föreskriva möjlighet för make attbehålla sitt dittillsvarande medborgarskap vidförvärv av den andre makens medborgarskap och förinvandrare i andra generationen att behålla sittgamla medborgarskap vid naturalisation m.m.Protokollet har ratificerats av vissa stater,medan andra, bl.a. , har avstått från attratificera protokollet.Beräkning av antalet personer i meddubbelt medborgarskap1997 års medborgarskapskommitté uppskattade i sittbetänkande Svenskt medborgarskap (SOU 1999:34) dettotala antalet personer med dubbelt medborgarskapsom är bosatta i till omkring 300 000.Omkring 197 000 personer beräknades ha fått dubbeltmedborgarskap genom naturalisation. Av dessaberäknades ca 82 000 komma från utanförNorden och lika många från . Omkring 100 000personer beräknades ha fått dubbelt medborgarskapgenom att de fötts i av gifta föräldrar, avvilka minst en var född utomlands eller utländskmedborgare.Regeringens bedömning av frågan om rösträtt ochvalbarhetRegeringen anför i propositionen att ett av deområden där problem ansetts kunna uppstå till följdav dubbelt medborgarskap gäller rösträtt ochvalbarhet. I denna del påpekas att dubbel rösträttkan ses som ett hinder mot att tillåta dubbeltmedborgarskap. Principen "en individ, en röst"gäller dock enligt propositionen i första hand ettoch samma val, och frågan är vilken tyngd principenbör tillmätas när det handlar om valdeltagande iolika länder.Ur principiell synpunkt är det enligtpropositionen rimligt och önskvärt att en enskildsmöjlighet att ge det stöd för inriktningen av ettlands försvars-, utrikes- och säkerhetspolitik somen röst i ett parlamentsval innebär endast kananvändas i ett land. Regeringen redogör för olikametoder som har diskuterats för att undvikadubbelröstande men avvisar dem och anser att vad somär av betydelse i stället är i vilken utsträckningdet kan förväntas att möjligheten att rösta dubbeltockså skulle utnyttjas.Enligt regeringen finns det ingen statistik somvisar i vilken omfattning dubbel rösträtt utnyttjas.Regeringen hänvisar till att i tidigare utrednings-och lagstiftningsarbete den slutsatsen har dragitsatt så sker endast i begränsad omfattning och attdenna slutsats stämmer överens med vad 1997 årsmedborgarskapskommitté erfarit i sina kontakter medi bosatta personer med dubbeltmedborgarskap. Sammanfattningsvis kan enligtregeringen den bedömningen göras att det sannoliktär förhållandevis få människor som verkligenutnyttjar sin dubbla rösträtt.I frågan om dubbel valbarhet delar regeringenkommitténs uppfattning att frågan - med hänsyn tillkrav på närvaro, väljarkontakter och liknande - ären närmast teoretisk fråga som inte behövertillmätas någon vikt i sammanhanget.Regeringen hänvisar vidare till bestämmelserna iEG:s s.k. valrättsakt och i direktiv /109/EG omatt EU:s medlemsstater skall utbyta information föratt säkerställa att ingen röstar mer än en gång samttill att valrättsakten och direktivet harinförlivats i vallagen, där det bl.a. föreskrivs attunionsmedborgare har rösträtt vid val tillEuropaparlamentet i och att en förutsättningför detta är att de inte röstar i någon annanmedlemsstat i EU.Regeringen anser att dubbel rösträtt och valbarhetinte är ett skäl mot att tillåta dubbeltmedborgarskap fullt ut.Tidigare motivuttalanden om förlust av svensktmedborgarskapFrågan om återkallelse av medborgarskap behandladesav senast /(prop. 1997/98:178, bet. 1998/99:SfU3), då riksdagenbeslöt att öppna möjlighet att göra undantag frånkravet på styrkt identitet i ärenden om svensktmedborgarskap. I propositionen, där regeringenföreslog lättnader i fråga om kravet på styrktidentitet vid ansökan om svenskt medborgarskap,lämnades en redogörelse för såväl folkrättsligbakgrund som vissa tidigare överväganden i frågan omåterkallelse. En hänvisning gjordes till förarbetenatill den nu gällande medborgarskapslagen (prop.1950:217). Bland annat återgavs Lagrådetskonstaterande att expatriering var ett i svensk rättdittills okänt institut och Lagrådets påpekande attdet, om den då i lagsrådsremissen föreslagnamöjligheten till expatriering infördes, med fogkunde göras gällande att naturaliserade medborgaresrättigheter och förmåner inte var desamma som andramedborgares. Lagrådet hänvisade i ärendet till 33 §i den dåvarande regeringsformen, där det bl.a.föreskrevs att naturaliserade svenska medborgareskulle njuta samma rättigheter och förmåner sominfödda svenska medborgare med endast det undantagetatt de inte kunde bli statsråd.I 1974 års regeringsform uttrycktes förbudet motatt landsförvisa svenska medborgare eller beröva demmedborgarskapet till en början genom ett förbud attmeddela lag eller annan föreskrift av sådantinnehåll. Undantag från förbudet gällde för det fallatt medborgaren var eller blev medborgarei en annan stat. Vid ändringar iregeringsformen fördes förbudet över till sinnuvarande plats i kapitlet om grundläggande fri- ochrättigheter och uttrycktes som ett direkt förbud motlandsförvisning respektive berövande avmedborgarskap.Paragrafen har haft sin nuvarande lydelse sedan1979, då skyddet för svenskt medborgarskapförstärktes (prop. 1978/79:195, KU 1978/79:39, rskr.1978/79:359, KU 1979/80:1, rskr. 1979/80:2).Föredragande statsrådet framhöll som angeläget attskyddet mot förlust av medborgarskapet iregeringsformen så långt möjligt skulle komma attgälla även sådana medborgare som utan eget initiativeller egen önskan innehade medborgarskap också iannan stat. De kategorier av personer som därvidfrämst stod i blickpunkten var personer som hadekommit till som flyktingar eller av annanorsak och som därefter hade blivit svenskamedborgare utan att befrias från sitt tidigaremedborgarskap i annan stat. Man kunde inte uteslutamöjligheten att vårt land i ett skärptutrikespolitiskt läge kunde utsättas förpåtryckningar i syfte att tvinga fram sådanalagändringar att de berörda personerna skulleberövas sitt svenska medborgarskap. Också i fråga omett par andra kategorier med dubbelt medborgarskap -bl.a. svenska kvinnor som var eller hade varit giftamed medborgare i sådana stater där hustrunautomatiskt fick mannens medborgarskap - framstoddet enligt föredragande statsrådet som angeläget medett starkare skydd för det svenska medborgarskapetän den tidigare grundlagsregeln gav.I det i inledningen till detta avsnitt nämndalagstiftningsärendet gjorde regeringenbedömningen att ett beslut om naturalisation sommeddelats på grundval av felaktigaidentitetsuppgifter inte heller i fortsättningenborde kunna återkallas. Regeringen hänvisade tillatt strävan i svensk politik under de senasteårtiondena hade varit att så långt möjligt utjämnaskillnaderna i rättsligt avseende mellan svenskamedborgare och den övriga befolkningen och attinförande av en möjlighet att återkalla ett beslutom svenskt medborgarskap skulle innebära engrundläggande förändring av den svenskamedborgarskapsrätten, vilket bl.a. skulle kräva engrundlagsändring. Mot denna bakgrund krävde enligtregeringens bedömning en sådan förändring mycketstarka skäl. Regeringen erinrade om att frågan varitföremål för regeringens prövning i flera tidigarelagstiftningsärenden och att skälen mot att införaen sådan ordning därvid befunnits vara så starka attnågot förslag aldrig hade förelagts riksdagen.Samtidigt som det kunde förefalla stötande att detsaknades möjligheter att ingripa och återkallamedborgarskapet för en person som naturaliserats ifalsk identitet, särskilt när det skett för attdölja ett kriminellt förflutet eller enterroristanknytning, fanns det enligt regeringenstarka skäl som talade mot en sådan ordning bådefrån en principiell ståndpunkt och ur en merpraktisk synvinkel. En återkallelsemöjlighet skullebl.a. innebära att det skulle komma att finnas tvåslag av svenskt medborgarskap - ett oåterkalleligtför den som blivit svensk medborgare vid födseln ochett som kan återkallas för den som förvärvatmedborgarskapet genom naturalisation.Till detta kom enligt regeringen att en person somberövats det svenska medborgarskapet i de flestafall skulle bli statslös, något som hängde sammanmed huvudprincipen i den svenskamedborgarskapslagstiftningen att den somnaturaliserades måste avsäga sig sitttidigare medborgarskap om det inte förloradesautomatiskt. En avsikt bakom återkallelse av ettmedborgarskap var att kunna avlägsna vederbörandefrån landet, men det torde inte vara möjligtbeträffande den som blivit statslös.