bet · GP01NU4 · 2001-11-27 00:00:00 — Enligt utskottets uppfattning är detväsentligt att kunskaper om projektens inriktningoch effektivitet dokumenteras och sprids så snabbtsom möjligt.Arbetet inom , länsbygderåden ochde lokala utvecklingsgrupperna är exempel på arbetesom bedrivs med ett underifrånperspektiv.Länsbygderåden är en del av , vilketär en ideell organisation. De flesta län har i dagverksamma länsbygderåd, vilka har till uppgift attvara en samlande kraft för alla utvecklingsgrupper ilänet. Med hänsyn till att strukturen medlänsbygderåden, med bidrag från , ären ganska ny konstruktion, förutsatte utskottetvåren (bet. 1999/2000:NU14 s. 29) att enutvärdering skall göras efter en lämplig tidsperiod.Som framgår av ett följande avsnitt kommer medel attavsättas till även ;vidare framgår att regeringen därefter avser attåterkomma till riksdagen.När det gäller motionsförslaget om skapande av ensamordnande funktion med placering vidlänsbygderåden är utskottet av en annan mening änmotionärerna med hänsyn till att länsbygderådensorganisationsstruktur är en intern angelägenhet förFolkrörelserådet.I flera motioner anförs att en lokal bygdepeng börinföras i syfte att stimulera det lokalautvecklingsarbetet. Som framgår av propositionenavser regeringen att avsätta tillinsatsområdet Lokalt utvecklingsarbete. Medlen skallbeslutas av länsstyrelserna ellersjälvstyrelseorganen i form av bidrag till ideellaorganisationer som är verksamma på lokal nivå. Ävenlandsbygdsstödet kan användas för finansiering avprogrammen.Med hänvisning till vad som anförts bör riksdagenavslå samtliga här behandlade motionsyrkanden.Bidrag till Hela skaleva och Skärgård-arnas riksförbundPropositionenRegeringen anser att Hela Sverigeska leva skall få ett bidrag på 9,5 miljoner kronorår 2002 i syfte att främja det lokalautvecklingsarbetet. börårligen få ett bidrag på 0,5 miljoner kronor.När det gäller Hela skallleva avser regeringen att återkomma till riksdagenbeträffande bidrag för tiden . Detfinns ca 4 000 lokala utvecklingsgrupper runtom i landet. Generellt sett har de visat sig vara avstor betydelse i glesbygds-, landsbygds- ochskärgårdsområden.Finansiering sker via anslaget (33:1) Allmännaregionalpolitiska åtgärder inom utgiftsområde 19,vilket behandlas i utskottets betänkande2001/02:NU2.Utökad användning av bygdemedel och återföringav del av vattenkraftsvinsterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå samtliga motioner omåterföring av del av vattenkraftsvinsternatill de producerande regionerna med hänsyntill önskemål om en överblickbarbudgethantering. Jämför reservation 15 (v, c,mp) och reservation 16 (kd).PropositionenVid verksamhet som innebär drift av vattenkraftverk,vattenreglering som avser års- ellerflerårsreglering, vattenöverledning för annatändamål än kraftändamål samt ytvattentäkt skalltillståndsinnehavaren betala en särskild bygdeavgifttill . Bestämmelser om detta finns iförordningen (1998:928) om bygde- och fiskeavgifter.Bygdemedel skall (8 §) användas till "investeringarför ändamål som främjar näringsliv eller service ibygden eller annars är till nytta för denna". Bidragfår dock inte lämnas om det medför att det blirnödvändigt att även i fortsättningen bevilja medelför ändamålet eller att stat eller kommun kanförorsakas inte avsedda kostnader. Hänsyn skallvidare tas till statligt bidrag som lämnas i annanordning. Det är som fastställerbidragen (på förslag av kommunerna). Det finnsenligt regeringens bedömning skäl att se överreglerna för användningen av bygdemedel i ett vidareperspektiv, så att de kan komma berörd bygd till delpå ett flexiblare sätt än vad som är möjligt i dag.MotionernaI ett antal motioner begärs att del avvattenkraftsvinsterna skall kunna återföras till devattenkraftsproducerande regionerna, exempelvis med1 öre per kWh. Dessa motioner är 2001/02:N250 (v),2001/02:N227 (kd), 2001/02: N231 (c), 2001/02:N235(c) och 2001/02:N364 (mp). Ett argument för en sådanordning är att det lokala näringslivet och invånarnainte längre kan utnyttja dessa naturresurser. Ettannat argument är att vattenkraftskommunerna harblivit bidragsmottagare av regionalpolitiskt stödm.m., när det i själva verket är devattenkraftsproducerande kommunerna som bidrar tillvälfärden i landet. I motion 2001/02:N363 (c, kd,fp, mp) begärs en utredning om förutsättningarna föråterförande av vattenkraftsvinsterna enligt norskmodell. Totalt erhåller de norskavattenkraftskommunerna ca 3 miljarder norska kronorper år, varav ca 1,7 miljarder norska kronoravräknas i skatteutjämningssystemet, sägs det imotionen.Vissa kompletterande uppgifterDen regionalpolitiska utredningen diskuterar i sittslutbetänkande (SOU 2000:87) frågan om huruvida detär lämpligt att koppla vissa statliga skatteintäktertill geografisk användning. Utredningen avvisardetta av solidaritetsskäl (s. 312):Tanken att de som råkar bo i närheten av en lönsam,kapitalintensiv produktionsanläggning skulle få ensärskild och exklusiv rätt till avkastningen striderhelt mot den nationella solidaritetstanken. Detgäller också om anläggningen utnyttjar en areellråvaruresurs eller en lokal naturresurs.Utredningen föreslår därför att den nationellasolidaritetsprincipen skall gälla för statensbudgethantering, vilket innebär att statligainkomster från ett geografiskt område inte skallkopplas till statliga utgifter i samma område. Dennaprincip skall gälla även inkomster frånproduktionsanläggningar baserade på naturresurser.Utskottets ställningstagandeFrågan om återföring av del av vattenkraftsvinsternaeller i vissa fall del av intäkter från andranaturresurser till de bygder där de genereras hardiskuterats . Utskottet har i dennafråga samma principiella uppfattning som tidigare.Senast redovisades detta i betänkande 2000/01:NU2(s. 24). Utskottet anser således att nu gällandeprinciper även fortsättningsvis skall gälla förstatens budgethantering. Detta innebär att statligainkomster från ett geografiskt område eller från enproduktionsanläggning baserade på naturresurser inteskall kopplas till statliga utgifter i samma område.Om sådana kopplingar skulle införas skullekorrigeringar behöva göras till dessa kommuner viaandra statliga budgetposter, vilket sammantagetleder till en svårgenomtränglig statligbudgethantering.Samtidigt är det otvivelaktigt så att det lokalanäringslivet och invånarna kan ha vissa nackdelarfrån rekreationssynpunkt m.m. av exempelvis ettvattenkraftverk med tillhörande uppdämda områden.Kompensationstanken finns inbyggd i det ovan nämndaregelverket om bygde- och fiskeavgifter. Med hänsyntill att bestämmelserna är "stelbenta" harregeringen ansett att det finns skäl att göra enöversyn av användningen av bygdemedel, så att de kankomma berörd bygd till del på ett mer flexibelt sättän . Utskottet delar den bedömningen. Samtligahär berörda motioner avstyrks i aktuella delar meddet nu anförda.Övriga frågorPropositionenNationellt informationscentrum för samefrågorEnligt regeringens bedömning bör 3 miljoner kronorengångsvis avsättas för etablering av ett nationelltinformationscentrum för samefrågor. Centrumet börkunna åta sig uppdragsverksamhet i olika former ochbör kunna finansiera vissa projekt med hjälp avmedel från EG:s strukturfonder.Förslagen på detta område skall behandlas avriksdagens miljö- och jordbruksutskott.Ärendeplaneringen är ännu inte fastställd, menplaneringen kan beräknas äga rum under våren 2002.Kartläggning av projekt som syftar till att utvecklasmåskaliga kretsloppssystemUtvecklingen av kretsloppsanpassade samhällen kanenligt regeringens bedömning bidra till attraktivarelivsmiljöer. En kartläggning av olika projekt somsyftar till att utveckla småskaliga kretsloppssystembör genomföras för att dels öka kunskaperna omprojektens inriktning och omfattning, dels erhållaett underlag för att sprida goda exempel inomområdet.Glesbygdsverkets framtida rollRegeringen gör bedömningen att rollinom den nya politiken för regional utveckling börutvecklas och tydliggöras.Utskottets behandling av uppgifter för och anslagtill liksom av revisorersförslag angående roll iregionalpolitiken (förslag 2001/02:RR4) redovisas iutskottets budgetbetänkande 2001/02:NU2.Lokalisering av en djurskyddsmyndighetRegeringen avser att lägga fram en proposition ominrättande av en särskild djurskyddsmyndighet ochhar i budgetpropositionen avsatt pengar förmyndigheten . Enligt regeringensbedömning bör myndigheten lokaliseras till Skara.Förslagen på detta område skall enligt riksdagensärendeplanering behandlas av miljö- ochjordbruksutskottet under våren 2002.En god servicenivåInledningI detta avsnitt behandlas åtgärder i samband medtillgången till offentlig och kommersiell service ialla delar av landet.ServicefrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna regeringens förslag ominförande av lokala utvecklingsprogram förkommersiell service och avslå motionsyrkandenom bl.a. lagstiftning rörande grundläggandesamhällsservice. Jämför reservation 17 (m,kd, c, fp).PropositionenLokala utvecklingsprogram för kommersiell serviceoch insatser på kort siktRegeringen anser att en god servicenivå i alla delar av landetär en viktig del av den regionalautvecklingspolitikens mål. För att uppnå målet börde verktyg som står till buds för att följaoch påverka tillgången till service skärpas ochkompletteras. Regeringen föreslår därför att lokalautvecklingsprogram för kommersiell service skallinrättas, inom vilka samordningsmöjligheter ochlokalt anpassade lösningar eftersträvas.De lokala utvecklingsprogrammen skall utarbetas avlänsstyrelserna eller självstyrelseorganen och varakopplade till arbetet med regionala tillväxtavtal/tillväxtprogram. Regeringen avser att reglerakostnader för administrationen i särskild ordning.Genom programmen bedömer regeringen att enhelhetssyn i arbetet med att utvecklaservicestrukturen främjas. Innehållet i de lokalautvecklingsprogrammen bör förankras i bredapartnerskap med företrädare för kommuner, lokaltnäringsliv, serviceinrättningar samt lokalautvecklingsgrupper.Regeringen avser att ge i uppdragatt stödja den regionala nivån i arbetet medutvecklingsprogrammen samt svara för uppföljning ochutvärdering. De lokala utvecklingsprogrammen skallligga till grund för hanteringen av stödet tillkommersiell service.För att motverka ytterligare försämringar avtillgången till service i särskilt utsatta områdenpå kort sikt bör vid sidan av programmen 20 miljonerkronor avsättas för år 2002.Av regeringen föreslaget belopp ()för att motverka försämringar av tillgången tillservice i särskilt utsatta områden på kort siktfinansieras via anslagen (33:1) Allmännaregionalpolitiska åtgärder och (33:7) Särskildaregionala utvecklingsprogram inom utgiftsområde 19,vilket behandlas i utskottets betänkande2001/02:NU2.Servicedatabasen permanentasFör politikens genomförande är det väsentligt attkunna följa utvecklingen av tillgången till viktigaserviceinrättningar samt följa upp och utvärderaolika åtgärders betydelse för servicetillgången.Servicedatabasen bör därför enligt regeringensbedömning permanentas fr.o.m. den 1 januari 2003.Regeringen gav i uppdragatt, i samråd med , utveckla ochupprätthålla den s.k. servicedatabasen, meduppgifter om hushållens tillgång till olika formerav service. Uppdraget att utveckla och upprätthålladatabasen löper ut i och med utgången av år 2002.Databasen är ett viktigt verktyg för att följa uppoch utvärdera vilka effekter olika åtgärder har påservicetillgången. Enligt regeringen kommerdatabasen även att ge underlag för länsstyrelsernas,de regionala samverkansorganens och kommunernasarbete med att utveckla breda samordnadeservicestrategier samt underlag till de lokalautvecklingsprogrammen för kommersiell service. Föratt säkerställa den fortsatta driften avservicedatabasen avser regeringen att uppdra åtKonsumentverket att ansvara för den permanentadriften fr.o.m. den 1 januari 2003.Nya lösningar inom det kommersiella serviceområdetEnligt regeringen bör ges i uppdragatt utveckla och testa nya lösningar inom detkommersiella serviceområdet under en treårsperiodmed början . Sammanlagt avser regeringen attavsätta för ändamålet.De av regeringen förordade åtgärderna finansierasvia anslaget (33:1) Allmänna regionalpolitiskaåtgärder inom utgiftsområde 19, vilket behandlas iutskottets betänkande 2001/02:NU2.Samordnade servicelösningarEnligt regeringens uppfattning bör statliga aktörermed särskild betydelse för service i ökadutsträckning, i samband med att de förändrar sinverksamhet, beakta möjligheter till samordning medandra servicegivare. Kartläggningar har visat attefterlevnaden brister när det gäller kravet på attmyndigheterna i sin planering skall beakta denregionala utvecklingsstrategin och samråda medlänsstyrelsen om de avser att dra in service iglesbygds- och landsbygdsområden. Regeringen avserdärför att utveckla uppföljningen av centralamyndigheters agerande.MotionernaModerata samlingspartiet begär i motion 2001/02:N25ett tillkännagivande om att regeringsförslaget ominförande av lokala utvecklingsprogram förkommersiell service inte innebär någon lösning pårådande problem. Vidare anförs - liksom även ipartiets motion 2001/02:Sk288 - att grundläggandeservice som t.ex. post och apotek bör kunnautvecklas på landsbygden genom lokal samverkan samtgenom att nya privata och kooperativa aktörer fårmöjlighet att utföra dessa uppgifter.Samlokalisering av olika verksamheter praktiserasredan med framgång på flera håll i landet.Kristdemokraterna förordar i kommittémotion2001/02:N265 förslaget från om ettgrundservicepaket som innebär ett utökat ansvar förposten och lanthandeln i glesbygdsområden m.m. Idénom servicepunkter innebär en samordning avgemensamma tillgångar för att med utgångspunkt i delokala förutsättningarna garantera en grundserviceinom rimligt avstånd. Lokala servicepunkter börupprättas i samarbete mellan lokalbefolkning,bygderörelsen, näringslivet, kommunen ochlänsstyrelsen. Även i motion 2001/02:N256 (kd)framställs krav på grundservice inom rimligtavstånd.Centerpartiet framhåller i motion 2001/02:N27 atttillgången till grundläggande service är enförutsättning för tillväxt och livskraft. Inte minsthar de statliga myndigheterna, verken och bolagenett stort ansvar för detta. Utvecklingen äroroväckande när posten, försäkringskassorna, TeliaAB, skatte- och kronofogdemyndigheter har begränsatsin verksamhet. Regeringen bör därför utfärdatydliga direktiv till sina myndigheter m.m. omsamverkan med lokala aktörer för att finna lösningarpå hur den grundläggande servicen kan garanteras ochutvecklas i alla delar av landet. Därmed läggs ävengrunden för den kommersiella servicen.Enligt kommittémotioner 2001/02:N23och 2001/02:N262 bör den grundläggandesamhällsservicen tryggas i lag. Det påpekas ocksåatt även kommunernas ansvar för den offentligagrundservicen måste lyftas fram. sergärna att privata entreprenörer får sköta upphandladverksamhet. Beslut om lokal samverkan får aldrighindras av ett stelt regelverk utan måstekännetecknas av flexibilitet och mångfald. Enförnyad offentlig sektor är av intresse förlandsbygden bl.a. därför att den är en viktigarbetsgivare för inte minst kvinnor. EnligtFolkpartiet är det positivt att regeringen ipropositionen har tagit upp problemet med en alltmerurholkad kommersiell service på lands- och glesbygd.Positivt är det vidare att regeringen anser attstatliga aktörer i större utsträckning skallutarbeta samordnade servicelösningar.Vissa kompletterande uppgifterPost och kassaserviceSom svar på en fråga (2001/02:34) om postutdelning i glesbygdenframhöll statsrådet att statens ansvarför den samhällsomfattande posttjänsten framgår avpostlagen. Genom tillståndsvillkor åligger detPosten AB att tillhandahålla postservice i helalandet utom under omständighetereller geografiska förhållanden som enligt Post- ochtelestyrelsens bedömning utgör skäl för undantag.Indragningar av viss service skall godkännas avPost- och telestyrelsen.Regeringen har lagt fram en proposition omgrundläggande kassaservice (prop. 2001/02:34) medförslag att kassaservicen skall regleras i ensärskild lag. Enligt detta förslag skall det finnasen kassaservice i hela landet, som innebär att allahar möjlighet att verkställa och ta emot betalningartill enhetliga priser. Regeringen anser att det börslås fast att det är genom som tjänstenskall tillhandahållas.Trafikutskottet kommer att behandla proposition2001/02:34 i samband med budgetbetänkande2001/02:TU1 över utgiftsområde 22 Kommunikationer.Detta betänkande justeras i slutet av november 2001.ServicedatabasenServicedatabasen är ett samlingsnamn för det geografiska ochwebbaserade informationssystem som utvecklats genomatt kombinera den senaste tekniken inomdatabasutveckling, Geografiskt informationssystem(GIS) och Internet. Databasen skall fungera som ettstöd för länsstyrelser, kommuner och andra instansersom behöver uppgifter om servicen i landets olikaregioner.Under sommaren 2001 har ochGlesbygdsverket fortsatt att utveckla databasen.Internetlösningen och webbplatsen sattes i driftunder . omfattar databasenfem servicetyper: dagligvaror, post, bank,systembolag och apotek. Databasen skall ävenkompletteras med uppgifter om bensinförsäljning ochviss offentlig service (skolor, sjukhus,vårdcentraler och ambulansstationer).Stöd till lanthandelFör att stödja lanthandeln och främja servicen i gles- ochlandsbygd har regeringen gett iuppdrag att förbereda ett program förkompetenshöjning inom lanthandeln. Projektet kommer attbörja genomföras , under samlingsnamnetAffär på landet. Regeringen beslutade i mars 2001att bevilja förfinansiering av de förberedande åtgärderna för attProjekt skall kunna erbjudaslänsstyrelser i hela landet.Stöd till kommersiell serviceFör att stimulera utvecklingen i gles- och landsbygdsområdenkan företag beviljas stöd till kommersiell serviceoch landsbygdsstöd. Stödet till kommersiell servicelämnas för att befolkningen i serviceglesa områdenskall ha en tillfredsställande försörjning avdagligvaror och drivmedel. Stödmottagare är kommuneroch näringsidkare med fasta försäljningsställen förförsäljning av dagligvaror och drivmedel. Stöd kan ivissa fall även lämnas till fackhandelsservice ochvarubussar. Stödet utgår i form avhemsändningsbidrag, investeringsbidrag,servicebidrag och landsbygdslån.Ärenden om stöd till kommersiell service handläggsav i det län där den aktuellaverksamheten är belägen eller avsjälvstyrelseorganet. I principiellt viktiga ärendenskall länsstyrelserna samråda med Konsumentverket.I budgetpropositionen (utg.omr. 19 s. 32) redovisasomfattningen av stöd till kommersiell service. År2000 beviljades stöd till kommersiell service medsammanlagt ca . ochVästernorrlands län svarar för den största delen avbeviljat stöd. Därefter kommer ochJämtlands län.Riksdagens revisorerI revisorers granskning av roll haräven tagits upp frågan om rollfördelningen vadgäller stöd till kommersiell service. I rapportenGlesbygdsverkets roll i regionalpolitiken (rapport2000/01:12) redovisas att både ochKonsumentverket har regeringens uppdrag att redovisautvecklingen av kommersiell service. I revisorernasförslag till (2001/02:RR4) framhålls attansvarsfördelningen sedermera har tydliggjortsdärigenom att regeringen i den regionalpolitiskapropositionen anger att den har för avsikt att geKonsumentverket i uppdrag att utveckla och testa nyalösningar inom det kommersiella serviceområdet.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är frågorna om en godservice för alla delar av landet av mycket storbetydelse. Det är därför glädjande att regeringenhar tagit ett helhetsgrepp, som innefattar ett antalolika instrument för att uppnå det nya målet om engod servicenivå i hela landet. Som utskottet harberört i det föregående är det inte bara landsbygdenoch glesbygden i de traditionella stödregionerna somär utsatta; även vissa områden i södra och mellerstaSverige har svårigheter av regionalpolitiskt slag.Motionskraven om grundservice inom rimliga avståndkan inte antas innebära någon stor skillnad iförhållande till den nya målsättningen. har redovisat i ett tidigare avsnittkommer effekterna av politiken vad beträffarservicenivån att kunna bedömas genom uppföljning avstatistik i fråga om tillgänglighet av kommersielloch offentlig service. Utskottet förutsätter attdefinitioner och mätmetoder utvecklas när denregionala utvecklingspolitiken träder i kraft.Däremot anser inte utskottet att det är aktuellt atti lag lägga fast en viss servicenivå i hela landet,vilken skall gälla under alla betingelser.Den av regeringen föreslagna modellen med lokalautvecklingsprogram för kommersiell service får stödav utskottet. Med hänsyn till att programmen skallutarbetas på länsnivå eller motsvarande och isamarbete med berörda aktörer ges goda möjlighetertill helhetssyn, delaktighet och förankring i bredapartnerskap. Utskottet vill betona att kvinnornasdeltagande i detta arbete är en nyckelfråga, sommåste tillgodoses redan från första början.När det gäller tillgänglighet av service som postoch apotek och möjligheterna till samverkan ochsamlokalisering har utskottet ingen annan mening änmotionärerna; det är önskvärt att en sådan lokalsamverkan kommer till stånd. Med hänsyn tillmyndigheters brister att i sin planering beakta denregionala utvecklingsstrategin och samråda medlänsstyrelsen om de avser att dra in service iglesbygds- och landsbygdsområden, anser utskottetatt den aviserade uppföljningen av myndigheternasagerande är av stort värde för framtiden.Med hänvisning till vad som anförts bör riksdagenbifalla regeringens förslag om lokalautvecklingsprogram för kommersiell service och avslåsamtliga här behandlade motionsyrkanden.Åtgärder i län och regionerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå samtliga aktuellamotionskrav, bl.a. med hänvisning till denutveckling som är på gång.Motionerna och vissa kompletterande uppgifterDe motioner som berör åtgärder i särskilda län ochregioner har förtecknats nedan tillika med vissakompletterande uppgifter och hänvisningar tillytterligare information om de frågor som tas upp irespektive motion.-----------------------------------------------------------------|LÄN/ |MOTION |ÖNSKADE ÅTGÄRDER |VISSA || | | |KOMPLETTERANDE ||REGION | | |UPPGIFTER |-----------------------------------------------------------------|Stock- |2001/02:N313|Åtgärder för att |||holms |(m) |främja fortsatt |samordnar och||län | |tillväxt i |utvecklar den|| | ||nationella || | |genom bl.a. |storstadspolitiken|| | |skatteåtgärder. |med målen att verka|| | | |för långsiktig|| | | |hållbar tillväxt|| | | |och bryta|| | | |segregation. Lokala|| | | |utvecklingsavtal är|| | | |de främ- sta medlen|| | | |för att uppnå|| | | |målen. || | | |har avsatt drygt|| | | ||| | | ||| | | |1999-2003 för att|| | | |utveckla || | | |storstadsregionerna. |-----------------------------------------------------------------| |2001/02:N319|Tillkännagivande om |Se föregående || |(m) ||motion. || | |förutsättningar som | || | |landets tillväxtmotor | || | |med valfrihet och | || | |entreprenörsinriktning.| |-----------------------------------------------------------------|Östra |2001/02:N354|Utveckling genom |Stockholmsberedningen |||(s) |moderna planinstrument |har tillsatts för|| | |och samordning av |att lämna förslag|| | |statliga aktörer för |på insatser som|| | |att få bort |förbättrar || | |flaskhalsar. Region- |transportsystemet i|| | |förstoring genom bl.a. ||| | |kommunikationer. |men också|| | | |transportmöjligheterna || | | |mellan || | | |och övriga|| | | |, övriga|| | | |landet samt|| | | |internationellt. || | | |Regeringen föreslår|| | | |en strategi för att|| | | |utveckla styrningen|| | | |av statlig|| | | |verksamhet (se|| | | |avsnittet || | | |Strategier). |-----------------------------------------------------------------||2001/02:MJ220|Bättre möjligheter |Liknande krav ||skärgårdar|(c) |till |behandlades och|| | |kombinationssysselsättning|avstyrktes av|| | |ur trygghets- |arbets- || | | |marknadsutskottet || | |synpunkt. |(bet.