bet · GP01NU7 · 2001-12-04 00:00:00 — De medel som frigjorts i bolagetgenom renodlingen skall enligt styrelsens förslagtillföras aktieägarna, vilket delvis redan har skettgenom ett inlösenprogram som beslutades hösten 2000.Sveaskog lämnade ett offentligterbjudande till aktieägarna i om förvärvav samtliga aktier i bolaget som inte ägs av staten.Erbjudandet är lämnat med förbehåll för riksdagensgodkännande. har i en skrivelse tillNäringsdepartementet hemställt om ettkapitaltillskott för att genomföra förvärvet. Dettakapitaltillskott innefattar dels samtliga aktier somför närvarande ägs av regeringen ochFörvaltningsaktiebolaget , dels det beloppregeringen och erhöll vid aktieinlösen våren2001. Därtill hemställer om att erhålla enkortfristig lånefinansiering om högst 12 miljarderkronor . Styrelsen i harrekommenderat aktieägarna att acceptera erbjudandet.Staten äger huvuddelen av sin produktiva skogsmarkgenom (se tabell). Därtill kommer arealersom förvaltas av samt ettantal myndigheter och bolag. Statens innehav liggerhuvudsakligen i områden där tillväxten är svag ochrotnettot (resultat efter kostnader för avverkning,transporter och skogsvård) lågt.Tabell Statens markarealFörvaltareTotalt Produktiv skogsmark Resultat(1000-tal ha) (1 000-tal ha) (milj. kr/år)1 100900 100Statens fastighetsverk 6 000370 7Fortifikationsverket 122ca 80 ca 10Reservat (nationalparker, natur-reservat, domänreservat ochförvärvat av ) 832Övriga statliga förvaltare ca 100Staten äger, som nämnts, av aktierna i , och bolaget äger 2,4 miljoner ha produktivskogsmark. resultat avskogsförvaltningen är ca 900-1 000 miljoner kronorper år.Den produktiva skogsmarksarealen i ärdrygt 22 miljoner ha, med följande ungefärligafördelning:- privata ägare ,- aktiebolag , varav ,- staten , varav 4 %.Avverkningsvolymerna har helt andra relationer.I propositionen (prop. 1998/99:1 utg.omr. 24, s.87) som låg bakom bildandet av nämndesbl.a. följande faktorer som positiva effekter av ettseparat statligt skogsbolag:- arronderingen av mark, vilket underlättarmarkbyten på kommersiella villkor med andramarkägare,- konkurrensen om vedråvara, vilket innebär attveden kommer att säljas på en kommersiell och öppenmarknad samt att köpsågverk kan ha lättare att fåtillgång till vedråvara.Bolagets kunder skulle behandlas på ettaffärsmässigt och likvärdigt sätt, inte minst gälldedetta köpsågverken i inlandet och derasråvaruförsörjning. Vidare sades att det skulle blilättare att till staten överföra mark för statligaändamål, t.ex. för naturvårdsändamål. Sådanöverföring skulle ske på affärsmässiga villkor. Detsades också att ytterligare överföring av markmellan olika statliga skogsägare för att uppnå enrenodling av verksamheterna kunde bli aktuell.I fråga om förvaltningen av det nya skogsbolagetansåg näringsutskottet (bet. 1998/99:NU1) att deriktlinjer som angavs i propositionen inte var helttillfredsställande. Utskottet ansåg att regeringenoch borde föra fortsattadiskussioner med och ommöjligheterna till markbyten för att tillgodosebehovet av bytesmark, framför allt i södra borde enligt utskottet vara en uttalad strävanfrån sida att få tillgång till mera mark isödra som kan användas som bytesmark.Utskottet framhöll att det avtal som ingicks år 1992mellan staten och om hanteringen av frånnaturvårdssynpunkt värdefulla marker skullefortsätta att gälla både avseende ochSveaskog. (Så har enligt vad som anges i den nuaktuella propositionen varit fallet.) Vidare utgickutskottet från att avsättningen av sådan värdefullmark uteslutande skulle ske från naturvårdsmässigautgångspunkter, så att inte råvaruförsörjningen tillinlandssågverken skulle komma att missgynnas.Frågan om förvaltningen av statens skogar utredsför närvarande av Utredningen om förvaltning avstatligt ägd skogsmark (dir. 2000:60). Utredningensarbete väntas vara avslutat den 1 maj 2002.Regeringens förslagRegeringen föreslår i propositionen att riksdagenskall godkänna att staten - genom förvärv avutestående aktier i - blir ägare tillsamtliga aktier i bolaget. bör riksdagenstidigare lämnade bemyndigande för regeringen attsälja aktierna i upphävas. Riksdagenföreslås vidare bemyndiga regeringen att få uppdraåt att ställa enövergångsfinansiering till förfogande för Sveaskoginom en låneram på 12 miljarder kronor.Regeringen vill också ha bemyndigande attfå utnyttja de medel som tillförts staten vid enaktieinlösen i för attfinansiera förvärvet. Slutligen föreslås riksdagenbemyndiga regeringen att vidta de åtgärder i övrigtsom krävs för att genomföra förvärvet.Statens skogsförvaltning bör bli mer effektiv,anser regeringen. är för litet för attkunna fullfölja de krav på effektivitet,marknadsnärvaro och särskilda uppgifter, t.ex. ifråga om ersättningsmark, som staten tagit på bildandet av . Bolaget, som harverkat , har enligt regeringen vunnit starktgensvar för sitt sätt att arbeta och har etableratsväl på marknaden för skogsråvara som en oberoendeleverantör, som vissa problem dock harnoterats. Bolaget är för litet för att kunnafullfölja de av beslutade riktlinjerna,menar regeringen. Statens ambitioner i fråga omförvaltning av mark som är av intresse förnaturvården och kulturmiljövården, möjligheter atterbjuda ersättningsmark och få en effektivförvaltning av ett bestånd med spridd allokering kaninte fullföljas med statens nuvarande markinnehav.Analyser pekar mot ett trendmässigt sjunkanderotnetto. Detta beror delvis på att virkesköparnablivit större och skaffat sig en starkare positionpå marknaden. Därför krävs att virkessäljarna ocksåblir större och därmed får en starkare position påmarknaden.Även om statens nuvarande totala innehav avkommersiell skogsmark i , , , m.fl. - somett resultat av arbetet i utredningen omförvaltningen av statligt ägd skogsmark - skullekomma att läggas samman till en enhet kan målen förSveaskog enligt regeringens bedömning inte nås. Detfinns därför skäl för staten att, om målsättningarnaför skall fullföljas, införliva i . Detta innebär dock inte någotställningstagande till framtida förvaltningsform,sägs det.Assi Domän har i stort sett renodlats. Ettförvärv av bolaget innebär att staten förvärvarskogen samt viss industriell rörelse. Avsikten äratt skogsmarken återigen skall sammanföras medSveaskog. I fråga om de industriella verksamheternaskall utplacering av den industriellaverksamheten i nya strukturer fortsätta ochavslutas. Staten skall inte, enligt regeringensmening, vara en långsiktig ägare till industriellverksamhet på det skogliga området.Sveaskog har, med förbehåll för riksdagensgodkännande, lämnat ett offentligt erbjudandeavseende de aktier i som inte ägs avstaten. har rekommenderataktieägarna att anta erbjudandet. Om erbjudandetantas, avses det delvis finansieras av ochgenom att de medel ochFörvaltningsaktiebolaget har erhållit iinlösenlikvid för aktier i under år 2001används för förvärvet. Vidare erfordras enövergångsfinansiering på . Skälettill detta är att har aviserat att delikvider som erhållits vid den genomfördaförsäljningen av industrin skall tillförasaktieägarna genom en aktieinlösen på sammanlagt 12miljarder kronor. har av budtekniska skällämnat sitt erbjudande innan inlösen sker. Såledesinnebär erbjudandet bl.a. en förskottering avnyssnämnda inlösen. För denna del av erbjudandeterfordras en övergångsfinansiering i avvaktan på attSveaskog förvärvar och erhållerinlösenlikviden. Regeringen föreslår, som nämnts,att denna övergångsfinansiering skall ske genom attRiksgäldskontoret får i uppdrag att lämna entidsbegränsad kredit om förändamålet till . Utlåning frånRiksgäldskontoret till andra än affärsverk ochstatliga myndigheter kräver godkännande.Sveaskog har, som nämnts, hemställt om enkortfristig lånefinansiering under ca 3-6 månader.Som tidigare redovisats har regeringen förnärvarande bemyndigande att sälja statensaktier i utan att behöverhöras. Om erbjudande blir antaget av deövriga aktieägarna, bör emellertid en eventuellförsäljning av aktier i inte kunna skeutan medgivande, sägs det. Det börankomma på regeringen att fatta erforderliga beslutför att förvärva utestående aktier i ochatt genomföra dels sammanläggningen med ,dels den fortsatta renodlingen av förvärvet genomförts skall samma inriktninggälla för det sammanlagda bolaget som den som nugäller för enligt tidigarefattade beslut, anser regeringen. Det övergripandemålet skall sålunda vara att statens skogar skallförvaltas på ett föredömligt sätt ur bådeproduktions- och miljösynpunkt för att trygga enlångsiktigt ekologiskt och produktionsmässigthållbar utveckling. Därtill skall bolaget aktivtverka för att erbjuda omarronderingsmöjligheter ochtillköpsmöjligheter ägnade att förstärka detenskilda skogsbruket. Bolaget bör ha som inriktningatt genom försäljning av mark till enskildaunderlätta utkomstmöjligheterna och lokal utvecklingi skogs- och landsbygd. I försäljningsaktiviteternaskall glesbygden prioriteras. kan denförsålda arealen uppgå till av den totalaarealen i det nybildade bolaget, säger regeringen.På motsvarande sätt som har gällt för ,skall all överföring av mark från det sammanlagdabolaget till annan ske till marknadsmässiga priser.Regeringskansliets kostnader för föreslagnaåtgärder skall belasta anslaget Kostnader föromstrukturering av vissa statligt ägda företag(38:20) inom utgiftsområde 24 Näringsliv, sägs det.MotionernaI fem motioner yrkas avslag på propositionen. Ipartimotion 2001/02:N43 (m) yrkas avslag på samtligafem beslutspunkter i propositionen. Vidare begärsett tillkännagivande av om att staten iförsta hand bör avyttra kommersiell skog tillenskilda och privata aktörer och i andra hand säljasitt innehav av aktier i . Svenska statenär största företagare, räknat i bådeomsättning och antal anställda, erinrar motionärernaom. De anser att statlig, kommersiell verksamhetutgör ett betydande problem för en fri och rättviskonkurrens. Med början har en nysyn på statligt företagsägande vuxit fram, enligtvilken privatiseringar mer är en praktisk än enideologisk fråga, sägs det. Skälen till dennaförändring är följande: starkare krav på tydliga ochaktiva ägare i företagen, mer ansträngdastatsfinanser i flera länder samt attprivatiseringar leder till en högre effektivitet.Den socialdemokratiska regeringen har inte någonklar strategi avseende de statliga bolagen - i denårliga regeringsskrivelsen om företag med statligtägande finns inte några motiv redovisade till varförbolagen bör vara statliga, säger motionärerna. Demenar att regeringen i skrivelsen bör redovisa motivför statens ägande för varje bolag. De företag varskoppling till staten inte kan motiveras bör ingå iden privatiseringsplan som motionärerna vill attregeringen omgående skall presentera.Med den nu aktuella propositionen ändrarregeringen uppenbarligen strategi när det gällersynen på skogsbolag och prioriterar i stället färreleverantörer och mer statlig kontroll, sägermotionärerna. De anser dessutom att förslaget omstatens förvärv av är olämpligt gentemotövriga ägare, eftersom budet kommer från huvudägarenstaten som redan äger av bolaget, har tillsattstyrelsen, bestämmer spelreglerna för aktörerna ochäven är domare. Motionärerna refererar till enpresskonferens tidigare mednäringsminister och ledningen förSveaskog, då följande motiv till budet på betydelse för svensk export ärså viktig att råvaruförsörjningen inte kan lämnas ihänderna på privata aktörer,- det är viktigt att den svenska skogen inte barablir "lekstuga" för dem i med mycket pengar,- staten skall fortsätta att öka sitt ägande avskog.Dessa uttalanden väcker flera frågor, ansermotionärerna och nämner följande:- Innebär uttalandena att alla viktigaexportindustrier skall räkna med statligaråvaruleveranser , och i så fall av vilkaskäl?- Gäller detta såväl Telefonaktiebolaget som jordbruket och livsmedelsindustrin?- Är förvärvet ett sätt att hålla råvaruprisernanere och med skattemedel subventionera vissaföretag?- Är alla aktörer med god ekonomi olämpliga somunderleverantörer till exportindustrin?Privat ägande har visat sig överlägset statligtägande när det gäller att skapa välfärd ochutveckling, vilket även gäller skogsnäringen, anförmotionärerna. Staten har dock ett ansvar för att detges goda förutsättningar för skogsnäringen och andranäringar att utvecklas väl. Skogsnäringen är ännu enviktig motor i svensk ekonomi, säger motionärernaoch föreslår att skogspolitiken skall förändras påföljande sätt:- Den statliga expansionsivern måste upphöra;regeringens politik omyndigförklarar och hånar deprivata skogsägarna.- Ägandet måste spridas. Statens föreslagnaförvärv av innebär att ägandet av bolagetoch dess skogsmark, som är spritt påtusentals olika ägare, koncentreras till en, dvs.staten, säger motionärerna och konstaterar attEuropas största skogsägare skapas genomägandeöverföringen från privata aktörer till staten.Koncentrationen av ägandet minskar den biologiskamångfalden och utgör också ett hot mot delantbrukare som har skogsbruk som komplement tilllantbruket, hävdar motionärerna.- Statens uppgift skall vara att värna omallemansrätt och naturvård, ta särskilt ansvar försådan skog som kan behövas för att bevara speciellanaturvärden, kunna erbjuda ersättningsmark tillenskilda brukare vid reservatsbildning och ta ansvarför markbytesreserv i omarronderingsområden.- Staten bör i första hand avyttra kommersiellskog till enskilda och privata aktörer och i andrahand sälja sitt innehav av aktier i bolag såsom AssiDomän.Det av regeringen föreslagna förvärvet av förväntas kosta skattebetalarna åtskilligamiljarder kronor, säger motionärerna avslutningsvis.De anser att förslaget är synnerligen dåligt ochdärför bör avslås. behövs som en storaktör på skogsmarknaden i konkurrens med helstatligaSveaskog och övriga aktörer, sägs det.Också i motion 2001/02:N46 (m) yrkas avslag påförslaget om att staten genom förvärv av aktierskall öka sitt ägande i . Om den avregeringen föreslagna affären går igenom kommerstaten att bli ägare till av den svenskaskogsmarknaden och av den avverkningsbaraskogsmarken, säger motionären. Hon anser att detinte finns några argument för affären och hänvisartill uttalanden från och dess verkställande direktör om att budet på är ettskambud och att staten utnyttjar den osäkraaktiemarknaden för att förvärva skogarbilligt. Marknadsvärdet på skogar ärvärderade av skattemyndigheterna till 23 miljarderkronor, medan taxeringsvärdet uppgår till 17,5miljarder kronor, säger motionären vidare. Det nuaktuella budet motsvarar ett värde av 17 miljarderkronor, eller per hektar, medanprivatpersoner har betalat per hektar närde har köpt skogsmark av , uppgermotionären. Hon menar att det är märkligt att statenanser att har ett visst värde när bolagetskall beskattas, men ett mycket lägre värde närstaten vill köpa företaget. Det finns inga hållbaraargument till varför staten skall äga sådant somprivata aktörer kan äga och driva bättre, anförmotionären avslutningsvis.I motion 2001/02:N42 (kd) föreslås också attpropositionen skall avslås. Vidare begärstillkännagivanden i två avseenden, nämligen om attägandet i bör spridas ytterligare och omfamiljeskogsbrukets villkor. Kristdemokraternasprincipiella inställning är att staten bör ägamindre, inte mer, sägs det. Det gäller såvälproduktiv skogsmark som företag som verkar på enkonkurrensutsatt marknad. Svenska staten är Sverigesstörsta företagare, räknat både i omsättning och iantal anställda, konstaterar motionärerna. De anseratt när staten äger företag, som den haransvaret för att fastlägga reglerna förnäringslivet, uppstår en mycket olämplig otydligheti ägarrollen. Med undantag för Systembolaget finnsdet i de flesta fall inte längre någotsamhällsintresse som medför att staten bör äga ochkontrollera en verksamhet, anför motionärerna.Staten bör därför i lagom takt sälja ut de företagsom är verksamma på den konkurrensutsatta marknaden.Staten skall följaktligen också äga så litet sommöjligt av den produktiva skogsmarken, sägermotionärerna. De menar att de enskilda skogsägarnaoch de privata bolagen kan bruka skogen miljö- ochtillväxtsmässigt lika bra som staten, och att detdärför inte finns någon anledning för staten attkonkurrera på virkesmarknaden genom att ägaproduktionsskog i stor omfattning. Kristdemokraternaanser att när staten skall avyttra ytterligareaktier i skall detta ske genomutförsäljning i små poster till svenska folket.Statens uppgift i skogssektorn är att ta hand omområden med höga naturvärden som undantas brukningoch att ur ett rimligt begränsat statligt innehaverbjuda högkvalitativ produktionsmark som bytesvaranär allmänintresset kräver att privata skogsägaresmarker kan brukas, anför motionärerna.De framhåller att behovet är störst i ,där mer mark behöver skyddas.Förslaget att skall köpa samtliga aktieri innebär en socialisering av stora mått,säger motionärerna. De konstaterar att staten redanäger drygt 1,6 miljoner ha skogsmark och att det medAssi Domän blir ytterligare 2,4 miljoner ha, vilketskulle göra svenska staten till störstaskogsägare. I motionen refereras - liksom i dentidigare redovisade motionen 2001/02:N43 (m) - tillde uttalanden av näringsminister somgjordes vid en presskonferens tidigare under hösten2001.Motionärerna erinrar om att Kristdemokraternahösten 1998 stödde bildandet av med syfteatt åstadkomma följande positiva effekter genom ettseparat statligt skogsbolag:- förbättrad arrondering av mark,- vidgad marknad för vedråvara,- lättare att till staten överföra mark förstatliga ändamål, t.ex. för naturvårdsändamål.Den samhällsuppgift som bolaget ålades av riksdagenåterfinns även i bolagsordningen, säger motionärernamen påpekar att många av dessa uppgifter harförsvunnit i årsredovisning för år 2000.Motionärerna anser att det har skett en gradvisförändring av inriktning och mål, från attbetona samhällsnyttiga funktioner till att bli ettrenodlat kommersiellt skogsföretag med vinstintresseoch expansion som främsta mål. De menar att denfråga som måste ställas är hur de samhällsnyttigafunktionerna skall kunna tillgodoses inom ett bolagdär ren kommersiell verksamhet är det prioriterademålet. Vilka effekter som bildandet av får för den svenskavirkesmarknaden är svåra att bedöma, sägermotionärerna och befarar att köpsågverkensmöjligheter att hitta råvara till låga priser ivärsta fall kan komma att hotas.Statens bud på aktierna i har sattsmycket lågt - priset är totalt 26,6 miljarderkronor, och om kontanter, sågverk,kartongbruket i och ägarandelen i är värdet ,vilket är mindre än det bokförda värdet och ävenmindre än taxeringsvärdet, anför motionärerna. Desäger att det är svårt att se att erbjudandet skullekunna få konkurrens, mot bakgrund av att staten ärstörsta ägare och har kontroll överskattesystem och regler för försäljning och ägandeav fast egendom. Alternativet är därmed inte enannan affärsuppgörelse utan endast ingen uppgörelsealls, vilket förordar, sägs det.Skogen är avgörande för sysselsättning och livskrafti glesbygden, och skogsnäringen är den näring somsvarar för den största nettoexporten och är såledesmycket viktig för svensk ekonomi, anförmotionärerna. De anser att staten har ett ansvar föratt det ges goda förutsättningar för skogsnäringenatt utvecklas väl, vilket enligt motionärernainnebär bl.a. följande:- Den statliga expansionsivern måste upphöra.- Ägandet måste spridas.- Staten skall värna om allemansrätt och naturvårdsamt inrikta sig på att ta särskilt ansvar för sådanskog som kan behövas för att bevara speciellanaturvärden, kunna erbjuda ersättningsmark tillenskilda brukare vid reservatsbildning och ta ansvarför markbytesreserv i omarronderingsområden.- Statens ägarpolicy skall vara att sälja sådanskog som lämpligen kan ägas av enskilda.I motion 2001/02:N44 (c) föreslås att propositionenskall avslås såvitt gäller förslagen om inte fem preciserade villkor uppfylls. Villkorenbestår i att skall göra tillkännagivandeni fyra avseenden, nämligen om att vid avsättningarav skogsmark av miljö- eller kulturskäl i förstahand avsättningarna skall ske från statens samlademarkinnehav, om att statens samlade skogsinnehavskall användas för att kunna erbjudabytesmöjligheter, om att statens samladeskogsinnehav skall användas för att erbjudaomarronderingsmöjligheter och tillköpsmöjligheterför att förstärka det enskilda privata skogsbruketsamt om ett utförsäljningsprogram rörande statenssamlade skogsinnehav för att förstärka det enskildaprivata skogsägandet. Det femte villkoret innebäratt skall besluta att Sveaskogsförsäljning av skogsmark skall ha som mål attstatens samlade skogsinnehav inte skall överstiga av den produktiva skogsmarken och att försäljningför att stärka det enskilda privata skogsägandetskall införas i bolagsordning och meddelasbolaget som riktlinjer.Sveriges skogsägare är viktiga för miljöarbetetoch har ett ansvar för att bevara den biologiskamångfalden, säger motionärerna. De framhåller detpositiva i att marknadskrafterna genomcertifieringar i skogsbruket tar hänsyn till skyddetav den biologiska mångfalden. Det är nödvändigt attdet finns långsiktiga och tydliga regler för skyddetav den biologiska mångfalden och kulturmiljöer, ochreservatsbildningar måste föregås av ordentligakonsekvensanalyser, anför motionärerna. De anser atti de fall då staten pekar ut vissa områden somsärskilt intressanta att bevara är det viktigt attden enskilde markägaren inte drabbas utan ges skäligersättning för det intrång som kan bli aktuellt.Detta kan ske genom ekonomisk kompensation ellergenom att ersättningsmark erbjuds. Många markägaresom avstår mark till reservat eller som accepterarandra inskränkningar för att skydda den biologiskamångfalden vill inte ge upp den rörelse som kan varaassocierad med användningen av marken, sägermotionärerna. Mot denna bakgrund framhåller devikten av att möjligheten till ersättningsmarkprövas noggrant och innan ekonomisk ersättningerbjuds vid reservatsbildningar. har iandra motioner framfört tankar på en ny modell förbevarande av skyddsvärda skogsområden, varvid enmodell är att staten köper bevarandetjänster avmarkägaren i stället för att inrätta reservat somomöjliggör fortsatt utkomst från skogen, anförmotionärerna. De anser att vid avsättningar avmiljö- eller kulturskäl skall i första handavsättningarna ske från statens samlade markinnehav.I de fall där avsättningar från det enskildaprivatägda skogsinnehavet sker av miljö- ellerkulturskäl måste ersättningsmark erbjudas, varvidstatens samlade skogsinnehav bör utnyttjas.För närvarande ägs av den svenska skogenav enskilda privata skogsägare, och resten ägs avbolag, staten, kommuner, , m.fl.,konstaterar motionärerna. De anser att det ärangeläget att andelen skog som ägs av enskildaprivata skogsägare ökar för att främjautvecklingsmöjligheter och livskraft i de delar avlandet som bäst behöver det. Centerpartietsuppfattning är att andelen skog som ägs av enskildaprivata ägare bör öka till av denproduktiva skogsmarksarealen. I samband medSveaskogs köp av skapas möjligheter attförstärka detta enskilda privata ägande, anförmotionärerna. De menar att statens samlade innehavav skogsmark - utöver att användas för avsättningarur miljö- och kultursynpunkt och som bytesmark -måste kunna utnyttjas i syfte att erbjudaomarronderingsmöjligheter och tillköpsmöjligheterför att förstärka det enskilda privata skogsbruket.Från statens samlade skogsinnehav bör ocksåskogsfastigheter, av varierande storlek, säljasunder ett flertal år för att ge fler möjlighet attskapa sig en utkomst från och bosättning på eller inärhet av skogsfastigheter, säger motionärerna.Det "nya" skogsinnehav blir spritt överhela landet, konstaterara motionärerna. Denförsäljning av mark som bolaget föreslås genomförabör likaledes ske över hela landet, varvid deområden som ur regionalpolitisk synvinkel ärprioriterade av statsmakterna skall prioriteras,anför motionärerna.